kõige rohkem, s. o. tuhande inimese hulgas enam kui 2 kurttumma, kuna neid kõige wähem HiZpaniaS, Belgias ja Hollandis on, kus waewalt üks kurttumm kahe tuhande inimese pänle tuleb. Meie Balti maal on iga tuhande inimese hulgas üksknrttum m, Saaremaal on arwata, 60 kurttumma. Kuda on nende õpetamisega lugu? Igas riigis on uüüd kurttummade  koolisid olemas. Kõige esimese kurttummade kooli Weneriigis asutas  keisri Pauli proua, keiserinna Maria, kcS mitmesuguste heategewate asutuste alustaja on. Tema kuulis, et ühel kindralil 2 kurttumma poega ja üks kurttumm tütar oli ja mõttis nende wiletiate kaswatamise armulikult oma hoole alla. Esiteks asutaS ta Pawlowskisse kurttummade kooli, mis pärast aastal 1810 Peterburisse sai seatud ja aega mööda wäga suureks asutuseks kaZwas. Et säül aga siit saadik Prantsuse wiisi järele sõrmede abil õpetust anti, siis soowis kõrge riigiwalitsus sinna ka üht osakonda Saksamaa häälitsemise wiisi järele seada. Selle pärast läkitati mõne aasta eest kaks meest Saksa maale Frankfurti linna kuulsa kurttummade kooli koolmeistriks õppima, kes nüüd Peterburi uue kurttummade kooli õpetajaks on. Teine neist, herra Zahn, on üks Eestlane. (Ots tuleb.) sääl, waene kui kerjaja, ja isegi omast õigest omadusest tagasi saamata rööwitud, See rikas wara ülekohtune wara oli ta siiski, kui küll awalikus wõitluseS waenlase käest kistud! Mõni pisar, mõni punane mere tilk rippus sääl kulges, ning wanasõnale jäi wöit see ülekohtune wara kadus —ta ei siginenud mitte. Waene poisiks! Anton jäi magaja lapse ette seisma ja waatis kurwalt ja hale meelega ta paale. Palju oled sa kautmmd lühikse ajaga: esmalt hella ema, siis isa, siis Võidetud kulla ja kalli kiwide warandust, ning wiimaks ka need tarwUifed paberid ja dokumentid, mis sulle hiilgust ja aussat tulewiku kinnitanud oleksiwad  ilma ees, ja midagi pole sa selle eest wöitnud, kui aga üht truui südant, kes sule ilma mõru tormide eest marju anda tahab! Andku Jumal, et see tal korda lädeks! Autvn surus üht tasast musu magaja lapis pea pääle ja langes ise oma woodi, et natuke puhata. Aga isegi unes seisis ta kasupoja pilt ta ees, ning magades ümises rem.a: Ülekohtune wara ei sigine mius. i.e käes selle lapse wara ülekohtusel  wiinl on, ka selle käes ei wvi ta sigineda, mng waheft saadab Issand, et weel kõik õlge pärija kätte saab. Kui Anton ärkas, wöis ta mähe neid imelikust une-piltisi mäletada, mis magades ta maimu ees liikunud ülimad. Siiski ärkas la wärskcudud maimu ja meelega, ja saatis lootusega eeStulewa õnneliku päcwade poole. Pea läks nüüd laewa püu! elamaks. Esimene homiku joon läikis kuldstlt merest ülese, ja ergutas magajaid. Ka näiks Hugo ärkas ja sirutas naerdes käekesed kasuisa wastu. Anton wõttis teda käe pääle ja astus temaga laewa tekile. Meeste wali hõiskamine wõttis teda ja õitswat  ilusat last wastu. Nad tungifiwad lapse ümber, silitasiwad tema punased põski, mängisiwad ja naerdsiwad temaga, ning rõömustasiwad endid, kui wäike Hugo kartmata nende juuksid ja habcmid wantsutas.  Üks ainus meeste hulgast pidas ennast lapsest eemal, ja waatis Vahest kurjalt ja wacnlikult ta pääle. Äraneetud, ümises ta kord oma karme habeme sisse, ma lootsin, et see jõmsikas ühes ürapAcks, ning nüüd toob kurat teda jälle mulle tee pääle ette. Ta peab kaduma, sest muidu ei aita kõik mo terawus midagi, ja minu HSästi wüljamöteldud plaan wöib, enne kui ma arwan, tühjaks tehtud saada. Aga kannata seesugust poissa körwale saata, pole jo kellegi nõidus! Kumu ette wõeti wöidetud wara laewa päält maale koristada, tuli JeSsi, Hugo hoidja, et teda pesta ja riidesse panna, keda ta pisuksest saadik harjunud oli. Anton aitas wanat neegrit sääl juures, sest ta armastas seda terawad, sõbraliku last ning sai temaga lapseks. Kui pisukesel  särk ära tombakud sai, leidis ta üht iseäralist märki tema õlade wahel. See oli weripunane, pea nii suur, kui üks piaster (üks raha tük,) ning keskel selle sees o liwad mustad soone kese d otse kui Ladina keele „II" näha. Kuida on poiss selle saanud, Fessi? küsis ta imestledes. Mitte teadma seda, maSsa Anton, wastas wanake. Juba tooma ühes ilmale. Imelik mäng loomuste! Tõeste imelik ja aruldane, wastas Anton naerates. See poiss on häästi märgitud, ning kui ta meil kord ehk peaks kaduma minema, mille eest Jumal hoidku, siis kannab ta kindlat tunnistuse märki oma juures: oma enese nime esimist tähte. Tema mängis meel mähe aega lapsega, kes rõõmsaste ilma sisse naeris, sest et ta jo meel wäga pisuke oli, seda suurt ja walusat kahju mõistma, keda ta lühikese aja sees kannatand oli. Siis käskis tema hoidjat last iial mitte silmist kautadaning iga äparduse eest murelikult kaitsta, ja läks wiimaks teki psäle, tarwilised käsud laewa tühjendamise ja parandamise tarmis andma. Wiimast tarwitaS ta hädapärast, sest ta ei olnud mitte kahjuta wiimsist, ehk küll wöidu-rikkast siiski kangest ja raskest wõitlusest päeSnud. 3. Nüüd, armas lugeja, pean ma sind paluma, minuga Tartuga saarelt ja piraatide koledate  tegude seast ühte ilusase wagase mägise maale, meie maal, tulla. See samm on küll pitk, aga sa saad pea näha, et ta meie jutu käigust koguni lahutamata on. Jmmeste õnne ja õnnetuste lõngad jookswad  ju sagcste segamini ja laiale üksteisest ära, ning häkitselt ja ootmata juhtuwad nad jälle kokku, sääl kus seda kõige wähem oota mõis. Nõnda ka siin. Mõni aasta oli kapten Hugo maja põlemisest mööda läinud, ning see . kurb lugu, kelle põhja sell ajal kõik küsimised ja järelkuulamised ei wõinud teada saada, isegi saare elanikude juures, unustuse jäänud. Weel enam: Keegi ei teadnud pisukesest Hugo'st ja tema kasuisast Anton'ist aru anda. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresasrest. Minewa aasta! on meie Kuresaare Ero. luter. EeSliroguduseS: Sündinud ZS last (2V poeglast ja 18 Mtarlast.) (1 laps ivähem kui ühe aaSta eest) Nende seast oliwad 4 last (2 p 2 t) sündides surnud ja 3 (tuttarlast wärdjad.) Leerist lahtisa siSseZn n i s t u d said: 18 last (8 poissi ja 10 titttarlast). 4 last ivähem kui ühe aasta eest. Laulatud sai: 9 paari (2 paari wahein kui ühe aasta eest.)- Lauale sai: 316 meeSterahwastSs7 naisterühmast  (44 hinge wähem kui ühe aasta eest.) Surnud on 23 meeSterahivast 11 naisterahmast  (4 inimest rohkem kui ühe aasta eest.) Koguduse liikmeid oliwad 31. Detsembril  1892: 705 meeSterahivast 1017 naistetcrahwast  (11 hinge rohkem kui ühe aasta eest). Pühast. Kole mõrtsuka töö. Paari nädala eest tehtud Sandla külas üh-s wabandiku peres hirmus tapmise töö ära. MeeS ja naine, kes Ml üksi elasiwad, leitud mõlemad parandati lõhkiste peadega, kunas naisele meel köis oli kaela tõmmatud. Mõrtsukad saadi ka kohe kätte, kes ise mee! paar päewa jääl üle jäänud Jõulu märga mekkinud, need peawad sääit ainult wcercnd werSia kaugel elama. Kuida mehed ise tunnistanud, lootnud nad sääit raha leidwat, kunas ka nende wahel enne ilmaski hea sõbrus ci ole walitsenud. Nad olla säält läinud jahu laenama, mida aga neile kohe pole antud, mille pääle teine neist päsmeri wõtnud, esite mehe, siis naise pea lõhki löönud. PrneguS istuwad mõrtsukad kinni ja ootawad trahwi, mida kewadc, kui Riia ringkonna kohus seia tuleb, neile mõistetud saab. On küll kole kuulda, iseäranis weel siin Saaremaal, kuS üsna rahuline ja waikne elu peaks walitsema. Liiivimaalt. Uue aasta kange külm olla Halliste soo paal 2 koormat mustlasi ära wötuud. Pärnust. Nagu kuulda peawad Pärnu lähedal ühes saunas maimud asuma. Lugu oli nii: Saunas olla teiste seas ka üks tüdruk. Kui see sinna minna, siis hakata keegi seina Laga kõwasti põrutama ja ei jääwat enne rahule, kui tüdruk saunast wälja on läinud. Terwe Pärnu linn räägib  sellest ja iga päew peab sääl saunas seda imet kümnete kaupa waatamas käima. Tartust- Ühest kiiduwäärilisest Tartu Eesti käsitööliste abiandmise  seltsist kirjutab „Postimees": Seltsi siht on, oma liikmetele häda ja puuduse, haiguse ja surma puhul abi anda. Abi saab sellwiisil antud, et terwe liikmetele, kes õnnetuse läbi kohata ja teenistuseta on, üheks ajaks raha abi saab, mis naad siis, kui käsi paremine käib, jälle tagasi maksawad.  Haiguse ajal annab selts liikmetele arsti-abi ja rohud hinnata, pääle selle 23 kop. päewas. Sureb keegi seltsi liige, siis antakse matuse tarwis, kui liige on esimest aastat seltsis olnud, 15 rubla, on ta teist aastat seltsis, 20 ja on ta kolmandat  aastat seltsis, siis 25 rubla. Pääle selle maksab iga seltsi liige 20 kop. matuste tarwis. Seltsi arst on Or. Koppel. Liikmeraha on 3 rubla. Aasta 1892 jooksul on sissetulnud 1150 rubla 98 kop. wäljaläinud 661 rbl. 46 kop. Ülejäänud raha seisab intresside pääl. Riiast. Säälne heategew naisterühma  selts pühitses hiljuti oma 75 aastast juubelipäewa. See selts on aega mööda asutatud ja peab ülesse: 2 tütarlaste  elementaarkooli, 2wäikeste  laste kooli ja ühe teenija tüdrukute asutuse kus tüdrukud maja tallituseks ja õmblemises õpetust saa- 1893. 55 4, Saar l a n e