Ka on neil õige wiisakad riided olnud. Linnas on mõned haigeksjäämised scharlachisse ette tulnud. Imjew ift (Tartust). Zubiläumi-pidu on wäga uhkest ära peetud ja rahu ja rõõmuga mööda läinud. Ka raha on niipalju fiSse tulnud, et kulud rohkest kaetud on. Ligemad  sõnumid piame ruumi puuduse pärast teiseks korraks jätma. Selsamal pääwal, Jaanikuu 20. pääwal, kus Tänu-laulupidu loppeS, on ka Eesti Kirjameeske-seltZ oma lõpu-kooSolekut pidanud ja oma päranduse üle otsust teinud.  Ka selle üle piame ligemad sõnumid teiseks korraks jätma. Jaanipääwa öösel on Tartus jälle suurem tulekahju  olnud, mis teadmata! wiifil Peterburgi- ja Kiwiuulitsa  nurgal ühes Fauvre kuuris tõusnud, mis Raekojauulitsa  pool ..Linda ja Kiwi uulitsa pool Freyer'i puumaja külge hatkanud, mis wast poolteist aasta rest maha psleS ja senni uueste üles ehitatud on. El Jaaniõhtu!  palju inimest maale lähemad, sellepärast on aega wõtuud, enne kui rohkem tuletõrjujaid senna jõudis ja tööle hakkas. Senni oli tuli kõiki kuuri ja ?a üht puuhoonet  , Linda krundi peal põlema pannud ja kippuS edast mine na. sai aga kustutatud, kui mSiemab aurupritsid  tööle pandud oliwad. Endises Akademia-klubes on kooliõpetaja E. Masing  ühe Eesti ethnogr a p hi a- (rahwasugudeteaduse)  korjanduse üleS pannud, miS rohket osrwõtmifl leiab. UmbeS 350 inimest sliwad seda juba waatamaZ käinud ja on omalt poolelt rohkendust anda luba-ud. Korjanduses on kõige pealt riideid ja majariistu, mida selle asia kõige wirgum tallitaza. Onnä O. Kallas, nenda-- nimetatud , waldkondas korjanud on, siis Tallune poolest koriatud aSju Wsru maakonnast ja EeSlt Studrntide-ühenduse poolest korjatud aSju Saaremaalt ja WilMdi maakonnast. Lehekuu 24. pääwal on sõnumite järel Luunja maldas raSke õnnetus suhtunud Jaan Joonas, 40 aaStat wana, oli K. talukoha 4 sülda sügawat  kaewu seeSpidi parandama läinud ja peremehe hointamiscst  hoolimata ülemised rakked ära wõtuud. Pea on kaem sisse kukkuma hakkanud; mõne minuti pärast on häda kisa kaemust kostnud, aga enne kui aidata jõuti, oli kaew juba kinni langenud. Kolmkümmend meest on 6 tundi tööd teinud, enne kui surnukeha wälja wsis toodud saada. Wii,and'ist. Kuida oma! aeal teatuSlalud, pani Aidu maldas PaiStu kihelkondas Turwa perekond, keS kohtu otsust mööda Kiini talukohast pidi wälja heidetud saama, Küünlakuul wägiwaldselt Kreispoiitsei wasta, kuS juures ursandutk Enbson palgest ja kaelast raskest haawatud sai. Hiljemini, kui greisülem maja oli põlema panna lasknud ja wäljasuitselatud waStapanijad kinni wöetud oliwad, kostis majast kärgatus, pelroleumist ja kuida aimatakse, ka püssirohust, miS läbi uriadnik WolöintichiK ja soldat Laake kes walmama jäätud oliwad, kergest olekstwad wig"Slatud ehk koguni surmatud saada wõinud. Riia Ringtonua kohtu poolest on nüüd Kiini endine peremees Hans Turwa, 52 aastat wana, ja Reet (Krõõt) Turwa, 45 aastat wana, kõigist õigustest laht: ja Siberi kaugematesse  maakondadesse elama, nende ooeg Hans, 16 aastat  wana ühekS aastaks wangi mõistetud. Wotmar'ist. WabaStamisc-pidu kaikus on Wolmaris Jaanikuu 19. pääwal üht täotfat nöuukogu Liiwimaa PSllulöö-kooli asutamise asjuS peetud, millest mitu sada inimest osa on wõtuud, leiSte kestis Lõune- Liiwimaa Õtonomia-seltst präsidenl Professor Dc. von Knieriem, mitme Liiwimaa sPõllutöö-seltsi eestseisja PrsfeSfor  Sommer Peierburg'ist, mitmed aealehtede-tallktajad ja teised. Wolmarll Psllutõö-selcsi eestseisja Tchwede on kõnet pidanud ja selles teiste aSjade keSkiS tähendanud, et juba 25 aaSia eest, wabaduse-kuulutuse 50 aaStasel jubiläumil nõuu on peetud, üht Põllutöö-kooli weikepõllumeeSte-poegade  heaks ja nende tarwiwst mööda asutada, ja luges üht Direktor Blau kirja ette, milles nöuu antakse paluda, et Keiserlik Hkonomia-sellS seda aSja oma tallitufe alla wõtaks. Professor v. Knieriem tealuSlas, et Liiwimaa ldkonomia-sclM seda aSja juba arutatud on. et fee aga tarwilife raha puuduse pärast täuine on täitmata  jääma pidanud. Seltsi enese 50 aastaseks jubiläumtkS  olla aga Liiwimaa Nilterkond wiimasel aaStat 10,000 rubla kinkinud, mis maa heaks pidada tarwitatud saama. Tema arwata, et Liiwimaa Õtonomia-selIS seda raha ühe icrsnguse kooli asutamiseks annab, Wolmartt Põllutöö-seltS pidada sellepärast Liiwimaa ökonomia-seltst paluma, seda aSja oma tallitufe alla wülla, mis kõige rutemini soowitnd otSlarbete saadaks Kui tarwiS läheb, fiiS wõlda >u ka Läti PõllumeeSie-sellsid ja teised seltsid Põllulöö-kooli asutamist ja ülespidamist luelada. Nõu»- kogu kuulis seda sõnumil rõõniuga ja oli ettepaneku poolt. ASja tallitusekS sai üks komitee järgmiste liigetega walitud:  Professor Dr. v. Knieriem, kirikuõpetaja K. Knud. fin, kooli-eestseiõja W. Tchwede, kooliõpetajad J. Eukmann  ja T. ruun. Komitee kooSolikutest wõiwad ka Liiwimaa Põllutöö seltside eestseisjad heateo,idmise-õigusega osa wõtta. Riiast. Jaanikuu 20. pääwal on Riia randaS ükS kahjetsetaw SnnetnS juhtunud. Kaks naeSterahwast ja kolm meeSierahwast oliwad Mi,joreuhos'ist üheskoos paadiga Aa jõe peale sõitma läinud Kui nemad õhtal tagasi-lulleS kõrtst ligidale Majorenhosi wastaS jõudnud oliwad, siis hakkasiwad nemad nalja pärast ühe aeru üle wõitlema, mis läbi paat ümber läks Msle ad naeSlerahwad  langefiwad kohe põhja, kuna meesterahwod kaldale ujuda wöinwad. Wast õhtm kell 9 wõisi oad surnukehad leitud ja wälja toodud saada. Üks nendest naeSterahwaStest  oli preili G. R>ia'st, teine oli Peterburist Riia'Sie wõerusele tulnud. Jaanikuu 24. pääwal on kärnal Eiwbaum'i 18aaStane ainu? poeg Dubbrln'iS ujumisel  ära uppunud. Knuramaalt Üks kole kurjal egn äkilises meeles  ou Lieveu Behrieu i metsawahi juures tehtud. Meisawahl  oli oma kurkeeletuma pojaga lÜtiSse saanud, kes tööd seisma jäika tahtis, mida isa edasi teha käskis. Wthoga wöttis poeg raudse ssnniku-hargi ja kippus sellega isa tallale, tes puile hema-hangu wõlliS ja sellega ennast kätises. Poeg astuS mõned sammud tagasi ja wiskaS siis hargi uil suure wsimuga isa waSla, et üks aru läbi tema palge pea-aj» -se läks Isa laugeõ uimaselt maha ja suri mõne tunni pärast ära. Knrtkeelelu poeg jooksis metsa-ülema juure ja andiS oma tegu tähtedega ÜleS Tema sai kinni siutud ja wangi ma jaSle wii dud. —> Miikaw°,sle  oodatakse üht Lät t laulu-khori New- Dork'ist. Pshja-Amtrika'S piab selle järel wist ÜkS õige perrkaS L-iti-tolaNie olema. VienenhofUD, Ma ligidal, on »Düna-Z sõnumile järel üks jegamrelne meeS töõliSie-feisusest ennast h;ll>ui pelroteamiga üle iallanud ja siis põlema pistnud. Muidugi on tema hirmsa waluga ära surnud. Waiga st. ka meie lehe siSfe üles wõe. tud sõnum, miS järel endise rilterkoudliku Koolmeistri te- seminari maja Walga linnas edaspidi üheks trahteriks tarwitatud saada, saab kohalise „Teadandja- poolt nii kaugelt õiendatud, et küll kord nõuu on olnud, seda maja Jaanikuust Leikusekuuni üheks restaurationikS tarwitada, mis aga maha jäätud on. Kuida räägitakse saada need hooned 13000 rublaga Kroonule ostetud js wangimajaks  ümber ehitatud. Pekerburg'ist. Jaanikuu 13. pääwal reiststwad Ma - je stät Kciõripraua sa Keiserlikud Kõrgused Suurwtirsti-prinzesS  Ksenia Aleklandrowna ja Suurwürstid Georg Aleksaudcowitsch ja Aleksander Michailowitsch AbbaS-Tuman'ist Borsham'iZse, sealt pärast homikulauda Michailowo kandil Batnm'isse. Jaanikuu 16. pääwal jõudis Majestat KeiSripraua oma Kõrgete laSlega Petecburgttsse tagasi. Jaanikuu 23 pääwal reiststwad  Majestättd Keiser ja KetSripraua oma Kõrge perekonnaga Soome skäcideSse. Keiserlik Kõrgus Tuurwürst Anujäriepärija ja Hesseni PrinzesS A>ir'i pulmaks tulla Saksa Keisri asemel PreuSst Prinz Heinrich abikaasaga ja Hesseni Prinz Friedrich Karl. Inglismaa Kuningliku perekonna poolt tulla. Prinz ja PrinzesS of Wales. Äoburgi Herzog sa Herzogi. praua, ja Prinz Heinrich von Battenberg abikaasaga.  Keiserlik  KsrguS Suurwürst Dmitri Konftanlinowilschi ,O r ean  d möiS Kr!m'iS on sealiSte lehtede sõnumile järel Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auuiärjeoärija omaks ostetud.  Jaanikuu 21. pääwal sai hiljuti sündinud Prinz Ketserlikust merest, Igor Konstantinowitsch, Keisri Majestätide ja mitmete teiste Keisrikoja-liigete llgiolemisel Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Aleksandra JoSstfowna Strelna-paleeS ristitud. Greeka Kuningapraua  pidi Jaanikuu 29. pääwal OdeSsa'Sse ja sealt PeletburgsiSle tulema. Peterburgi kaupmeeSkond olla nõuukS wötnud, Ketserlik KõrguS Suurwürst Auujarjepärija kihlamise mäleSlnlekS  üht ruumikat waestemaja waetekS jäänud  Peterburgi kaupmeeste leSkede ja w. eSlelaste heaks asutada. Nende ülespidamiseks laada Kõrge pruudi nime peale anuetawad abirahad tarwitatud. E idtne Pihkwa waimulikn seminari kaswandik Wladimir Glazintow, keS Püha Synobi Ülempro-- kurõr elu peale kippus, fegameeliseks tunniStat.d ja segameeliSte-maiaS kiuni pandud sai, on seM ära ka Mu ud, kui teda Jaanikuu 14. paamal rohuaida  sallitama iaSlud oli. nagu enne ka Nüüd räägitakie.  et tema koguni mitte weel lõpupänselt s-gameeliietS tunnistatud ei olla olnud, maid itta weel täheeipanemise all seisund olla. Giazintow ei ole weel 20 aastat wana näidata aga wanem ja ülepea meeZe-wasta walja. Tema kinnipüüdmiseks oli agaral nõuu wõetud. Kdolera on jälle PelerburgsiS natuke liikumas.  Jaanikuu 8. pääwast 12. pääwani oliwad 19 inimest kholera-kahtlasell haigeks jäänud ja 17 haige juures oli tholera-bacillust leitud. Jaanikuu 12. pääwast 18. pääwani jälwab 7 inimest kholerasse haigeks ja suri. «ad 3; Zauniknn 19. pääwast 23. pääwani jaiwad 80 immest haigeks ja 20 suriwad ära. Aoomemaait. Soome Senati poolest on raudteede ehitamiseks 2,200,000 marka määratud, 1,600,000 marka Karelia. 600.000 marka BlZmeborgi raudlee ehitamiseks. Mõne aaSta eest on Äyborgi kroonu metiadeS katset soojamaa puud e kaSwata»us?ga tehtud, mis wäga heaSke korda on läinud. Nüüd taheta seda sealiStes kroonu-metsadeS suuremal mõedul ette wõlta. Aos»osö-li> kLttgzfpor,. 4 ->o IsW 1894 « MMllo ?»Lorx»chiko ?e»s» uUB Zahi-seadus luhatuleqa mellawaMele, wäljamaMele, metlalinduüe-hoidjalele  ja üks keeluaja takel. Wäljaantud Gestimaa Jahimeeste seltsist. DM" Hind tngewaste kõitetud F kop« WU '"°°° Llndjorsl pärijate trüliimajils, Tallinnas, <Laia-uutitsas. Teadaandmijed. on saada <Lindlors'i parijate trüüimajas. Tallinnas, Laia-nulitsas. Nime kaxrtid A saamad lühikese aea seeS i odaaia hinnaga » walmiStalud. ! LmÄfors'i pariiate trttkimajas, > Tallinnas, Laial-nulitsas. i pärijale juures on ttuiiulud! .FiinHlm iinwlmiiir Ksllj»»» k»ber«l»>z«dts". Pidukiri Eesti Tänu-laulupiduks. DM" gini) M Liol. "MW on saada Tallinnas Nndfors'i pärijate ja Jurjewis H. Laakmanni innrks.