Tallinna Sõber A» 1S RellMftliickiiei aartakjN Tallln n a s, Hehekur; si2, szWäl 1892. «iisl i« ii»««des. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab TalNuna» eiubfor»'t pdrijate trsikimaja»: , , aaSta» S ruKsä, 40 tap.- pool-aaStad......... I rubta kop ehk postiga ' ? aastas P rubla — pool-aaStae l rubla 70 top. A«»kt«seb »aSs»Wad iga rea eh» telke aseme pealt 5 lt»p. wbetaks, Waara > tzassina»»: t pärtjaie trüätmata». Prt«rS»r«t»: K. Oeelaatt, H b«. -- 4ari«» : --i A. Au?» — Paide»! ä Seidewera -Aa»,al..s- ». - -liduta»,. N. Karami raamatu»».». - Aar»»»! W. PSder. - Wör«» Pm«. Melraie. - Matka,: M. Nudstfi. Uy. Aa»,e. — Maakx kuid» iseäraM luulut^sc. WaSsaja redaktor W. F. H i ch hst n. U°s BaWkii, - ,äi«°b B-ttiM tGMifchpmt - k».rt»«»ib.Nop^ NeOtsteri Teadawdmine. jõitmnid Omalt maalt. TaMnast: Helduse-öed. — Wahcaeg.  — Kaerte wäljawedmnme. -- Oodatud uuendus. Waugikodade ületxaatamine. — .Eestimaa Häda. i aea-komitee. — Wene kathedial-kirik. — Eesti-keelised aealehed. — Uued tutetonnd — PSKu sõnumid. - Laewa-SuUetused. — Leitud suMskehad. — Baltiskist: Jhflad. — Kalapüüdjad. — Rakwerest! s ! kohw Tinlnst! Pwtsrft . MUM», j Põllu-sonuWt. «- RUast! Kolmas Saaremalt r Prostesstd. -- NttvwivaiUt > -'- LiibonM ttSlovMick. — Minast. «arschaimit. - tteivavegomnnid. - !sl>M sömkmli' . J»wIkhs/PaN« pannu pidu. Teadaandmine. Ee S t i m a a k u b e r m a N g U talurahwa t ö ö- Ho büSte -t Suu' näitus e toi tst et ü S - k o mi te e annab sellega kõigile kubermangu rähwale teada, et selle hobllste-tõuu nättuS sel aastal Tallinn as Jaanikuu 22. pääwa peale määrätud on. ' Näitusele saamad mära?/ja täkkchobused laStud, kaSwu poolest mitte wsthem kpl j iyeeschoki kõrged; niisMati kg heäd-tsugu ja heqSte toidetud ühe-ääStased sälud, mille eest teiStel näituSM meel mitte auupalka (axemS) antud ei ole. ühe-aäMsed Plaiyä>'Im'a rautamiseta näitusele toodud saamä, Talurahtvä HobuSte wäättuse htsichtaiNise juureS saad iseäranis tähele pandud: hobuste iväljäSpidine nähtus; tähed, MiS neside tugewust wäljä NäitaWd; waStapane- Mine töö kohta ja HobuSte loomus ülepeh, nagu kästv, kont, 'musklid.ja köhnpS (exithära).' Talurahwa tööhobüSte-näitusele lastakse ettetoomiseks (ettetoojatekS) talupojad, asunikud (kolonihtid) ja niisugused kodanikud, keS põllutööst elawad, kelle keSkist kiriku teenis? tuseS seiSwad inimesed mitte maha arwatud ei saa. Sellepärast, et auupalgad näitusele toodud hobuste eest ainult neile inimestele wõiwad antud saada, kelle aullpalga-wäMised hobused nende eneSte juures sündinud ja kUswatatud on, piawäh need, keS oma hobuseid näitusele  tuua tahawad, tünniSkuS-kirja wallstwalitfuse poolt ette näitama, hobuse päralt-olemise ja ka selle kohta, et hobused nende omad on, nheS hobuse uime, töuu, karwa, Winüduse, kaSwu ja iseäraliste märkide tähendusega, äga ka ülesandmisega, kaS ei ole näitusele toodud Hobuse eest millägi enne mingisugllst auupälka saadud, ja kui saadud, missugust ja mil aeal. AuupalkadekS paremate HobuSte eest õn Riigi-HobuStekaSwatamise  peawalitsuse poolest 2V0 rubla lubatud ja peale selle kakS brongS-medaljet, pealkirjaga , Paremat sugu talurahwa hobuse eest', ja kolm kiituse-kirja. Inimesed, kes oma hobuseid näitusele tuua sopwi.vad, piawad neid Jaanikuu 22. pääwa homikul kell tl) Tallinn'aSse, Toompea schloSfl hootvi peale tooma. Sel pääwal saab toimeluS-komilee poolest tarwilik läbiwaatuS  näitusele toodud hobuõle üle ja auupalkade jäutamine  paremate HobuSte eest, ära tallitatud. Üleüldised sõnumid maailmast. B a l t i S k ' i S Lehekuu l. pääwal Saksamaalt. Italia Ministeriumi lagunemine teeb filmanähtäwalt Saksamaal Kolmriigi-ühenduse sõbradele rohkem muret, kui nemad tunnistada tahawad. Kuida sellele lagunemisele ka teist põhjuseid otsitakse, siiski paistab  igalt poolelt wäljä, et see raha-pnudüse pärast tulnud on, Mis omalt poolelt jälle suurtest söeawae-kuludest tvleb, mida Italia kanda ei jõua. Italta's on aga wäga palju steid, keS söeawäe ja selle ÜlWidamise-kulude rohkendamist sellest tulema arwawad. et Italia, kui Kolmriigi-ühenduse liige, oma fseawaega mitte palju Saksamaa ja AuStria- Ungrumaa sõeawägede taha jääda ei wõi. Meed ring- Mnad hakkätvad seal silS ikka waüuma heäügä Italia lahkumist sellest Ühendusest pärima, et oma kobust majapidamist  paremini HrMdada wöikS. Kotmriigi-üheuduse sbbrade lehed Saksamaal arutawad küll, et Italia iveel raskemaid koormaid oma söeawäe ülespidamiseks kandma stiaks, kui ennast Saksamaast ja ÄuStyia-UnUUmaast tahutaks ja siis üksi kaitsemas piakS, taS selle ühenduse waStased, keda Italia's palju ja mitmest erakounak on, nägu Klerikanlased, f. o. PaapSti ilmaliku riigi sõbrad, Irredentlased, s. o. need, keS kõiki neid maid külge pärtlväv, küS. Itälla keest räägitakse ja ' mis nüüd weel Austria külges on, Republikansased, keS lepjtust ja ühen. dust PeanlfuSmaaga himuvtawad j. n. e. wõiku saawäd, seda on ara oodata Kergest wõikS W.kä juhtuda, et Italia MinlSierprastdeni Marchejc di Wdini kahklimiue ametist Italia lahkumist Holmrtigi, Ühendusest jä sellega selle ühenduse lagunemise Hakatust Ülepea tähendab, miS Saksamaa poole Würst Bismartti hoolekandmisel köidetud sai, esimeses jooueS PraukSIasle »kättetasumise'-himu ja tuju solgutamiseks, kulda see seda tuhinat tanlne ka tõe poolest solgutanud on. Selle juure tuleb weel, et Saksamaal suured ja wägewad erakonnad, üagü Ultrgmöntanlased, keS PaapSti ilmaliku riigi nueSteasutaMist  soowiwad ja sellepärast ühendaW Italia Kpning. riigi loomuSlikud waStased on, kelle meele järel see olla ei wõi, el Saksamaa Ztaliaga ühendatud on ja selle eest hea seisab, et selle riigi nüüdsed maad. venda ka endine Kiriku-rlil, ühte ,a puudutamata lääwad. sedasama päriwad. Nüüd on koguni weel Saksamaa E-van geli umi usulunniStu>e koguduse keSkisthealesi ilmuma hakkanud. miS ennast Kaktzolltklaõtega  PaapSti ilmaliku riigi lagafipärimiseS ühendawad  ja ükS tähtjaS aealeht. ,DeutscheS AdelSblakt',. on nende kirjast üleS wstma hakkanud. Selle lehe sees seisis hiljuti: ,ühe Garibaldi poolt algatud mässamise läbi on ükS kõige wanematest kristlikkudest lhronidest (PaapSti ilmalik thron) Ümber lükatud ja selle maad ära wöelud. Seda ptab ka Mittekatholiiklane selle küsimise arutamise juureS meeles pidama.' Edasi saab selles kirjas  arutatud, kui Katholiiklased PaapSti itmalikkn riiki oma kirikule tqrwiS olema arwawad, stiS ei tohtida Ewangekiumlased,  kui nemad ka otsekohe selle tagast-saalmise juures aidata ei wõi, kui khristlikkud wennad wähemasi mitte takistuseks selle tagafi-saatmise juures olla. Et Sojialdemokratlased ja mitmed teised nendanimetatud ,wabameelised' ringkonnad, keS rohkem ehk wähem Prantslastega  sttmitsewad, Kolmriigi-ühenduse waStased on, seda teatakse juba ammu. HoidlaSte keSkist Saksamaal. Austria- Ungrumaal ja Ikalia'S kinnitatakse küll ikka peate kange rõhuga, Kolmriigt-ühenduS olla kindlam kui iialgi, selle kõikumise ehk koguni lagunemise peale ei olla mõteldagi ja Italia Ministeriumi-kaärimifel ei olla sellega ühtigi tegemist; ikka näitab aga, nagu oleksiwad oige kanged woolud selle WÜrst BiSmark'» tähtsa löö wasta tõusnud ja kerge ei ole ette ütelda, kui palju need woolud mõjuda wõiwad mille esimene selgem täht see käärimine Italia MimStkriumlZ salgamata on. Wene ja Prantsuse lehed kuulutawad Kolmriigi-ühenduse lagunemist pool-rewetud ja ka lausa rõõmuga ette. Tuleks see lagunemine tõeste, sits oleks sellest ülitähtsaid muutmist maailma suures politikaõ oodata, millest ükski riik ega rahwaS puudutamata ei jääks ja millest ennemini sõda karta, kui rahu loota olekS. — Saksamaa weike Kronprinz Wilhelm sai Lehekuu 6. (Jürikuu 24.) pääwal kümme aaStat wanakS. Sel pääwal sai tema Preusst Kuningakoja wanal pruuti mõõda ,kui ohwitser' PotSdami 1. Gardi-rügementi kirja üleS pandud ja sai Preusst tolm ülemad riltretähed korraga: Mustkotka-, Punakotka- ja Hohenzollernide-rittretähe, selle kõrwaS ka esimesed pttkad püssid, miS temale niisamapalju  rõõmu teinud, kk! kõrged rkttretähed. llheS faiwad ka Prinz Albrechti kolm poega, Prtnzid Friedrich Heinrich, Ioachim Albeecht ja Friedrich Wilhelm ohWikseridekS sellessamas rügemeutiS ja kompanieS nimetatud. — Keiser Wilhelm on Graf Herbert BiSmaU tle tema kihlamisekS öuuesoowimije-telegrammi Ainmesse saatnud. — ööse waSta Lehekuu 6. (Jürikuu 23.) pääwa kargas MieSbach iS Baieri.maal. mäekaewandvje-ametmkn (Obersteiger) NosSberger  maja ees ükS dynamiti-padron löhkt, mis koja-ukse ära lõhkus. Eca-kättetasumine olla kurjateu põhjus. — Saksa banki k«Ssahoid,a, keS hiljuti selle hanti Mureks kahjuks petisel wijstt Wene paberrago kallilaS ja siis ära kaduv, sai Lehekuu tl>. (Jürikuu 28.) pääwa ohta, Ber- Ii,riS k.nni wõelnd. Rolhschitdi kaSsahoidja Iäger Frankfurt iS. keS oma peremehe rahast t,70V,0W niarka ära pillanud oli, olla Ceykou i saarele põgeuud. Seatine Saksamaa Konsul on käStu saanud, teda seal kinni wötta. — Bremerhaven ist telegrafertl Lehekuu «. (Jürikuu 24.) pääwal, et sealt wiimase kolme pääwa kaikus umbeS Sttvtt wäliarändjat. enamik Wenemaoli. New-Uork iSse ja Balti more sse sõitnud on. — Aftika-retstja Curt Ghlert on Sansibar'isi Jürikuu l3. (1.) pääwal järgmist sõnumit Gmin Pascha üle saatnud: .Inglismaa sõnumite järel kuuldakse, Emin Pascha olla Bora jaama juures tema endise riigi piirel, mässajate waStapanemise ja toidu ja püssimoona puuduse läbi suuntlud olnud ümber pöörama.  Käigul Kasakast poole olla tema alalisest wihmast soodeks muudetud maadest läbi minema pidanud ja olla seal pimedaks jäänud. Sellest suurest õnnetusest hooli, mata olla temal aga nõu, Wadelait tagasi wõita ja tema oodata selleks Kafatasi S sõeamebi, keda Dr. Stuhlmann looma pidada. Et see sõnum endistega kokku ei lähe, sellepärast  tehakse paremini, kui seda õiele et usaldata, aga seda kinnitatakse mitmeti poolelt. Kulda Gmin Pascha käsi käib, see teeb Inglast nüüd jälle rahutumaks, sest nemad et tea.kav tema oma määramata elewanli-kihwade wara juba ära wiinud on, wõi kaS nemad seda weel saada wöiwad.' — Inglismaa kaudu tulnud sõnumid rääkist. wad kord ka juba Emm Pascha surmast. See ei olla tõft, et tema aga pimedaks jäänud, seda olla Curt Ghlert ka hiljemini kinnitanud. Anstria-Ungrumaalt. Mõlemi ritgi-jäu Ministrite nönukogu KeiSri enese juhatusel sai Lehekuu 9. (Jürikuu 27.) pääwal kõpetai»d. Delegationide fissekutsumise-pääwa ei ole W«,l määratud. Söeawäe-kulu Seks saab toidukaupade  hinna kõrgemaks - tõusmise ja teenistuses seiSwa söeawäe jagude ,kod,ete) rohkendamise pärast neli millioni guldnak rohkem päritud. Söeaministri teiSle pärimiste üle viab edaspidi nõuu peetvd saama. Kuida sellest näha, ei ole AuSinu-Ungrumaal mitte nöun söeawäe wolmiSw' min iga juhtumise waSta seisma jätta ega ka mahendada. — Uugrumoa Kaubaaiamlse-MiniSter Vaross on Lehekuu 9. (Jürikuu 27.) pääwal ära surnud. — FünfkircheuiS ümberkaudu (Ungrumaat) oli Lehekuu l4. (2) pää- .'.l nendanimkkatud pilmekatke, mis Somau iütekaewandust meega täitis, kuS 2t töölist ära uppustwad peale selle on seesugused õnnetused ka teiStes süiekaewanduSteS olnud, kus w»et ei teatud, kui palju inimest surma saanud. NagymyediS, Sieb«nbürgia'S. oli Lehekuu 9 (Jürikuu 27.) pääwal suur west. üks menasherie (loomade-kogu) wanker sai ümber aetud, kolm leopardi, ükS puma ja mitu ahmi peanwad puuridest walja. üks leopard hammustas ühe uaeSterahwa pead. Leopardid faiwad shandarmidest maha laStud, teised loomad elusalt kinni püütud. ÜkS shaudarm sai kergest haawatud. Rootsi-NorrautMt. Rootsi Riigrpääwa poolest on ettcarwamata juhkumiSteks. nimelt föea-iuhtumiSte tarwitnStekS,  alatiselt 2'/, millioai krooni, iseäralistekS aegadeks  5 millioni kroMt mMratvd, mida käniae aaStaSteS rchnaugideS tmillisni sa Ä millioni krooni määratud oli- Belgm st. Ksik Lüttichi linna poolt wali.