Würtembergi Herzog Albrecht ja AuStria Erzherzvgi-prinzesS  Margaretha AuStria KeiSrt-kojaS pidulikult laulatatud.  kirjutatakse, et Ungrumaa rahwahariduseminister  Csakh ja kohtule-miniSter, Szilagyi, eh? ka kõik WeÄerle miniSterium sellepärast ametist taganeda tahta, et Kuningas (AuStria Keiser) nendanimetatud ctvtl- (kodanlikul  abielu-seadust mitte riigipääwa ette panna ei lubada, ka seda seda mitte, et piiskop Schopper oma wiimase walitsuse-wastase karjatse-kirja pärast walitsuse poolt noomitud  saaks. Teiselt poolelt nimetatakse seda küll tühjaks jutuks, arwata on aga ikka, et kiriklik tüli Ungrumaa riigipääwal palju kära ja ka mSnda muutmist walitsuse ringkondaS tegema saab. Külmad ilmad ja lümetuisud keStastwad Ungrumaal Näärikuu 19. (7.) pääwal ikka weel cdafi ja tegiwad raudteedel palju takistust. Ahjude liia kütmise läbi on Gmunden'iS, Cumberlandi Herzogi bibliothek- (kirjakogu-) kamriS Näärikuu 21. (9.) pääwal tuli lahti läinud. Mitmed öli-pildid on häwitatud. Daanlinaatt. Kntda wiimaseS numreS juba tähendatud,  on Graf Caprivt kone Daanimaal tujusi Saksamaa wasta uueste äratanud. Daani Rahusõbradc-selts on nüüd nende tujude ja tuhinate wasta üleS tõnSnud ja rahwast rahu ülespidamiseks appi kutsunud. Omas awalikkuS kuulutuses  ütleb see seltS nimelt: , Kutsume Daani mehi ja naeSterahwaid, nii pea kui «võimalik üht adressi alla kirjutama,  et oma tuhandete allkirjadega tunnistaksiwad, kuida Daani rahwaS rahus oma naabriga elada ja kõiki, miS juhtuda wöib, rahulisel teel seletada soowib. On ülepea Daanimaa piiretes sõea-himusi, siiS ei ole rahma suurel hulgal nendega ühtigi tegemist." Wiimane lause käib iseäranis sõaminister Kindral Bahnsoni kohta, keda sveahimulisekS  peetakse ja kelle tungimise peale Kopenhageni linna ilma folkethingi lubata kindlustama hakati, miS rahwa suuremal hulka wäga pahandanud on. KuningaS on selle aSja pärast suurt nöuukogu pidanud ja Saksamaa saadiku tunnistust, et Graf Caprivi neid sönnu koguni rääkinud ei olla, miS läbi Daantmaad kolmandemaks waenlaseks kujuStotakse, kni sõda Saksamaa wasta lahti piakS minema, on heaks «võetud. Oma reisu BerliniSse on KuningaS aga ometigi maha jätnud. Wäinad Daanimaa ja Rootstmaa wahel on täicste kinni külmetanud. Näärikuu 18. (6.) pääwal oli jea Kopenhageni seespidisel lahel kolm jalga, merekantsi juureS kuuS jalga poks. Korföri ja Nyborgi wahel pandi jeapaadid käima, sest kanalit ja jea sisse lõhkuda ei olla «võimalik. WäinadeS  oli palju aurrlaewu kinni külmetanud, mõned oliwad Helstngöri sadamasse peaSnnd. Jeamurdja peaõtiS Näärikuu 19. (7 ) pääwal 200 reisijat ja 250 poslt-kotti Seelandi randa; Närikun 21. (9.) pääwal tõi«vad jeamurdjad poSti ja 310 reisijat Kopenhagenisse. Palju lae«vu, n>iS Kattcgali sisse ei peaSnud, soilsiwad wäijaSpovl lahtisi wee seeS edasi ja tagasi. UoM-Norrnmnait. Waidlemised Rootsi- ja Norramaa wahel kestawad edasi. Wäliste asiade minister saab Rootfimaal selle eest paliu kiilust, et tema Norralaste pärimiste wasta pannud on. Norramaa ministerium ähwardab neid laewamaksusi, mis konsulite ülespidamiseks wõeratel maadel määratud on, nii kauaks Norramaa riigikassasse  wötta, knnni igale riigi-jäule omad konsulid wõerastel  maadel ametisse pandud saawad. Zollm«d'ist. Näärikuu 20. (8.) pääwal käisiwad suured hulgad nõndanimetatud ,tööta töölisi ja sozialistlafl kõiksuguseid üliwabalaste laulust lauldes rongis läbi Amsterdam'!  uulitsate. Ühe leiwapoe ees katsusiwad mõned fiSse tungida, saiwad aga politsei läbi tagasi tõrjutud. KakS esimeest oliwad sisse peaSnud ja pärisiwad leiba, mida neile aga mitte ei antud. Selle peale käifiwad nemad uueSte läbi uulitsate ja sattusiwad pärast lõunat 200 polilsei-mehega kokku, keda nemad kiwidega looptstwad. Politsei laSkis terariistadega tallitada, mis läbi mitmed käratsejad haawatud saiwad. Käratsejad lahkusiwad siis aeguti, kogusiwad ennast aga pea jälle. Mitmed nendest saiwad kinni wõetud. Juba pääwal enne seda oliwad need rahutumad waimud umbes 300 meest suureS parweS börsi ees suurt kära teinud ja wöttlemiseS nende waSta sai ükS politsei-meeS peast raskest haawatud. Kuida näha, kipuwad ka sel muidu nii rahulisel maal aSjad selle poolest hukka minema. Retgia'ft. Antwerpen'iS on Näärikuu 18. (6.) pääwal kütmise-torud zirkus-thealres lõhkenud. Maschinist on raSkeft wigastalud ja theater seespidi pea täieSte lõhutud. Põhjusseaduse muutmist hakatakse parlamentiS Näärikuu 28. (10) oääwal arutama. Luxemkurg'tst. Arst Grechen, keS tema arstimise all seiswate naeõterahwaste sala-haigufi wälja lobisenud, on selle eest ülema kohtu poolest 14 pääwaks wangi, 200 franki trahwi ja 8000 franki kahjutasumist makSma mõistetud. IngtismMfl. MiniSterprästdent Gladstone olla oma lirimaa homerule-etlepanekuga nüüd walmiS. Selle järel saada lirimaa oma enese parlamenti, mIS seadusi kõige lirimaa seespidiste aSjade kohta annab, ainult agrar-, s. o. põllu- ehk talu-asjade kohta mitte, mis pärast nagu enne riigi-parlamenti hooleks Mda, Waewalt on armala, et Zirilascd sellega lepiksiwad, sest just wiimasle asjade päralt himuStawad nemad oma homerulet (isitallitust) lirimaa aSiadeS. Egpptu 8' e asjuS on Inglismaal wiimasel aeal palju tüli olnud. Seal olnvad ministerpräsident,  seespidiste asjade minister ja rahaminister ametist taganenud ja Khediwe oli Faku wõi Fakhri Pascha miniSterpräsidentikS, Maslum Pascha seespidiste asjade ministriks ja ButroS Pascha rahaministriks nimetanud, ilma Inglismaa asiatallila>a Lord Cromert nöun järel pärimata. Kõik kolm on aga kui Inglismaa waenlased tuntud. Lord Eromer on selle peale Kh dive jume läinud ja temale 24 tundi aega annud uusi ministreid ametist lahti lasta >a nende asemele mehi panna, kellega Inglismaa  rahul olla wöib. ülepea mitte tähtsaid asiu ilma Inglismaa teadmata ära tallitada. Kyedlve on estreks küll wasta pannud, sest Inglismaal ei olla mitte õigust, ennast sel wiistl Eghptus'e seespidiste asjade sisse segada, mis Türgi Sultani ülnvalitsuse all seista, mitte aga Inglismaa ülewalitsuse all, on ka koguni selle aea määrimist  pärinud, kuS Inglismaa sõeawägi Egyvt»s'est ära kutsutud saab, Wiimaks on Khedive aga ometigi järel annud, Fakhri Pascha on tema nõuu peale selsamal õhtal ise taganenud ja Riaz Pascha on tema asemele pandud, kellega Lord Cremer rahul oli. Teised endised ministrid on siis paigale jäänud. Nende kahe wahel oleks asjad õiendatud, aga wälifed wõimud ei taha sellega leppida. Sultanil on oma asemiku mehise wastavanemife üle nii suur rõõm olnud, et temale kohe kuus uhket hobust kingi- tuseks saatis; nüüd saab Sultani pahandus wist niisama suur olema. Prantsusmaal on wäliSte asjade ministrile parlamentis küsimine EgyptuB'e aSjade üle ette pandud ja tema on wastanud, et walitsuS suure hoolega EgyptuS'e üle walwata ja mitte ei lubada, et üks teine riik seal wägiwaldselt tallitab. Uhkete! sõnadel ei arwata aga mingisugust järge olema. Wenemaa ja Prantsusmaa saadikud London'ts on üheskoos sealise wäliSte aSjade ministri, Lord Roseberry, juures käinud ja nende wahel olla suurt sõnadc-wahetamist olnud. Suuremat tulu ei näi sellest aga Prantsusmaale tulnud olema. Inglismaal on koguni nõuukS wõetud, sõeawäge Egyptus'es rohkenda. Teal näib parajat aega, kuõ seeSpidtsed tülid ja pahandused  Prantsusmaad norgendawad, tarwitatama ja EgyptuS't  täitsa jalge alla tallata tahetama. Prantslased omaS suures röõmuS Inglismaa wabameelise mtniSteriumi üle oliwad ära unuSlanud, et just ,wabameeline" ministerpräsident  Gtadstone see oli, kes Aleksandria linna lõhkuda laSkiS ja sellega Ggyptus't Inglismaa ainuS-wõtmuse alla sundima hakkas. Inglased wõiwad kodumaal nii ,wabameelised"  olla kui iganes taheS, wõeraSte maade waSta on nemad aga ikka wägiwaldsed olnud ja on selleks tänine jäänud. prantsusmaalt. Salgatud ei wõi saada, et just Prant- j suSmaa nüüdse walitsuse, ehk õigem, iga walitsuse, kõige tigedamad waenlased, anarchistlased, sozialistlased, kommunistlased ja BoulangistlaSke riiSmed, Panama-pahan. dust nii suureks üles puhuda katsuwad, kui iialgi wõima» lik, et seda Präsidenti, senati, parlameuti ja kõige seadusliku elukorra waSta tarwitada wõtksiwad, kai fee ast ju ka iseenesest kuri küll on ja ilma nuhtluseta jääda ei tohi. Nüüd on ,kättetasumise-wennad weel wihawaenu wägewamatS  lõõtsutamiseks juttust käima pannud, see pahandus olla kolmrngi-ühenduse poolest tuwi-magadele Prantslastele kaela saadetud. Nende lehed on Saksa ja AuStria Keisrite, Ztalia Kuninga ja nende kolme riigi saadikute waSta meeletumaid kahtlustamist ja jultunud teutamist wälja saatnud. WalitsuS püüab seda kära jõudu mööda soigutava ia on, kuida juba kirjutatud, üht seadust wõeraste walit, sejate ja nende saadikute auu kaitsemiseks tungiwalt senati ette pannud, mis seal wist ka waSta wõetud saab. Teiselt poolelt on aga walitsus ise sellega wöeral maal palju tuska teinud, et Saksamaa, AuStria-Uugrumaa ja Ztalia lehtede sõnumisaatjaid PariS ist wälja ajaS, kes oma peremeesele saatnud, ettetulnud pahandust üles puhunud >a sellega omail kodumaadel wihawaenu ja põlgamist Prantsusmaa wasta äratanud olla. Ka Rooma- Kuthvitigi otstb walitsuS omalt poolelt lepitust ja Paapsti poolest pakutud ssbrusele kinnitust, on piiSkopide paigad ja teised kulud kirikute tarwituseks, miS ritgt budgetist  (majapidamise arwufl) maha kustutatud oliwad, selleS jälle üles wõtnud. Paapst on uueste kõiki Prantslast ennast reoublika walitsuse alla heitina kutsunud, sest just nüüd olla isamaal kõikide oma poegade jõudu tarwiS. ÜhenduS Paapsti ja Prantsusmaa nüüdse walitsuse wahel, kes riSlid koolidest ja surnuaidade wärawate pealt ära wötta laSkis, et Juudid ennast ei pahandaks, on küll iseenesest õige umbloomuslik, aga ühine wihawaen Ztalia kuningriigi waSta on neid kokku köilnud.  Silmanähtawalt  püüab Prantsusmaa walitsuS Panama-pahandust wöimalikult kiuni kalka ja näeks hea meelega, et sellest pidaS neiut kinni. ,Ära tee selle inimesega enam tege. mist, Sina kargad oma enese õnnetuse sisse, saad ehk koguni kaassüüdlaseks peetud ja see wõib ehk wahest Sinu elu maksa. Jää ennemini seia minu wanemate juure ja nende kailsuse alla, linnaS näidatakse wist juba sõrmega Sinu peale; oota siin aSja käiku ära, mina ei jäta Sind mitte maha!^ „Ei!" hüüdis Zudith, »ennemini tahan mina temaga surra, kui Sinuga elada Nende sõnadega kiSkuS Judith ennast lahti ja rultaõ wangtkoja poole, ühe pealiku käekirjaga  sedeli peale, mida tema linnakubjale näitaS, sai Judith mangi juure lastud. Rabner istuS waikselt ja iseeneses, ja et tahtnud oma filmi usaldada, kui Judith'it sisse aStuma nägi. Tema firutaS omad käed igatsusega tulija maSta, see aga jäi tema eeS seisma, waataS tüki aega oma ujuwate silmadega tema peale ja ütleS wiimaks: ,Mina ei ole Sind mitte trööstima tulnud, waid Sinule üht tõsist küsimist ette panema. Tuleta seda tundi meele. kuS lihtlaselt küsisid, kaS mina Sind armastaks ja Sinu pruudiks saada tahaks. Siis andsin Siuule salgamata, kuida seda Jumala eeS omale juba ammu tunnistanud olin, lühikese waStuse: Ja, mina tahan Sinu olla! Waata, niisamati seisan mina ka nüüd siin ja küsin niisama lihtlaselt,  kui ka wärisema hingega, oled Sina toeSte neid kurjategusi teinud, oled Sina tõeste see hirmuS rööwlitepeameeS?"  ,See küsimine et tule mitte Sinu waStaS Rabner. ,Woikfld Sina mind süüdlaseks pidada, siis ei olekS Sina mind mitte armastada wöinud." ,See küsimine et tule ka mitte mtnu hingest, aga keiserlik pealik on mind seia saatnud, mina ptan Sind paluma ja kõigist woimust noomima, Sinu kurjategufl tunnistama ja Sinu kaassüüdlast üleS andma; tema tahab minule ka, kui Sina seda teed, lubada, Sinule armu Keisri juureS paluda; kui Sina seda aga mitte ei tunnista, siis ptad Sina piinatud ja surmale wiidud saama. * »Noh, siis lase mind senna wiia!" wastas Rabner. Minul ei ole ühtigi tunnistada, sest mina ei tea ühtigi. Surma ega piinamist mina ei karda. Jumal et saa minule mitte rohkem peale panema, kui mina kanda wõin; aga sügamast paha on minu meel, et mind seesuguste  kurjategude tegijaks pidada tahetakse, ja et mitte edasi ei uurita, kuida need koledad rööwli-tähed minu waikseSse magamifc-kamrisse tulnua on." ,Kas Sina siis sellest ühtigi ei tea?" küsis Judith. ,Ei! nii tõeste kui Jumal meie üle elab, mina ei tea seda mitte; mina olen ilmasüüta!" SiiS hakkas Judith tema ümbert kinni ja tõutas kõiki tema eest teha julgeda, sest temal et olnud enam kahtlust ja tema tundis, et peigmeest peastma ehk temaga surema pidi. Aga Austria pealik ei olnud vastusega, mida Judith temale tõi. mitte rahul ja käskis paigal, et wang homme folteri peale punutud ja et ühes kõik hukkamiseks korda pidi pandud saama, sest temal oli nöuu, rangekäelisele kibedat surma valmistada. Judith oli meelt heitmas. Tema süda wäriseö krampides  mõtte juureS oma armsa peigmehe piina peale ja truuwiS nõuus, ka kõige hirmsamat lugu temaga üheS kannatada, tõusis tema sees mõte, ennast otsekohe tema kaassüüdlaseks tunnistada ja neuda temaga ÜheS surra. Tema läkS meel kord vangimajasse, oma peigmehele seda oma nöuu teada audma, aga linnakubjas ei lasknud teda sisse; sellele oli pealik nüüd käsku annud, kedagi enam wangt juure lasta. Judith katsus palwetega wanat kubjast, keS muidu kui ükS hea meeS tuntnd oli, liigutada, aga wana ütles: »Hra waewa ennast sellega laps! ainult surm on hinnata. Minu pärast wõikS rööwel wangikojast wälja peaseda, sest ka minul on südame-walu tema pärast ja mina ei usu mitte, et temast palju wälja piinata on, aga kuida üteldud, ainult surm on hinnata, ja ühe jõuuka puusepaimeistrt pruudil on tvist oma peigmehe eest midagi ohwerdada.' Zudith sai nendest sõnadest aru küll, aga sellel waesel enesel ei olnud ju ühtigi, mida tema kubjale oleks anda wõinud. Tema peigmehe maja seifis wahi all ja selle ema oli ka kinni pandud, kust pidi tema midagi linnakubja  meele pööramiseks wõtma, sest et igaüks ennast jälestusega koleda muSta Petri pruudi poolt ära pöörav? OmaS hädaS jookfiS tema weel kord schlosfiSse, pealiku poolt weel kord kokkusaamist Rabneriga paluma, sest tema arwaS, et see temale ehk üht summat raha juhatada wõiks, mida tema fiiõ waikselt wälja wötta ja õnnetuma peast, mifeks tarwitada tahtis. Nenda aStus tema wahi-tuppa, miS pärast seda, kui must Peter pealiku juures käinud, schlosfiSse asutatud oli ja paluS, temale kokkusaamist pealikuga  toimetada; tema pidi oma palwet sagedast korratama,  sest keiserlik wahtmeister oli fiin wana kastellaniga ja mõne kodanikuga, keS linnast tulnud oliwad, würflemänguS  ja tema eeS oliwad tema suurest wõidust mitmed rahakotid feiSmaS. Wiimaks waatas tema ometigi neiu peale: »AH, rööwlt-pruut l hüüdis tema hirwitateS, selle tulemist piame juba pealikule teada andma, temal on ehk oma südamekuuinga üle tunnistust anda; aga kannatama piad, künni mäng lõpetatud on; wõlla ja ratta kord tuleb aegsast küll kätte.' (Järg jääb tulema.)