Kuid see ei olnud mehe tcgewusega sugugi rahul ja nõuda tema käest kolmekordset härja hinda, selle eest, et ilma tema loata tema härja ära tapnud. Asi on kohtu üle kuulamise all. P. külas purustanud üks täkk ühe lapsukese elukardetawalt ära. Mõne nädala eest oli siin nii suur wihm, mille sarnast meie aegne rahwaS ialgi näinud ei ole. Mitmes kohas oliwad maad merena laenetamas. PiirllN praoStikonna õpetajate sinodist, mis Mihkli kirikumõisas ära peeti, wõtsiwad  13 selle praoStikonna õpetajat ja 3 wõõrast osa. Kuida „E. P." teatab, olnud pääasjaks nõuupidamistel kiriku karistuse küsimus, mis juba mitmele korrale meie sinodidel päewakorral on seisnud ja wist ka wcel lähemal kubermangu sinodil lõpuotsusele  ei jõua. Kui parandatud kohtuseaduse  maksmapanemise järele kohtud „kiriku karistust" määrasiwad, oli tarwis ühisele otsusele jõuda, kuda sarnane kohtuseaduses  määratud kiriku karistus täidetud peab saama, et ühelt poolt kohtu nõudmise järele teha ja teiselt poolt mitte Ew. Lutheruse usu kiriku oleku wastu eksida. Ühes selle küsimisega oli ka küsimine kirikulepituse  üle läbirääkimisel. Nende küsimiste  üle kõnelemine ci olnud mitte selles mõttes, et midagi uut luba, maid ainult, kuda praeguste olude järele asja õiendada. Muude asjade seas on päewakorral seisnud  ka Eesti keelse piibli wäljaandmine uue hoolsa läbiwaatamise järele ja ettepaneku  läbikatsumine Tallinna Eestikccle laularaamatu wäljaandmiseks. Pärnust teatati mõne aja eest et, ükS soldat säälsest komandost ära kadunud. Kuida „Pern. Ztg." nüüd teatab, on ta surnukeha 9 werSta linnast eemal, Riia maantee äärest metsast leitud ja ta on ise enesele otsa teinud. Haapsalus saab, kuida „E. P." teatab, Eestimaa põllutöö selts 14. Augustil põllutöö  näitust korda saatma. Kõikipidi on loota, et see näitus suurepäraline saab ja rohket kasu saadab, sest nagu kuulda, on juba nüüd rohkesti teatust näitusest osamötmise kohta saadetud. Läänemaalt kirjut. ~E. P." et Warbla kihelk. hirmus inetsapõlemine on olnud, mille ohwriks 200 tiinumaad metsa saanud. Kõige hirmsam aSja juures on, et tuli kurjakäc läbi sündinud: neljateistkümnest kohast on mets nimelt korraga põlema sütitatud.  Kahju on umbes 000 rubla suur. Tallinnast. Sõbra" wäljaandmine  on, seisma jäetud. Lugejatele antawat  poolcaaSta tcllimiscraha tagasi. Jnrjcwi rahukohtus mõisteti mõned turulihunikud ülespuhutud wasikaliha müümise  parast 30—40 rbl. trabwi maksma ehk kuni 2 nädalaks kinni. Üks ülesoftja,  kes wõi ära oli keetnud ja meega seganud mõisteti weerand aastaks mangi. Kohutaw toores tegu on siin nädala Tululikud juhatused. s terasriistu, nagu käärisid, nuge jne. rooStetamise eest hoida, sega '/- jägu karbvlhaput V» Z2O oümiõliga hästi segamine ja õõru siia terasriistu  >clle medciikuga. Õunu on hästi kaua kõige parem ahjus kuõoatatlld liiwa sees hoida. Sell teel seisawad »Ä Mtzesti pool aastat terwed. päewade eest tehtud. Uue uulitsal on üks naene üht ühe aasta ja wiie kuu wanust last nii hirmsal kombel peksnud, et see hospidalisse wiidud piidi saama, kus ta weidi aja pärast ära surnud. Süidlane on linnast ära pögenud ja otsitakse teda hoolega taga. 7. Julil Tallinna uulitsal sündinud lugu annab oma osa tunnistust, kui mähe mõned maal clawad inimesed oma haigusest hooliwad. Nimetatud päewal on nimelt üks meesterahwas eespool tähendatud uulitsast  läbi tõtadeS ligi-lähedal juhtunud olema, kui päält näha haiglane uaesterahwas oma kodu poole ruttama hobuse kinni peab, ise siis aeglaselt wankrilt maha ronib ja wankri körwale maha istub. Lühikese aja järele tõuseb uaesterahwas jälle üles, wõtab wankrist  rätiku ja mässib hellalt midagi selle sisse. Ja enne kui meesterahwas asjast aru saades, naesterahwale abi muretseda sai, ronis uaesterahwas jälle tasakeSti wankrisse ja sõitis edasi. Juurde tõttanud naesed tunnistasiwad, et nimetatud naeSterahwas on raskejalgne olnud, ja süäl lageda taema all uulitsa pääl walusa silmapilgu emaks saades ära elanud. Et nimetatud uulitsal harilikult ikka wähe käijaid on, siis on õnnetu ema ränk silmapilk ilma inimese abita pidanud jääma, sest seni kui meesterahwas  ligemast majast naisterahwaid kutsuma  läks, oli ta juba äragi sõitnud. Ühe petetud kosjasobitaja üle jutustatakse,  „Post." järgmine lookene.- 9. Juulil aStus siin üks paar abielusse, kelle südamed  keegi wahemccs wa' mammona mõjul kokku oli kittinud. „Peid" oli sobitajale tema „waewa" eest 100 rubla ja „neid" omalt poolt 25 rbl. tõotanud muidugi ilma, et üks teise tõotusest midagi teadis. (Kas mõlemad nii häbelikud oliwad, et nad oma wastastiku ihkamist teineteisele ise ja otsekohesel teel ei ilmutanud, on meil teadmata.) Ja kaup sobis wilunud wahemehe  käes, ja warSti kinnitati abielu püha side armastajate ümber. Kuid mõlemad unustasiwad oma õnne põhjendaja ära tänamata meel on ju maailma tänu! .Nüüd ei taha mees ega noorik sobitaja wastu oma tõotust täita. Kui aga nad arwawad, et mõni tööline oma palga wäärt ei ole ja et nende wana sõber palja lõbusa tundmusega lepib, et ta kaks inimest õnnelikuks teinud, siis eksiwad nad wäga. Wahemees ongi juba sammusid teinud oma teenitud waewapalka seaduse teel wälja nõuda- Tal olla oma nõudmise kohta ka tunnistajaid. Ehk kuuleme, kas tal protsessiga  õnne on. Miitalvis on üleminewa pühapäewa õhtul üht wäga ilusat taewa imet nähtud. Umbes kell 10 ajal nähti järsku üht suurt tulekuuli poole wersta pikkuse sabaga taewast, nii ütelda alla lendawat ja pikkamisi  Lõuna poole taewa serwa ära kaduwat Terwe nähtus kestis umbes 4 minutit. Soomemaalt. Ehk küll Soomes juba enne kaunis hulk pöllutöö-koolisid olemas on, asutatakse sinna jällegi 5 alamat põllutöö  kooli juurde. Nagu ..Lindale" Soomest teatatud, tulewad tänawu suweks kaks Soome õpetlast  Dr. Mikkola ja üliõpilane Sarninen wõrdlewa keeleuurimise otstarbeks Eestimaale.  Nad tahawad nimelt Saaremaa murret tundma õppida, mis seni meel mähe tähele pandud. Soome lvõõrad j ääda tulemaks suweks siia ja saada enamasti SaareS wiibima. Soomemaa Wene vige-usn kiriku- asjandusi hakatakse sügisel rewideerima ja tahetakse preestrite arwu suurendada. Peterburist. Keisri Majesteedid Keiser ja Keiserinna läksiwad 14. Juulil Peterhowist Krasnoje-seloosse elama. Uued kümnerublalised paberirahad on juba wälja ilmunud. Päälinna lehed teatawad, et kahe klassilised kihelkonna koolid wäeteenistuse kergitamise asjus kolmandama järgu õpeasutuste  hulka loetakse. Rahukohtute kirjatoimetajad ei seisa praegu mitte riigiteenistuses ja rahukohtunikud  wõtawad neid oma wolil teenistusesse  ehk lasewad lahti. Selle pääle waadates,  et nende ametnikkude teenistus kindluseta  on ja seda põhjust kaaludes, et nende kohustused, mille eest nad walitsusele otseteel  wastutawad ei ole, mitmepoolsed ja rasked on, andnud senator P. F. Studenzow kohtuministeriumile nõu, rahukohtute kirjatoimetajaid  riigiteenistuses selgivate ametnikkude  liiki arwata ja neid nende tegude eest wastutawaks teha. Üleüldise rahwa ülelugemise plaan on 3. Juulil KeiSri Majesteedi poolt kinnitatud. Wäljamaalt. Jtalia saadikutekogus oli neil päewil awalik läbirääkimine sellest, kuida endised minist.riumid riigi raudteede ehitamise juures riigi raha raisanud. Ühe raudtee ehituS pidanud õige takseerimise järele 8 miljoni franki maksma, aga raha kulunud 59 miljoni ara; teine raudtee maksnud 19 miljoni asemel 99, kuna ühe maantee ehitus  87,999 franki asemel 2 miljoni ära neelanud. Ehitustc-minister Saracco tunnistas  need teated tõeks, kahetses aga, et „tõsiseid süüdlasi" praegusel ajal wäga raske olla kätte saada. Hää tahtmisega läheks süüdlaste kättesaamine wahest küll korda, aga see'p see on, et keegi hää meelega  oma nina erilapesasse ei raatsi pista. Bulgariast. Räägitakse, et keegi enam seda ei usu, et prints Ferdinand weel Bulgariasse tagasi läheb. Metropolist Klimenti peetakse selleks meheks, kelle käes Bulgarias nüüd wiimane sõna on. Arwatakse,  et tema juhatuse all Wene walitsuS sisse seatakse. Stambulowil olla ainult liikumata mara järele jäänud, mida müüa ei saa, sest et see walitsuse poolt kinni on pandud. Siis olla ta weel 399,999 franki wõlgasid  järele jätnud, mis ta oma erakonna kasude pärast on teinud. Kuba mässajad on ühes lahingis 2000 walitsuse soldati seast 675 ära surmanud; 400 soldatit on mässajate poole läinud ja 4 suurtükki ühes wiinud. Hiinaga sõdides on Jaapanil 61,000 meest sõjawaljal olnud. Surnute ja haawatute  arw on õige weike, nimelt 965 ja kui laewaStik ka ligi arwata, siis pisut üle tuhande. Haiguse kätte suri 3148 meest, pooled neist kolerasse. Neist armudest  on näha, et Jaapan neist suurtest ohwritest, mis Europa sõjad alati on toonud,  selle sõja läbi meel midagi ei tea. Jaapanis on kolera algusest saadik sellesse töoesse 9000 haigeks jäänud ja 5000 surnud. Times saab ida Aasiast teate et Jaapan oma mäe Liatungist tagasi kutsumisega  wiiwitawat, lootes, et uued «välimised  Salisbury ministeriumile nii kindla aluse annamad, et ta Jaapaniga lepingut wöib teha. M 31 Saarlane 1895