nud ja kinnitanud, see sõda, mida nüüd Juutide waSta peetase, olla «vähem-Juutide nuhtlus, kui KhristlaSte nuhtlus, nende taganemise eest. Ungrumaa WürstprimaS (ülem Rooma- Katholiigi Piiskop) Vaszary on kinnitanud.siema et teada sellest ettepanekust ühtigi. Kõiknätwad ennast agaHoolega waidlemtste peale ParlamentiS ette «valmistama. — Rooma-Katholiigi  waiinulikud ametkonnad luewad RuthenlaSte wäljarändatuist  Galizta'st Greeka-Katholttgi alamate preestrite süüks, kes Ülepea wäga Wene-meelised olla. Need waStawad,  just Poolakate ja Jesuiitide rusumised olla talupoegi «väljarändamisele sundinud. — Zalucze'S ja teistes kolmeS Galizia kohakondahes on Jõulukuu 22. (10.) pääwast 27. (15.) pääwani 12 wimest kholeraSse haigeks jää««ud ja 5 ära surnud. Daanunaatt. Tasasemate wabalaSte leht ,Dauebrog" kirjutab, et SõeaminiSter Bahirson kewadel omast ametist taganeda ja Kindral Koefod tema asemele tulla. Kindral Bahnson seisab juba ammu Kopenhageni kindluStamiSte pärast Daam wabameeliste erakondade «vihkamise all. Daanimaa aurulaeivade-seltstd on Wene Walitsusega nende aSjade üleviimiseks kaupa teinud, miS Wenemaalt Ehicago  näitusele saadetud saawad. Wene jäutuS sellel näitusel  saada suurem olema, kui seda iialgi ühel üleilmlisel näitusel nähtud on. — Wäinad Daanimaa ja Rootflmaa wahel ktppusiwad kinni külmetama. Aalborgist Zõuluknu 29. (17.) pääwal wälja sõitnud aurulaevad ,Falster" ja leidsiwad paksu ees ja pidiwad ümber pöörama. Öösesed laewasöidud Gjedseri ja Warnemünde wahel saiwad Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) pääwal esiteks seisma jäätud. Aootst Norramaalt. Jälle räägitakse kord lepitusest Rootslaste ja NorralaSte wahel, kes kord juba uii suureS tülis oliwad, et kardeti, Norramaa saada ennast mägise Rootsimaast lahti kiskuma ja RepublikakS muutma. Kuningas  kutsus aga Rootsi Riigipääwa ülekorralisekS koosolekuks  kokku, kuS uuS sõeawäe-korraldamine waSta wõetud sai. See on Rootsimaad nii tugemaks teinud, et Norralastel  enam lootust wägtwaldse lahtikiSkumtse peale et olla. Norra StorthingiS olla ennast nüüd palju liikeid lepituselipu  Ümber kogumas. — Laewade-öniietuStesi kirjutati Roolsi-Norramaalt Jõulukuu 29 (17.) pää»val: Gothenb  urg'ist: ,Aurulae«v ,Verdani" on selle kuu 22.(10.) pääwal Biylh'ist pödia pool hukka läinud; meeStekond sai peäStetud. — Gotheuburgi aurulaew , Alina", Jõulukuu 17. (5.) pääwal KönigSberg'ist Rtia'Sse wälja sõitnud, ei olnud weel seuna jõudnud; kardeti, et aurulaew kõige meestekonnaga hukka läinud on." — WhtSby'st: ,Kalmarsund on kinni külinetanud. TäiSlaew ,Lettonia", vuulaStiga Riia'ft Middesbro'sse sõitmas, on rihkude peal Rone juureS Gothland'tS hukka läinud." Hollandist. Näärikuu 1. (Jõulukuu 20.) pääwal on Hollandi-Lõuneafrtka Prätoria-raudtee lõunepoöline joon sõtdurongidele awatud, nenda et nüüd Prätoria'st (Trans. maali pealinnast) esimene raudtee otsekohe Lõuneafrika idapooliseSse  randa läheb. Retgia'st. ,Journal de kuulutab seda põhjuSseaduse-muutmise  Plaani, mida Walitsus Parlamentile ette panna tahab, üleüldist Healeandmise-Sigust ei ole selleS plaanis mitte üleS «võetud. Senatorisi piab ükS iga 40,000 meeSterahwa hinge pealt walitud saama, kuna Neid tänine ü?S iga 60,000 meeSterahwa hinge pealt walitud sai. SenatorikS wöib igaüks walitud saada, kes wähemaft 35 aastat «vana ja kellel sissetulemist «vähemast 500,000 franki suurest «varandusest on. Ka piawad määratud kõrgemad ametnikud SenatoridekS walitawad olema. Parlamenti «valijatel piab niipalju sissetulemist olema, kui põhjuSseaduses määratud saab. Walimisevtgust  piawad ka need saama, kellel diplom ühe õpetatud Mehe ehk kunstniku graadi üle ou, ja need, keS eksami lugemises, kirjutamises ja rehendamises wälja kannawad. Parlamenti-liiked piawad aaStaS 4000 franki omakS üleSpidalniseks  saama. — Sozialistlased ei taha sellega mitte leppida, «vaid päriivad walimise-õigust igaühele. Kui seda mitte ei anta, fiis piawad kõik töölised kohe, kui seda kuulutatakse, töö seiõiua jätma, kui neile ka kusagilt abiraha  ei saadeta. See oleks muidugi kodusõea hakatus. —- Belgia WalitfuS tahab Prantsusmaa kaupade stssewedamise-tollist  ka kõrgendada, kui tollide-kauplemise!» Prantsusmaa ja Sch«veiz'i wahel korda ei lähe. 8chtueiz'ist. Uue-aasta teretamise juureS on Prantsusmaa  Säadi? Arago ütelnud, te«na loota, et tolli-kauplemiSte  aegline seismajäämine kaübaajamist Prantsusmaa ja Schweiz'i wahel mitte jäädawalt ei takistada. ühendUsenõuukogu  üleni waslas, te«nal olla sellest pööramisest kahju, mille juureS Schweiz'jl süüd ei olla. Nüüd aga pidada Schweiz o«na elutarwitufl käifema. Tema ei «võida wõetud nvutt pehmemaks teha, nii kaua kui Prantsusmaa oina wärawatd lahkemalt Schweist kaupade eeS lahti ei tee. Sündida fee, siis olla Schweiz rõõmus, manal «viisil Prantsusmaaga sõbrusev elada wötmg. EfttekS saab tollisõda  Schweiz', poolt kõigist «võimust üleS peetud. Aealeht  ,Bund" (ühendus) noomib Schweiz'i naeSterahwatd. oma maa auu eest seiSta ja Prantsusmaa ehte-kaupafi mitte tarvitada. Kui palju staeSterahwad sellest Hooliwad, seda ei ole muidngi weel teada. Tänine on Prantsusmaalt  200 millioni franki eest kaupast Schweiz'tSse weetud jä wMikud ja kaupmehed saawad sellest Prantsusmaal Muidugi suurt kahju, kui see kanal nüüd kinni topitud saab. üks Jtalia leht, ,Diritto", arutab koguni, tolltdetülideft  wõida kergest politiks-tülih tänine üht suurt jagu Prantsusmaa ibapooltsest piirest kaitsenud. Prantsusmaa Parlament olla nüüd Schweiz'i sõbrust enesest ära toukanud. Nüüd pidada Schweiz oma sõeawäge Prantsusmaa waSta palmistama. Prantsusmaa olla kergel-meelel omad paremad sõbrad kaütanvd. Jngttsmaatt. Kohkumine dynamiti-kurjateu üle Dublinis,  on Inglismaal ehk vigetn, kõikiS Suurbritaniariikis,  pühade-rõö»«u rikkunud ja jäleStuS selle üle pidi seda suurem olema, kui kurjategijad seda just pühal õhtal teinud on. Sellest kirjutatakse „VoSst Zeitungile" Berliniö:  ,Dublin sai Laupääwa õhtal kell 11 ühest hirmsast  kärgatusest üleS kohkutalud. Esiteks üteldi, Dublini schloss olla Fenilastest õhku lastud ja üks kahisemine,  kuida seda pärast Lehekuu 7. pääwa 1888, pärast mõrtsukategust Phönir parkis, enam nähtud ei ole, läks lahti. Tuhanded inimesed woolafiwad kurjateu-paigale, mis aga mitte schloss ei olnud, waid selle «vastas Erchange Courti Peapolitsei-amet. Kohe selle ligidal on linna-maja ja teised Dubiin'i ««valikud majad; schlossi tiitvaS, mis Politsei-maja waStaS seisab, on Iirimaa Üleminspektori kontorid. Natuke enne kell 11 ei ole Politsei-mees, keS seal wahi peal seisis, ühtigi iseäralist näinud; mõned minutid hiljemini on ükS teine midagi maaS näinud, mida tema üheks pölewakS ärawisatud figariotsakS  pidaS. See oli wist põlema lunti ots, mis salaja maja ukse ette pandud põrgu-maschinat sütitama pidi. Natuke pärast kell 11 tuli üks noor Politsei-meeS, Patrik Sinnot wõi Simmot, senna. Tema on wist maschinat näinud ja sellest kinni hakkanud, ehk seda jalaga eemale toukanud. Mis seal sündinud, seda ei saada ehk iialgi teada. Põrgu-maschin kargas hirmsa raksumisega lõhki, suitsuga ja leegiga. Kohe tuliwad Politsei-mehed Majast wälja ja leidsiwad Sinnot'«t uimaselt ja hirmsast lõhutud maaS. Tema elaS weel, suri aga pea pärast seda, kui teda hospidalisse «viidud ja seal tema lõhutnd parem jalg ära leigatud oli; waSfak käeivarS oli keha küllest ära kistud, nägu nii kangest lõhutud, et teda tunda ei olnud. Selle läbi, et pörgumaschin majast natuke eemal lõhkeS, on müürid oinast kohast 'vähe kahju saanud, aga ümberringi  on kõik aknaruudud killutatud, ka kontoride ja Morley (Iirimaa uue Vicekuntuga) aknateS. KöikideS Iirimaa ringkondades tunnistatakse jälestust selle teu üle. ÜheS EsmaSpääwal Tipperary'S peetud Iiri rahwuSliku ühenduse ülekorralifeS koosoleku? sai see kurjategu «valjumate sõnadega  hukka mõistetud, kui Iirimaa waenlaSte tegu. Iirimaa lehed igast erakonnast tunniStawad niisamati oma jälestust. Sinnot'i surnukeha läbiwaatämine ei ole kurjateu  seletuseks mingisugust tähte annud ; ära tu««tud on, et põrgu-maschin dynamittga ehk melinitiga täidetud olnud. Kui, kuida ar»vatakse, Sinnot põrgu-maschinat «nitte eemale tõukanud ei olekS, fiis olekS Politfei-ameti müür lõhutud ja rohkem inimest surmatud saanud, sest majas on 20 Politsei-meest maganud. Kahju on aga ikka suurem, kui efitekS arwati." Jõuluk««u 30. (18.) pääwal leiti Dublinis  ühel kitsal uulitsal NathmineSi kabeli, ühe Dublini kõige suurema hoone ligidal, ükS pakk 2 naela lõhkumiserohuga.  Sütitefe nööri selle juureS ei olnud. — Inglismaa  oinad ja wõeramaa lehed arutmvad, kes küll tegijad olema piakstwad ja mis kurjateu järjed olla wõiwad. Enamist peetakse seda FenklaSte salaseltsi teukS, kelle pärimise  peale nende seltsist kurjategija Daly mitte «vangist lahti laStud ei saanud ja kes ka juba enne palju kurja teinud on. Pääwal enne seda oliwad Londonis neli Iirimaa kurjategijat «vangist lahtilastud, keS ühePolitfeiinehe  ära tapnud ja waewalt «võllast mööda peaSnud oliwad. Nemad on sel aeal kodumaale tagasi jõudnud olla wöinud, kui kurjategu tehtud sai. Teiselt poolelt annab Londoni Politsei teada, et palju wõeramaa Anarchistlast  järsku sealt ära kadunud on ; need wõida Dublinisse  läinud ja seal seda kurjategu teinud Siis räägitakse ka Amerika JirilaSte kõige käredamast Iiri erakonnast, kes Iiri liigetega Parlamenti? rahul ei olla, keda nemad liiga tasaseks pidada ja Walitsuse Üle wihased olla, et Iirimaa wongi mõistetud dynamitlaStele mitte andeks ei anta. Kõige nurjulumal wiifil arutab Saksamaa Rooma-Käthöliiklaste leht , Germanist" seda asja, katsub süüd Iirimaa Ewangelinmi usülaSte peale laduda, keS KatholiiklaSte poolt rusumist karta, kui Iirimaale päritud ifitallitust stntakse ja fiis Roomä-Katholiiklased seal wägewaks  saatvad. See ,Germanis" kiri on küll nii meeletu, et ka Rooma-Katholiiklased ennast selle üle pahandawad, aga Jefuiitid wõida ar«vata, et ikka natuke kahtlust selle külge rippuma jääb, keda hoolimata jultuftga awaliM kahtlustatakse. Kurjateu järgctest arwatakfe, et kurjateust JirilaSte sootvimiStele ainult takistust ja Gladstone Ministeriumile  palju raSLust tulla «võib, kui uus Parlstckent nelja nädali pärast awatud savb. Hoidlaste lehed kinstitawad,  see olla selge «vastus Gladstöue lepituse-politika ja temast Iirimaa VicekuningakS pandud Lord Morley tõutuSte peale, Iirimaale päritud home-rulet (ifitallttust) toimetada. See politika ja need töütused ei olla mitte ainult aSjata, waid ka kahjulikud.- Seda olla see kurjategu uueSte näitanud. Juba wiimasel Jürikuul oli selle-aegne MiNisterprästdent Lord Talisbury tungiwa sõnaga selle peale tähendanud, et JirilaStest päritud home-rule andmine Süürbritänia Kuningriigi lõhkumise hakatus oleks ja Iirimaa Protestanllast (Ewangeliumi-usulist) otse sealiste Rooma-Katholiiklaste orjuse alla paneks. Ewangeliumlaõte kohta, kellest suurem hulk Ulstrc «naakondas elab, on tema nimelt ütelnud: ,Home-rule andmine Iirimaale saaks Ulftre t ühe raSke needuse alla panema. Parlamenti! ei ole õigust, Ulstre rah»vaft orjusesse müüa. Iga Walitsuse katse, Inglismaa sõeawäe läbi Ulstre't Roorna kiriku alla sundide, saaks ükS ülekohus olema, mis kaheks «vaenlikuks laagrekS lõhub. Home-rule Iirimaale ei oleks mitte ükS rahu-kuulutuS, kuida Morley kinnitas, waid usutunnistuste kodusõea kuulutus. Enne kui Iirimaale tõeSte home-rule tuleks, säakstwad mitmed wõitlemife-aaStad mööda minema pidama." — Seda kõnet tuletatakse nüüd jälle meele, Inglismaal euamist suure kiitusega, Rooma- KatholiiklaSte poolest omal maal ja wõeral maal fiunamisega.  ,Germania" nimetab seda »kurjateu-kõneks."—> Jutud kätwad, K>«ningapraua Victoria saada Paastukuul Florenz ist Rooina'Sse,-)3talia Kuninga perekonna wõerusele, minema. prantsusmaalt. UuS-aaSta teretamises, mida PariS'i lehed Walilsusele saadawad, ei ole soojad, ei ka mitte lahked. Monarchistlafed ei jäta lootusi, mida nemad nüüd kord jälle saanud, mitte näitamata ja Republikaulased igast joonest ütlewad et paremini piaks «valitsetud saama. Ainult ,DebatS", mis MiniSterpräsident Ribot' ksnetoru püüab ksiki heaks käänata ja waatab rõõmsa stlinadega tulewiku peale. Walitsusel näib suur himu olema, Panama-pahandust liiwa sisse striseda laSta, aga PariS'i Politsei ülem Andrteur ei anna järel ja ähwardab uute ilinutamiStega, kui protsessi ei piakS ette wstta tahetuma.  WalitfuS olla teda kord juba kinni ja kaebluse alla pauna ähwardanud. Senni on umbes 70 Senatori ja Parlamenti-liike nimed nimetatud, kes selle pahanduse sisse mässitud olla ja kohtu ette kutsutud saada. Protsess saada Näärikuu 10. ja 13. (Jõulukuu 29. ja Näärikuu 3.) pääwa wahel algatud. ,Libre Parole" kirjutab, ära surnud Obttst Lichtenstein Präsident Carnot' kaaskonnast, olla ühe 3000 franki suure Panama-tscheki saanud. See leht tuletab meele, et Oberst Lichtenstein Talwekuu 24. (12.) päätval ära suri, kui Panama-pahandus ilmuma hakkaS. ,La Cocaröe" kinnitab, ära surnud endine Minister  Borbe olla tscheki l million franki peale saanud ja seda raha olla «valimiste aSjuS ära tarwitatud, kui Floquet MiniSterpräfident oli. Panama-seltst endine aSjatallitaja  Vlondin on kinni wõetud. CorneliuS Herz olla Auulegioni-rittrete keSkist ,välja heidetud. — Orleani Herzog, ükS Kuninga-tbcont pärija, tulla pea PariSsiSse. Delabaye uriseb edasi, et Wedomosii" ja ,Nowoja Wremja" Panama-rahast igaüks 500,000 franti saanud olla. Jälle räägitakse mitmete Ministrite taganemisest. ÜkS mäSsamise-komitee/ miS sala koosolekuid DeaWin, pea seal piab, on üht kutset käratsemiStekS «välja saatnud, kui Parlament jälle kokku tuleb, mis Parlamenti-walitsusele otsa piawad tegema Komitee-liige Pemjean on kinni wsetud. — Jvulukun 29. (17.) pääwal on Politsei-präfekturi  wahimajaS, Präfrkti korteri körwas, suur kärgatus olnud, mis palju kahju tegi, inimestele aga mitte häda teinud ei olla Kuida see tulnud, selle üle arwiti mitmel wiistl, selgeks ei olnud see mitte weel saanud, kui ka ligidal raua kiidust leiti, mis ühe bombi lõhkemise peale tähendama  näiivad.— Baron AlphonS Rothfchild on 1 million franki nurganaeSte heakS hoSpidaliteS kinkinud. —Näärikuu  1. (Jõulukuu 20.) pääwal on CastreS' ligidal ükS fsidurong roopatest kargunud. Kaks inimest saiwad surmatud,  wiisteistkümmend wigaõtatud. Näärikuu 2. (Jõulukuu 21 ) pääwal on külm Parissi ümberkaudu »viiõ inimest «võtnud. Paapst on jälle kord Prantsusmaale oma osawõtmist ja isalikku armastust tunnistanud. — Boulanger' wäimeeS, Kapitän Driant, on Löme kirja ilNtutaMise pärast 8 pääwaks kinni mõistetud. — Tonking'ist  o«« sõnumid Khtinaste fiSfetungimiAtest tulnud, kes Europlaste majast wälja rööwiuud ja naest ja lapsi ära wiinud on. Natiast. ÜheS lisa-walimiseS on Austria «veriwaenlane  Jmbriant jälle Parlamenti-ltikekS «valitud. Kardetakse,  et seql. Hüüd.rahu-aeg, W käratfeja uueSte kõige nende ÄuStria maade tagafiivõtmist pärima hakkab, kus Jtäliafi elamas on. — Auvtria KetSripraua on Jõulukuu 30. (18.) pääwal Valencia linna waatamaS käinud ja sealt oma ssidulaewa ,Miramar" peale tagasi läinud. Ü u 8 a a S t a k S on Jtalia Kuningas südämelMusi telegrammisi Saksa Keisriga, Austria Keisritega  ja Inglismaa Kuningaprauaga wahetanud. Sjzumaft. Madrid'tiS keStawad wihawaenu löõtsutamised  Ewangeltumi usutunnMuse kiriku awstmise wasta itta weel edasi. Seda kirikut wörreldawad Rooma-