Karjast. 24./2 S. Juulil tunginud margad Ratla külas R. wabadiku aita, kust nad 8 naela ivõid, paar ieiskat kalu ja paar ülikonda meesterahwa  riideid, kümmekonna nacster. rätikuid, paar käterätikud, ühe poipalitu ja 7 naela willu ära iviinud. slhc 30 toobilise „taherberi" keha tõstnud nad ka wankrilc, aga natuke majast eemal silla pääl proowides ja leides, et see mitte õlu ei olnud, tõmbanud nad prundi päält ära ja wiskanud  keha kummuli kraami. Niisama olnud siin ka korwi täis kõik sugu wäikeste laste riideid, mida margad wist tormis ei arwanud olewat. Sell samal ööl kadunud ka ühe üksiku wabadiku pajast wasaraid ja raieraudu ära. Neid on margad lukkude ja uste lahti murdmiseks tarwitanud. Riietest saadi aga juba 2S. Juulil hää hulk kätte. Neid matnud nad parajasti W. küla metsas homiku  wara ühte küüni heinte sisse, kus juures aga neid üks W. küla karjapois põõsaste tagant näinud. Pärast waatama minnes lcitudgi riide komps säält. Wargaid olnud kaks meest, keda pois mitte pole tunnud. Muud asjad on meel leidmata. W. küla mehed saanud walla walitsuselt käsu, kaks ööd mahti pidada, kuid küüni juurde pole kedagi ilmunud. Selle sama hommiku on saal ka kahte meestrahwast nähtud ümber hullumai,  ja ühel perel, kes ise eemal niitnud, on terme leib ja waagna täis suppi küünist ära kadunud. Wargad on alles teadmata. Poidel leitud rukkilõikuse ajal mitmel pool kahe ja kolme harulisi rukkipäid. Ka omalt kohalt aruldane nähtus! Rukki-wilja saak kuulukse siin igal pool hää olewat. u. maldas Ivarastanud hiljuti keegi 10 wõi 11 aastane poisike ühest mabadiku majast 80 kop. raha ära. Suurema osa sellest joonud ta kõrtsis ära, kuna muist piibu, tubaka ja tikkude pääle ära kulunud. Küll on hale kuulda, et noored lapsed nii hukka läinud on! Pärnust Minema esmaspäewa öösel wastu tcisipäewa juhtuS, kuda „Peru. Zeit." teatab, tee pääl Wnndrast Torisse ühele talupojale hale õnnetus, kuna tema 30 puuda raskune kiwisüe koorm ümber läks ja teda ennast enese alla matis. Surm tuli temale lammutuse läbi- Järwemaalt. Turist. Öösel wastu 22. Julikuu poos ennast, kirjutab „Sakala" Särewere wallas Jõudja külas talutüdruk A. W. üles. Armutakse, et tema häbi pärast tegi, sest et tema warsti emaks pidi saama. Tallinnast. Kaks gorodowoid on neil päiwil politseimeistrile sisse antud kaebtuste põhjusel, et nad inimeste wastu wiisakuseta olnud, teenistusest lahti lastud. Pääle selle on kõigile gorodowoidele kindel käsk antud, et nad rahwa wastu hästi wiisakad ja lahket oleksiwad. Seega oleks siis juba sagedasti liiale kippuwale gorodowoide  jämedusele tänuwäärilisel wiisil tõke tehtud, tähendab selle juurde „E. P." Wanawara kaewamised, mida Dr. R. HauSmann põhja-ida Eestimaal alganud,  minna, nagu „N. D. Z." kuuleb, õige rõõmustama! wiisil edasi. Neil päiwil on Jõhwi kihelkonnas mitu hauda järele waadatud: Edise mõisa juures kaewatud üks 17. aastasaja haud lahti; Kukruse mõisa juures on suur rikkas haud, mille leidused 5. aastasaja pärandused arwatakse olema; mõni wcrst säält põhja poole leidnud prohwessor  Hausmann Järwe mõisa piirides üsna puutumata haua, mis Kukruse hauaga umbes ühe wanune olla. Kurwameelsuse tujus poos ennast teisipäewa  hommikul Tallinna maja peremees Otto L. omas korteris Arewjewi uulitsas üles. Jurjetvist. Petis naisterahwas, kes kelmi ametis õige osaw on, käinud hiljute Jurjewis  külaliseks. 31. Juulil ilmus „Neue Dörptsche Zeitungis" järgmine kuulutus: „Lapsehoidjat Riiasse kaasa reisimiseks soomitakse hotel London nr. 18." Selle kuulutuse peale läinud mitmed kohasoowijaid  ennast teenistusesse pakkuma ja kaks nendest wõetud ka „mastu". Ühe, Marie Neubachi, käest nõudnud naiskelm passi oma hoole alla, kuna ta teist 5 rublaga petnud. Ka Võõrastemajast läinud ta ära, ilma et oma rehnungit oleks tasunud. Oma tuppa jätnud ta tshumadani maha, milles aga muud pole leitud, kui mõned manad kaltsud. Kelm naestcrahwas on Angelika Walteri nime all Võõrastemajas  elutsenud. Wiijandi Eesti Põllumeeste Selts on oma wiimsel koosolekul suure hääle enamusega  otsuseks teinud paluda, et eestlastele  üks alam põllutöö kool Eesti õpetuskeelega  saaks lubatud. 23. Juulil 1895. oli Wiljandis karskuse seltside saadikute koosolek. Saadikuid  oliwad 9 seltsi saatnud. Mu seas otsustas koosolek Niia koolikonna kuratori herrat paluda, 1) et kooliõpetajatele kooliwalitsuse  poolt saaks soomitud, et nad usuõpetuse  ja lugemise tunnis parajal kohal lastele joomise kahjust ja karskuse kasust õpetust annaksiwad, 2) et kooliõpetajatele, kes karskuse wõitlusest tcgewalt osa soowiwad  wõtta, seda mitte inspektorite, kon- wentide ega ivalla walitsustc läbi raskendatud  ei saaks. Ka tehti otsuseks Liiwimaa  kuberneri hcrrat paluda, et maal laatadel  joowastawate jookide müümine ära keelatuks.  Riiust Nagu ~Rig. Tagebl." teatab, õitseda Hagenbergis ühe rohuaias üks õunapuu  teist korda, kuna ümberringi kõik puud täis wilja olla. Nimetatud lehe toimetusesse  toodud ka üks õitega kaetud oks näha. Kas see puu aga sell aastal teist korda õunu kandma saab, ei ole wõimalik uskuda. Liibuwi all merel on ööse 25. ja 20. Juuli wahel hirmsa tormi ja pikse ajal üks mees merel ära uppunud, kuna üks laene ta paadist wälja wirutanud. Teised 4 paadis olejat ei ole teda enam päästa wõinud. Peterburist. Kõrgest õndsa Keisri Aleksander M. mälestuse samba ehitamiseks on päälinna lehtede teatuse järele künni siiamaale 861,004 rbl. 26 kop. kokku tulnud. Kuda „Nowosti" teatab, on manade paberirahade hulgas, mis uute wastu ümber wahetati, wäga palju niisugusid olnud, mis hiired katki närinud. See tulla sellest, et nimelt talurahwas oma raha tihti põranda all, keldrites ja aitades hoida. Koolide asjus on kuda „Birsh. Wjed." kuulewad, põllutöö ministerium ühe plaani kallal tööl, mille järele igale külakoolile  maad tarwitamiseks pidada antama. Arhangeli, Stawropoli, Balti ja õhtupoolsetes  kubermangudes ei tohtida iga kooli päralt olew maa mitte wiieteistkümnest tiinust üle minna. Sisimiste asjade ministri käsul peawad  kubenerid waimuliku raamatu «nui. eruxorsoponiki xpne- e«anr.-ANiöp. („Waimulikkude laulude kogu cwangeliumi Lutheruse usku risti-inimestele") müümise ära keelama. Seda raamatut ei tohi uulitsatel,  platsidel ja muudel awalikudel kohtadel  müüa, niisama ka mitte rändawate raamatu kauplejate läbi. Wangide tööd on minewal aastal terwes Wene riigis ülepää 159,673 rbl. sisse toonud. Sellest anti wälja materjali  ja töönõude eest 53.000 rbl, mängid ise saiwad 42,000 rbl , kroouukassasse läks 81,000 rbl., ja wangidemajade ülespidamise summade juurde arwati 35,000 rbl. Naljaks. Noor Hans: „Hr. X. saab „kangc" palga, ju ta ka hästi sööb, ju ka ikka „kohwet" enesele ka teeb?" Wana HanS: „OH, kohwi on ju tal igapäewane  asi! Ta pidada sagedasti suurt kallist „sokulaadi" tegema." Noor HanS: „AH „sokulaadi!" Mis muidugi oli tal nii sokunägu, kui ta hiljuti K. kõrtsist wälja tuli." A „OH, ma õnnetu! Tahtsin „schwti" teha, tegin wägewa kuulutuse ajalehes, ja nüüd nüüd loeb igaüks hundsakas minu auusat nime ja pruugid seda kurjasti." B. ,Noh, siis kuuluta uuesti et keegi „huudsakas"  sinu nime ajalehest lugeda ci tohi." Nacne: „Millal tuled sa tagasi?" MceS„SiiZ kui ise arwau!" Raene: „Hää küll, aga mitte silma pilkugi hiljem." Koolis. AuguSte: „Ma arivan, et meie Prantsuse keele koolmeister mind tõesti armastab!" Marie: „K«daS nii?" Aug.: „AH, ta teeb ikka nii palju punasid kriipsust minu kirjutus raamatusse." Mõtte-terad. Peened kombed on ilusad, aga kombelised kõned on m:cl ilusamad. Tululikud juhatused. Raud asju mõib see läbi roostetamise eest hoida- et neid enne tarwitamist tules punaseks laStaffz minna sa siis külma linaseemne õli sisse wisstvkse. Selle läbi saamad raud asjad kõwa glasuuri korra enesele pääle, mis neid täitsa roostetamisie  eest hojab. Iseäranis mõnus on sell teel naelu roostetamise wastu kindlaks teha. Nii kui reeda, sõõd rooste aedade, katuste jne. sisse löödud  naelad ara. Wäljamaalt. Bulgariast. Prints Ferdinandi poja Borisse Grceka õigcusku ristimine olewat kindel asi. Sobranje wõtwat würstiwalimise  ühel meelel uuesti ette ja waliwat täitsa wabal Viisil Koburgi printsi Bulgaria  Valitsejaks. Siis tahtwat sobranje Wene Valitsust paluda, et ta Bulgariasse oma diplomatika saadiku saadaks. „Swoboda" toimetaja on prints Ferdinandi laimamise pärast kaheks aastaks  kinni mõistetud. „Swoboda" oli nimelt ütelnud, et prints Ferdinandi pääle kombelik  Vastutamine Stambulowi tapmise pärast langewat. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäcwal, S 7. Augustil. Ecstikceli jumalateenistus kellu Vst2. Jutlust teeb õpetaja Rinne. 34 Saarlane 1895 Wnswtnja toiin-iajz: Hartsig Sah, esnä. osv.xvt.