Tallinna Sõber « 16. GeitsmetxiKkKumes aaswkZZx. Tallinnas, Lehekuu 8. pääwal i 895 Mrõidiile aealkhj Crsti rahisait «sa! ja U«««des. Tuleb ükskord uädalis walja» MaksaS Tallinna' <indfsrs'i pärija?- trMmsjaS: «a«»a» Z rublas 46 kop.— psol-aa5ta5......... t rudis 4V -ox Koju ehk postiga saadetud.v z aaSta»' .........Z rubla —' pool-aaSta» .1 rubla 76' kop. K»«kmti»s«d MsKsAWKp igK rss KhS se"e «isme Mk?? s ZSP- Tellimised WSetaVfe Masra z FalN«Uas - Ltndfors'i pkrtjate trMimaias. -- PeierZaxgis s S-. Sssls«di, «HUirsNosas U 54. Tartus: Laskma,,». Makweres zJ. Azchs. Paides xK. SetteKerg. Sassakus:  H. KsMera» Lihulas, K. NSttusr'i poosis. N-ljauSi- - 5?. J. A«sW'i ja A. Lestze'ss raawatukaupZustd. Aarwas: M. Põder. Wsrss - Pr«a Mstrsse. -- Matkas: W. Nudolst. Kursfaares z Zh. Laage. Maa!-, imda .isMrauw iLUiutstss. WaStaja reöMor W. F. Eich hs rn. Blab Bslti»kis, kirjad Mwad Valtiski (Boliischport La-riSeriö Ilop,».: RegMter. waäilmastõ Omalt maalt. Tallianast: TagawarawLe-m«e«te Z ftssekuzsiimwe. Kshtuie MimMaMiuK. ümbewsutamme. —- BaltisZist. Rakwerest. Wiljavsift. Wdrust. Paidest. Rarwast. PetZebmM Tulekahju. Wöidulaevu paberid. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltisW, Jürikuu SB. päätvzl. SKtIsiMKK tähtssm töö wiimaste aastate  seeS, ü?S Würst MsmmÄl f»rtsst plaamSssi, Pö h j,a mer e-J dam er e-ka n a 1,, on MM wslmis,  umbes üks kuu «gK WKremini, kui slasnis stke arwatud oli..- sSchlesia - , ,Wntab sellest kõige maailma ZaeWasgitudsle js kMbaajayiWe (AhtfaK lõssi: Wallensiein mus oma ZangeimK zrugussga nud, mida Crom!vM'i kaugslewaataw riigi-kunst Nüüdnud, mille pwle uii palju kuuri riiktds-jahtisi Mõtelnud, mis weikema! mõedu! juba sagedast katsutud, mis juba Weussi throonikönes aastal 18KK tähtsaks tähsüda-nö sai, wak ühendatud riik wsis seda meile kinkida: kahe suure mere ühendamist, mis msie Saksa isamaa mndade ümber koha- Wad. Mitte esimest korda ei saa üht nn tähtsat !Zhi,!eiku maailma-kare sisse liiSiimisx-takSstuste,/MaZta usaldatud, suurte okeanide (maKilma - merede) GeudaMlsM. ÜkS kurb juhtumine st mõlemad esimesed esskuzuliku maaiimMre sisse tehtud lsigu täitjad, .mõlemad SueZi-- 'kanali'toimetajad, Natuke /mm knulsa töö kaks- Lümmeudwiis-KKstast judiläumit, natuke etwe umbe tZI esimese järeltegemise pidulikkn siKseõklüstamist. fiit. ilmM Ära saiwad. Khedive Zsmail Pafcha ja Fexdinand vou LessepA --- nemad, slekstwad Pöhza- Zdamere-Tanali sisseönmNamiss körgeUndelud mmMeMh olema pidanud. BeSssM'i tZZ, SueZi-ksaaZi, wsstaMWa-- tud, näitad see Saksa kuttur- (hariduse-) töö seda kiidetawam,  wi see weikem on. Pötzja-Idamere-kaMli am- IWU el nagu SueZi-kKMI oma esimeste plaanidega ja katsetega, ei ole ka nii vilk. kui Äuezi-kanal. Kuna aga meie. kanal Suezi-kanalist ainult natuke rohkem kui kolmaudamK ZZn taha jääb SneZi- Tanal on 16V kilometrit, Saksa westtes 98 kilometrit pit? maksiS Äuezi-kaua! pea kolmkord mipaliU. Nende ZZ6 milltoni marka Vastas, mida. Saksa kmal maksis ja mida Saksamaa, omast Must kokku sai, seisawad rohkem kui ZW millioni marka GaeZi.kanali Zulufi. Zäbifsitmisemaksud  Suezi-kanalil on kolmksw kõrgemad, kui Põhja- Zdamere-kanalil. Kipparid piawad meie M«s 7Z Penningat  iga regichr-toni eest maksma. SueZi-kanaül on kaualt-ioll  I>9 franki (natuke peate ZZ kuldkopikat ja wldmbla). . See teeb isegi keskmiste laeWade jumes üht kÜmmetuhMdKid franki suurt maksu wälja. Ja selle jumes Mõis Ggyptus riigimaksu all seisVate, tarwitusteta sellakestega (talupsZukeStsga) palju odawamalt mMa-Msi teha, kui, meie oma heas te maksetud, hmste ülespsetud tõõliMegK. Ja peale selle on meie juures, isegi tõe pss- W liiga wätze mwatud MskÜMmendWat läbissitja laewaga  aastas, kanali Älslpidsmiss kulud ;s. tõepoolise asutuse-kapitali  täied zinsid wälja toimetada. asutnse-kaPitali"; sest kolmas jägu sttearwawd iFV millimi  ,marka suurtest kuludest on PrmG riik ammd. 49 millioni marka endise kanali, Gideri kanali, põhjalise kvr- Mdamiss.'tasumiseks. Mis PreuW riigi peal seisis ja juba enne nsnuw VSeM oli, ja i 9 milliom marka suuris maatükkide kuiwaks-laskmifs ja parandamiste' eest läbikaswamise-waldkondas.  Ghitnft-kayitalist langemad Sl millionl  marka ehituste pesle mSAdasöitmife-paikadel, mis aiMlt jsealaewade tarwituNM määratud on, mille kasuks selle kanali ehitamine ülepea esimeses joones plaanitud sai,. mille Milza aga esiteks kÄUbaazamine ja laewasöidud leikama saawatz. TsepoolissM asntuse-kapitaliks on selle- NZmsi'ainult SZ mtkisni Warka arwata. Põhja-ZdaWere- Esmli WsmissMmine ei tähsnda mitte ainult üht määra- mata meretee-lühkttvaaM Idamere ja Põhjamere Mahe!, mis näituseks Hamburgist tulewcstele laswadele -MZ merepemkoormat  walja teed, ei too mitte ainult kergitust liikumises  lähemat käiku suure maailAa-kaubaazamise ja selle kasudx Wedamik IdaAere-sadamatesse, ei auna mitte ainult  mlema! ja Ziudlamat ühendust Merewäe tarvitusteks; selle kAMIi walmissiamme tahmdad ka määramata palm iMttfs-Kluds Mshoidmst. AõWer tee ümber Äap Skageu'i,  mida laewad käima pidiwad, et Põhjamerest Idameresse  sdM ja tagasi saaksiivad, wiis üle maai!ma-'Mere kõige kmdckaWams osakese. Wsie aasta käitus cm stm ligi sada suurt taeiVa hukka läinud, ueiö arivamata jättes mis arg kadunud on ja millest srwata woib, et need tämles sõidujoMss siin hukka — Kõige suurem tähtsus sn sellel uuel Mesitse! Muidugi Jakiamaa sõea» laeWustiku ja sellega Saksamaa randade kaitsemise kohta Vaenlaste esst sösa aeal. Saksamaa mersVägi su kõige Ksorem E rops suurriikide merewagede kestis ja oli seuui kabesse jäusle jagatud, mis üksteist hadaaeal mitte kergest aidata ei Muud. üõtndada m 'ist isad ennast need söealaewuMkud  Idamere K el'i sadamas ja Põhjamere MlhslshaVm'!  sabLAas aiault läbi wämade Rootsimaa za Daauimaa Vahel, mis häda-aml palju kallist aega maksa ja RisMmaa poolt -a Daanimaa poolt, koguni ka mölemite  poolt korraga, takistatuõ saada wsis Iseäranis kardetSW oleks ses ühes söess , kahelt küljelt' korraga olnud, millega Prautslafed sagedast kittleuud ja Saksamaad ähWardaimd on. Selleparast on ka Prantsusmaa „kätts- tigedad selle kanali üle ja käratsesiwad,  käwtsewad ka ikka weel, Prantsusmaa sõzalaewade saatmise waSta Saksamaa kMali«pidu!e. Au: mitte waheaeal  äht ootamata politi?a--kZrgütust ei tule, siis ei muuda nende stmmMinemine selles asjas ühtigi. Lae.vuZtiku saatmine or- lõMparisett nõuaks Võtnud, Rocheforsi, Dsroulsdx  ja teiste ZsaMaastiMMe kämtjeMine ei ole mõjunud, Präsident Feliz Fanre, kes küll omal noorel pölwel iss ka ZsaMM-ligalMs olnud olla, on selleS aszaZ niissNM WSistii? jo püüsb lepitust Saksamaaga, nagu tema wiiMKsed eelkäijad Carnot ja Peeier. Sa tss sõmlasWusttkkuds  ähsnsamise-tse on nüüd lahti ja seisab ainult  Sa samas enese Wõimnss all. Sakslased Võwad rõõmsad olla ja loota, et see tuhinat lääne pool sWast kohast ka jah ulab. - Kas Würst Vismarck  ka kanali-Piduks Kielllsss tulla tahab ja wõib. sellest si oZs tänini Veel ühtigi kirjutatud. Frisdrichsruh'eZ  piab tema meel ikka peate SnmsooViMisi-saatekondasi  ja suuri aimstsmife-ronM -vasta wõtma ja rauga waene tsrwiZ MA seda wälja kanda Võima. Tänmvusest hilisest kewadest hoolimata, on Isoerlcs.-d Wanaie Wmstils harjunud wM! iv! kttwita-muna sündimise pääwM saata wõinud- ka estmene sel kewadel Saksamaal lastud metsanarp AsrlmtsaksZ) on temale selleks pääwaks saadetud.  Saksamaa osawõtmine Wensmaa .a Prantsusmaa tsrelemisest China-lapani lepituseks  u b a waßta, s - mitmetes ringkondades vmal uiaa! ja maal, nimelt Inglismaa!, kahinal, kohkumist ja pahandust teinud, muidugi ksige rohkem lapausts. Saksamaa MlglpäeW on nõu uks .-õttmd, seda asja arutamise  alla wõtta. ,Bs? !in 'iPä ä w a! eh i-, mis Soztaldemskatlaste joones käib, o!i kiustlemiseS. kiust!e  >iss?Z m Pilkamiseks tirjutmmd, Saksamaa ja Pransus- WM sõmimwzMitnd Z?)n Asta meredes saada Wms kom° mands alla anM. Walilsuse poolt ou seda tühjaks jutM  wnttistawõ. Saksamaa lehed kmuitmvad, uue mõte, Saksamaa, Prantsusmaa ja Wenemaa wahel, olla Saksa- M« poolt Zrakatad. Saksamaa KMtika juhatajad olla arwannd, et Guropa siSsemäSsiWne Kii tang Mitte kasulik Kl räsks, kui sõda kestab ?a selle järitd weel nähtawad Ei olnud, ja et Europa niikaua sfawõtmataks jääma pidi, kuida see ka olnud. on. Teins poolt ei ole aga seda stl» mapilkn mitte tähele panemata jätta tohtind, kus kõige Europa riikide tarwitnNs külge puudutatud saab. See olla -uiud rahutegemise läbi. tulnud. Gt järjega ja rõhuga peale hakata, selleks olla Europa suurte riikide ühist meelt näidata. Ida-Asia küflmeses olla wäga tahtjas keelata, et sellest mltte üks teine Välja ei kaswa,  wahest eak tülikam küstm.ne, kui Bosporus'? mudas lValtani poolsaarel). Europa rahulik seisukord, kuS sel korral politika tülist ei olla. teha Saksamaa kohust kergemaks,  sesa asja ühel meelel Prantsusmaaga ja Venemaaga  korraldada. Maade-küsimesed ei puutuda maa külge, aga kaubaajamise - Mmesed olla Saksamaale W iga tähtsad. Saksamaal ei olla Dmn Wenemaa Võimuse  WÄjaißenimise peale Ida-Astas kade olla, pidada seda kogum üleüldise rahu kinnitamiseks; seda, teata Pster'mrg'ls.  Jag.iSmaa olla Ida-Ma's ilma jaksamas, abita woimatu. Inglismaa leht „OÄservec" kirjutab.  kai uus KolMmg..ühmöus muud teha ei kaha, kui nöuu anda. siis olla see asjata. Tegemad nõMWõtUjsed aga kardMiVad. Inglismaa tehta targast, km ofawStmataks  jääb Inglismaa hoidmine Jasani poole ja sei uUaie uue .Äolmrügi- wasta paistab, paiSkab aga igalt poolelt Välja. Paris 'ist on Zagiismma lehele v Standard kirjutatud, et kui Prantsusmaa. Saksamaa ja Weuemaa peale diplom-Mka-tee Zapani waSta mitte tege» wale teele aStuda ei taha. stis laguneda see ühendus ära Mõte, et Prantsusmaa ühes Saksamaaga Chmat keelama piab, kaubeldud, maad Jambile andma, leiab itta rohkem Vastaseid. Kui üks püssipauk Simonosekss tehtud lepituse häVitamiseks lastud saab, W saada PrantfusmaK Kolmühendusest  Välja astuma. Kindel ei naita see ühendus sedaanist mitte olema. -.Hamburger Rachrjchten',  Bürst Bismarki kõneleht, mida muiatakse. annab Sakfamas valitsusele nöuu, aszade käiku Iõa-Asta'D filmaS pidada, selles Zöige pealt Wenemaaga ja siis teiste riikidega ühenduses seista. kelle külge see puudub ja ennast ksigi eest hoida, mis Inglismaa tarMMe wMa on. —Seadus e - p ! a a n ümsexiü Z a j s t e wasta, on Aiigipääwal selle koosoleku arutada jäätud.  mis Lehekuul peetud saab. Verlmi Linnasaadikutekogus  kihutatakse kõigest Võimust selle seaduse wasta BerUni Magjstrati- (Raekohtu-) liited, nende eesotsas Uiemd.irger.ne.ster Lelle ja teine Bürgermeister Kirchner oa LlnnasaadikuLele Berlinls ja teistes linnades kutset jaawud, saadikud Valida, kas Lehekuu S. iMrikun pä°w°l B«lIM duse wasta RiigiMwale saatmiseks ü.es panema. Juba amMu teatakse, et Verlin Sozialdemokmtlastega ja txjM waba use-tuisuiastega täidetud on. nagu Paris ja teiste mkide peal nnad. - Lehekuu 1. (Jürjkpu w.) pääw mida Sozialdemokratlased mõne aasta eest _T ö ö l i S t e« 5 lbuis- määrastwüd, kus kõik Vabrikud ja teised tööpaigad  kinni seisma ja töölised ennast pidudeks, muidugi käratsemiseks, peremeeste, ülemate ja seaduste wasta oguAa pch.wad, sai esiteks küll selleks tarwitatud. palju kära sai tehtud, politsei sai kilpidega loobitud za iaa! Viisil sai wasta pandud, kui korda üles pidada tabs? ka palju kiskumist oma keSkiS tuli ette. Tänawu on see kardetud pääV Saksamaal ilma ühegi kärata mööda läinud  ia a mujal on enamist waikne ast olnud. Brzezin ck a külaS Vreslau ligidal, SchlestaS »sl--K w-.dZS-.wu W.(.S) Mw°. maha, millest Väga wähe assewranzi alla antud oliwad.