Mli: arstlik» ülewnabamife alla wiidud ja laewad puhastatud  (desinstziritud). Mihklikuu (Leikusekuu 20.) pääwal on Hamburg/ist tulnud aueukaewa peal nlNewWörkb- lahel E 22 inimest, enamtst lapsed, ära surnud. Surnukehad faiwad mere põhja laStud ja laen? quarantäne alla pandud. Rew«Nork'iS, Bostonis ja HavannM on kholera ilmunud. Htljemate sõnumite järel on Prästdent Harrifon ringkirja wälja saatnud ja selles seadnud, et kõik Europa sadamatest tulnud laewad  M pääwa, kui tarwiS olema piaks, ka weel kauemini, quarantäne all seisma piawad. Löune-Ämerika'st. Venez ue l a'S kestab kodufõda -Ma weel edasi. Mässajad olla Laguayra sisse wõtnnd. segaduste pärast kõik asjatallitused taktStuses.  Puerto Cobello's on palju cruwarandust lõhutud ja häwitatud. Üks Prantsusmaa ja üks Spania sõealaew on senna saadetud, nende riikide alamaid kaitsema. Ka Saksamaa, Inglismaa ja Hollandi laewad olla teel Venezuela  lohedele. V rastlia ' S on, kuida juba wiimaseS  numres lühidelt tähendatud, endine ja selle uue Republika esimene Prästdent, Marschall D e odora Fon - seca, Leikusekuu 23. pääwal ära surnud. Tema oli aaStal 1834 sündinud ja Rio Zaneiro polyitechnika-kooliS kaSwatalud, mis peale tema fõewae-teenistusesse läks. SõeaS Paraguay wasta aaStal 1865 sai tema Majoriks, üheS järgmises sõeas Kindraliks ja wiimaks Marschalliks. Kui Marschall oSkas tema rahwa ja sõeawäe südant oma poole kiskuda, nimelt wastapanemifega Keisrikoja waSta, mis eest tema kaugemale, Matto Grosso maakonda, saatud  sai. Kui aastal 1839 mässamine Keiser Don Pedco waSta lahti läks jä Keisririik RepublikakS muudetud sai, siis waliti teda Präfidentiks, rohkem tema Marschallirangi  ja selle pärüst, et tema rahwa meelt oma poole pööranud, kui et teda selle ameti peale wäga ofawakS peeM Suurt auu ei teenittnd tema seal ka mitte, laSkiS ennast ja riiki omast wcnnapojast ja ühest teisest wälja kurnata, ja kui tema sellest tõuSnud pahandust wägiwallaga lämmatada siis oli tema selleks liiga nõder. Tema jäi alla ja pidi Präsidenli-ametist tagenema. Zuba siis oli. tema kurgusõlme-sööjas (krebstS) haige ja see on wist ka nõdrendates tema tegewuse peõle mõjunud. Oma kaas-mäõfaja Benjamiu Constanti järel on tema pea hauda läinud. kohawad aga need laened edasi, mida mässamine Keiser Dom Pedro wasta liikuma pani ja saatvad seda õnnetumat maad wist weel kaua kõigutama. Omalt maalt. TnVnna'st. Pealinna lehtede sõnumite järel saada uus Linnade-seadus enne makSma-panemist weei niipalju muudetud, et tänifed kodanikkude-kogudused  (llHinMelcuxT oöiqsersi.) ära kautatud ja kõik nende tallitused Linnasäadikute-kogude katte antud saamad. Sellega saaks fiis wist edaspidi ka fee iseäraline haudwärki-feisuse  korraldus kaduma, mis Vallimaa linnades on. möetude ja kaalude sitempeldamise  eest on tänine nii weiked olnud, et need näituseks aastal 1890 köitis riikiS rohkem sisse ei kannud, kui 26,000 rubla. Seespidiste asjade MiniSteriumi poolest on sellepärast nende maksude kergendamist ette pandud, millest üks osa linnadele, teine kooonule saama piab. Et kholera palju rahwa kogumise läbi kohtutubadeS mitte laiali lautatud ei saaks, selleks on Kohtute-Ministerium ringkirja läbi kõikidele kohtutele selle eest muretseta ette kirjutanud, et kohut kohtumajade saalides peetud saab, mis igapidi terwifehoidmise-feadmisle  kohatised on. üheS on selleS ringkirjas  ka kartuse peale tähendatud, mis sellest tuleb, kui tunnistajaid khölerä-paikadest terweteSse ja terwetest kholerapaikadesse  kutsutakse ja seda sellepärast «võimalikult mähe teha ette kirjutatud, ennemini kohtu-aSju, kuS seda tarwiS läheb, teiseks korraks jätta, kus tõbi juba möödaS on. Kommission eraõiguS te - seaduse uuekS korraldamiseks, mis juba mõnest aeast tööd tegemas on, olla ,Nowoje sõnumite järel WWW tähelepanemist laste pärimise - S i g u s e peale heitnud. See õiguS pidada lastele oma wanemate, järeljäätud wara veale igapidi hoitud saama, olgu see wara peeekondlik spärituds ehk wanematest enestest teenitud,  okguHStämenti ehk Mitte. Sedawiiff ei wsida stis edaSpidi ükSki lapS oma wanemale wara pärimisest wälja lükatud saada. ArH.tide lõpu-eksamid saada sßumite järel edaSpidi ka Tartu suurkoolis nenda kvrraldawd, kuida see Moskwa, Kasant. Kijewi, Kharkowi ja Tomski suurkoolides on, kus igaüks esiteks ainult Ivr S t i - e k f a m i teha wõib, D oktorig raadi saamiseks aga üht iseäralist eksami tarwiS läheb. See uuendus saada juba järgmisel kooli-aaStal tulema. Kuida omal aeal kirjutatud, plaaniwad Prantslased  ühe PrantsuS-Wene Lyceumt (seaduStekMtt)  PeteWutg iS ehk Mofkwa'S. Wene lehtedes hakkab nüüd ikka rohkem healefi selle wasta kostma, kui meie Rahwahariduse-MiniSterlum üht osa selle kooli kuludest oma peale kanda wõtõks. Kasu sellest koolist, hulka ametmkkusi, kes Wene seadustega ja Wene eluga tuttawad on, saada ainult Prantsusmaa. Tahta Prantsusmaa  WalitsuS omale Wmemaal üht Lyceumil asutada, siis ei wSida Wenemaa selle waSla muidugi ühtigi kui aga Wenemaa kulust kandma piab ta Prantsusmaa ainult üht jagu, kui ka üht suurt, fliS olla ikka maja selle üle rohkem järel mõtelda. Wenemaa wäliue kaubaajamine selle aaSta esimesel kolmandikul, Näärikuu j. pääwast Lehekuu 4. paamani, kuida see RahaminiSteriumi aruandes kuulutatud on, näitab üht fenni tundmata pilti, niiheaSte wäljawedamife kui ka fiSsemedamise kohta, mis mõlemad wiimase aaSta waSta kangest kahanenud on. Selle aaSia esimeeste nelja kuude seeS on Weuemaall 97.752,000 rubla eest kaupast wälja ja 92,512,000 rubla eest Wene. maale sisse weetud. Wäljaweeiud kaupade hind on wii« mase aaSta kohalise aea waSta 105.012.000 rubla, s. o. rohkem kui poole, kahanenud; siõseweelud kaupade hind on ka kahanenud, aga mitte rohkem, kui 9 620,000 rubla. Selle aaSta räägitawal aeal on mäljaweetnd kaupade hind stSseweekud kaupade hinnast natuke peale 4 millloni rubla suurem olnud, mullu sel aeal aga ligi 100 millioni rubla. See kahanemine on wiimase aaSta wilja-ikaldusest ja wilzakauvlemise seismisest selle aaSla esimesel poolel tulnud. .Kuida khokerat saadakse/ Selle pealkirja all kirjukawad pealinna lehed: .Käimise juures barakki-hoSpidaliS kuulas Peterburgi LinnapeameeS haigele juureS selle järel, miS enne nende hakgekS-jäämist khole» raSse eite tulnud oli. Teal ilmus see kurb lugu, et kaik need haigeks.jäämised liiguSte järgeS söömises ja joomises, neudanimetatud diät-eksttuSte (umbkohaliste toitude ja jookide wõtmise) järges tulnud oliwad. Haigele waSkused läksiwad koik selles kokku, üks oli joobnud olnud; et jälle selgeks saaks, oli tema mitu pudelil kalja joonud, mille headus temal kahtlane olema näilanud. Ärwata wsib, missugune munaidus see oli. kui juba üks joobnud inimene seda kahtlaseks pidas, mis teda aga ei keelanud, seda jälki jooki alla neelata. Teine oli hulga toorest (keetmata) wett joönud, kui tema keha palaw olj; kolmaS oli hulga tooreid, mädanenud õunu söönud j. n. e. Kõik oliwad liigusi teinud, mis ka korralisel aeal termist raSkest rikkuda wöiwad. Ühe sõnaga, selgeks sai tehtud, et ksik haigeks.jäämised kholeraSse liialise toore wee, sandi kalja, toore puuwilja ja mitke-wärSkete toilude wötmise läbi tulnud oliwad. Sedasama on ka teiSteS haigele-majades leitud. Kõigeist, kõikidele saadawakS tehtud terwisrhoid. mise-juhaluStest hoolimata, on õpetamata rahwas Ühest mõistmata hooletusest oma enese lerwise kohta ja kui need õpeta-nata inimesed oma enese nmbkastnuse läbi haigeks jäämad, siis otsiwad nemad arstlikku abi enam ist wast tlis. kui haiguS juba nii kaugele jõudnud on, et koik inimeseteadmtne  ja woimine enam ühtigi ei aita. RahwaS on paraku weel üks isemeelme lapS, keS hoidjat tarwitab, aga nii mõistmata on, et hoidja nõuu vutte tähele ei pane, oma enese jalge peal seiSma wõima ja ilma wöörmündrite  läbi saama arwab/ Osawökjad suurest wargufest G. wabrikukaupade-kaupluses,  mis Leikusetuu 14. päawal üleS tuli, seistwad Leikusekuu 19. pääwal Tallinna 4. linnajäu Rahukohtu-wanema eeS ja saiwad mõistetud! Kommie Mtchael L>, 22 aaStat wana, 8 knukS wangi, 19 aaStauc õppija Georg G. 6 kuuks ja 15 aastane õppija Richard 2. 4//. kuukS wangi. Kõik kolm oliwad oma süüd tunnistanud. Weikekaupleja Jakob M., kingsepp Johann P,, Penningilt päritud weikekaupleja Johannes M. ja taluuaene Liisa L. saiwad, nende salgamisest hoolimata. warguse-waStawõtmtse süüdlasteks leitud ja igaiits 6 kuuks wangi mõistetud. Need neli warguse-waSkawstjad ütlestwad edasi kaebata tahtma, saiwad aga kinni pandud, künni nemad ettekirjutatud kautsjoni sisse maksawad. TetSte Marguste tcSkiS on wiimasel nädalil PaljaS-faarelt 11 punda kuulisi waraSkakud, mida soealaewadest  senna laStud. Mõigu mõisast waralitalt  öösel waSta Leikusekuu 19. pääwa üks muSte-kõrw ruun, 75 rubla wäärt. Heinamaal Pärnu maantee aareS, leiti Leikusekuu 20. pääwal ühe sündinud poeglapse surnukeha, miS juba mädamema läinud oli. RMMW, Ltikusekuu 25. pääwak. Zlmad on ikka weel hetlikud, sagedale wihmasadudega ja enamist tuulised Kalapüübmine meie lahel on j elle läbi sagedast takistatud sa annab läbis likku wähe wälja. Smviwilja ei ole weel leikama hakatud; rukki oraS on tärkamas ja näib hea olema, nii palju kui juba aru saada wsib. -- Meie linna rvaesete heaks sai Hühapääwal, Leikusekuu 9. pääwal, näitemüükL peetud, mida praua A. Dewin, Linna» pea abikaasa, ja praua A. Feldhuhn, MeremeeStekoollõpetaja  abikaasa, korraldanud oliwad, suure lahkusega juhtistwad ja lahkete linna-netude abil tallitastwad. Järg oli siis ka meie weike linna kohta wäga hea. Puhast kasu tuli 124 rubla sisse, millest üks pool Ewang.-Lnth. usutunnistuse kirikuõpetaja, teine pool Greeta-Aatholngi kiriku preestri kätte antud sai, jägamtStekS kohaliste koguduSle  waeSke keSkjS. leikud tarwitust mööda. Maalt. , Postimehe" sõnumite järel on Leitusekuu 14 pckäwa õdtal Aruküla waldaS kõik P. talukoha hooued -naha põlenud, mis wast hiljuti ehitatud oliwad. SiSse ou US hobune. ükS lehm, üks stga, palju riideid ja peale teise wiija ka 10 koormat rukkid täiawuseü lei. kusest jiäuud. Hooned olnud 750 rubla eest aSsekuranzi alla antud, kah>u olla ligi 5000 rubla suur. Tuli on laudast wälja läinud, kuhu wist wälk stSse löönud. Ma Ila waldaS on sõnumite järel Pühapääwal, Leikusekuu 16. pääwal, üks kole mõrtsuka  tegu tehtud. K»lm talumeest, -vennaksed, on ühe noore moonaka peale karganud ja teda nii raSk.si haawanub,  et tema mõne tunni pärast hinge heiti». Surnukeha olla hirmsast lahutud. Ülekuulamised oliwad algatud. HkommuM. Kuida juba wiimaseS numreS lühidell kirjutatud, sai GMimaa lisa-kirikuõpetaja (vicar) Theodor Embeck Pühapääwal, Leikusekuu 16. pääwal, EmaStu kirikuõpetajaks õnnistatud. Püha tallitust toimetas Saarede-Lääneuraa  Propst. Nn a rootsi kirikuõpetaja Mrgeusohn, Roigi kirikuõpetaja Wilh. Frese ja Keiua kirikuõpetaja Paul Pl.ith i abil, kirikuwAörmündrtte, Waemla mõisaberra  Naron Tiesenhausen ja EmaStu mötsaherra M. von Frehmaun, ja kihelkonna EeSlt ja Saksa koguduse ligiolemiitl ja rohkel osawõtmisel. Cnrl»'ft. Pühapääwal, Leikusekuu 16. pääwal, on Tarin Jaani kiriku uuS orel sisse õnnistatud, mis Frankfurt'!  s Oderi kaldal Saneri -vabrikus chilakalud on. .UuS Tartu Zeitung/ järel teenid see uuS orel wäga s-iurk kiitust ja sai sel pääwal Peterburgift selleks senna tulnud Professor HomeliuS'est mängilud. kelle meistri-käe all oreli kõrge deadnS wast õiele wälja paistnud on. Mollunrist. Leikusekuu 19. pääwal algatud Liimimaa  53. Äyno dist kirjutab ,UuS Tartu Zeitung": .Ragn nii sagedast möödakäinud aegadel, nenda oli ka sel korral Wolmart linn omad wõemS-lahked majad ja oma rikkast ehletatud wana.auul-ku Jumala-koja lahti teinud, Liiwimaa kirikuõpetajaid länawusekS SynodikS waSta wõlma. Ligidalt ja kaugelt oliwad kirikuõpetajad tulnud umbeS 120, nende keSktS wõeraid Tallinna st ja Peterburgift; ka Lutb. usutunnistuse MiSsioni-seltsi juhataja Leipzigis, tzerra von Schwartz, oli Synodi-liigete rõõmuks nende keSkiS. Nagu ikka, nenda sai ta see Synod piduliku Jumala-teeniStusega awatnd, Keknädalil kell 10 enne Isunat. Waimu-rikkaS kõneS rääkis ülemõpeta,a  GaethqenS Rüa'st altari eev Laul. 62, 2—9 põhjusel; l-kurgiat ptdaS Laiuse kirikuõpetaja Dr.. R. Wdder. Lihllase» tuumakas sa ftSsetungtwaS ptdn-jutluseS tähendas Magmstzenz Liiwimaa Kindralsuoerindendenl F. Hollmann usu harju lnse usu prvowi ja usu tunnistuse peale KhriStuv'e jüngrike poolest kõikidel aegadel, Selle peale tulewaS Läli-keektseS Jumalateenistuses  pidas Lemburgi kirikuõpetaja Haffner jutlust. Tarku linnamsisa Sootaga Preedi karjamõtfaS on Pühapääwa, Leikusekuu 16. pääwa, õhtal suur tulekahju  olnud, mis weike moonakatc-maja, ühe küüni ja karjalauda bäwitaS. wäga suurt kahju tegi, ja kuida arwatakse,  jälle kord kurja käe läbi tehtud oli. Õlekatusega küünis. kuS 22 koormat härjaoea-heina seeS oli, on tuli lahti ja sealt lauda peale luule all läinud, mtS uil ruttu leelis seifis, et vea st m ise peale mõielgi et olnud. Lauda taga oli moonakate-maja ja läks ka nii ruttu põlema, et inimesed naewalt pvoleS rtideS peasiwad, kõiki oma marandust  aga kautaliwad Suurt kahju on rentnik Pruivli saanud. Peale 22 kooriuat härjapea-heina on tema kõiki oma kena karja, 20 sarwlooma, 20 lammast ja 10 stga kautanud -- ksik ühe jultunud, ligeda kurjategija läbi. Mulgist kirjutatakse ,UuS Tartu Zettungite' Lcikusekuu  20. pääwal. .Ööle! Leikusekuu 18 ja 19. pääwa wahel on herra von BehrenS, BahnuS'e mõifaherra Smilkeni kihelkondaS, ära tapetud. Rööwmõrtsukad on 70 aaSkak wana rauga surnukeha hirmsast lõhkunud ja umbeS 2000 rubla eest hõbe-aHu waraStanud. Kui palju puhast rada ära 'viidud, seda ei' ole weel wõimalik ülkS arwa ta. sest et mõrtsukad rahakapi -võtmed wist kaasa wötuud on. Kolm teenijat tüdrukut keS sellessamas majaS magasiwad, ei ole sellesi koledast keust Ühtigi kuulnud.  Lootust mööda lähed Politseil korda, mõrtsukaid kinni wõkla / Riia Ringkonnakohtu knminal.jautuS saab Mihkli, kuu 2. pääwal Walga linnas kohlupääwa pidama ja saada seal ka protsess kirikuõpetajate August Brenner ja Rudolf KallaS waSta peetud, keS ametitallituõte pärast Greeka-Kalholtigi koguduse sekka luetud inimeste juureS kaeb use ast seisawad. Riiast. ,Politset-Ze tungis* seisab järgmine kuulutus!  .Selle lehe Rr 79 seeS kuulutatud Crzellenz Liiwimaa  KuberuSri seadmise täiekda niieks selle aaSta Heinakuu  31. pääwak. saab üleüldiseks teatusekS antud, et koitis kubermangus turudel, maaletslemise-palkadeS ja uulitsa kauplejate läbi kauplemine pflaumidega Leikufekuu Tl. päawast, õunadega, bimidega ja teise puuwiljaga Mihklikuu t. päawast lubatud ou. Politsei, ja terwise-