,Ma olin noor ja sain wanaks; aga pole näi« nud, et õige on maha jäätud, ja et tema sugu on leiba otsinud." See kinnitagu tema omakseid nende raskes kurwastuses.  Eestimaa ja Eesti rahwas, kelle heaks jtema wäfimata ja armastuses tööd teinud ja waewa näinud, pidagu tema mälestust auustuses! Tallinna Linnafaadikute walimused  saiwad Küünlakuu 14. pääwal 3. klassi walimistega algatud. Kubetnöri kirja peale wiimase aasta Talwekuu 27. pääwast, sai Linnapea poolest esiteks kuulutatud,  et edeSpidi kõik arutamised Linnafaadikute--kogudes Wene keeles ptawad peetud saama. Osawõtmine walimistest  on esiteks elawam olnud, pärast aga wäfinud ja kui kell 3 aeal walimine lõpetatud sai, siis ei olnud 2320 walijast rohkem oma wali-sedelit annud, kui aiuult 656, s. o. 574 wähem, kui aastal 1886, mis tumüstuft annab, et selle klassi walijate keskis osawõtmine sellest tähtsast taäitusest kangest ära jahtunud on. Maksmaks walimiseks oli sedamööda Z 29 healt tarwis. Walitud saiwad: I. Wärwalmeister ja majaper. G. Birk . 651 heal. 2 . Majaperemees Th. Jakobson 650 3. , A. Hahn . 645 , 4. , G. Hamann 349 5. „ H. Engelberg34B 6. , A. Wolkow 346 , 7. , G. Steinberg 344 , 8. A. Nährmanu 342 9. „ M. Gawrilow 342 10. » H. Elz . 338 . 11. „ A.Tschumiksw337 , 12. , A. Brinkmanu 336 , 13. Kaupmees 3. Korablew 336 , 14. Majaperemees Staalsrath H. Doljanski 335 , 15. , St.Samoilow334 16. x 3. Thomson 332 , 17. , H. Nickeborn 332 , 18. / C. v. Ritter 321 » 19 „ 3- Wasmuth 331 , 20 x K. Freybusch 330 , 21. , 3. Lahn . 329 Healede killutamise läbi jäiwad sedawiifi esimeses walikäikus kolm Ltnnasaadikut puudu ja saiwad sellepärast lisawalimised Küünlakuu 16, pääwa peale määratud. Peale nende, kes otspäriselt walitud, oliwad rohkem healesi saanudj:  Ch. Gross-nann 328, J. Kesker 327, H. Kerp 321 ja J. Kork. Kaupmees J. Korablew oli tagasi astunud, mis läbi teises walikäikus kus ülepea 275 healt anti, neli Linnasaadikut walida oliwad. Walitud saiwad: 1. Majaperemees Chr. Grossmann . . 252 heategu. 2. , H. Kerp 240 , 3. p W. Adamson . . . 233 , 4. , Ä! Freymann - . > 188 , Loodame, et Tallinna kodanikud edaspidi jälle Linnafaadikute  walimiStest elawamat osa wõtawad. Linnasadikute walimised 2. klassist oliwad Küünlakuu 17. pääwal. Walijaid oli 271 kokku tulnud. Kaudidatide  nimekirjast oli kaks ette pandud. Ühe eest feisiwad 191 walijat ühel meelel, teise eest 43, kuna 37 healt ennast ühe ega teise poole tunnistanud ei olnud. Walitud saiwad: 1. Majaperemees Nikolai Schroeter . . 271 healega. 2. v Peter Wellberg. . . 270 3. , Christian Luther . . 26g . 4. » Eduard 3ohannson. . 267 ? 5. , Gustav Florell . . . 266 , 6. KaupmeeS Richard Mayer. . . 265 , 7. Majaperemees Wasili Demin ... 265 , 8. p Karl Kollmann . . . 263 , 9. ? Victor Baron Maydell. 212 , 10. » Eduard Dehio . . . 210 , 11. p E. Baron Girard . . 210 , 12. „ Nikolai Thamm... 210 13. » Leonhard Daugull . . 208 , 14. , Oskar Gregory ... 207 „ 15. Karl Kress .... 207 , 16. , Aleksander Moller . . 207 , 17. , F. G. Eylandt. . . 206 , 18. » Fr. Wiegand. . . . 205 , 19. , A- Romberg.... 204 , 20. » Hugo Pocke .... 204 » 21. ? Peter Seedorf . . . 203 22. » 3ohan Fischer . . . 202 » 23. C, E. Hartmuth . . 202 „ 24. Wilhelm Wiekmann . 202 „ Weel rohkem kokkupidamist nähti 1. klaSsi walimiste juures, miS Küünlakuu 20. pääwal toimetatud saiwad ja kuhu 86 walijast 58 kokku tulnud oliwad. Walitud saiwad: 1. MsisaperemeeS V. von Vaggo . . . 58 healega. 2. Majaperemees L. 3. Berting ... 58 „ 3. Kaupmees Alr. Elfenbein ... 58 , 4. Elle-maun D. Fölsch .... 58 healega. 5/Majaperemees Al. Höppener. ... 58 , 6. , John HAppener ... 58 , 7. Archrdekt J. voa Hneck .... 58 , 8. Majaperemees G. Baron Maydell . .58 , 9. A Mayer 38 , 10. E. vea Nottbeck . . 58 11. v A. Niefeukampff... 38 , !2. Dr. Roggeuhageu. . ,58 , 13. A. Barov Rosen... 58 14. Richard Boron Resen 58 15. F. Baron Wrarrgell. . 16. Kaupmees Ed. Valge. .... 37 , 17. Majaperemees Eugen Erbe 57 , 18. , Dr. J. Fick .... 57 , 19. Archrdekt A. von der Hoveu . .57 , 20. Majaperemees Nikolai Schmidl . . .57 , 21. N. Graf Steubock . .57 » 22. x O Berrecke 56 23. Aplheker Richard Fick .... 56 24. Majaperemees J. Pfaff ..... 54 „ Tallinna s a d a vi a wõtmiire kõrge Krooinr omaks, pidi Küünlakuu 24. paamal Riiksrathi rrõuupidamise  alla wõetud fciama. Selle asja pärast Msiwad Tallinna Börsicko sritee jnhalaja Barorr Girard ja Linnapea Baron Maydell Küün laku li 17. päamai ühes Riia ja Liibawi Vörn komiieede ja Lmuawalilsuste eestseisjatega, kes ka senna kulewad. selle aSja Üle nõuu pidama, mis nii wäga nende linnade majapidamise  külge puudub. Ki>ida juba enne siin paikaS tähendatud, piab see nns seadus esiteks Tallinna ja Lii' bawi kohta maksmaks lehkad saama, tvist kardetakse aga Riigas, et see ka sealt mitte mäga kangel ei ole. Kuida pealinna lehed kirju lamad, olla selles kom miSsionis,  mis kroouu-maksude wõ-a kairseurise üle nõuu pidamas  on, ette pandud, et kroemu-mõlgade tasumise eest wõlglased edaspidi mitte ainult oma liikumata maraga wastama el pia. maid ka oma liikuma maraga. mis seesngnstes  juhtu mksles sekmeSleri alla pandud saab. Seda on nimelt neil tähele panna, kes kroonumaldadesi kohlasi osamaksude peale ostnud on, et nemad tasumises hoolsad oleksiwad  ja ennast sedaanist tüli eest hoieckstmad. ,Petmbnrgskia tahamad kuulnud olla, et ühe iseäralise komissionk poolest, Wiirst Kantaknsenll juhatusel, plaan tehtud, mis järel Serspidisle-asjade Ministrile mdi mus antud saada. E iv aug- L u t h. n srr t n n n i stnse  kirikuõpetajaid, lihtsalt WälrZke-usutuunistuste-departemeuti  ettepaneku peale aiurttst heita, ilma et selleks igakord Niigikauzellei maimulikrude asjade ja kohtuasjade jäutnse iseäralist heakSarwamist lärmis läheks. Ewaug.-Luth. usutunnistuse Syrwdtd ja ilöuupidamised saada ainult lubatud, kui nende pääwakord MiuiSleriumi poolest kinnitatud' on. Peale selle saada määratud, et üks MinMerimni-liige nende koosolekute junns on, ses selle üle walwab, et fee päämakord ka tõeste peetud saab. Synodi protokollid sa rrõrruprdamrsed pidada Seespidisteasjade  Ministrile tiuuitamiseks ette pandud saama. Kõik Emang Luth nstttuuttislule kirikute , esi seisu õle nõu nmõru  ised pidada ka selle Ministeriumi ülewaatamise alla pandud saama. Raha-MiuiSteriumi poolest saada, kurda pealinna lehed kirjutawad, iseäralised stempelmarkld rvalja antud, mis kohtukulude tasumiseks tarmltatud saamad.  Need markid saada wõlapärimiSle kaebutus>. kirjade esimese lehekülje peale pandud. Kui nende markidega palrvetiri Ziwil-kohtukorm põhjusseadufe § 266 järel wähem piaks maksma, kui kohalise markiga maksetud on, ja selleparast liig-maks tagasi p.ab maksetud saama, siis maksetakse seda selle seaduse järel tagasi, mis Kroonukassasse  maksetud raha tagasiandmiseks tehtud on. Nende markide malm iS ta mine, hoidmine ja häwitamine käib stempelmaksude seaduse §I 94—10! säre!. Kohtud saamad neid markisi Neuteidest rechrrungi peale ja tafuwad rvölga sedamööda, kurda markisi müüdud on. Wene lehtedes seisab riigi stssetrrlemiste ja wäljaminemiste  aruanne Näärikuu 1. päämast Jõulukuu 1. päämani 1889. Selle järel ou laheudalnd aeak sisse tulnud 817,094.000 rubla, 28,656,000 rubla rohkem, kui kohalisel aeal 1888. Wälja on läinud 666,540,000 rubla, 21,663,000 rubla wähem, kui kohalisel aeak aastal 1888. Tallinna s õ i d u m o o r i m e h e d on wkimase! nädalil Politsei poolest läbi kalsulud, kui palju nemad Wenekeelt mõistawad. Tallinna Ringkorrna-kohtu eeS on Küünlakuu 19. teiste asjade kestis palju kaeblusi endiste kohtute otsuste üle rendrasjades ja teistes maaja  kohtade-asjades olnud. Ainult üks Harju-Zarwa Kreiskohtu otsus on uue arutamise alla wõetud, teised kõrk ou kinnitatud. Nende asjade kohta, mis endistest kohtutest seletamata uuteSse läinud ou, saab kuulutatud, et neid seal muidu ette ei mõeta, kui kaebaja palme peale kohalise uue kohtu eeS, Muidugi maksab see ainult zivil.aSjade, s. o. nende aSjade kohta, milleS üks teise käest midagi pärib, kuna krimmal as° d, s. o. kurja- sa pahategude Mad, kohin poolest ilma kc gi palveta edust tallitatud saamad. Koe r te - a sj us kirjutavad pemiuua lehed, et ArStiaSjade-deparlementiS selleks järgmin: plaan tehtud on: 1) kõikides lumadeS, suuremates iudusirie (töötegemise) paikades ja peretamateS paikades ülepea, saab sündmuseks tehtud, et pererueeSke-koerad miile teisiti mMisale ei tohi laslud saada, kui suukorvidega, mis aga nende joomist mil te ei pia takistama ; 2) piab kõigile linnadele j. n. e. kohuseks tehtud saama, kõiki peremeheta ümõerjooksjaid koeri kinni püüda ja surmata, kui neil mitte suukorvist ei ole; J) piab koeca-peremeeStele üks maks peale pandud saama iseämilSle usulnAe ülespidamiseks, kusi selle plaaniiud  seaduse läilinise üle valvatakse. Tammiku mõisa piinlareuliju, ?es turul 16 võina  ela müü MS. ms aga kokku rohkeni ei kaalunud, kui 15 naela, on selle eest üheks ümls kinni mõistetud. Küüulaliin Tl. p asival. pärast lõunat kell 3, leiti Täidlast päritud H t n dr i k E i il la w omas korteris surnud. Teda armutakse süle vingu snrund olema. Küünlakuu 22. pääiva õhtu! suri Wladimiri uulitsas 'uajaperenaeue Liisa Willson äkitselt ära. -- Küünlakuu 23. pääwal ou üks uulbes 50 looma suur põ h j a p õ dra- k a r i üle Tõnismäe aetud. Kliida .Nevaler Veobachter" kuuluud, on kaupmees Block neid tull'! lasknud ja lahtu neid omas parkis pidada. Küünlakuu 17. paamal on Jüri kihelkonnast päritud  talumehe Hans Cdik hobune ühe poe eest Tartu maantee ääres kõige riiskadega ja mitmesuguste ostetud kaupadega ära tv arastlalu d. - Salutaguse valla meest Jüri KosSler kest h o b u s ew arguse pärast kahtluse alk seisab ja kes 8. ringkonna Rahukohtu poolest otsitud sai, on Küünlakuu 21. pääiva õhtal Tallinnas kinni wõekud. Mõne am eest sai herra M. kallis kasukas tema korterist ära v a r a st tat ud. Waros, Pelageja Jndili, on nüüd kätte saadud. Kasuka oli tema ühes Peterlmrgi laenu majas pandiks pannud ja Peterburgi Linnapea mees, Findral-Leitnaut vou Gresser, on seda sealt ära võtta ja Tallinna Politseisse saata lasknud. Baltiskist, Küünlakuu 26. paamal. Wmuasest Neljapäämast  saadi? on kange tuul, lõluv- ja lääne poolt, mis aegu tl ka natuke lund on toonud. Heile parast lõunat lats ilm sulale sa tulnud lumi on jälle kadunud. Kanged tuuled pnhustwad meie lahe lahti, Inglismaa aurulaevad ,Chma" ja ,Ben)p lülivad lahele sa jätvad Tallinna lahe lahtiminemist ootama, mis ka selsamal aeal tuli. Mõlemad laevad sõilsiwad Tallinna sadamasse ja lastavad seal välja. , Veeul' on keel Valtiskl ja Tallinna vahel jea vasta MgallS natuke viga saanud ja 300 kimpu puuvillu ou märjalt 'välja lastitud. Tallinna sadamast välja joowuud aurulaev Erata" oli Küünlakuu 22. räämal ka viga saanud, tuli meie lahele tmrle-warju ja Mis järgmisel paamal Tallinna sadamasse tagasi, oma viga parandama. Täna homiku ou kange lääue-tuul, lhermometer on 3 graadi soojast 0 peale langenud. Rakverest. Kohaline /Teadmmdja" kirjutab: „Kulda meie kuuleme, on viimasel nädalil kaheksa talust  o e g a K. kogudusest, igaüks 100 rubla makSma mõistetud, kes käraga kognduse-majaSse tulnud olivad, tunnistusi saadava hinge m a a iile pärima. ülepea näitab, kulda '.-me. hinge aa-küstm-ne ka meie maakondas talurohwa k.SkiS meelt jälle kõigutuuia hakkanra. Wäga oleks soovida. ei Eesli aealched srlelates üles astuksiwad ja rahvast võõraste ioolnZte ja hingemaa virtmiste eest hoiukakstwab, mis ainult pahandust ja kahju teha võib." Meie Sinalt poolelt oleme juba sagedast seletanud, ku.da uendammekatnd kuidagi meie kodumaa elukorra sisse ei mahu, kellegi! fiiu ka õigust ei ole hingemaad  pärida. Venemaa seespidistes kubermangudes sai talurahva vabastamise juures kohe üks ,lahlvstmise hind" hingede ja kogudusemaa peale korraga pandud see hind kui võlg kõige koguduse, hiugede-ko g u' peale kirjntalnd ja igaüks piab selle võla intressist ja tasumise - osast maksma, kas tema seda tahab wsi mitte, lg rutul on siis ka õigus sellest kogudusemaasi oma osa pärida, mille eest tema intressist ja tasumise - osast maksab. See osa on hiugema a. Meie kodumaal faiwad „ hinged" ilma hinnata ja sedaviisi sili ka ilma võlata priiks lastud ja igaühe oma hooleks jäätud, kas tema maad rentida eh? osta tahab, või mitte, kas tema sedaviisi siiS ka midagi maksa tahab, või mitte. Hingemaad, f. o. üht osa kogudusemaast ehk ühegi st teisest maast, ei ole siis flin?a kellegi! pärida, sest selle eest ei ole keegi midagi võlga sNa peale võtnud ega selle võla intressist ega lasumise-osasi maksnud. Siin ou maapind igaühe enese oma, kes seda ostnud ehk ühegil teisel seadusliku! teel omaks saanud ou Koguduse maad ega koguduse wõlgasi siin ei ole, stiu ei või flis ka keegl maast osa pärida ega keegi sunnitud saada maa