Saksamna Zöalitsused sõeawäe uue korraldamise kallal tööl on ja et sellepärast sel korral sõeawäe hulga ega ka teenistuse-aea muutmist lubatud saada ei wõi. Lisa-raha sõeawäe tarwitusteks sai ühe kommissiom arutamise alla antud ja seda saab wist ilma suurema waskarääkimiseta lubatud. Jda-Afrika asumaade ülespidamiseks  ou millioni marka päritud ja selle eest kostfiwad omais efimesteS kõnedes Riigipääwa ees uuS Riigikanzler, Kindral C a p r t v i, ja uus Riigisekretär  wäljaspidistes asjades, Baron Marschall voll B i e b e r st e i n. Esimene astus mõlemite wasta, nende wasta, kes seda asja wäga kergeks piawad, kes arwata, et sellest asumaade wõtmiseks ja ülespidamiseks küll olla, kui Asrika kaardi peal üht maatükki wärwitakse/ ja nende wasta, kes selles aSjas liiga arglised  on. Saksamaa Jda-Afrika põhjapoolist?! asumaadel olla juba rahu, lõunepoolistel olla tüli lõppemas. Inglismaa  Walitsusega olla Saksamaa Walitsus Asrika asjus täitsa ühel meelel, mõlemite aealehtede purelemist ei olla tähele panna. Saksamaa wõidelda AfrikaS orjakauplemise häwitamise ja Ristiusu wäljalautamise eest. Edaspidi olla loota, et Saksa Jda-Afrika-selts ilma riigi abita läbi saab, et sellest ka riigile kasu tuleb ja siis saada asumaade jäuks ehk ka iseäraline sõeawägi asutatud. Riigikommissär Liebert, kes hiljuti Asrikafl tagasi tuli, tähendas, et neist asumaadest wäga palju kusu oodata olla, kiitis Major WiSsmamüi tegewust ja arwas, et Dr. Schnitzeri (Emin Pascha) läbi Saksa Jda-Afrika asumaad täit kinnitust leiawad. Dr. Schnitzer saada Saksamaa poolt 20,000 marka palka, Inglismaa poolt olla temale neli kord niipalju pakutud, aga tema olla siiski oma isamaa teenistusesse aStunud. Ka Benningsen kostis asumaade eest ja lisa-raha asi sai majapidamise- (budget-) kommissioni arutamise alla antud. WabameeliSte esimees, Eugen Richter, on Capriv'i ja Marschall'i kõnede juures Vahest natuke urisenud,  muidu ei ole wasta räägitud ja Sozialdemokrat. laste poolt ei ole senni ühtigi kuulda olnud. Inglismaa  lehtede sõnumite järel saada Keiser Wilhem sel suwel ka Inglismaale oodatud. Lehekuu 11. (Jürikuu 29.) pääwal oliwad Saksimaal mitmes paikas kanged kõue-müri s t a m i s e d ja marud. Wolkenstein'i ja Wilischthali wahel sadaS nii palju rahet, et raudtec-rongid seisma zäiwad; seal ja Scheibenberg'i ja Schlettau' juures on maa nagu talwel wälja naitanud. Raudtee Dresden'! ja Chemnitz'! wahel oli Oederan'i juures mudaga kaetud, mis ühest tiigist jooksnud, mille tamm katkenud; sõidud pidiwad seiSma jääma, kuuni iee puhastatud oli. Ka Nisa' ja Lunz nr au'ümberkaudu on palju rahet sadanud. Selsamal pääwal on ka Lü - bek' i ümberkaudu rasked kõuemüristamised ja rahesajud olnud. Lübek'is sai üks naesterahwas piksest surnuks löödud. Kulpin'rs ja Rotkendorfis oliwad suured tulekahjud,  peale selle neli tulekahju Lübek'i ümberkaudu. Wittenbergis on rahe põllmvilja ja aiawilja maha löönud. Paiguti on nendanimetatud pilwekakkerd oluud. Austria-Ungrumaalt. Böhmimaa Maapää >v on kokku aStunud, Saksa-Tschechi lepituse üle nõuu pidama. Et wiimaStel aegadel ka mitmed ringkonnad Wana-Tschechilaste  keSkist ennast selle lepituse wasta pööranud on, sellest on juba kirjutatud. Karta on sellepärast, et see lepitus wette langeb ja wanad kiufllemifed uueste lahti lähewad. Walltsuse poolest on Riiksrathis teada antud, et Austrial üht ülemerist maad tarwiS minna, knhu pahategijaid saata wõiks, Lehekuu 14. (2.) pääwal tuli Kuningas Milan Miinisse wöttis seal Serbia Saadikut oma jutule ja tahtis selsamal pääwal Belgrad'- tisse edasi reisida. Jutud käiwad, et tema meel mitte taieste selge ei olla. Berlinist on Inglismaa lehtedele seda kentsakat  sõnumit saadetud, Austria Keiserstahta Saksamaa Keisri teist poega, Eitel-Fntz, omaks kaswupojaks wõtta ja Austria-Ungrumaa Kronprinziks nimetada. Tõsisemate polttika-meeste ringkondades hicwitatakse selle jutu üle. Belgiast. Orjakauplemrse-häwitamise kongressil on kõiki seda plaani wasta wõetud, mis orjajahtide ja kauplemise  häwitamiseks Asrika pinna peal ette pandud ou, niisamati ka neid nuhtlust mis süütegijatele selle seaduse wasta, tähendatud plaanis määratud oliwad. Peale selle weel püsside ja püsfilaengite tarwituSte kauplemise korraldamist.  Inglismaalt. Mitmed Inglismaa lehed tunnistawad juba, et Stanley koguni mitte Emin Pascha (Dr. Schnitzer'i) peastmisekS Afrikasse saadetud ei olnud, waid kui Jnglis- Jda-Afrika-seltfi aSjatallitaja, neid maid selle seltst omals wötma, mille üle Emin Pascha seal walikses, aga ka Saksamaa asumaade laiendamise takistamiseks. Stanley ise on erakõnedes ja ka tema auuks antud wiimasel suurel pidul tähendanud, et tema Saksamaa püüdmistest AfrikaS palju lugu ei pia. Inglismaa asumaid AfrikaS olla tema (Stanley) tuhandete ruutpenikoormate kaupa laiendanud ja Kongo-riigi idapooliseni piireni nihutanud, mitte sõeariistadega,  waid kaupadega, mida tema fealiste kodurahwastega  teinud, kellele tema Inglismaa abi kõige nende waenlaSte waSta lubanud, Inglis-Zda-Aftika-settsi nimel. Need kaubad saada nüüd Parlamenti ette pmtt ud ja Sir Percy Anderson pidada Berlinis neid Salsauiaa Waliisusega  läbi rääkima. Inglismaa kannatus Saksamaa wasta olla selleS asjas otsas. Saksamaa lehtede poolt arwatakse, et Inglased selle kiitlemise peale wlst isegi õige julged ei ole, sest Saksamaaga ei olla nii kerge ümber käia, ku! Portugaliga. Kulda ülemal kuulsime, ou Saksamaa Riigtkauzlec seda kõiki paljaks aealehtede purelemiseks nimetanud, mida tähele panna tmwis ei minna. Kas temal selles täitsa õigus on, seda saab aeg õpetama. Tamne ei ole Inglased oma kätt sealt kergest lagast tõmmanud, kuhu nemad seda lord peale pannud oliwad. Prantsusmaalt. Iks suu? pahandus,CrM bankis (Põllu-bankis) kippus Mwisterimuit lõhkuma. Üks selle bauki alamatest Direktoridest. kes Peadirektoriga ühes Raha-Ministri poolt nimetatud saawad, oli inõne aealehe poolt laimatud ja kahtlustatud, wõltis ennast ametist lahti ja laskis siis üht oma kirja trukkida, mida tema Raha- Ministrile saatnud ja milles kema kõiki korrata asju üles annab, mis selles bankis otse Walltsuse juhatamist mõõda tehtud. Nimelt olla sealt määratumaid summast malet)- tele antud, et need korrata asjadest et kirjutaks. Selle bankl weksleid on 880,000,000 franti eest joeksuias ja kära oli sunr. Parlanlenkis tegi Boulangistlane Laur suurt kära ja Ministritel oli palju tegemist üleskihatatud umbusaldust selle bauki wasta lämmatada. Taieste seletatud  ei ole see asi aga iveet nutte ja wõib weel suurt pahandust ja kära teha. Sõea-Minister Freycr - n e t ou sõeawäe peastapi uueSte korraldama hatkanud, Saksamaa peaflabi eeskuju järel, ja sellest oodetakse sõeawäe  paremale korraldamisele suurt kulu. Ülepea olla Freyeinet  selles ametis wäga osaw, kui tema ka iialgi sõeawäe keSkiS teeninud el ole ja wauemad Kindralid, keS seda ametit oinale soowistwad, sellepärast esiteks wäga pahased tema peale ollwad. Endine Miuisler-Präsident Frrry on üht kirja wälja aunud, Tonklug'! f'-ea õigeksmõistmiseks, millest kema waStased määramata wihakthutamistcks tema wasta asja wõtstwad, mis teda ka aeguti tõeste rahwa kange wihkamise alla faakund ott. Tema olla ennast Würst Blsmark'ist selle fõeale eksitada lasknud, kes sellega Prantsusmaa wõimust EuropaS uõrgeudada tahtnud, see sõda olla tuhat m illi cmi franki ja 35,000 Prantslase elu maksnud, mingisugust kasu saatnud j. n. e. Ferry püüab nüüd seletada, miks seda sõda tarwts laks, mis kasu see saatnud ja et seal rohkem kukutatud ei olla, kui 335 millioul franki, ja et seal rohkem Prantslast suma es ole saanud, knl umbes 9000. See näitab temal korda minema sa arwakakse, et kema kord jälle mssmva palga peale saab. mis wäga soowitaw olla, sest pöörasest ,kättetasumise*- tujust, miS ta niue juba paisu rohkem maksnud on, kui sõda Tonking'is, ei ole tema iialgi osa wõtnud. Suurwürsi Nikolai Nikolajewittch wanem tuli Lehekuu 10. (Jürikuu 29.) pääwal Cannes'si Pari'S'i sa oli järgmisel pääwak pool tundi Präsidenk Carnot' jutul. Jtaliast. Kuningas Ümbert o, kes ikka raSkemeetine osnnd, on pärast oma wenua, Aosta Herzogl. surma järges ikka raSkemeelisemaks Muub, nenda et tema waZmu-terwise pärast juba mures ollakse. Kord oli plaanitud,  ek Kuningapraua Marguerita sel suwel Saksamaa KeiSrlpaari wõernsele tulema pidi, oga see nõuu olla nüüd katki jäätud. MmiSler-präsident EriSpi oli jälle kord oma iSte peal kõikumas, on nüüd Parlamenti poolest usalduse-tmmistnll faainrd sa on kindlam oma iste peal, kui iialgi enne. Parlamenti? on tema arutanud, et sel aastal koolust mZZda riigl majapidamiseks määratud rahast 26 millioni liri üle Mwad. Jtakla politika olla rahuline kõige teiste riikide waSta. Sõeawäe rohkendamist olla juba aaStal 188 i nõuuks wõelud, inikte pärast Italla- Saksa-Austria ühenduse köitmist ja ainult nende naabrite meeleheaks. Uufl asumaid Prmamere ääres wõlta el olla Waliksusel nõuu. Lehekuu 12. (Jürikuu 30.) pääwal lõhkus kange maru märgilaskmise-maja katuse ja suure wõidu-wõlwe selle maja ees ära, tegi ka akuatele, lippude j. n. e. suurt kahju. Kõigist Europast oliwad kütid seal just pidul koos ja pidiwad oma märgilaskmist seisma jätma, kuuni kahju jälle parandatud on.  Saksamaa  pi lgerid on Paapsti poolest iseäralise lahkusega  ja iluga waSta wõetud. Paapst on omas teretamise, kõues Saksamaa Keisrit wäga Muud sa oma koolust tunnistanud, et tema walltsuse all kiriklik rahu Saksamaal jäädawalt põhjustatud saab. Niisamati ou Paavst ka Saksamaa Keisri püüdmist seltS li ku lepituse heaks kiitnud. Pärast ametlikku teretamist rääkis Paapst weel mitmetega pilgerite keSkist iseäranis, ja Saksamaa ja Austria Saadikutega  PaapStk juures, ühe Inglismaa lehe sõnumile järel ou Paapst Jtalia pilgerite waZkawõtmise juures Petn-kirikuS, mis kuus tundi keskis, mõnele Mgcilie Neapelifl Ütelnud, kema soowlda, et Nea veti ErzMWp, Kardinal San F e l i c e, omal aeal tema järeltulijaks  saaks. See Kirikuwürsi seisab kõikiS Ilalias suures auuskuseS ja on nimelt Kuninga ja Kuukugapraua sõber. Tema all saM wist pea lepitus Paapsti ja Ztalia Kuuingrngi wahel tehtud. Seda olla küll ka nüüdne Paapst leha kah luud, aga IksuiUid ou seda ikka takistanud.  Kardetakse, et nemad omal aeal ka kõigest '.võimust Kardinal Sau Kelice Valimise waSta panema saawad. Lehekuu 13-(l.) pääwal ou luuli-wabrik maha põlenud. Dnnekuse juureS on 14 iniurest surmatud ja mitmed teised ou rohkem ehk wahem Vigastatud. Spauiast. Kumngapraua su Kindral Daban'ile kõiki wangipõlwe maha jätnud, mis temal kohtu-otsust mööda weel ceS oli. Türgi riigist. Inglismaa ja Saksamaa pärimise peale m ÜchUtteMtniStcr Dstzrwdet Pascha ametist lahli iaouid. Mu üsa Vcy protsessi pärast ja ülekohtu parast, mida ühe Saksamaa madrusele Türgi lohtuö tehtud oli. See meeS oli ühe kaubakaewa madrus Hundi, oli joobnud peaga Türgi Polilsci-amelnikkndest uulitsal kiuni wõctud, Politseisse wiibud ja temaga seal ucnda ümber käidud, et tema kaks nädalit haige oli, ja kohin poolest oliwad tegi» jad süüst lahti mõistetud. Saksamaa Saadiku pärimise peale kutsu? Sultan Kohtute-Miuistri ja WäljaspidiSte asjade Ministri oma juure, kohtumõistjad sanvad lahti lastud ja Polisei'ame!uikud uuesti kohtu alla antud. Rüüd ou KohiuttMimstri lahtilaskmise läbi ka fee häbiasi  MuüsmVty preiscsi natuke tasutud, mis kõiki haritud maailma pahandas. Ka Pera Kudernõr, Cmbrullah Essendi, ou ametist lahti lastud. - PalästinaS ou Druõlasle  ja MarouitlaSte wahel merine kokupõrkamine olnud, millel aga suuremat tähtsusi ei olla. Kreeta saarel on walimisie lühsakSmõistmise pärast Schakir Pascha uut juhatust palunud; Waiususcl et olla aga tahtmist uusi walimisi elle wõtta lasta. Türgi Saadik Alheuis, Riza Pascha, ou sealt ära kutsutud. Tema asemele tuleb kaame Türgi Saadik Belgrad'iis. --- Sultani  kasu peale saawad tagawamwäe-mehed sellest sõeawäest, miS Kreeka saarel selsab, koju lastud, sest seal olla nüüd rahu ja suuremat sõeamäge mille enam tarwiS. Vulgariast. Sõeakohus Major Pauiza asjus pidi Lehekuu 15.(3.) pääwal kokku astuma. Peale Paniza selsiwad weel üheksa pealikul, neli eraiuimest ja ÜkS selles asjas kohku all. Prantsusmaa lehed kimiltawad ühest suust, kõik kaebtused Pauiza ja tema seltstlaSle wasta ei olla muud. kui Wenelaste pahandamiseks  wäljaarwatud maled. Lehekuu 10. (Jürikuu 28.) pääwal kuuli Sofias kahk kergemal maawärifemise-löõki. Astast. Hapuni WalllsuS laseb suurema rutuga uusi sõealuewu ehitada Küünlakuuks 1892 piaroad kaheksa uuk sõkalaema malmis saama, järgmisel kahel aaStal koguni kMMlstkÜmmend, Afrikask. Lehekuu 10. (Jürikuu 28.) pääwal on wästinaka Major WiSsmanu Liu d l liuna sisse wõtnud, kuk fõealaewadest enne kuld antud oli. Kilwa's, mille stsfewstmisest juba kirjutasime, ou palju uusi orja-ahelaid leitud, millest arwata wõib, el sealsed Arablased enuast orjajahlle  minema walmlStanud on. Kilwa oli ArablaSte kindlam linu ja Inglismaa lehed, kusi neil ka Sakslaste wöllude üle Ida-Usrlkas suuremal rõõmu ei ole, tunniStawah,  el Mwa ärawõitmiue Asrika haridusele sgurekS MMufels olema saab. Peale Kilwa oliwad Arabilastel Ida.Uftlka randas tvee? Mnkiudaui ja Lindi linnad, millest  wlimmie nüüd ka juba Sakslaste katte laugenud on. Saksamaa lehed loodawad, et piirete arutamiste juures, mis Saksamaa ja IngliSmaa wahel ette wõetud on, Saksamaa uusi wõttufl tähele pannakse ja hooli kantakse, ek Saksa-Idaafrika-sellsi kaubatee raunast Asrika mägimaadele  sa särwedele lahk, peetud saab. Inglismaa lehed halkamad kartma, et Sakslased, kui nemad kord Victoria Nyanza jawele peaSuud ou, sealt ka kergest pchja poole, Wadelal'öse peasewab, mis tarwis nemad ka nii suure hlmuga Emlu Paschal ama lttnMuselse Võtnud on, kes sealiskid Naid uss heaste tunsieb. Loota on, e! Sakslased ja lugkased Afiäka jägamises ükskeisega lepiwad, mis läbl tee MSlmsttle ja harkdnsele Kesk-Afrikasse lahti oleks. Inglismaa mWouär Slokes on 2000 koormakandjaga  Saadaullsse tulnud. Witmased sõnumid Ugauda'fl üklewab. ei Arablased jälle hulga-kaupa peamehe Ka:ema juure woolaka, kes Khrlstlaste-fõbraltst Kuningast Mwanga'k jälle ära ajanud olla. Mwanga olla mlKstonäridega Kesse saarele Victoria Nyauza järwes põgenenud sa seal Üht kindlat Varjupaika leidnud. Aradlaue Moha m ed bi u Kasst m , kelle peale kaebakud  etlema aastal 1886 Saksa kaupmehe Gkesecke Uuyanymbe's ara tapnud, on Sudani's kiuni wõetud ja saab wlst üle? poodud. See noor kaupmees Hamburgist M ühe suure elseubelui-killa juhataja ja sai tähendatud aeal Nrablaskest ära tapetud sa walsa rõõwilud. Paasiukmr 11. illl) pääwast on Major WlsSmann järgmist  sõnumit saatnud: ,Mpuapua'S oli esimene kokkupõrkamlne  Masfailastega. ÜkS jagu Wasumbalastest, kes Massallaste sugust on, oli üht Wagogolaste küla, mille Üle Saksamaa lipp lehwls, wälja rKwiina läinud. Baron Mi BÜlsw M waska läinud ja neid estlekS lagast