Peterburgist. Näljahäda kannatama maakondade jauks olla nõuuks wõetud põhja Kaukaafufest 7 miljoni puuda wilja osta. Sääl oli jutt lahti lastud, et tuttaw Kroonlinna preester Joann aastal 1893 Wenemaa kohta õnnetumat sõda ette kuulutanud.  Preester Joann on nüüd Ll. Lx. sees seletanud, et see jutt Wenemaa waenlastest  wõib wälja laotatud olla ja et tal üht ettekuulutust mõttessegi ei ole tulnud. Ta lootwat kindlast? Wene sõjariistade wõidu pääle. Moskivnst. Laste lagistaja „madam" Noskin, keda Wilnas 20 aastaks Siberisse sunnitööle mõisteti, sai neil päiwil Mõskma peamangihoonesse toodud. See „õrna" suo liige on sündinud pime, 42 aastat mana, mehe naine ja ise kahe. lapse ema. Wilnas on ta nagu tuntud lapse mõrtsukas Skublinskaja Warshawis oma peatoidust  mitu aastat sellega teeninud, et ta kaarnaemadest tema hoole alla antud lapsukesi  oma käega ära kägistas, ehk kunstsõnaga ütelda «ingliteks tegi." Kole loom! Mõne aja eest leiti siin 2 naisterühma  surnukeha üles, mis tükkideks raiutud, paki sisse mässitud ja lume sisse wissatud oliwad. Kurjategijatest ei ole meel jälgi leitud. Poolamaalt. Bjelo s t o k i st. Lodzi ajalehele teatakse ühest kohutamast luost, nns Bjelostoki ligidal sündinud. Umbes 8 päewa eest reisis Warshawis kunstmaalijaks õppija 19 aasta wanadune Waklow Mierzwinski oma sugulaste juurde Lubieni külasse Bjelostoki ligidale. Ühe hobusega wäljasöidu juures säältsamast langeS kari huntidest tema kallale ja niihästi  tema ise, kui ka hobune saiwad lõhki kistud. Noorel mehel oli tähtjas waimuand  ja ta mõtles pääle Warshawi õpetaja matjamaale ennast täiendama minna. Kalish'ist. (Poolamaal.) Abielupaar Orsheshko pühitses neil päiwil oma 75 aastast pulmapäewa. Mees on 100 aastat, naine 98 aastat wana. Mõlemad on weel terwed ja prisked. Wenemaalt. Koscnizi st sßad. kub.s Suur rööwli salk, kelle otsa ees kuritegude poolest kuulus peamees Julian Wõite seisis, ajas siinse rahwale oma kuritöödega tana naha ihu pääle. Neil päewil saatsiwad selle seltskonna kaks liiget ühe warguse Zehlimõisas mõisaomaniku Wetshorkowitshile juures korda. Kurjategijad wõeti kinni ja anti politsei kätte. Julian Wõite saatis ühe ähwardnse kirja Wertshokowitshile, mis nende sõnadega loppis: «Karistuseks minu sõbrade kinni tabamise eest tulen mina neil päiwil oma pereks seltskonnaga Sinu juurde." Mõisaomanik teadis, mis see waatama tuleku ühwarduS tähendas ja wõttis nõuuks oma kalliste hobuste kaitsmiseks  õöv tallis mööda saata. Kahe päewa pärast ilmus tõeste Julian Wõite umbes 20 rõõwliga Zehli mõisa ja süütas ühtlasi kõik elu ja muud hooned põlema. Rõõwlid paniwad hobuste talli wälja st poolt lukku ja Wetshorkowitshil läks wacwalt  õnneks läbi põlema katuse ära põgeneda,  kus juures ta rängad põlemise haawad sai. Kõik hooned põlesiwad põhjani  maha. Teisel paewal peeti rõõwlite paale jahi, millest 12 sõjariistus politsei ametnikku ja 11 talupoega osa wötsiwad. Pikema uurimise järele leiti rööwlid metsast:  tuli rabelus ette, kus juures kolm rööwelt haawatud saiwad. Politsei ja talupoegade poolt saiwad 16 rööwlit kinni püütud ja neil sõjariistad käest ära mõstud.  Need andsiwad rööwli peamehe Woite asukoha ülesse, kus ta õnnelikult mangi sai wõetud. Tema majast leiti rikkas peremees, kes rööwlitest kuni teatatama rahasumma maksmiseni mängis sai peetud. Tamarast. Hirmus raudtee õnnetus, wist kõige raskem, mis Wenemaal  iganes olnud, juhms „Wal. Teataja" järele Samara - Slatousti raudteel 30. Detsembril. Rongis, milles 200 nekrutit oli, peasis tuli lahti. Rong sai kinni peetud ja põlew magun teistest wälja lahutatud.  Suurem osa nekrutitest peasis parajal ajal wälja, teised rõhusiwad kange trügimisega  wagoni ukse seestpoolt kinni, nii et keegi enam wälja ei peasenud. 40 nekrutit leidsimad tules surma, 8 saiwad suitsu läbi ära lämmatatud, 7 peasiwad körwenud nahaga; haamatusest on üks pärast meel hinge heitnud, Ufaast. Birskist, Urali mägede jalalt kirjutatakse, et maarahwas sääl huntidega üsna kimpus olla. 35 graadine külm peletab w'a pajuwasikad metsast wälja maanleede pääle ja küladesse, kus nad nagu hagijad iga elusa looma kallale kipuwad.  Mõne päewa eest tikkusiwad 3 hunti BirSki linna lähedal ühe talu õue pääle ja hakkasiwad sääl loomi ja sulgloomi maha murdma. Kui talu peremees malakaga kisa pääle jooksis, pistsiwad kaks hunti küll plehku, kolmas aga, kes wemblaga naha pääle oli saanud, kargas mehe kallale, kiskus ta maha ja kriimusws ta näu ja õlad mäga õelaste ära. Õnneks jõudsiwad teised mehed meel õigel ajal appi ja nootisiwad kriimsilma maha. Ntshni- Nowgorodist. SubtschinSki lahes on lambiõliga täidetud laew põlema läinud. Tuli ähwardannd teistele sääl olewatele hädaohtu, saanud aga õnneks eemal hoitud. 1500 puuda lambiõli on tuleroaks saanud. Odessast. Musta mere pääl möllas uue aasta hakkatusel kange maru. Laewaõnnetusi  kuulub mitmelt poolt. Ühe aurulaema  päält wisati laewa kergituseks 70 sarmlooma, teise päält 300 lammast merde: kulu järele olla mõned loomad meel elusalt kaldale pääsenud. Eupatoriast teatatakse, et torm sääl 34 wähemat purjelaewa puruks peksnud: ühe aurulaewa päält murdis torm kõik mastid maha. Noworosiiskis sai üks Inglise aurulaew wastu kallast wirutatud  ja puruks pekstud. Krimmist. laltast teatadakse kahest õnnetumast surmast. 20. Detsembrit on üks noor ema kolme lapsega mingu kätte ära surnud ja teisel jõulupühal üks töömeest  linnast koju minnes tee pääl wiina kätte. Wäljamaalt. Saksamaalt. Riigikantsler krahw Caprivt pidas uue wäeteenistnse seadluse arwustamiseks kokku seatud komisjonis mõne päcwa eest jälle suure kõne, milles ta Saksamaa sõjamäe suurendamise himmu umbes järgmiste sõnadega põhjendas: Prantslaste poolt ei ole küll meel sõda karta, nii kaua kui saal meel wabariik seisab, aga nüüd on Ml suurt segadik kätte jõudnud ja see wõib kergeste sündida, et keegi sõja armastaja  mees walitsuse ohjad häkiste oma kätte kisub. Prantsusemaa rahwa arw on wiimsest  sõjast saadiks jälle kaswamas. Wenemaa  tõuseb ühtepuhku ja saab äranühtawa aja sees kõige tugewam sõjamäe-riik Europas olema. Wene ja Saksa walitsuSte wahel ei ole mitte waenlust, küll aga on seda Wene ja Saksa rahwa mõtetes. Wenemaa püüab ühtepuhku Konstantinopoli poole ja Wenemaa awalik arwamine on, et Konstantinopoli tee Brandenburgi wärawast (Berlinis) läbi käib. Wene- Prantsuse sõprus sunnib Saksamaad kaheküljelise  sõja wastu walmistama. Wõib olla, et Wene ja Prantsusemaa wahel meel kindlat lepingut ei ole, kuid sõja aSjuS on nende wahel kahtlemata kaupa tehtud. Daam kuningas on küll Saksamaa hea sõber, aga sõja korral on ka säälpool walwamist waja. Kolmiklepingu on küll uusnedamist  loota, aga taieste kindel ei ole see mitte. Austria ja Jtalia sõjawägede tublidus  on kahtlemata, kuigi nende jalale seadmises mõned nõrgad küljed peaksiwad walge ette tulema. Rahu ajal on küll raske sõjawägede tublidust arwustada, kuid kõneleja arwab siisgi Saksa söjawäge kõige paremaks ilma pääl. Sääl pealinnas oliwad neil päiwil kahekordsed pidud: Wene Troonipärija  wöörsilkäik ja keisri noorema õe, printsess Margaretha pulmad Hessi printsiga. Laulatamine sündis 13. jan. lossikabelis, kus kõrge mõrsja wanemad, keisri ema, muud sugulased, kaWenetroonipärija  ning Satsi kuningas osawötmas oliwad.  Pärast oli lossis pidusöökningmuulõbu, kus ka wanamoodi würstliku pulma kombe „tõrwikute-tants" sai ära peetud. Sellest pidiwad ka ministrid ja muud auukandjad osa wõtma. KuS see sündinud, ei teata telegramm, aga ajalehed sõitlesiwad selle wastu küll ja seletasiwad, et uuema aja riigiametnikkudele säärane „tants" mitte ei passida. Süül on koolera uuesti inimesi kohutamas  ja päälegi imelisel wiisil just kesk talwel ning otse tänawu, kus muidu soojal Saksamaal ka kange külm kodu on, nii et mitmes kohas inimesed külma surma surnud, mis Saksas wäga harwa sünnib. Omale pesapaika on tige taud seekord Halle ligidal. Nietlebeni waimuhaigete - majas wõtnud, kus umbes 700 meelewigast inimest  põewad. Sääl ta liigub ju paari nädalad,  päewad; kuulu järele olla senni umbes 80 haigeks jäänud ja 30 surnud. Muidugi  hoitakse köwa hoolega, et haigemajal mingit läbikäimist ümbrusega ei ole ja loodetakse nii paha tõbe tagasi suruda, mis lootuse järele ka sünnib. Austriamaalt. 13. Januaril Duksi mäekaewanduses oli plahwatus; 20 surnut on senni leitud, wististi on aga üle 100 töölist hukka saanud. Prantsusmaalt. Endine minister Baih ö sßaihaut) istub nüüd wangis, sest et ta Panama rahast ühe millioni omale on wõtnud ja selle eest inshener Russõ arukirja salajasse jätnud. Ta kinnipanemisest  kirjutatakse Parisist: Esmaspäev? enne lõunat kutsuti Baiho kohtu uurija ette, kes teda päewa otsa kinni pidas et edasi tagasi küsiteleda. Ta salgas kõik kindlasse. Kohtu uurija ei lasknud teda minema. Kui ta abikaasa tuli, anti talle luba sellega ühes lõunat süüa. Alles õhtu hilja öõldi talle, et tawang on. Ta abikaasa seisis nuttes wankri juures, millega Baiho mangi wiidi. Wangikoja ees wõttis Baiho auulegioni tähe rinnast ja vani taskusse. Ta riided ja keha maade tr labr ja kõik wõeti talt ära. Siis astuS ra oma uude tuppa. H 3 Saarlane. 189 Z,