adelt wahel Czernowitz'is on juba pitkemat aega põnewus. - Nalja-häda Ansiria-Ungrumaal kipub paiguti suureks NtineMa. WiiniS pidajiwad tööta töölised Küünlakuu 20. (8) pääwal koosolekuid, millest ka naesed ja lapsed osa wötstwad; mitmelt poolelt pandi ette, näljatsete laste rongist pidada, et kohtud ütiemata wiletsuft oma silmaga näekfiwad. Riigi-nöuukogu määras hädaliste maakondade abiks 360,000 guldnat; mitmed kiiked kinnitafiwad, et sellest mitte küll ei ole. Ametnikkude hädaaealisapalgaks  päris Riigi-nöuukogu majapidamise- (budjet-) kommisston pool millioni guldna asemel terwe millioni. Galizia, Böhm'i, Mähren'i, Tirol'i ja Dalmatia Maapääwad  tahawad maa-waranduseft hädalistele elutarwitust muretseda. Pestü lehed kutsuwad nälja-hädalistele Arma komitatis appi tulema, kus peale 7000 inimest leiwast elada, mis puukoorest tehtud on. Abiga pidada rutakama, et nälja-tyfus lahti ei lähe. Galizia kohtud päriw.rd karmi nõuuwõtmist selle wasta, et tyfuS, mis Otessa ja Saratowi kubermangudes walitseda, sealt mitte Galizia'sse  weetud ei saa. Trieft'i sadamas läks Küünlakuu  22. (10.) pääwal madruste keskiS aurulaewa peal mässamine lahti, kes Brastlia'sse sõita ei tahtnud, sest et sea! kollatõbi walitseda. Mässajad pidiwad wägiwallaga  rahule sunnitud saama. Küünlakuu 22. (10.) pääwal pidasiwad Wiin'is umbes SWO tööta töölist nõuukogu jaswõtstwad nöuuks, rongis Raekoja ette minna; Politsei tahtis seda keelata, oli aga wõimatu. Ligi 2000 läkstwad Raekoja ette, kuna poed seal kinni pandud saiwad,  kast rong läbi läks, kes aga pahandust ei teinud. Nemad tahtfiwad üht faatekooda Bürgermeistri juure saata aga uksed oliwad lukkus. Politsei wöttis saatekonna liiked  kinni, teised lahlufiwad ilma kärata ühest ära. Daammaalt. Küünlakuu 21. (9.) pääwal möllas hirmus lumetuisk läbi kõige Daanimaa. Pärast lõunat kell 3 oliwad euamist kõik raudteed Zütland'is ja Fünen'is  kinni tuisatud ja sõidud seismas. Posti-anrulaewal Kiel'ist Korföri'Sse oli raske sõit ja laew sai kaua wiiwitatud.  Posti-aurulaew pidi oma sõitu Frederikshaven'ist  Gothenburg'iSse seisma jätma. Ka sõidud Daanimaa ja Rootfimaa wahel oliwad takistatud. Rootsi-Norramaalt. Endine Norramaa Miuistecpräfident  Johann Sverdup on Küünlakuu 17. (5.) pääwal  Christiania'S ära surnud. Belgiast. Sozialistlaskd ja töölised pidastwad Kttüttlakuu  21. (9.) pääwal Brüssel'iS suurt koosolekut ja wõtfiwad  nöuuts, enne Parlament-walimiSte hakatust suuri uMlsa-ulesnäitufi pidada; ka piab walimise-pääw üks üleüldine pidupääw olema. Kui nüüdne Parlament pöhjusseaduse  muutmist wasta ei "wsla ja järgmine Parlament  üleüldist healede-öigust ei anna, stis pidada üleüldine  töö-seismajätmine kuulutatud saama. Km fee ei aita, fiis pidada Belgia riik Republikais wälja hüütud saama. Esimehed oliwad tuntud tagakihutajad Defuet ja Leon Defuisseur. Schweiz'ist. Bern'ist kirjutatakse Küünlakuu 20 (8) pääwal, et Uuride-tegemise ringkondades suur häda olla. Chaudefoudsll Koguduse-nöuukogu on üht iseäralist Hädaaea-kömiteed  asutanud. Ühenduse nönukogu on ülekuulamist  Mönchensteinll filla stssekukkumise üle, kus nii palju inimest surma saiwad, ja sellest tulewat tallitust kohkute läbi, Basel maa-kantoni hooleks jätnud. Uhendnse-Prokurör  ütleb, et tänisrd ülekuulamised midagi leidnud ei olla, mille järel süü kellegi peale langeda ja mis järel kedagi kaebtuse alla panna wöikS. Tema arwab, et ka edaspidised ülekuulamised üht teist järge- ei anna. Wiimastel aastatel on nimelt Zürichi kantou wöeramaa seltSlikkude mässajate tallermaaks tehtud, millest palju tuska tulnud on. Selle ska nõutakse nüüd üht wöeraSte-feadust,  sest wabadust olla Schme-ziaste! ainult õige wabaduse, mitte wöeraske tülitegijate kaitsemiseks. Inglismaalt. ,Standard' arutab uhkusega, et Bntania  (Inglis) riik Kuningapraua V!ctoria walltsuse all nii wägewast kaswanud on, kulda suuremal hulgal tema alamatest' sellest aimu ei ole. Kõigist maailmaa maapinnast,  kuS inimesed elada wöiwad, olla Inglismaal suurem  osa, kui ührgil ketfel rahwal, kuna inimeste hulk selle osa peal määratumaks kaswanud olla ja ikka rohkem ja rohkem kaswada. Wiimase rahwa-lugemife järel Jürikuul  1891, olnud Kuningapraua alamate hulk, uule Afrika asumaade arwamata. 350 millioui hinge suur. Neljas jagu kõigist inimeste-sugust seista nüüd juba Inglismaa walitsuse all ja 20. aasta-saea hakatusel (kaheksa aasta pärast) saada neid Inglismaa alamaid paisu peale 400 millioni olema. ,Standard' arutab kõiki neid kasust, mis sellest tulla, teiste keskis ka see, et nende rahwaste wahel iialgi sõda tõusta ei wöida, ei näi aga selle peale mõtlema, et fee määratu hiiglase-keha ühel pääwal lõhkeda wöiks. Dundee's on tähtsamte juutekedruste  ja kudumise wabrikute peremehed koosolekut pidanud  ja nöuuks wõlnud, toore juute wähese saamise pärast PaaStukun 25. (13.) pääwast hakates, kuus kuud Lau pääwadel mitte tööd teha lasta. Parlementi poolt saab Walitsus raha raudtee eestöõdeks Mombosfa ja Victorta-Ryansa-järwe wahel pärima. Pnnz (.lõvis Bonavrrte sai Küünlakuu (Z.) paamal tema mahajäätud  abikaasa kaebtuse peale, kelle kalliskiwt-ehteid tema pekisel wiisii omale wokuud, Wandemeeste elle saadetud. - Endine Londoni Lord-Major Sir Henry Zsaacs, üks Juut, ja kolm teist on kohtu ette kutsu!ud. pettuse-katse parast, mida nemad ühe attfia-seltst wasta plaaninud olla. Prantsusmaalt, Uus Ministerium ei ole weel kokku saadud. Prästdertt Carnot on Freyeinet'le, Ribosle, Rouvier'le  ja Bourgeois'le, kes kõik enne Ministrit oliwad, Ministerpräsidenti ametit pakkunud, aga keegi ei ole seda wasta wstnnd. Wiimase sõnumi järel on Präfideuk Senakori  Loubet, kaugelt waSsakult poolelt, oma suure kutsunud  ja see on uut MiniSteriumit korraldada katsuda lubanud.  Ka lahkunud Ministrid Freycinet, Ribot, Roiwirr ja Bourgeois wstla undeS MiniSterinmis jälle aset, nenda et fee uus korraldamine mingisugust muutmist politika jooneS ei tähendada. Selle wiimase sõnumi järel näib ConstanS unest Ministeriumist wälja jääma, kuna teda senni uuteS korraldamise-plaanideS, mida juba mitu tehtud on, ikka ka nimetati. Ministrite taganemisel ega ka Constans'i  wäljäämisel uuest Ministeriumist ei olla aga tema tülil Laursiga ühtigi tegemist. Põhjust selleks aSjaks, mis Ministreid taganema sundis, on kiriklikud küsimised annud, milles Ministerprästdeul Freycinet tunnistas, et tema küll ühe seaduse poolt on, mis PiiSkopide ülemeekt lahutab, sellega aga mitte lahutust riigi ja kiriku wahel algata ei taha. Sellega ei leppinud erakonnad paremal ega pahemal  käel. Esimesed, Monarchistlased ja teised hoidlased, pidasiwad seda waljnks kiriku wasta, Anarchifttased ja teised  lõhkujad pidaflwad seda liiga pehmeks Piiskopibe ja teiSte preestrite waSta, kes PaapSki euese käsu peale, ennast Nepublika seaduste alla heita, siiski Republika wasta pool-peitus wöidelda. Kui Freycinet selle peale oma walitsuse-joonele usaldufe-tunnisluft päriS, siis ühendasiwad  ennast need kaks erakonda tema ja sellega kõige Ministeriumi wasta, keS muidu weri-wamlased on, kuna Nepublikanlased tasasemast meeldusest ühest lahkusiwad, muist ennast Ministeriumi poole, muist Ministeriumi wasta tunnistastwad, muist oma healt andmata jätstwad. Sedawiist tuliwad 282 healt usalduse tunnistuse wasta, 210 selle eest, kokku. WaStaSte keötis oliwad lõl paremalt  käelt, 29 Boulaugiftlaft, 12 Sozialiülau >a 90 Nepublikanlast;  need kes Ministeriumi pool jeisiwad, oliwad kõik Nepublikanlased. See kõik on ootamata tulnud, nagu wälk selgest laewast, la waslapauijad ei ole wisi isegi oma tõrelemise järgede peale mõtelnud. Ainult M siiiua.>ittlik  tuhin on Freycinet' MiniSteriumit istelt kaugutanud. Nepublikanlaste lehed, nimelt .Repubtique francaise', toomad pitki kiitusi lahkunud MiuiSteriumi legewuse, iseäranis  Freycinet, Ribot ja Censtans üle. Esimene olla söeawäge paremini korraldanud, teine Kronstad'tt kuulsaid päiwi ette walmistanud, kolmas Boulangisinust häwitanud.  See Ministerium, kõige lugemam >a osawam Republika  20 aasta sees, saada jäävamalt auuStawas mälestuses  seisma ja .Kronsiadl'i Ministerium' nimetatud saama, kuida niiuelt Wene lehed kiunitawad. Wene söbruse  peale on kõik PrantSlaSte erakouuad uhked ja s> tel! on arwala, et uus Ministerium mana kiividest tiseS ehitatud  saab, kui see ehitus wiimase te s ruumi te järel ka weel malmis ei olnud. Paapsi, kes ennast PrantSlaSte Republikaga kõigik maimust sõbrustada püüab, watzest ehk tootuseS, sealt omal aeal abi oma ilmaliku riigi uuekS ülesehitamiseks saada, selle juureS aga PrantsuSmaa PiiSkopide  suurema jäu lausa ehk pool-peidetud waSlapanemise wasla tõukab, on nüüd midagi teinud, miS kõikides Rooma-katholiigi kiriklikkudes mäleStuStcS täitsa uudis on. Tema on aealehe .Pelile Journal' kaastöölise Zudel, oma jutule wötuud ja laseb selle palju-luettid lehe läbi oma politika eest kosta. Et .eksimata' Paapsi üte PiiSkopide  peade rahwaga räägib ja Republika lehtedest omale üht karku sepistab, seda pannakse igat poolel imeks. ÜheS ringkirjas Prantsusmaa Piiskopidete ja KathotuklasZele ülepea, noomib Paapst ueid uueste, ennast köikeiS ilmalikkudes  aSiades Republika seaduste alla heitma. Concordatiga  (kaubaga Prantsusmaa ja PaapSii wahet kinktikkudeS asjadeS) tegemist teha, on kõikidele Kotholiikiaslele, 'vaimulikust  ja ilmalikust seisusest, ära keelatud See olla ainult .püha tooli' (PaavSti enese) asi. Ringkiria sönakäik on natuke köikuw. Katholiiklased pidada ennast riigi seaduste alla heitma, aga seadused kiriku waSta ei wõida mitte sallitud saada. Waene Laur näib üksi jäänud olema. Ka« ristuse-kohuS, kus tema Constansll waSta kaebas, on ennast selles aSjaS wöimatumakS tunnistanud, sest et Senat, mille liige Constans ou, tema andmiseks kohtu alla mitte luba anuud ei ole. Laur piab ka kõik tänised kohtu kulud maksma. Tema pärib, et Constans ainuil üht franki maksma Mõistetud saaks, läheks, et teda süüdlaseks mõistetud on. aga ka seda meelehead ei uäi temale tehtama. Senati luba oodati aga weel siis wöib ometigi protsess ette wöetud saada. Soily kiwrmurdudeft on 360 dynamiti - padronil waraSkalud. Selle järges saiwad Küünlakuu 24. (12.) pääwal Auarchijllaske  elumajad Paris'is läbi otsikud, 59 dynamitipadrunit  leitud ja kakS Anarchistlast kinm wöetud. Dyna- miti-padronid olnud Spania faatekouua-maja lõhkumiseks määratud, kättetasumiseks Leres'is hukatud Anorchistläste surma eest. Mahwa-seltside ühendnS, mille pesapaik Lyonis on, kutsub ksik! Prantsusmaa töölisi, PaaStukuu 6. (Küünlakuu 23.) pääival a valiku wõimnse laudjate juure minema, kõikide toidukaupade tollide mahajätmist pärima. Küünlakuu 22. tKI.) pääwal psrkas Paris'Douai raudteeel üks söiduroug St. Denis' jaama juures ühe korraldamise rongiga kakku Maschina-juhataja sai surmatud,  kolmteiftkümmend inimest saiwad wigaStatud, nende kestis kolm raskest. Jtalia st. Küsimise peale on Miuisterprästdend Marchese  di Nudini Parlamcuiis kinnitanud, tema ci uskuda mitte, et aSjad Abessynia Negns Menelikl ja Tigre Walitfeja NaS Mangoscha wahrl nn pahad on, et nendest sõda kulla wõiks. SludeiUide käratsemiste kohta on Koolidemi nStcr Villari kinnitanud, et need iga-aaStased kärotsemifed suurkoolides üks häbi-aff kõigile maale olla ja kuidagi wabandatud saada ei woida. Tema olla liiga hilja karmiise-teetc aSinuud, tahta aga nüüd otsani selle peal käia. Tööiiöie tülid tutfnwad Jtalia s edasi. Küünlakuu 17. (5.) pääwal tuliwad 9kooma's 23 töölist esellside  eesiseisnsed kokku ja wõtsiwad uõnukv. kõitisi töölist Küiwlaknit 19. (7.) pääivatS töö scismajätmifele kõikides tööpaikades, ehitnsepaikadeS ja knnplnotcS kutsuda ja selle eest hoolt kandma, cl tööpaigad ja kauplused nii lauaks kinni pandud saamad, kuuni WalilsuS Rooma tööliste eest mõjuwalt hoolt kannud on. Tähendatud pääwal sadas wihma. PMsei-patrulzed oliwad rohkest kõikidel pea-nulitsatel. Linna secS oliwad enamift kõik tööpaigad ja kauplused lahti, suurem jagu töölistest oli tööle tulnud. Öösel oliwad mitmed lägakthutaiad kiuni wõetnd. Politsei  lõnlaö kaupmeestele möjnwal kaltsust. Suurem jägu uulitsatest ja tarudest oti tüdi. Kangemates paikades oli pool tööpaikadest ja kauplustest kinni. Kalliskiwide kaupluste  ees seisiwad ivasid: Tiberi.stllad seisiwad sseawäe walwamise all. MNrisepad törknsiwad kõik; ka woorimehed  oliwad muist tutemata jäänud. Zasserana's Ätna mäe ääres, oli Küünlakuu ltZ. (4.) pääwa homikul kaunis raske laene ta w maawärisemme põhja poolt lõune poole. Spaniast Madrid'list kirjutatakse, el wiimaslel üksikutel  mäSsamiStel mitte nii suurt tähtsust ei olla, knida "imelt PmutuiSmal, lehtede käbi wälja lauta,ud on. osalt dorsinucSle tarwituStekS. osalt ka Muningritgi waenlaste kinnitamiseks, niisamati, nagu sagedast walejnktufi weike Kuninga t rwife üle wälja lautatud saada. Et Spania Nepublikantaste hulk aast-aastale kahaned, seda olla ka tänamisel Repnbiika-asulamise 18 aaStapäawal nähtud, kuS osawütmine waga iväheliue ja terwife-wäljahüüdmised maga wahe waiinustatud olnud olla. Mitmetes Spania maakondades on jälle uputused olnud. Nimelt on Guadalquiviri  ja Guadalmidma zöed üle kallaste ajanud. Portngaliii. Parlament on Walitsnse ettepanekuid raha-aSjade korraldamiseks, anielnikkude palkade wähendam»!,  maksude kSrgendamlft ja laennpaberite maklnsi waSla tvötnud. Walirinse hooleks on jäätud, seda asja nende wõemmaa alamatega korraldada, kellel Portugali laenupaberid  on. Endine M niSter Mendoza MorteS on wangi pandud ja kohtu alla antud. Temale antakse süüks, et tema ,Banco Lusikana" langemise juures, mille juhataja  tema oli, hmdpaberid köcrvale saatnud olla. Türgi riigist Kui Bulgaria asjatallitata Konstantinopel'iS,  Anlkowitsch. Küünlakuu 24. (12.) pääwa öhtal kladesse läks, pistis üks tundmata inimene temale pistnuaga  waSiaku külge sisse ja peasiS ise ära. Haawa et peetud esiteks kardetawats. aga jnba Küünlakuu 27. l! 5.) vääwal on Wuikoivit ch sellesse ära surilud. Mõrtsuka? olla Bnlgartone Unanow. Greekamaalt Parlament on Watitsuse ettepanekuid raba asi -de korraldaiuiiets waSta wötuud. Pärimist, ei endnle MtuiSterorästdeul Trikuots Korgema-kohtu ette saadetud iaakS, on Parlament MmiSterprästdent DelyanniSl  nouu veale Sl deaiega 24 heale wasta lagast lilkkanud. Kas teda nüüd iilepea rahule jäätakse sellest ei ole sõnumit  tulnud. Küsiks oli temale antud, et tema kaht kohtuotsust  mitte täita ei oie lasknud sa PirauS-Larissa raudtee  ehitamiseks määratud summast teisiti tarwitanud. Ewangckmmi uiuittmuölnie kiri? P,rans'eS. mida Ewangeliumi  usulnlunn-stn cs'c adtunud Greeklaõke wasta wihate ärritalnd halwa rahwa hulgad lshkuflwad, oli Inglismaal ja A >urtta S selleks korjatnd rahaga ehitatud ja oli EWangeliumr koguduse kmküöpettM, ühe Greeklafe oma, keS kiriku külge ehitatud majas elab. Tema su kõiki kuulanud. Teure kirikuõpetaja, keS Zumala-leemstust pidas, on kirikus teutakud jn prksetud. Tema nimi on K a l a v o t b a k e s. tema on ka Greeklaue ja on ühes oma kirikuöpelaza ametiga Inglismaa ja matise Biibltseltst aSjatallilaja. Mitmetel möllajatest viitvad näukatted. Et just karuewali aeg oli, stis ei pandud seda tähele ja kurjategijad  wöifiwad tundmata uulitsatel käia. Tigedad hulgad  kandstwad kõiki svtitawat. ka harmoniumi, kiriku ette, ladustwad seal Virna, kallafiwat petrsleumit peale ja pistnwad põlema. Seespidi on kirikul ainult weel paljad