von Mohregschildt, Nanua-9ääuemaal  Eatsglu möisaherrÄ Mrön Läänemaal Ungru möisaherra Graf " ÜkS KõigekõchM täs? on ilmuimd üMe järel Tartu linn J u r j e w'ikS ja Düllaburg! ljnn D w i li 3 k'iks piawad ümber nimetatud faqm< ' 4 ' Kõhtuse-mluiõterimnt pääwäkäsu järel Näärikuu 20. pääwast osi rahukohtu aüuwanemateks järgmisse kolMe aaõtäke peale nimetatud: Ee S t ima al: Erlaucht Eestimaa  kubernör Gehetmrath Würst Schachow s k o i ; Liiwi m a ä l: Liiwimaa kubernör Kindrallieulenant Stnowjew, Tartu kooltkonna kurator Geheimerath L a w r 0 wski, Liiwimaa landmarschall Wirkl. StäqtSrath Baron M e yend 0 r ff, laudrathid Heinrich Varem Ties e il h ause ii, Eduard vön Trans e h e, Wirkl. Staätsrath G 0 ebet, Niia linnapea K erk owi u S, Wirkl. Geheimerath Graf Siewers, laudrathid Gustav Baron Stackelberg, Hermann von zur Mü h le n >a Aleksander Baron Burhö vde a; Saa r e maal laudinarschall OSkar von Ekefparr e ; K u u r e m a a l: Riiksrathi-lilge, Riigisekretär Geheimerath Graf Pähle n. Baron von der Recke, Kuuramaa kubernöri-afemik  Kammerherr StaatSrath Swerbejew ja Kuuramaa maawolinik Wirkl. StaatSrath AlfouS Baron Hei) king. Tänawusest waljust talwest oma sagedate maru-luuledega  oli l aewa -õnnetusi oodata ja neist on siis ka juba rohkest kuulda olnud. Kõige koledam on Norramaa  laewä »Thekta" hukkamiuemine oma järjega, inimeselöömisega,  millest wiimaseS numreS lühikest sõnumil tõime. Nüüd ow järgmised ligemad sõnumid tulnud: kolm madrust oliwad: Ole Andersen TinSberg'ist, Christtan Hjalmen Jakobsen Christiansund'ist ja Aleksander JohanSson  FiSkerbeökildesi. Nende tunnistust inööda on nemad seda koledat kurjatrgu järgmisel kurwal hädal teinud: Norramaa täiSlaew j,Thekla" TtnSberg'ist oli petroleumilastiga  Phitadelphia'st Havre'sse teel. Laew sai Talwekuu  lõpul kangete maru-tuulede läbi raSkest wigastatud; meeStekond pidi nõuukS wõtma, laewa paatides maha jätMa. Uhel paadil kaheksa mehega, kapteniga ja tüürmaüniga  Peal, läks see korda; teised paadid laksiwad ümber ja saiwad lõhutud, Ueuda et üheksa meest laewa kere peale jäiwad, kes ennast fockmasli peale peastsiwad; besän- ja suurmast oliwad kapitud. Laew, mille lagi lõhkenud ja mts wett täis oli, ujus järgeS wee all; wiis meest kargasiwad aega-mööda meeleheitmises meresse. Nenda jäiwad neli meest üle, nimetatud kolm Skandinawialast ja iikS Hollandlane. Nemad kannatasiwad selle aea sees, Jsulnkuu 22. pääwast Näärikuu 7. pääwani, hirmsamat waewa: nende ainus karastus oli kaSte, mis ennast raade ja masti peal koguS ja mida nemad keelega lakkusiwad.  Selle hirmsa elu 13. pääwal pakkus Hollandlane oma elu teiste eest ohwriks. Seda kole-kalllSmeelifl pakkumist ei tahtnud tema seltsilased mitte wasta wõtta, nemad pärisiwad selle asemel litsu-wötmist. Liisk langes Hollandlase peale; tema sai surmatud, tema weri hoolega kogutud ja sellest toitflwad ennast teised. Wahe-aeal oliwad  nendest juba neli laewa mööda purjetanud, ilma et ligemale tulnud olekfiwad; ka Näärikuu 7. pääwal silmaringi  tulnud Daani barklaew kapikän Andersen,  on, sest et laewakeret esiteks üheks aurulaewaks pidaS, juba mööda sõita tahtnud. Wiimaks pidas tema aga ometigi kolme õnnetuma ütlemata rõõmuks laewakere poole, saatis paadi wälja ja peaStiS neid juba pooliti segameeliseid  mitine takistusega. See oli Western saareSlikkus 39 põhjapooltsel laiusel ja 32-40' läänrpoolisel pitkusel.  Mehed siaiwad, kui nemad barklaewa ,Hermann" peal Eurhaven'isse jõudnud, Skandiuavia kousulati poolest uued riided; Rootslane, kelle waim weel mitte toibunud ei olnud, sat hospidalisse saadetud. Teistest, keS ennast paati peastsiwad, ei ole tänine ühtigi kuuldud ja sellest arwatakse, et nemad kõik mere põhja läinud on." Kuida juba kirjutatud, on peastetud õnnetumad kinni pandud ja saamad kohtu alla antud. Kohtumõistjateks tohikfiwad aga wist ainult mehed kutsutud saada» kes ise ühest seesugusest hädast läbi käinud on. Tallinna sadamast sõitstwad Näärikuu 2. pääwal aurulaewad ,Alice" ja wälja, jäiwad aga lahel jea sisse kinni, kuuni kange lõune-lääne tuul jead aögliselt murdis, nenda et need laewad lahti saiwad, BalliSM süsi ja moona wõtta ja selsamal pääwal edasi sõita wõikflwad. Näärikuu 9. pääwal sõitstwad Tallinna sadamast aurulaewad ,Sappho", „Bona", ,Rurik" ja ,Dan" wälja. Nendest peasis ,Bona" wigastatud kruuwiga  Baltiski sadamasseH,Dan" söilts edasi, ja ,Rurik" tuliwad järgmisel pääwal Tallinna sadamasse tagasi. Aurulaevadest ,Alice", ,Berenice" ,a .Dan" ei tulnud Näärikuu 1 pääwqfli miugisugust sonuW,,siis kahest. ,A>ice" oli ühe auguga ja wigastatud kruuwiga Pillau sadamasse ptaönud ja saab seal wist DünkircheuHse määratud liua-lastt ära müüma, sest laew tarwitab suuremat  parandamist dökkis. on kahjuta Snc>anicke  fadauiaSfe Bornholmi saarel peasnud Sundi lahtlmittemift. ,Dani" üle oli sõnum weel tulemata;  arwati, et see laew BalttmereS jea sees kinni on. IT'. .KWmate sõnumite järel on ka »Dan" terwelt Pillau saiaüläsft suurt häda on Inglismaa aurPaew „Env 0y" omat ! iviiMUsel sõidul Londonist Tqsiiüna'Sfe kännatama pidanud, kühü' aga wiima'B sisse ei peasnud, waid Liibaw'isse Minema pidi. See äurulaõw oli; Hittnkuu 25. pääwal, meie aea-arwu järel, Lonhoüllst pernkaüpadega ja puuwilladega ära sõitnud ja JõittüW pMwal õNnsiikult Kopenhageu'ist möödü pea Md. Ms aIM Külm oli 28 graadi Peale tõusnud jsi' 'lühikese'; Üeagsi/öli laewa lagi eesotsas t 2 tolli, "teistis paikades 2 jalga paksu jeagä kaetud. Uusaasta  ööl, kuS laew Hiiomaa saarest mööda sõitis, oli ilm pehmemaks läinud ja. et tuletornide tuled weel psttsiwad/  täks siurUlaew " kut ka jead näha oli, mis hakatuses mitte' suuremat takistust et teinud, nenda et aurulaew 5 merepenikoormat Osmussaarest mööda läks. Kasige külmaga muutis ennast meri aga aega  külmetanud  siledaks jea-plnnakS, mis ennast küll nii palju läbi murda laskis, et laew kuuni 14 merepenikoormat Baltiski ligidale jõudis. Nüüd aga pani põhjatuul jead liikuma ja sesiega ka aurulaewa, mis wiimaks Hängösi läänepool, kus jea rihkude wastas seisma jäi, Näärikuu 5. pääwal kinni külmetas. El üht pitkcmat reisu mitte ette armatud ei olnud, siis hakkas moon lõppema. WiimakS  oli kaptenil weel ainult umbeS 20 naela blsquiti, mis ka pea otsa sai, nenda et Näärikuu 7. pääwal tõe poolest enam leiba ega üht teist toitu ei olnud. Kapten läks ruumi fisse, lastis toidukaupasi otsima, ei leidnud esiteks aga muud, kui odra pühkeid, mis kohwiweskis jahmatatud ja siis pudruks keedetud saiwad, millest meeStekond  ennast mõned pääwad toitis. Et mehed haigeks jääma hakkasiwad, sellepärast pidi kapten teist toitu otsima. Temal läks korva üht kasti sissetehtud merewähkide lihaga ja üht teist btsquitiga leida, mis lasti-tükid oliwad ja millest igaüks pääwaS poole naela bisquiti ja ühe karbi merewähi- (hummert-j liha sai. Senni oli Näärikuu 7. pääwa homikul maru-tuul lõunc-lääne poolt tulnud, mis jea katki murdis ja sellega aurulaewa lahti tegi, mis oma kursi Ltibaw'i peale wõttiS, mille tuled juba öösel waSta Näärikuu 9. pääwa näha oliwad. Weel aga oli meeStekonnal wtis pääwa rasket waewa kannatada, kuuni laew ennast paksust jeast Siibawi ees läbi lõhkunud oli ja Näärikuu 14. pääwal jeamurdjast sadamasse wõis wiidud saada. Näärikuu 22. pääwa õhtal waraStati kõrtsi Nr. 158 eest Heeringi.uulitsas talumees Jaan T. hobune ja saan, mida tema ilma walwajata senna jätnud oli. Hobune sai pea pärast seda uulitsal leitud, ühel teisel uulitsal saaü; riiStad oltmad margad kaasa wõtnud. Näärikuu 23. pääwa õhtal warastati ühe õllepoe eest Maker-uülitsas  woorimees Nr. 37 hobune ja saan. Hobune on ? aastane must mära, ligi 2 arschinat kõrge, lühikese lakaga. Saani on kohaline metsawaht kolmandemal pääwal Kurna metsas leidnud. -- MÜüri-uuliksas on Anna L. korterist 150 rubla eest mitmesuguseid riideid warastätud. Näärikuu 23. pääwa õhtal warastati Torupilli kõrtsi eest Suure Tartu-maantee ääres ühe Aruküla talumehe hobune ja saan. Järgmisel pääwal sai saan liiwamägedel leitud. Näärikuu 13. pääwal warastati Harku waldas talumehe  Juhan R. hobune ja saan. Saku waldas ou talumehe Juhan P. hobnue ja saaii kõrtsi eest ära warastud.  —Keila kihelkondas on Näärikun 12. päämal ühe Käesalu talumehe hobuue ja saan, kes linnast kojn sõitmas  oli, kõige sellega ära röömitnd, mida tema kaasa toonud. Pea pärast seda on seal üks ait wälja rööwitnd. Näärikuu 23. pääwal wõeti Harjumaal ühe tuntud hobuse-warga käest hobune ja saan ära, mis silmanähtawalt  warastatud oliwad. Hobune on 15 aastane mustjas ruun, ligi kaks arschinat kõrge, walge lauguga otsaesise  waSsakul poolel. Öösel wasta Näärikuu 20. pääwa on Harku waldaS Juhan E. ait lahti lõhutud ja sealt 4 puuda fia-liha, 30 naela lamma-liha ja teisi asju, kokku 50 rubla wäärt, ära warastatud. Pühapääwa?, Näärikuu 24. pääwal on Kuusalu kiriku eest Jõelähtme talumehe Karl W. hobune ja saan ära warastatud. Näärikuu 28. pääwal, pärast lõunat kell 2, warastati Suurel Tartu-maanteel Brommig'i poe eest Aruküla talumehe  Jaan M. hobune ja uuS regi. Hobune on pimakõrw  marä, ligi 2 arschinat kõrge, lakaga pahemal poolel. Näärikuu -28. pääwal andis Tallinna kodanik Aleksander  P: politseile teada» et tema heinaküünist Baltiski maantee ligidal 150 puuda heinu, 75 rubla wäärt, ära warastatud on. Wargad oliwad küüni tagumise seina lõhkunud ja sealt sisse läinud. Näärikuu 25. pääwal Võeti Suurel-turul ühe Ania talumehe käejNküüS siga,. 20 kuuni 25 naela rasked, ära, mls seadust wasta üles puhutud oliwad. Mees ise saab rahukohtu, kogu ette kutsutud. KaMskisi, Küünlakuu 1. pääwal. - Wiimasel nädalil nädalil hakkas külm.kord natuke kahanema; tuul pööras ennast lääne poole jsi Näärikuu 29< pAAwal oli thermometer  juba pea 0 peale tõusnM öösel oli aga tuul eunflstz ida poole pööranud ja järgmisel homikul oli 10 graadi 4a., tuisuga, mis meie uulitsaid nii paksu lümHa ja hangedega täitis, et lijkumeie  laiadel «ulitsasel. mida . keegi lahti rookida ei suuda Vea Võimatu öm Wriküu N. M jälle 21 graadi peale tõusüud, kahanes aga nii palju, et . n.?. — Liiwimaal on pakasel aeal Wttmndi ümberkaudu 33 ja Põltsamaa ümberkaudu koguni 35 graadi külma olnud. , - Kanges tuiskus ja pakases külmas sõitstwad kolm 'ia'M'Mihterpalu mees Näärikuu 28. päachÄl Bältiki ist üle lahe koju poole. Tuiskus kautasiwad  nemad tee ja tuliwad wiimaks pärast pitka waewalist sõitu Pakri-saarel maale. Uks wana mees nende kesksi. keS lume sees käia ei suutnud ja ennast sedawiifi soojendada  ei wõiilud, on ära surnud, ühe mehe jalad on külm wõtnud ja seal olla põletus juba sees; ühe teise mehe käed on külm wõtnud. Kllkmere st kirjutab kohaline »Teadaandja": »Ku<da mette maalt kirjutatakse, on kange külm mitmetes majapidamistes  õige suurt kahju teinud. Mitte ainult, et kõik liikumine seisma pidi jäätud saama, waid ka keeduwiljaja  karttchmlide keldritesse on külm puutunud. Kartuhwleid kuhjades on külm mitmes paikas wõtnud ja seemne pärast tulemaks kewadeks ollakse mures, ülepea arwatakse, et seemne.kartuhwlete hinnad kewadel wäga kõrged olema saamad. Kuhjade harjunud wM katmine ei ole külma wasta panna suutnud. Ka lindude kestis on kange külm pahaste mõjunud ja mõrtsuka-kombel laastanud. Sagedast leitakse metsas surnud waresetd, lihaseid ja teist liadusi. Näärikuu 22. pääwal wajus thermometer, kui mõned pääwad natuke pehmemad olnud oliwad. jälle 28 peale ja ilm jäi järges wäga külmaks. - Tänawusele laadale, mis siin Näärikuu 27. ja 28. paäwal peetud sai, oli sandist teest ja kangest külmast hoolimata, õ,ge palju, maarahmast tulnud. Kauplemine näitaS õige etaw-olema. Hobused seisiwad heas hindas; larelpärimine oli suur, sest et palju wäliseid ostjaid, ka kaugematest paikadest, tulnud oli. Ka mitmete maa-andete eest makfeti kõrgemat hinda, kui endistetel aastatel. Kuida kuuleme, on pitkanäpu-meeste ametkond ennast laadal õige wirgult naikanud, nimelt sellega, et iseäranis kauplejatele talupoegadele wanal kaabakate-wiistl kümnerublaste  paberrahade asemel üherublased kätte toppinud, mis pealt-waadates pea ühesugused on. Politsei oli korrapidamise  eest uulitsatel heaste hoolt kannud. öösel wasta Näärikuu 19. Pääwa sai Kulina walla taluperemehe  J. Paris hobune saaniga ja riistadega rehealusest ära warastatud. Kahju on 120 rubla suur." Tnrlust. Kui wiimasel sügisel Tartu'sse rohkem sõeawäge  seisma pandi, fiis on seal ümberkaudu palju lootust suuremate sissetulemiste peale toidu-kaupade müümise läbi olnud, sest ainult Krassnojarski rügementi ülespidamiseks saada umbeS 100,000 rubla eest toidu-kaupasi oStetud. Tänine ei olnud see lootus aga mitte täide läinud, sest neid kaupasi on kaugemalt, nagu Miitawt'st ja teistest linnadest ostetud; Tartu linn on ilma jäänud. Wäljapakkumisele  möödaläinud aasta teisel poolel on wäga wähe vsawõtjaid tulnud, sest kutsumisest ei ole nemad muist teatust saanud, muist kartnud ka tüli ,a raskusi selle tallituse juures ja pärinud liiga kõrgeid hindasi. Kuida juba kirjutati, oliwad Näärikuu 7. pääwal pääwal kaks kardetawat kurjategijat Tartu Vangimajast ära karganud. Uks nendest, Siberisse mõistetud 27 aastane Juhan Kqru, on nüüd juba jälle kiuni wõetud. MjaMst. Jutt, mis natuke ettewaatamata .Postimehest"  ka meie lehe sisse sattunud oli, et külm enne Zõulut Kikepere soo peal 30 Mustlast wõtnud. näib tuulest  wõetud olema. .Wiljandi Teadaandja" on järel kuulata lasknud, aga keegi ei ole sellest midagi teadnud. Mru'ft. Wõru kirikuõpetaja H. Struck saada .Postimehe"  sõnumite järel eksituste pärast Wens kiriku, iseäranis  selle kiriku õpetuse-raamatute wasta, kohtu alla antud. Lüwlmaast utepea. Liiwimaa landmarschall Baron Meyeudorff on Näärikuu 27. pääwal Keisri Majestäti  jutule wõetud. -- Liiwimaa ja Saaremaa Jahimeest e - s e l t si d on ministerlikult kinnitatud ja saamad lahkus. igaüks omas ringkondas, tallitama. Pärnu kreisis on s,Postimehe" sõnumite järel mall a k i rj utajad rahukohtu-wanema ees Wene-keele eksami tegema pidanud, oma elulugu selles keeles üles kirjutama, niisamati ka protokollist, kohtukirjafi j. n. e. Seda saada ka Wiljandt kreisis tulema, koguduse-kohtu ja koguduse-walitsuse kirjutajatega. Pillistwere kihelkonda,s,  kuS juba kuus hobufe-warast kinni wõetud on, kestamad hobuse-wargused stiski edasi ja hobused saamad wahest koguni mägise ära wõetud. Nenda sai Näärilaupääma  õhtal üks naene, kes kirikust koju sõitmas oli, saanist mälja tõugatud, maras istus peale ja sõitis ära. LliMmaatt. „ Postimees" kirjutab ühe Walguta talumehe  õnnetumast surmast. Kõrtsist koju sõites oli tema saani peal magama jäänud ja hobune oli teda ühe kaemu suure tee ligidat wiinud, mille rakked kinni tuisatud oliwad.  Kui üks ilaene magajat üles äratas, siis oli saan pööramise juures ümber läinud ja mees kaemu kukkunud. Kui ka abi warmalt seal oli, siiski on teda ainult kui surnukeha wälja saadud.