maak., ja Annette Marie Hellmanu, Gustavi  tütar. Peterburi Anna kogudusest. Johann Taalberg, Paide maak., ja Rosalie Kruus, Mihkli tütar, Peterburist. Hans Augjärw, Hansu poeg, ja Liisa Willemson,  Pääro tütar, mõlemad Paide maak. Gustav Karask, Kristjani poeg, Wõru mk., ja Marie Auguste Rasewsky, Otto tütar. Peterburi Petti kogudusest. Mihkel Tannenseldt.  Mardi poeg. Paide maakonnast, ja Aleksandra Saweljewa Balaewa, W- u. Surnud: Daniel Llugust Müller, Tallinnast, aastat wana. Jakob Hobel, Peterburi käsitööline, 31 a. w. Jaan Leego, abielumees, 48 a. w. Jumalateenistused pühapäewal 29. septembril: Eesti keeli jumalateenistus kell 91/2 hom. ja lauarahwas, jutlustaja õpetaja vr. J. Hurt. Saksa keeli jumalat, kell IV2 p. 1., jntl. õp. vr. J. Hurt. Õhtu jumalat, kell 51/2 ohtu, jutl. abiõp. J. Keerig. Kolnmpäewal 29. septembril kell 7 õhtu piiblitund, jutl. õp. i)r. J. Hurt. Warssawi lnma walitsus on säälsete  ajalehtede teatel luba saanud 40 uut kooli awada, mille ülespidamiseks  iga aasta linna kassast 48,680 rbl maksta ise. Harkowist. 21. sept. juhtus linnas  Wene telegrahwi talituse teatel enam tui 100 kerget kihwmamist kootide läbi, mida üks toudiiter 17. septrembri! oli walmistanud. Järelekatsumisel tuli ilmsiks, et kookide  juurde tarwitatud kreemi hulgas rotikihwti olnud. Arwamise järele oli kihwt kuiritahtlisekl sinna segatud. Soomemaalt. Helsingist. Inglise asekonsulid Soomes, Hugo Rosenlew Poris, S. A. Björkman Porwoos ja Olvs Bülow Kolkas on ennast ametist lahti palunud. —Senat on otsustanud maapäewale ette panna, et trüklseadujesje niisugune  punkt lisataks nagu kindralkuberner  soowis, mille abil wõimalik oleks kinuipandud ajalehe asemel wäljaantawaid  lendlehti ära keelata. Nalja- ja pilteleht „Matti Meikäläinen" (Meie Mats) on,,Wüp. Sanomate" teatel otsustatud jäädawalt  kinni panna, mis otsuse kindralkuberner  kinnitanud. Selle erakorralise komitee liikmeks,  mis kõrgema käsu pääle riigi kantseleisse Soome asjade ja seaduste  seletamiseks asutati, on „Wiip. S." teatel Soome senati poolt E. A. Forssell nimetatud. Wiiburist. Jgapäewane leht „Wiipurin  Sanomat" on kuuaegje tinnioleku  järele jälle ilmuma hakanud, sest kinnioleku pikendamise ametlikud paberid pole toimetusesse jõudnud. Wiiburis on „Wiip. San." teatel uurijaid Wene politseiametnitka  ju kauemat aega liikumas olnud. Lätimaalt. Riiast. Wilna wäeringkonnaülem kindral Trotski reisis Riia lehtede teatel 22. skp Üst-Dwinski Wäina- Jõesuu kindlust rewideerima, kust ta 26. skp. Riiga jõuab. Kadumaalt. Sangastest. 15. sept. pühitseti Sangaste köstri hr Rossmanni 25 aastast ametipüha. Ilus pidu see! Mitte üksi selle pärast, et mitte igale inimesele ei saa wõimalikuks 25 aasta pärast oma tegewuse pääle tagasi waadata, waid ka sellepärast, et säärast tegcwust tuntakse auuslada. Sangastlajed näitasiwad selle piduga,  et nende arusaamine üleüldiste  asjade tohta mitte wäike ei ole. Ma olen harjunud kuulma: „Mis köstril wiga elada, maa on tal ilma käes j. n. e." See on lühikene  nägemine, wöi ka kius. Tõsi on ju, et see maa lapikene tal ilma rendita käes on. Kas on aga keegi wälja arwanud, mis köstri käest selle 200 —300 rublalise maa rendi eest nõutakse? Noh, mis siis! Ta peab selle eest osaw koolimees olema, ta peab laulu- ja mängukoorisid juhatama,  ta peab kiriköpetaja abiline olema, ta peab seltsisid elule kutsuma ja neid jalul hoidma, ta peab kirjanik,  eeskujulik põllumees, aednik ja ei tea mis kõik olema. Selle kõige juures peab ta ikka ja ikka jälle seda alaudawat mõnitus sõna kuulma: „Köster on õpetaja moonamees  ! Sääl tunneb süda rõõmu, kui meest, kes oma mitmekesistest ametikohustest  jagu on saannd, unustatakse.  Mitme kordsete ametikohuste täitmine nõuab mitme kördist waimu jõudu, ihu jõudu ja ka mitmekordist raha kulu. Sellest tuleb siis, et köster küll ikka „mammona" waene mees on. Seda tundes tegiwad Sangaste kihelk. seisused oma köstrile mitme saja rublalise raha kingituse. Armastusest aetud tuliwad sinna Palju teisi kallid kingitusi ja õnuesoowi  telegrammisid juurde. Pidu Wälise kordamineku eest oli rikkalikult  hoolitsetud. Kui walitsus ja seisused ametmehele toeks püüawad olla, siis peab tehtud töö õnnistusrikast  wilja kandma. Sangastes on seda märgata. Oli tõesti ilus pidu köstrile tänuks ja kihelkonnale auuks! —p— Rannnst. Kewade oli liiga märg. Meie maad on madalad, seega oli lülw wäga takistatud. Mõnigi mees õhkas. Tuli suwi oma 2V2 kuuse koitvaga.  Meie äraligunenud sawi põles telliskiwiks. Linad läksiwad rikki, odrad jäiwad kaswamises kinni, ka rukist rikkus kewadine liig märg. Põllumees toimetab oma tehtawaid töösid rõhutud rinnaga. Kõige wähem  kolmandik terasaaki on tagasi. Looma toitu on pool wahem saadud, kui ikka. Sellegi pärast: tänu Jumalale,  päris nälg jääb ikka weel mõned ajad eemale! Uuesti külwatud  rukki põllud näikse lootusrikkalt kaswawat. Siin sääl tükib uss neid kirjuks tegema, aga tema kuri tegewus ei näi mitte üleüldine olewat. Sügisene kalapüük on alganud. Saak kuulukse kasin olewat. Siinsed järwe ääres asuwad kalamehed koliwad  Siberisse ja annawad tele maad oma õnne katsuda. 22. sept. lühewad pääle kahekümne perekonna  siit ära Tomski kubermangu. Küla kõrtsides tuulukse kõrtsmikkusi tvähcse kauba müümise pärast kurtwat.  Soowida oleks, et need mitte üksi tänawuse kasina rahcisaagi tõttu ei kaebaks, waid et nad igal ajal sunnitud oleksiwad kaebama, seega tuleks rahwa kõrtsi pölgtus awalikuks.  Uute walla ametnikkude walimised jeisawad ukse ees. Ei puudu sääl siis ka mitte parteimeeste kihutused. Soowida oleks, et ülearu  parteilikud kihutused ära jääks. Nende läbi on sagedasti kits kärneriks  saanud ja wallad on kooliraha küllalt maksma pidanud. Ühendage ometi endid, walijad! Pange tublid  asjatundjad, rahulikud mehed ametisse! Walla kohtu, kui ka politsei  ametnikkudel on ütlemata suur rahwa kaswataw mõju. Unustatud ametniku üks mõistlik ja mõjuw sõna teeb kümnetele ja sadandele teiste meeste sõnadele tõkke ette. Auustatud  ametniku auus ja õiglane mõttewiis  tõmbab tähtsamad wallamehed enese järele, auusat ja õiget asja hakatakse  laiemates piirides rööbastele seadima. Seesuguseid mehi ei puudu kusgil wallas. Kahjuks tükib aga ametniku asi mõnes wallas naeruwääriliseks  minema. Kusgil on wald, kus kõige lollemad ja naeru alla langenud mehed walla ametnikkudeks  püütakse seada, et siis nendega  kui mängukannikestega mängida  wõida. See ei ole kellegi anujate wallameeste tegu. Auus mees astub ise ette otsa ja ajab asjad kõigis walla külge puutuwais küsimustes ritta. Iseäranis soowiks mina mehi ametisse, kellel kõige hüä ametmehe omaduste juures meie kooliasi südame  pääl oleks. Kooli asja edendamine  on enamast osast meie oma hoolele jäetud. Sellepärast: ise mees! Mida rohkem waimn walgust, seda rohkem iseseiswust. Meie ei taha ja ei saa ju teisel teel oma iseseiswust  alal hoida, kui sel kõige odawamal  tee!. Pange haritud, iseseiswad  mehed kohtumeesteks ja wallawanemateks,  teie auustate iseennast ja meie üleüldised asjad hakkawad edasi nihkuma. Seltsi asjade aja» miseks on rahwas tõesti mõistlikumad  enese kestest walida osanud. Ta ei sa seda ialgi kahetsema. —mp — Põlwast. Pühapäewal 12.sept. peeti siin piiblipüha. Wõöraks oli meil see kord ülikooli linna Peetri koguduse öp. W. Eisenschmidt. Jumalateenistus  peeti kiriku körmal wäljas. Haruldase sooja sügise mõjul seisawad puud meel mihklikuu wiimasel poolel lehes, maasikad õitsewad, ka kirsipuude küljes olla õisi leitud. Lilled ajawat uusi öilmenuppusid,  rändajad linnud ei mõtlegi  äramineku pääle. Rukki oras Wörsub lopsakalt. Mullu wõttis sel ajal käre külm kartulid magudesse ära, tänawu ei näi inimestel kartulite  mõtmisega mingit kiiru olema. berg. Wiljaudimaalt. Wõrtsjärwe äärest. Jutukõmin, et kõrtsid jääwad,  on kõrtsi lõbustajatele uut õhinat ja rohkesti julgust andnud. Wäsimata walmistawad nad enestele werist „löbu." Ei kuulda enam mnud tui kisklemist ja tapmist meie hariduse  kohtadest." Paar nädalit tagasi  lasti Rõika kõrtsis ühel wabritü-töölisel  sisikond wälja, Põltsamaa  laadapäewal löödi meie kuulsa kiritükörtsi juures Murakul ühel talupoisil  pää lõhki ja päew hiljem, 16. sept., õhtu pimedas torgati Oiu kõrtsi ees ühel kalapüüdjal noaga kõhtu. Kui welsker lähedalt külast appi toodi, oli waesekene juba walmis. Mees on Peipsi piirilt pärit. Ta oli tulnud Oiule kiisku püüdma, aga nüüd püüti õnnetu inimene Oiu „iõbukohas" surmawõrku. Koledad sündmused kiidetud „teekäijate öõkorterites"  on nõnda kohutawalt mõjunud, et auusad teekäijad juba kinnitawad, nad ei usaldawat enam niisugustest werepaikadest pimedas möödagi sõita, sest et julge ei wõi olla, kas kaikaga, noaga ehk rewolwriga  kallale ei kiputa. Häda igale rahwale, kus hoolimata omakasu kõrtsielu parajaks lõbuks kiidab! Aga need kopikad, mis kõrtsirendid tootvad,  on õnnetute ohwriwerega reostatud  ja kisendawad taewa poole. P. Wäike - Maarja Põllumeeste Selts oli sept. 19. P. loos ja tegi otsuseks 1) tulemaks aastaks jälle Riigi hobusekaswatuse walitsusest  üht traawli tõugu sugutäkku paluda  ja 2) 1900. aastal jälle endisel  ajal näitust pidada ja mõned uned osakonnad sellele juurde lisada, mille üle weel nõuu peetakse, nagu wõidukündmine ja muud. Esimees A. v. Harpe soowitas wiljakaswatamise  asemel rohkem loomadepidamist, selle kasu ära seletades. Wiimaselt Jurjewi  näituselt olla üks taluomanik oma loomade eest 600 rubla anu- ja müügihinda koju wiinud, mis üksi paremat tõugu lyomade kaswatamise läbi wõimalik on olnud. Selle asja edendamiseks on ka õpetlikud juhatused  wälja antud Wändra ja Emujärwe  pöllum. seltsi poolt. Neid lubati  tellida ja wälja laotada. Kirjatoimetaja J. Kotli pidas kanadepidamise  üle kõne. Teine kõne jäi pidamata ja tuleb  edespidi ette. Lõppeks räägiti mõned küsimised läbi. Hopeton-witid olla paremad kui pelushkad. Rukki ussi wastu olewat kõige mõjusam abinõuu rukkimaa tihe äestamine, nõnda et sõnnikutükid ära on lagunenud  ja mulla pangad ära purunenud,  sest mõned on tähele pannud, et kus pangad ja sõnniku tükid, sääl on ka ussid. Järgmine koosolek on Wao wallamajas 14. nowembril  kell 3 p. l. Selsamal õhtul mängisiwad Põdrangu  ja Uudeküla näitlejad üht P. Jakobson'; loodud näitemängu, mis kuulamise ja nägemise wäärt oli. Päältwaamjaid oli keskmist wiisi. Kõrtside äri õitseb nagu ennegi, ja rahwas ootab igatsujega oma ammu sissesaadetud palwe kuulamist kubermanguvalitsuse poolt. Millal antakse sellele rahwa kombete rikkujale  ja üdiimejale elukale niisugused rebase kakud wõi pillid sisse, mis teda surmawad ja kahjutegemataks teewad! Tuleks see päew pea! Järeltulewad  põlwed õnnistaks ja tänaks  seesuguse rohu walmistajat. „oo" Narwast. Ka kõige wiimsemates küladesgi, soodes ja saartes, püüawad inimesed, kui mitte muid teesid, siis ometi kiriku - teesid ikka korras pidada,  aga mis peab Narwa Joaoru  kiirikuteedest uulitsatest  ütlema?  Need uulilsad, iseäranis see, mis pttäuulitsalt Aleksandri kirikuni wiib, seisawad juba kiriku ehitamisest  saadik wihmastel aegadel paksu mulisema muda all, talwiste sadude järele hangede all, sula korral mustja kollaka sõnniku all, põua ajal niisuguste  tolmupilvede all, mis majasid  waate eest warjawad; nii kui uulits, niisama pahad on ka kõnniteed.  Õigusega peab tunnistama, et terwes linnas nii wilersaid uulitsaid,  mida mööda rahwas suuremal hulgul käib, ei ole, kui Aleksandri kiriku pääuulits ja ka weel teised ümberkaudsed. Mitme inimese poolt on kaebtust kuulda, et mõned Narwas posti pääle pandawatest lihtkirjadest on kaduma Läinud. See saatus on ka ühele jaole Narwa sõnumitele  osaks saanud, mis timehele" oliwad määratud. Wii- mases kadunud kirjas seisavadteatused, mida lähedalt siin kordame: Paula Brehm andis „Wäikese kildi saalis" kontserti, millest wäha osa wõeti. „Wõitlejas" wõistlesiwad Tallinna  jõuumehe Fuchsa juhatusel kohalikud  jõuumehed ühe juure kuldauuraha,  suure hõbedase ja wäikse hõbedase auuraha pääle. Wõistlejate seas, keda häü hulgake, oli ka kaks niisugust, kes omal ajal atlet-klubide liikmed on olnud ja siis sääl awalikult  ette astunud hrad Feodorow  ja Lehmann. Keegi ei saanud Neelus'e wastu, kes Lurich'i käest ka auuraha wöitis. Neelus käis wastastest kaugelt üle. Auurahad saiwad Neetusele kuldne, Feodorowile  suur hõbedane. Lehmannile Wäike hõbedane. Omalt poolt on 19. skp. kohalikud jõuukunsti armastajad  hra Fuchsile tema juure hammaste jöuu eest ka kuldauuraha annetanud. Krenholmi wabriku walitsus laseb wälimiste asjade kontori  wastu puiestiku istutada, mis umbes paar Riia wakamaad suur. Joaoru Eesti jalgratta-sõitjate seltsi põhjusktri on ülemalt poolt kinnitatud ja asutajatele kätte saadetud.  Selle juures on ka teatatud, et selts oma põhjuskirja Tallinna kubermangu trükikojas trükkida laseb.  Esimest koosolekut tahetakse tulewa  kuu algul ära pidada.  Joaoru  Kulgul on üks kass hulluks läinud ja üht inimest hammutanud. Haige on päülinna arstimisele saadetud.  18. skp. etendati „Wõitlejas"  kaks uut uäitemängu, mille ettekanne mitte soowitawalt korda ei läinud. Wist tuli süüd wähesest harjutamisest. Kohalikus Wene lehes kaebatakse, et Peetri alewites (agulites) politseilik järelewalwus wäga nõrk on mis sellest arwatakse tulema, et linnawahtisid wäha, nende palk wäike ja nende Löö, järele walwamine,  tihti hädaohtlik, sest julgeid kelmisid olewat palju. Mis aga siis, kui kurjategijaid peaks weel enam siginema? Siis häda elanikkudele, häda linuawahtidele, häda politseile kas rända Narwast  ära ja jäta linn kelmidele. Selle aastane Mihklikuu laat oli kaubale ja rahwale rikas. Häid hobusid  oli liig wäha, hind ei ole kallls. Sõnumid Tallinnast. Waguni-wabrik „Dwi - gatel" on „Torg.-Pr. Gras." teatel neil päiwil oma esimese waguni  wälja saatnud. Praegu saab wabritus iga päew 20 uut wagunit  walmis. Suurtulekahju äratas tallinnlasi esmaspäewa hommikul umbes  kella nelja ajal unest. Siia maale teadmata Põjusel oli Maieri wärwi- ja keemia ainete wabrikus tuli lahti läinud ja nõudis õige tublist kustutuse tööd, mis seda rastem  oli, et wett käepärast ei olnud, waid seda üle raudtee tonnidega pidi toodama. Üks wabrikn hoone põles täiesti maha, kuna mitmed rikutud saiwad. —l5 aastane kurjategija, nimga Gregor Poljanski, põgenes mõne päewa eest Tallinna-Haapsalu rahukogu wangimajast ära. Ta oli Tallinna ringkonnakohtu poolt Marguste  ja ukselõhkumiste pärast kolmeks  aastaks alaealiste kurjategijate parandusmajasse mõistetud ja pidi lähemal ajal sinna saadetama. Poisikene  oli oma ülemisel korral olewa kambri põrandasse augu teinud ja selle läbi end alumise korra pääle maha lasknud. Sim lõhkus ta ahju seina sisse augu ja pääsis selle läbi koridori, kus ta akna katki lõi ja nõnda wangimaja õue sai. Siit tungis ta rahukogu majasse, purustas  weel ühe akna ja puges selle läbi raudtee waksali poole külge Wälja. Kuid ta waba põli ei kestnud  kaua, sest peagi tabas pristaw Janitz ta ühe enne trahwitud kurjategija  kortlis kinni. Kohalikud sõnumid. Riia (endise Tartu) õpekonna kuratorid meie päiwini on Tallinna Wene leht järgimööda kirja pannud: 1) 1802 —1819 kindralmajor Klinger,  17 aastat; 2) 1819—1829 kindralleitnant würst Lieven 10 aastat; 3) 1829—1835 kindralleitn.  parun von der Pahlen, 6 aastat; 4) 1835—1855 kindral Krafftstroem 20 a.; 5) 1855 —1862 salanõunik senator v. Bradke 7 a.; 6) 1862 —1869 tõsine riiginõuunik krahw Keyserling; 7) 1869 —1875 salanõuunik de Gervais 6 a.; 8) 1875—1880 salanõuunik A. A. Saburow 5 aastat, 9) 1880 — 1883 salanõuunik parun Stackelberg 3 a.; 10) 1883 —1890 salanõuunik  M. N. Kupustin Ba.; 11) 1890 —1899 salanõuunik akademikus  N. A. Lawrowski 9 a. Jälle gi uus raudtee Liiwimaal. „Rig. Tageblatt'ile" kirjutatakse, et Smiltenist Wolmari kaudu Salatsile ehitatuma raudtee sihiajamine juba lõpule jõudnud. Uus tee on 60 wersta pikk. Ühtlasi  ehitatawat Salatsile kaubasadam, mille plaan ju aastakümneid malmis, rahapuuduse pärast aga ehitamata seisis.  Raudtee kui ka sadama ehitus algawat  tulewal kewadel ning saawat kahe aasta pärast malmis. Riia-Pihkwa raudteel on, nagu „Rig. Rundsch." kirjutab, praegused jaamahooned ühtelugu kasivamale  sõitjate hulgale kui ka kraami Weole liiga kitsaks jäänud. Sellepärast  tahetakse sääl mitmeid rongide ristlemise kohtasid juurde asutada, mõnedes jaamades hooned suurendada,  teistes uusi juurde ehitada. Walga waksalis saab päätee roobaste ja Pärnu tee wahel olewal platsil umbes wiie jala sügawuseni sawi wälja kaewatud ja koht kiwidega täidetud, sest et külm pääle pandud aswalti  korra liig praguliseks tegi. Riia wahejaama kõrge silla juurde, mille lühidusesse wiimasel ajal kolm suurt wabrikut on asutatud, tehtakse maksal. Soomida oleks, et piletid ka selle jaamani mälja antaks, nii et neid tarwis ei oleks Rodenpoisini wõtta. Rodenpoisis peab nüüd wiimasest õnnetusest saadik üks wastatikku söitwatest  rongidest seni märgilaua ehk „semawori" juures kinni, kuni teine platwormi ette on sõitnud. Wene üleüldise piimatalituse  näitusest wõtsiwad teadawasti ka mitmed meie kodumaa piimatalituste  omanikud osa. Riia lehed tähendawad  näituse nimekirjast mõned näitajad üles: Lorenz Sander meie linnast, Ed. Köler Wiljandimaalt Kärstnast, N. Hofer Heimtalist Wiljandi  ligidalt, E. Märjamaa Wanamöijast  Rakwere ligidalt, Schlupp Kuresaarest, E. v. Rennenkampf Tamsalust, parun Girard de Soucanton  Waldust, von Essen Kastrest. Need oliwad enamasti juustu näha pannud. Wõid oliwad toonud: A. v. Zur-Mühlen Kongutalt, Stamm Antsmõisast, von Dehn Kilsist, von Essen ja muud. Mitu korda walu saanud,  aga ametit ei jäta. Tammiste mõisa kõrtsis oli nimetatud  mõisa tööline M. S. minewa kesknädali õhtul teistega joomas. Teise päewa hommikul leiti mees hulk maad kõrtsist eemal poolsurnuks peksetult teine silm wälja löödud, auk pääluus risu alt. Õnnetu toodi linna haigemajasse. Paari aasta eest oli ta ka juba selsamal põhjusel kauemat aega linnas olnud. J. — Rööwitegu. Nagu„Nordl. Zeit." teatab, saadeti üleeila õhtul kella kuue aeg politsei platsil julge rööwitöö korda. Jekaterina P.-le tuli säül üks tema kuttawatest wastu ja palus raha laenuks, kui aga naesterahwas raha anda ei lubanud, tõmbas tuttaw temalt käsikoti, milles 15 rbl. oli, ja jooksis ära. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Kopenhagenis, 21. sept.  Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Toonipärija  on Shotimaale sõitnud. Kronberis, 21. sept.  Majesteedid,  Wene Keiser ja Keisrinna ja Hesseni Suurhertsog tuliwad keisri Friedrichi abikaasale wõõrsile. Täna õhtu sõidawad nad Darmstadti tagasi.  Partsis, 21. sept. Senat jättis kuningriiklaste ülekuulamise edapidisets,  sest nad nõudsiwad, et neile kõik asja kohta täiwad dokumendid ette pandaks. Kliewist 21. sept. Umbes kella 1 ajal öösel tõusis uue sadama ligidal  suur tulekalju. Terme uulitsa jagu, mitukümmend maja, põlesiwad Põhjani maha, nende hulgas oli ka mitu kiwimaja. Selle linnajao elanikud  on enamasti waesed inimesed. Juudi käsitöõnikud ja woorimehed. Nr. 20. Postimees. 1899. Wastutaw tsimetaja ning wäljaandja Onä. jur. J. Tõnisson.