s põega saiwad Leikusekuu 9. (Heinakuu 281 pääwaks Kopenhagen'isse  oodatud. Ka Prinz of WaleS tulla pea senna. Daani Kuningas on Prantsusmaa Präsidentile  Elewanti-rittretähe saatnud; Prästdent Carnot saatis selle waSta Prtuz Khristian'ile, Daani Kronprinzi wanemale  pojale, Auulegioni rittretähe suurristi. Rootsimaalt. Omal reisul Norramaale on Kuningas Oskar 11. Kristiänsand'is, selle linna 250 aastasel jubiläumil  Üht kõnet pidanud ja selles seletanud, kuida Norramaa  ja Rootfimaa üksteise kõrwas seisma piawad. Kuningas  on täie rõhuga kinnitanud, et Norramaa rahwaS oma käe peal on ja seda õigust pärida wõib. Norralased ei pidada aga mitte unustama, et igaüks, kes õigusi saab, ka kohuseid oma peale wõtab. . Pitkal rahu-aeal, mis Rootfi-Norrramaal nüüd juba kolmweerand sellest aaSta-saeast olnud, olla aga Norramaa rahwas hoolekandmist maa kaitsemise eest ära unustanud. Tema (Kuningas) loota nüüd, et kõik Norramaa rahwas aru saada ja ikka rohkem  meele tuletada, kui tähtjas Kristiansand sõea aeal kõige maa kohta on, Tungiwalt tarwiõ olla, et maa kaitsemine, iseäranis aga ranna kaitsemine, tugewamaks tehtud  saab. MWiänstme Jumalat rahu eest/ ütles Kuningas  tulema, siis saawad Norralased Rootslastega ühes õla õla kõrwaS Võitlema.* Norralased on seda kõnet kiitusega kuulnud. Rootfi-Norra ühenduse sõbrad loodawad, et Kuninga sõnad Pprralaste mexlt sõeawäe uue korraldamise ja rohkendadamise  poole pööravad. Sellest on aga ka näha, et Rootfi-Norramaa ülemal jühätusel nõuti ei ole, edaspidi Europa suurest politikast eemal seista, nagu nüüd juba ..kaua aegq. Mootsis on mõte tõusnud, korralise Riigiksrwa'  nÄI Üht .Rahwa-Riigipääwa* asutada ja kõsM tahwäst; ka naeSterahwast, wasitud saama. '.^AeÄ'insMkMadßäValaSte keStist tähendäwad kulude 'MqhWlestest Wwah, ja et sellenõuukogu liited enamistksik pDiMq MhW keSkist wWud saakfiwad, mis kõigile rahwale ' MreÄat kasü/el Mk,, jäätakse !edä üliwabalaste tstahg jä/Vdtelbäkse selle peale, et naeste- kitsamates piiretes lii kumu piab, kui Mesteõrnemät  astu alles hoida tahetakse. ' ' WWiz'tst. Leikusekuu 1. (Heinakuu 20.) pääwal Matt WweiM selle maa (»00 aaStast üheudusc-jubi- Äünilt, mis sllure waimustusega läbi kõige maa peetud sai. MäsedÄt, kuhu iganes peaseda wõts, särasiwad lugemata Jicsitälise iluga, pidulikkude IWala-teenlS!  'rongldcha j. ». e., on seda rsvmupääwa  Schweiz'iS, agä ka teisteõ suuremates paikades peetud. Raudteedel, ja aurulaewadel on nii palju tege°  fütH et kõiki Ärragä mahutada ei wõidud. Htttült kantonis ei ole wanameeline RoomakatMisti  erakond kiuste parast pidudest osa wötnud, kuida 'jM eMe Uutatud. Teisel pidüpaäwal ön Neuenburgi jWet õnnetus juhtunud, üks weike aurulaew, kus 11 Mlykst sees oltivad, on ühe suurema aurulaevaga kokku '"pWnüd ja pUrnkS läinud. Kolm naesterahwast on ära Npjstttiud. Jstglismaalt. Parlamenti koosolek sai Leikusekuu 5. /(Heinakuu 24.) pääwal thronikõnega lõpetatud, milles kinnitati, et Inglismaa rahuS ja sobruses kõige teiste Wihegä eläda. PortNgali'ga olla Idäafrika aSjus lepi"UstPtalja'ga  piired põhjalääne-poolises Afrikä's 'MMbälstb.;. Meitdatud-ritkidega olla kauple urised ülgete- ' 'Ale Behtingi-mereS' ette wõetud, aga weel mitte "MelatNd. Kaiapüüdmise äsja seletamiseks Neufundlandi- olla üht lpahe-kohut Prantsusmaale ette pandud, lveej mitte' vaStust antud. lirimaa hlla päran^nnd.. See koosolek .on wäga ''.Mk, ost 8 kuud ja 11 paäwa kestanud, ühelt MoM kiidetakse, et seal wäga palju tööd tehtud, teiselt /'PoMt seal wäga palju inetumat kära olnud Nimelt Parstell'i abielurikkumise protsessi ja teiste ' stoMrUste pärast Parlamenti-litgete keskis. üks nendest nühMe-majas, teine olla redus. Edaspidi pidada MiWte jüstD, pealõ iga' kaudidati politlka-joone, ka ''! ema elu-joöne peale waadatud saama. Parnell'tl, JirilaSte pealetopitud rahwamehel, kellele lirilased kord 7/äyuks määratumat kapitali , omast waesusest* kogusiwad, " Maramatest seltfllaStest, Dillon ja O'Brien, kes ärrita- Mqst'HaNglS istusiwad, on nüüd lahti lastud ja on ennast kohe tema wästa tunnistanud. Ka JirilaSte 'lehe toimetaja, Gray, on ennast Par°  lahutanud ja tõstab selle eest, et Dillon JirilaSte '!Äakönna'' jühatajM Selle omal aeal nii wSgewa ' niehe (Parnellst) mäsis, Mis palju segadust tegi, näib ' jäMawalt 'otsas plema. Inglismaa tähtjaS leht ' kirjuthb sobtustusest Penelaste ja Prants- llaSje^ et lyiste tvõimalik ei olla seda waimustust ' lugeda, Ullegä Wene keeiizer ,Admiral Korstilow'i* pealiM  jn meestekostd wasta wõetud saiwad, ' Ma arst saämM, et Üks uus asjaMd suuM Politikas WnettÜd on. lirjaltkku Hendu ehk mitte, Pranssustnaa '7. osta " iga Mhinmiseks' ja tarwitnsekS ühendatud. Kui Prantsusmaa laewuStik Inglismaa  weteSse tuleb ja Inglismaad merewägede keSkiS ometigi ikka kõige wägewam olema leiab, stiS ei tohtida Inglased unustada, kui suuri ja kaugeid maid neil kaitseda  on ja kui wähene Inglismaa tetne sõeawägi Prantsusmaa  sõeawäe waSta on. ,Meie ei taha ennast lititte, kõrge hobuse selga istuma asutada* Ütleb see leht, „ja soowime ainult, et Prantsusmaa soma wägewuse Wolest meie kohaline oleks. Meie julgeme lisada, et ka Saksamaa  muud ühtigi et soowi, aga jmuidugi ka mitte Vähemaga  ei lepi. Kui Jtalia ka tõe poolest nii wägew ei ole, kui Prantsusmaa, siis pärib Jtalia ometigi, et temaga sellesama auustamisega ümber käiakse. Wenemaa on üht head tegu teinud, kui Prantsusmaa rahwast öpetaS, iseennast  auustama.* Türgi Saadik LondonsiS, Rustem Pascha, on käsku saanud Lord Salisbury le teada anda, et Sultan kauplemisi selle üle uueSte algata soowib, milla Inglismaa sõeawägi ära kutsutud saab. Lord SaliSbury ei arwata seda aega weel tulnud olema. Et Sultanile kusagilt poolelt nõuu antud saada, Tewfik Pasckat EgyptuSe Khediwe ametist lahti laSta, sellest jutust peetakse tähtsates ringkondades sitkusega kinni. Kui see tõsi on, fiib wõib see nõuu ainult PranisuSmaa poolt tulla, kes oma endist Võimust EgyptuS'es tagasi himustab. See olekS siis ka esimene täht sellest julgusest, mida Prantslased omast söbrustusest Wenelastega wötnud on ja estmeseõ jooneS oleks Wene-Prantsuse ühendus Inglismaa wasta pööratud. Heinakuu (17.) pääwal on kanged  marud üle miimete Inglismaa grafkondade läinud, põlluwilja häwitanud ja nimelt randaS wäga palju kahju teinud. Palju laewu oliwad kadunud ja kardeti neid hukka läinud olema. Portugalist. Hiljuti sai suur korki-wabrik Evara's tööltste-tülide pärast kinni pandud ja töölised lahti laStud. Heinakuu 29. (17.) paäwal on lahtilastuh jööliseh selle wabriku põkmaMnnud, miS ka täitsa maha põles. Wabrtk  oli ühe aktfia-seltst oma ja see on peale 1 milljoni marka eest kahju saanud. Spania'st. Philippmide saarestikiuS on Jaanikuul tüli SpanialaSte ja Inglaste wahel olnud. Sellest kirjutatakse:  pSibutu saarel, mis Tari-Tari faarede-mereS on, ilmuS Ühe Inglismaa söealaewa-meestekond, mis juba pitkemat aega seal ümber sõitnud oli, ja pani mitmes paikaS Inglismaa lipu üleS. Esimese Jolo saarele tulnud sõnumi peale saatis Kubernör wiiwimata seal seiSwa Spania kanoni-paadi ,Callao* rohkendatud meeStekonnaga Sibutu saarele. Tõehte nähti ka juba eemalt Inglismaa  lippufi saarel lehwima ja kui ligemale jõuuli, fiiS leiti, et Inglismaa lipud kahe kodurahwa maja peal ja mõne kingu Veal lehwifiwad. Kohe sõitis kanoni-paat Inglismaa sõealaewa juure ja esimese kommandant päris Inglaste poolt seletust, mis need lipud tähendada. Inglismaa  laewa kommandant wastas, et weeloodijate pealikud seal tööd teha ja lipud märkideks üles pannud olla. Spänialased ei olnud selle seletusega rahul, lakfiwad maale ja wõtflwad Inglaste silma eeS nende lipud maha, kes seda osawötmata pealt waatasiwad, kuna Spania lipp ,Cällao* suurtükkide luürinaga üleS tõmmatud sai*. Sellega näib see asi lõpetatud olnud olema, mis iseenesest  kahtlane küll vN. Astast. Japan'is on, kuida siin paikaS juba enne tähendatud, Khristlaste misfioni-töö Walitsnse poolest keelamata  lubatud ja kannab oma wilja. Äeel ei ole küll sealise kodurahwa keskis, mis umbes 40 millioni hinge suur on, rohkem kui umbeS 100,000 hinge ennast awalikult  Khristlaste usuõpetuse poole tunnistanud, s. o. üks hing 400 hinge keskist, aga need seisawad kodurahwa ja Walitsuse eeS nähtawaS auuStuses ja usalduses, mis sellest selgest ilmub, et paari aasta eest asutatud lapan'i Parlamenti  300 liike keskis 13 KhMast ja nende keskis ka Parlamenti Prästdent. on. ühelt poolelt on mõned wanameelised seltsid ja erakonnad sealise kodurahwa keskis, kes Khristlaste missioni-tööst oma. rahvusele kahju kardawad ja sellepärast selle wasta wihale kihutawad. Ühe seesuguse erakonna liige wõi palgaline oli wist ka pöörane Sanso Tsuda, kes hiljuti Keiserlik Kõrgus Wene Suurwürft Auujärjepärija elu peale kippus. Teiselt poolelt  teewad tülitsemised mitmest usutunnistusest missionäride eneste keskis, kestest mõned ka isegi usutunnistust politikaga  ära seganud on, takistust. Et nüüd Japaneslaõtel mingisugust asja kohkumiseks oma rahwuse pärast ei oleks, kui nemad Khristlasteks saawad, sellepärast on üleüldine  Ewängelium i - Protestanti de - seltS nöuukS wötnud, Saksa teaduslikku theologia-kirjändust wõimaltkult  rohkest Japani-keeleS üleS panna ja wälja lautada,  kuida Ewangeliumi usutunnistuse kirik seda juba igal poolel teinud on, et teisest laudast* ühe karjatse alla wöikfilvad kogutud saada, nende .iseolemise külge puudutamata. Ühes piab Zapan'is kg üks teaduslik abi-asutus korraldatud saama,. küS noored lapaneslased omas emakeeles kirikuõpetajateks wõiwad kaswatatud saada. Esimene Ewangeliumi nsukunNistuse miMostär lapan'is vr. Gpinner, kjrjutad selle üle To.kiost: ,lapän't; khrist- HM Heologist on meil Mu ja need soowiwqd sügawamale  tungida. ,lapan heeAn see juhtsõna, miS nüüdses, mõnelt poolelt õige terwiSlises elukordas, kui fee elukord meile wöeraStele ta mitte iga taheS meele järel ei ole, hoidlasse feSkist koStab. Seda sõna kuuleme meie ka khristlikust laagrest. Meil on wõimalik,  khristliknle lapan rlc oma kohast ruttu elukorda oma kä? peal anda, mrda seal päritakse, kui meil teaduslikult ja tegewlikult hajutatud theologist (lumala-sõna tundjaid) on. WõeraSte estmene mure piab sell korral olema, ühise jõuga kodurahwa keskist osawaid theologist kaSwatada. Meie piame nüüd kõigist wöimust teadusliku theologiaktrjanduse  saatmisele Japani-keeleS aStuma ja sellega esimest  põhjust tublide theologide kaõivatamisets ja lapan'i Khristlaste-koguduse asutamiseks oma käe peal panema. Tänine puudub Saksa theokogia-kirjandus lapan'i-?eeles, see aga on just see, mida lapani lheologid igast usutunniStufest  waimuStatud wiisil — EdaSpidi pärib vr. Spinner misfioni tugewamat tuetamist et lnglismaa ja Amerika eeskuju järel khristlikkude kirjade Väljaandmist ja wäljalautamist Japani-keeleS toimetada wõiwad. See nõuu saab suuremat tähtsust selle läbi, et Saksa theologide püüdmine selles Aapan'i kodurahwa keskist tulnud kirikuõpetaja lökai püüdmiStega  kokku langeb, millest ka stin paikas hiljuti kirjutatud  on. Sedawiifi näib Ewangeliumi usutunnistuste lapan'is kõige rohkem lootust üleüldise wastawõtmise peale olema. Kardetawatest liikumistest K,h ii n a-' s- toob ,Jda-Afia seda ligemat sõnumit, et kõik wõeraste riikide Saadikud, ,d ip! omat i k a ke h akon  Pekingis  Tsu n gli - Uamcn' ll e (WäljaspidiSte aSjade MiniSteriumile) üht kirja flSse annud, milles iga riigi Saadik oma riigi alamate wara ja elp käiamist tungiwal toonil pstrkd.' W'AknM'' 'Ä/M' fee liikumine wõeraste wasta sügawamas> tähenduses ja tõe poolest liikumine  walitseja waSta käib, keda salaseltsid throni pealt tõugata -ju endist Mingide sugukonda kodurahwa enese suguwesast Danasse KeiSri-tinna, NangkjngHse tagasi »?na ,lda  Lloyd* kirjutab nimelt: ,Wiimaste pääwade nähtused  ci wõi meid selle kohta kahe-wahele jära, et wägiwallaieud,  mis teadmata hulkadest tehtud saawaö, ühe põhjani lähiarjvatud Man! järel ja ühe korraldatud juhatust mööda tehtud on. Äende nelja nädajite seeh, US nendastimetatud  , Kolaoieltfi<- mässamine lahti ei ole mitte wähem kui kaheksas -paikas Kiangnan-maakondades WõeraSte wara ja elu 4>eqte MgÄ sellel põikteel Walitsust wõeraste riikidega sastsse ajada, ja niipea  kui see korda läinud, parajat aega waritseda, Mssamise-lippu  awalikult üles tõmmata ja -tulM inhegaga seda Wqlitseja-koda häwitqda, mis wihkqmise all seisab. Pärast seda, kui Kolän-seltfi wäAiWllA-tend ennast esiteks wanq pealinna Nangking'i ümbepj joguyud oiiwad, on see selts selle nädali , käikus pM tWewuji kolmesse lõunepooliSteSse maakondadesse, mis nime ast Kiangnan tnttawad on, s. o. Ki»gsn'D ksti Hkpaika, jä seM maakonna  pealinna/ bakkanud, Dangtse  sadamad, nende keskis .ka Shänghal saawad kaksteistkümnest wõerast laewäst walwamisr all peetud, mis Amerika, Prantsusmaa, Inglismaa ja Saksamaa laewus'  tikkudest saadetud on; Henemaa ja Sj?ania kreuMd. on tulemaS. Ligemad sSuumid?-, tungimiStest khristiikkude miSstonide peale ütlewad : „Wiimane waenlik tegu oli Jaanikuu 29. pääwal Naykgols, kus sealine Katholiigi  misfion wälja rööwitud sai. Rahnmhnlk - seisis ridaS miSftoni-maja ees ja. rööwitud asjah lWwad käest kätte. WiimakS sai missioui-asutuö põlema pistetud. Mõned pääwad enne seda. oUwad yeltKwanL-St maakondas Fistscheu linna jigidal mahg põletahrd. Ka kool ja preestri-maja saiwadz wMa rööwituh . -ja., maha; .põletatud,  Selsamal pääival. lõhkustwad rWwli-salgud.W susmaa WeStelaSte-maja fiwad ka kaheksa kuni Üheksa waestiast kaasa. käib jutt, et kardctamad .M-MM maakondas  ette tulnud olla. Seal Ma juba üks linn mäs sajate käes, Mõistlikud !KhiiuMdMeMd, .MrOtel, kes CankonH elawad,^Wida rahkekS pinna, Mrjategijate eest kõrwale peaseda. Shanghai'st telegraferitakse, et Khiiua Saadik PM poeg kinni wöpud olla, kui wälja ep tepaMässajas Khristtast taga kiusaja erftkonna pea jq tapmist ja mahapöletamist jMinud olla —. See liikumine teenib hocstsäp Melfpanemift Määratumas  Khiina riikis oma umbes 400.mjllioni hinge suure elurahwaga, on kõik kölwulised rohad rahWaga täis tuubitud,  nagu.mesilastega nps puudes, kust., noMd pered suwel wälja lendanud ei ole,; isegi jõgede jg Wwede peal ujuwad muulaga/täidettid parweh; pM plawad  jä keedmMst k^^laMd,Äi .oma müüri tM sellega,'M neü ei igatsenud ka wäM zpiizW.,.z Müd teatad,. uDAstM 1« merede. tMg.Maid on, kpS7kä, eiadGi nstssti Zja -kopnloMi,. kasWpMcr . wM, Aüüd on igatsemine M j eyWstüle teiste. mäade' wÄjg kus nende, MNW MSta