ikkü Meel õige lähte eladä on. On Nemad kord fieSpidi liikumas, stiS wöiwad nemad ka kergest Üle oMa maa lõutte-Mänö- !ja pWapoblise piire tungida jd nagü' rätu kollane voyülirtsttde esiteks üls!Wene riigi Asta -Mu jä sealt !üle TDaI Piäkfttöäd  Ekrvpa riigid sa Whwäd paneMa/omp ködüsõid  rähVuSlikkuff tuMu-ja tuhingid unnstanla  M eünast! Ühel meelel ÄälMiÄtaÜta/ Msnde EollaSte - wöolude VaSla Mmmi »õhitaW/ mis »Ähtttm-st -!hiljemiui l-aegsäst--äbil-oi.'Wla- jw-ühel' meM^ei;-Mi:akSakaZ;p kn-,o !WikaP Sagedast oM ka juba ftin paikas sellest Wtt olnud/ kuida VthaVaen PrüUlslaste ja/ ZlälialaSte Zwahel, «miS Europa piuna pial! wöiks lepitatud saävaj Afrika asumaadelt ikka uut kihwti stSse imeb. Mõne aaõla eest fundifiwad Prantslased Tuneffa Maa jä rahwa oma wõimuse  alla, kuS Italialased juba» ämmü aset' MötMd oli  wad- kull neilusuured- ja italliküsed oliwad. - Walial steifis ifebiõealo meel ükst ja pidi usündida Mskwä/ kut- kä kõikide^'rläheS <-kMldeS hambaid kiriStateS. Prantsusmaa Afrika asumaadel ja woimuje alla- sunnitud maades on jüba -paari aasta eest nüüd ülsioWimulik wägimeeS ilmUUuv,' keS ja polittkat ükSteEega segada oSkkb/ M heäMÄi »/kondaS/ijn terMvat lptfa -- kõige» peaÄ -Ztalialaste sMaStgttMwb. ! 'Sie mees -on - piiskop Kardinal L av i ger t e/-kellest juba Pälja-Wlu - onlVlnüd/-keS Rooma-tatholiigi tikikut PräittMM Re- MbligM iünälikndpolttikä /tatwitüsekS lepitadw ja käMäeS MonarchtvMide -VaSta wsitlemä pantia tahab; kes lelleks nta'? DbalZHrantSlastS ,WÄrseillajses/ mis mäSsämiseuDlest!wälja kaSVüs Znmaiä-teeniStuss lmäiVidal- ja lauldas Äftnüd. Sellel mehel läks hiljuti Ztalia KapuziNWmuükasi/ keS rahwa ujnõMustHa kooliõpetust oma kätte wStnud öliivaÄ; sealt wälja ajada. Palju on Ztalia poolt selle wasta türele- Adraga fck ei- õlel aitanud; need maad on nüüd kord Geilmltse nõuukogu poolest Prantsusmaa wsimuskonua alla mõistetud. Kardinal- Lavigerie oli kinnitanud, Kapuzinlased  kihutada Tunestalast Prantslaste wnsta Vihale. Nüüd on üks Kirikuwürst, Malta ErzpiiSkop/! kelle üle wälitsuse all Katholiigi Misfivn Dünestä'Ss seiM selle ÜIeS aStüstud ja kirjutanud/ Lavigerie ei olla Kaöchnztnt-mnnkade  eneStegi ees iialgi salgannd/ et ttema neid - ainult nende rahwuse pärast wihkada. Tema wihawaen ja salstlik meel saada nüüd ka Italia rahwast ühel meelel hukka! mõistetud. Zsegi nende Ztalia erakondade lehed, kes muidu ikka Prantsnsniaa Anarchistlaötega silmitsenud - on, möiStawad -rasket kohut selle nime all aga kõiksugust s Ztalia'le kahjulikku polittkat llaÄitab- Seesama Kardistal ön nüüd ühd ustt tväimulikkü jeltst asutanud, /BillenWell ennast ,S a Hat awe nn a d sõe ar ii s - zpszastzidH ah nimetawad ja orjaõaWlejate waSta wõitlema aj ütlemas kellest aga Rooman leht »Tribuna" ütleb,w et -nemad / koguni mitte kloosterltkkus kastnuseS ei elada, - -maid rohkest- süüa ja juuau ja ülepea ömal Ühtigi pUüdudai ei --laSta; l pea ka wist Paapsttv Zuawide Miündret kandina iliMküta ja kogmtia teisteks mtStarbeteks llarsvitatüdi ftrada. lihtlafelt-põlastusega. Sest põlasiaw M see u<! «mbkalliS ja - nMbinimltk otstarbe, miS tema - silmas on, uja zpõlaStmvad on ka tarwitatud abiNSüud; Vale MigaS, kujuS. Sõearttstadsga. salgul, midll-Kärdinal tar-witM,?  ei i ole ega chõi mingisugust khristlikkst omadust olla. ? Mee. on lihtlafrlt ükS iMrskond ilmalikkudeks tarwitusteks, o PpantSlaStef wätjalagunemise - püüdmtsteks jai VaticM i . z (PaapSti)- tarwiüistekS, keS oma otstarbet srjade-wabäS-tamise  waleliku -katte all taga ajawabi ... Niisamati i Ueame meie, et Kardinal Lavigerie Baticani poolt kindlaid isi eeskirjast - saanud on, mis- tema ke julgu st ! ann awad/ Pmn t-sUSmaa  kasu/Ztalia knlu-peale taga ajada:" K oZN go - ömist g i st- -on Belgia Kuningale/ üks .aruanne saadetud, millest ,Frankfurthi Zeitung" kirjutab: ,Seü. aruanne tähendab kõige pealt suure uurimise-tegewuse peale, mis Kongo-rtigi poolest toimetatud saab ja lueb üksikud selleks wälja saadetud rongid üles, millest selgib, et täna seal 12,000 kilometrit laevasõitudele lahti seisawad, 3000 kilo- metri waSta aastal 1880. Seespidine rahu on selle aea j Me 3 ainult ?W kord rikutud ; mölemil korral Mi L Msuu rahuritkumise waSta Võetud, mida kWka edaspidi ilweel sagedast tarwO saav minema/ Kohtüdpn wägewast i /korraldatud. -on/ osamal s Hpngulz tegewu?  MS,, kuna riigi pöhjäpooline jMu sõMkohtute tallituse all seisab. WõeraSte hulk on 744 hinge waSta aaStal 1880; -suremine oli enne 7,», protsenti ,a on nüüd 4,protsenti / peale alanenud. Korraline posti-teeniStus saab'üles peetud,  miS wiimasel aastas 74.983 kirja ja pakks' toimetas. / Selleö aöjaS olla ägäMht kdikälM^Ärulaewade-joont Antwerpen'i ja Vanana wahel edast ja lagast klbedÄsttar, - ixlodursWäMSM^,töspaldMP"MäraniS on BangalaSte z /keSktst häid sUdaiid Soldatitega käiakse pehmest ei ole maha jätta wöi"  dud. Niigi laelvusttk on 43 laewa suur Ternzise etst tannawad kümme- 'ärSti - riigiteenistuses hoolt. Kodurahwas-saab  nii palju kui VõiMälik rõugepanemise alla heidetud.  AfMa PN üane-rist! saab sel aaStal üht haigeteiÄäjauehitama»;'  Üht maia tsrVekssaajatele-ehitMakse. Riigi weel mitte head -kõrva z flSfetulemised - ei kannä Belgia riigi poolest!wiie Mstä peale-ANtüd lisa; N- »üiiMoNt»frantb -aasÄS, ei töö iWke/WWAN Me- oM /tMVis -erü-Assäst 1- milliön franki tarwiS/- PAüdAised MlÄäüMMse hämitaujiM ifigitawad kõige rohkem seda UpuMllst! Ka käubaajämine ei? ole wiimasel aaStal- hea siolnnd. Aruanne iräägib koguni kahjudest, mis.kaubaajamMosamuf?,  puudusest M riigi - weel köikuwast politikast tulla ja wast edaspidi paraneda öwõida." K a iro' s läkS Heinakuu 23.- päÄWas Übdini-palee põlema. -pea-saali,! Khediweütuad/ haremi (naeste/-rahVa4äutuse),v  MõK!id--jasi!Mbe°asjad ttpeaStai suutnud. Wahjü! yn. ikka aga 30,000 k nael fiärlingi suur. Khediive on ZugliSmaas söeawäele aitamise.eest nud. Obok - ist telegraferiti. Heinakuu 24. (12.) pääwal, et Wene uurij ate- r o n g Lieutenant KaSskvM M, Aftika seeSpidistese -maadesse ja Abessyniasse  teele läinud' on. Ühe teise sõnumi lärel olla preest-rib  -Oboküft -ümber! pööranud ja Kasfköw oma ilmaliku kaaskonnaga ükst edast läittud. Ma r o kko ' 3 on ?HeinMu!Ä7- Gsi) v pääwal kokkWörkamine MamelaSke cha-Marökko- soldatite wahel olnud.- Maurelased on Spania Aeltgvast-traadi Tarifa? ja Mvrokkõ jranna wahel kätki leigatä tahtnud. Traadi-wahk zpalunud! telegrafi läbi Tangi-rstst  abi ja Wsel tulNüd soldatid, kes Kakila Angpera Maurelafi püsfi-kuulidega põgenema ajanud. Kolm ManreW  dn surmatud ja mitmed teised hqawatud. Amerika st. Nicaragua riigist tulewad sõnumid, et sealMMzapulca juures ükS k n-l l a - l a a g e r leitud ! olla, miS kõiki»Kesk-Amorika't tihiseMa paneb. Seal olla 6 kuimi 38 naela raskeid kulla-tükkist leitud. Üks Nicaragua  soldat olla esimene olnud, keS seal ühe 18 naelase kulla-tüki leidnud ja 2800 dollari eest ära müünud. Kullalaager olla ühest kangest maa-alusest liikumisest tulnud,  mille määratu palawus kulla-terafi suurteks tükkideks kokku sulatanud jü wälja paiSkanUd olla. MingkMd, kus kulda leitakse, Wb 30 Inglis penikoormat ümber Prinzapulca  ja oli enne ükS mmmnS karjamaa.--  Montõal?  iS käinmd jutud, et sealine MiniSter-prästhent Mercter, kui . tema omalt j reisult tagasi tuleb, Kanava't 3>rgliSMaast lahti ja riigiks oma käe pral kuulutada tahta. Suurriigid pidada pakutud saama, Kanada'l jkaitseda, kui Inglismaal kellegiga sõda tuleks. We m,IU v-r ksts s e tuliwad Heinakuu (6i)?pääVäl 28 Mene Juuti, ei saanud- aga maalo lastud/ kui nenrad tunnistust toonud,  knst nemad teeraha saanud, ehk kas keegi kuulus ja inimeste-artnastaja Zuut neile nsuu annud, omale- Ame-«rika'S>  Äuaset otsida, -- - ee nemad - - kodumaale tagasta saadetud saamad sest ühendatudriigid-ei-tahaoma -sadamäid Wene- Juutidele lahti- teha. Sõnumid/ mis LöuneMmertka'st Chi li ko dus öea üle tulewad, on ikka weel wäga mitmekesised. - Heinaknui, 27. (,t-S.> -pää- kirjutati Panama'st: zMeie Ehiti ringkondades loodetakse  fõea lõpetust. Prästdent Balmaseda Võiduga -pea i-tülema. - Näha on, -et KongresMäsedpma sõeawäge -üheks stspupärilisöks!! löögiks, koguwad. iLaewade - rohkendamine piakS- Balmaseda'le wõimaliküks? - tegema, oma Vastast täieste Häwitadch; -aga kahtlust on -?ikka,/ kas see.temal kordaläheb/ sest» oma- sõeawae - truNwuse-peaM ei wsi teMa julge olla. JnquiqueUe on-1000 priitahtiikku Võitlejat  tulnud: Sõnumid kaubaajamisest on kurwad. Jn!qutque'ssej-on  sõeawäeleMoona tpodivd, aga-Md on wäga kõrgepijahuZ eest -onaksetakse. -49- pefoti.l-pMrmhar.kassa-  jachekkistx-iMeikemaloks Äsjawahedusteks antakse ii Mitmete?mabriku-peremeeste poolt - wälja, sest - nräha wuudub. kui kohtud-MekSs- (a <luba- -aunud-W!ole." Äkslteine sõnümManDiego'st/-Meo!co'ft, ütleb: mässajad on kõige maa peremehed peale-lounepoolise Mu. OiekS Kongresstlastel söeariistu küll, siis piuks sõda 30 lõpetatud olema.. Walitsuse-erakoud annab nii paiju paberraha wälja, et selle hind kolmandema osa peale lMgeMd on. . Kongresstlased wõtawad sõea. edastptdami" seks iiht tolli wälja-weetud salpetre pealt, mis kuus 2 millionspMt sisje kannab." -/-/ Helle juures sattuwad /Misfv. -KongresfilaSte ollaMpqjMbo-Mpe sjgidal kaks korda PraHsühmaa. Mx/vette. »Volta" peal lasknud. -PrhntfuS-v maa Hhmiral. pWda kahjus Balmaseda'ssealaeV , AlchsMüte^HWM"'MAMMs torpedot Himerika laewa ,Pensa-cpta " peale ja surmMÜd wiis meest. Kelle poole seal uVit wiimakS langeb," seda on. raske ette ütelda, nii. paljusagq WgistchWhg/ et Maelte» maa laastatud ja kauaks -aeaks Viletsuse fisse sgadetud saab/ Val - p a o' M Htinkuu ZO. (8.) päKi-z wal hwmus maru mere peal mõllanudon. Kuus suurt laewä M läinud;-mõned neist kõigiga põhja-wajunud,°  Mih peäl oli,. Australia st. Samöasaare s t i k k u s on jälle tüli- endise ja nüüdse Kuninga Malietoa ja wahe-aegse Kuninga Mataafa wahel. Mataafa oli omale Mah6's 000- sseameest kogunud, keda Malietoa lahti laõta käskis. - Mataafa-eiv toiliuNsiseda. MalietM-laskis teda Apia'Sse kutsudä, aga! tema ei waStaS/ tema saada ehk seal kinni-pandus Apia ümberkaudu- oli palju kodmah- Z mast koguttud/i keda lima peale tungima kardetü Kohtute poolest sai! Nende masta Valmistatud W. ka Saksamaa sõealaew MpeMr" tahtis .abiks olla. Ka Saksamaa. ZngliSckaa jaz Anierska Konsulid-saatsiwad Malietoa kaitsemiseks  kuulutust Asjäd on rahulisemaks läinud ja ka need/kes Mataafa poole hoiawad, lubawad jälle oma maksust maksa. .(,Et sel korral rohkem sSnumiv maailma teistest jägudest olema tuua tahtnud/ sellepärast piame sõnumid Europa teistest riikidest järgmise numre omaks jätma.") Omalt maalt. « Tallinna st. Seadusechlaan bä äl is te fun nit u d kinnltamisekssi s. o. kassade kast töölised  haigustes. Vigastustes ja wanuduseS abiraha saada wõiwad, olla nüüd'walmis»ia<saada pea kohalises paikas läbiwaatamise ja kinnitamise -alla-, tulema. Kuida »Westnit'uk-s-pealiMast.. olla seda seadust tstkide  nenda töölis te kohta - plaanitud, kes kindlas teenistuses seisawad ehk pääwapaiga eest - tööd--teemas: 1) wabrikuteS ja-., teistes industrie- (töö) paikades," mäekaewaudustes, soolakeedustes, kiwimurdudes, raudteedel ja aurulaewade peal, werftides (laewa-ehituStes) ja mitmesuguste ehitusetoode  juures; 2) kõikide tööde juureS, kus auru-rammu tarwitatakse ehk mis looduse-jõuude läbi käima pandud saamad. Need kes seesugust asutufi juhatawad, piawad ka selle seaduse all seisifta, kui nemad mitte pääwas peale 4-rubla palka ei saa. Seda. seadust on ka. tööliste kohta jõgede korraldamise juures plaanitud, alamate poSti- ja teiegrafi- ametnikkude, maamõedu-ametnikkude, apthekerite õppijate ja abiliste kohta, tööliste kohta nende kodutööde juures, mis terwifele kahjulikud on, alamate Politsei- ja metsa-amelnjkküde kohta j. n. e. Muidugi saamad need abikassad osalt tööliste eneSte aasta-maksudest asutatud jaMles peetud. - - ! - ll.'' mille järel Pra ntsu sm aa laew nStist  ka Aalliuna lahele, tulema pidi, on tühjad olnud. KallidHwõerad on Heinakuu 27. pääwal Björkoe lahelt Kristiansayd iSse (Norramaal) sõitnud, wötawat sealt süst ja sötdawad otsekohe PorthSmouth'i lahele. Ka Ostende Sfe ei minna Prantsusmaa laeivuslik mitte, kuida kord kirjutatud  oli. Ewang.-Luth. usntunnistufe maarahwa-koolide õppijate eksamid kergitusteks sõeamäe-teeniSluses, on Ministri  poolest nenda määratud, et kohalised seadused ainult siis nende õppijate kohta makfawüd, kui need seadused tähendatud koolide kursuse kohalised on. Eksami-tegtjad wöiwad aga -ka nendes kooli-asjades eksami teha, miS koolt kursuses- mitte -ei seisan Selle eksami järg saab stiS qntstd tunnistustes iseäranis üles pandud. tulnud sõnumite järel on tuntud aealeht Mwjet" natuke karistuse alla pandud ja selle üksikute numrete müümine ära keelatud. Tartu kooljkonna Kuratori poolest on kuulutatud, need, kes aplhekriteks õppida kahawad, oma eksami edaspidi Wene keeles tegema piawad. , . »^ivojeWremjU" sõnumite järel olla Peterb urg'iS palju j äreltehtud 10 rubla s eid paber-rahasi liikumas ja olla nende rahade wastawõtmise juures sellepärast  iseäralist tähelepanemist tarwis. - Kuida pealinnast kirjutatakse, on Siberi-katku (põrnapõletuse) kunstlik panemine loomadele ennast kui üht head -kaitsemast Me tõbe Vasta wälja näitäNUd. Hiljuti 0H Dnjeprowst': - kreisist iFalx-Fewi möisades-- selle tõbe kihwtt 24,000 lammale/i 102 hobusele ja 184 kitsele pandstd.  Järg on wäga tulus oluud: nenda etle-arStitud lammastM on tstj'nul.t 3 tuhande pealt langenud, hobustest mitte üks. Katseks satwad 10 ette-arstitud ja 5 arstimata  lammast tõbiste sekka pandud; esimesed jäiwad kõik terwekS, teised langefiwad kõik. Baltiskist, Heinakuu 31. pääwal. Ilmad on meil nüüd jarges heitlikud ja Vihmased olnud, mis kesapõldude Valmistamiseks seemendamise waSta wäga hea on. Õhk vü küll jähtuitud, keskpääwa Neäl on aga ikka tunni 15 graadi sooja. Hein on flin ümberkaudu pea kõik tehtud; rukki-lejkust . lõpetatakse. Kalapüüdmine meie lahel on paranemas/MMW nädaltl on müürMääsukesed juba ära läinud. Peterburgist, Ke is r i M aje st äti d e reisust S ao-m ema al e kirjutab /Walitsuse Teadbandja": »Kui Majeftätid Teistpääwal, Heinakuu 23. pääwal, Kronstadt'i lahelt söidulaewa ,Dershawa" peal ära sõitnMMW  Viimane.V/örfoe Väinast läbi, kuS Prantsusmaa laewustikuga teretamise-laskmist wahetatud sai ja Majeftätid Prantsusmaa laeivuStiku pealt hõiskamisega teretatud saiwad.  Kesknädalil, HeiWuu 24. pääwal, läkstwad Majeftätid'  TransundiS Keiserliku ' söidulaewa ,Aleksandria"