Tallinna Sõber M 39. RekiteistkiimneS aastakäik. Tallinnas, Wimakuu 13. Mwa 1892. Klltüldine aealklit Eesti rshivillt «sai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas eindforsU pSrijate trNkimajaS: aasiäs ......... 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop ? Koju ehk postiga saadetud: aasta,», .......... 3 pablo pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused «taksaWad iga rea ehk lelle aseme pealt 5 kop. UeUimised wKetiikse : Sa Munas: pärijalt t:u«lma!a«. - Vc!.r»?»rqi>: S. Seekandt - ««awere-- ). Ais - .-a a ä -.KaMlus- «. »sodi«. - ° Karaw i raamatupood. - Yarwas: M. Pöser. WSxus. Ärana Walkas: W. Audalst. Aurelaares z W. .kaagr. Waal: tulda Ueäraul, tunimätsr. Wastajo redaktor W. F- Eichhorn. Älab tiriad kSiwad BsüiSt! lßalliichporl »» I'mHMoM.IIcMi. Register.: Uks kurb „Hefqtq" Wändra's. Üleüldised sõnumid mailmast. Omalt maalt. Tqllinna'st: Bratstw» I koosolek. Greekq Katholiigi kihelkondadest. Plaanid Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikute kohta. l Plaanid koolide kohta. Plaanid qpthekide kohta. Maakogndeste muutmine. Kholera. Lacuakud ! wisiast. - Õnnetu hirm ja kole funn. PwijesS. - BMM, l Ilmad. »al-U'it>«di»Nea mMi? littkuSprlaja. - Roliverelt! i«aro» Wr<mara.Koli>>la matmine. WarauS Laat - peicrburgi st? .«icisnkvjasl. «oome Lgea;a «« - Üks kurb "Hefata" Wändras. Selle pealkirja all on mitmele aealehele järgmine kiri saadetud, mida meie siin ka oma lugejate ette paneme, südamete ja käte wõtmekS: ,Kurwa waljawaatamisega lõpetasin mina oma kirja meie Kurtkeeletumate-kooli jubiläumist. Ksigeifi ette pandud  W lastest pidiwad ainult 12 üleS «võetud saama. Seda wöib nii ruttu kirjutada ja ütelda, kui hirmüS kurwaStaw on aga seda teha. Htljemate ettepanemiste läbi oli podatawate kurtkeeletumate laSte hulk Mihklikuu esimese?päälvaut 40 peale kascvanud. Jälle oliwad inimesed  kaugelt tulnud, ja km ka arwateS, et nemad mitte ei wöi wasta wöetud saada, 16 last kallist aSjata sõitu maha jätnud oliwad, siiski pidiwad, neist keS tulnud oliwad,  24 walja jäätud Seal oli ühel meelest, kui piaksiwad wana koolimaja seinad ühest kistud, puud juurtegauwälja  rehitud saama ja palkist palkide peale pandama, ei»i«e kui kole sõna: ,Teie et saa mitte «vasta suust «välja tulnud oli. Aga oli «vaja wiiwimala tööle minna» mitmetunltises Direktoriumi koosolemises sissetulnud lapsi korraldama. Kui täis rõõmsat lootust oli küll mõni isa,? mõni ema omat õnnetumat last juba pääwal enne seda meih juure toonud! Waikne nutmine läks läbi nende ridade, kui ostust kuulutatud ja löpe-palwet peetud sai. Kui mitu last, keS juba edasi jõudnud aastates, ei saa iialgi enam kuulma; iialgi enam ei saa meie Koolt uks temale lahti minema; mi» saab tema hingest?  üks kolmteistkümmend.aastane lapS wöis «veel teiste kõrwa. waSta wöetud saada. Kooliõpetaja Eglon oli omal 25aastasel ometi-pidui oma nõuu kuulutanud, üht neist õnuetumalcst oma kulu peale kasvatada. Nüüd täitis tema-oma tõutust ja nenda ou sel aaSkal 13 kaswandikku, 6 poeglast ja 7 tütarlast üleS wöetud, nendest 4 tütarlast j<ttH,ipoeglast E e stimaa i t. 3 tütarlast ja 4 poeglast Liiwimaalt. JärgintsekS üleswõlmisekS, kui Zumal aitab, kolme aasta pärast, «võifiwad kolm last. ÜkS Eestimaalt, kakS Liiwtmaalt, järel jäätud, ühele poisikesel- EeSmnaalt wM lootust antlid saada, et kui esimeSte 6 proow uädalite  sees üks ase tühjaks saab, tema siis senna sisse astuda wöib. Põhjuseid, mille järel kurb wäljawalimise-löö tehtud saab, tahaksin siin? üleüldisele teotusele tuua. Neid wöib minu juureS igatahes saada, kui see aealehe-nummer ära kaub. Soowida oiekS, et see teatus «võimalikult üleüldiseks,  saaks, sest et mõni lapS, keS muidu waSta wöikS wöetud saada, järeltulewate ,tingimiste j. n. e mitteteadmise  ja pidamise läbi kahju saanud on. Kõige pealt tungiw pmwe armsatele ameti-wendadele, nende kurtkeeletümate  laste «vanematele, kes selle pärast nende juure tulewad, nimetud tingimist põhjani teada anda ja seletada. Tingm i s ed kur t keel et n m atelastewaS ts- W s l m t se k S W ä n d r a K u r t k e e l e t u m a t e too l i S. 1) See laps piab 9 kumer 12 aaStat wana olema. Wanuduse-tunnistus on siis igatahes ülesandmise juure panna. , 2) Kooli-õpetus kestab seitse aaõtat, tarwitust mööda ka mitte ettenähtud asjade pärast 7'/, ehk 8 aaStat. 3) Kooliõpetaja palgaks ja lapse toitmiseks on aaStaS 125 rubla maksa. s - . 4) Lapsel piawad korralised terwed riided nädaltpääwadekS  ja pühapääwakS olema ; tarwilifed jala-kalted, woodi-riided, käte-rätitud ja tasku.rätikud piawad kaasa antud saama. 5) Riided piawad kooli wahe-aeal «vanematest jälle korra peale pandud, kuS tarwiS, uned asemele antud saama. 6) On «vanemad üheS ka hoolekandjad, siis on neil Dtrektoriumile Koguduse-kohlu poolt allakirjutatud tunnis» lust anda, milles üteldud on, et nemad oma õigusi lapse üle kooli-aea kestamiseks Direkiorii«mile anna«vad ja ennast kohuvtawad.  last mitte enne oma täie opimife (kursuse) lõpetust koolist ära «võtta. Wõlab kirikuõpetaja ehk Ükski erainimene  hoolekandmist lapse eest oma peale, siis on wanematel  oma õigust lapse üle sellele heategijale anda ja «viimane wötab omaks kohuseks Direktoriumi waSta, Koguduse-kohtu  protokolli sisse saates, lasi mitte enne tema täie õppimise (kursuse) lõpetust koolist ära «võtta. 7) Wouematel ehk heategijatel on kirjalik töutuS anda, aaStast maksu kursuse lõpuni, kui see ka (maata art. 2) kauemini keSkama peaks, korraliselt pool-aaStates jägudes ette maksa Kui «vanemad hoolekandmist oma peale wötawad,  siis on kohaliscl ttftknõnelajnl WutuS «,,0»,, pavn« aeal, k««t maaemad mitte enam edasi maksa ei jõua, kihelkonna  abiga lapse eest kursuse lõpuni hoolt kauba. 8) Mammale! on ennast kohuStada, last suwisekS wahe-aeatS oma juure «viia. Korraldus üleSwötmise juureS koolisse. 1) üleSwötmise pääw saab õigel aeal teada antud. 2) ÜleSwötmise juureS saawad esiteks need waSta wöetud, keS senna tulnud on. 3) Neude testist saawad need, kellel nõrk filma-walguS ehk teised kehalikild «vigaduled on, Välja lahutatud. 4) Terwetest saawad esiteks ühe-ialifed wäljo walitud, sest et soowttaw on, kui mitte wckga si««rt wauuduse» wahet sissetulijate wahel ei ole 5) Kui ühe°iai«Stest mitte laste tarvilist hulka, 10 kuuni 12 last. täis et saa. stiS saab Direktorium ka Vanemaid lapfi AeS «võtma, selle «vasta ehk mõnda nooremat järg» mifekS kursuseks tagasi jätma. 6) Peale selle tahab Direktorina, ennast ülesvõtmise poolest selle järje järel pidada, kuida laosed ette pandud on, ja piawad ettepanemised Viiwimaakt ja EeSnmaaU Võimalikult  ühetasa tähele pandud saama. 7) On punktist 2 kunn! 6 tahete panneS kooli jäutuS (klass) kokku seatud, stiS on wastawõelud laSkel kuuS nädalit proowikS seal olla, mille käikuS näha saab, kas nemad haridnfe-tvõimulifeb on. Piab üks laps, kui mitte hariduse-wõimuline, tagafi saadetud saama, siis wöib üks teine tema asemele astuda. HöppekS nüüd see küsimine: Mis piab nendega peale hakatud saama, kes ka edaspidi piawad ÄleSwõlmata jääma? Ehk waatawad lähema üleSwötmise juureS mõned sõbrad ise seda kibe-raSkel asja pealt, neid tagast-tõnkamisi ette wstta, oltwad ju ka sel korral kakS fSdruStatmd ameli-wenda ligi, kes kõiki mis wõimalik on tegema pidanud,  trööstida aidata nende kurwi «vanemaid, keS niitke waSta et «võinud wöetud saada, südamelikumalt olgu kõik kutsutud. Jumal kinkigu meile pea ainust wõimalikku waStust: ,Nemad piawad kõik aset leidma üheS uudes suures majaS, ehk mitmeS uudeS weikemates majades, et mett 7saSkafl kursust seitsmeks klassiks jäutada ja nenda igal aaStal üleSwõtmift pidada wõime!* Selleks ole ka sina nagu tänine hoolsast abikS, armaS Vallimaa RiStirahwaõ! Kirikuõpetaja C. Hsrschelmann, Wändra Kurtkceletumate-kooli kirlatoimetaja direktor. WändraS, Mihklikuu 14. pääwal 1892. Selle lihtlast, igapidi asjaliku kirja juure, mille koha- lised laused iseenese eest südamesse ttmgiwalt koStawad, on meil omalt poolelt wähe lisada. Kelle süda k-wiSta.' «lud ega maailma tolmu alla maetud ei ole. see saab nende «vanemate kurwaSkusest aru, kelle laStele sellest heldule-asütiisest milt? .Hefaka." waSta ei koSta, ja nende kurwaStuis i. kes seda hüilsmata piawad jätma. Mõtelgu selle peate igaüks, kui kord jälle Wändra Kurtkeeletumate» koolile appi ln siu katse. ,T. S/ k. Üleüldised sõnumid maailmast. B alttSkttS, Minadtu S. pSäwal SaksamaM. Wtinakuu 10. (Mihklikuu 28.) pääwa õhtal sõitis Keiser Wilhelm Berlin'ist Wien'iSse. jõu. dis järgmisel paawal senna ja on kohalise suuandmisega wakShallts AuSlria Keisrist, Erzherzogitest ja teistest ksr. getefl anukandjotest teretatud ja waSta wsetud. Riiai- Gmf MMw, e, oie n«>>«e raasa «annis, sest kolk piab maailma eeS kui üks em-wöeruStäik walja näitama. Gumed tahid ta keised pidud on peetud ja waStatikust fsbrnstust on tstawateS kõnede» kinnitatud. Cumberlandi Herpg. keS keiserlikkudele jahtidele kutsutud oli, ei ole Mille tulnud. Tema ise olla küll selleS nõuuS olnud, aga tema ena, Hannoveri endise Kuninga Georg'i lesk, Kuningapraua Marie, on selle «vasta olnud ja pojale meele tuletanud, et tema oma isae idutanud, iialgi pari» mck Hannowert Kuninga järel maha jätta. Täht» laS selle» wõeruSkaikuS on. ek AuSlria MiniSlerorästdent Graf Taafie Saksa KeiSri käest Prenvsi Ülema auutähe, Masttolka littrelähe. sa-inud on, kuna Keiser Wilhelm teda omal winnasel wöeruSkätgul tähele panemaia jättis, tülide pärast TichechiiaSte ta Sakslaste .wahel Vöhmimaal, kuS sel aeal Graf Taaffe Tschechtlaste pool seisis. Wist on Saksa Keiser nüüd selle joonega rahul, mille peale Graf Toaffe rshwuSlikkubes kitti miSteS aStunud on. Wienakuu 3. (lS ) pääwal titti Keiser Wilhelm jälle Ber!in'iSse lagast. Pot>l,ka asju ei olla selleS KeiSrite-koktuiutemifeS mille arutatud, sel korral et olla ka ühtigi arutada ja selleks ei olla nende kolme pääwa sees, kuS Saksa Keiser Austria Keisri wöeraS oli, kuulutatud programmi järel ka koguni mitte aega olnud. See wõeruSkaik jfe olla aga kindel täht, et ühendus riikide ja söbms KeiSrikodade wahel kõikumata edasi keSkab. PreuSfi MaapSäw  saab Talwekuu keskmiste (Wimakuu wiimiSte) pääwade see» kokku kutsutud ja «naksude muutmist aruta» mise alla wötma. Saksa Riigipääw tuleb Talwekuu lõpul, igapidi aga enne Jõulukuu 1. pääwa kokku. Esiteks saada uued kaubaajamife-ühendused arutamise  alla wsetud, fseawäe nnS korraldamine aga «vast uuel aaStal. Selle tähtsa uuenduse üle räägitakse ülepea wäga mitmel wiist. S-e olla mõne sõnumi järel inda lahutust Riigikanzier GrafCaprivi ja PreuSfi MiniS» lerprästdent Graf Eulenburgi «vahel teinud, nenda et üks neist taganeda Võiks, ehk ka mõlemad. Mtramontanlaste leht , ütleb, et kui Graf Caprivi tõeste 90,000 meest alalist fõeawäge ja 60 künni 70 millioni marka sõeawäe aastast kulust juure saada tahab, siis ei minna see ettepanek Riigtpaäwal mitte läbi ja sellega üheS langeda ka Graf Caprivi, kui tema ennast selle külge köitnud on. Ülepea räägitakse kastmistest PreuSst MinisteriumiS,  mida küll teiselt poolelt salgatakse, miS aga ju Nüsi lämmatada ei taha. Olla wõisa ka. et sseawäe uus korraldamine ja knlüde suurendamine sel korral koguni mitte Rtigtpääwa ette pandud ei saa, kui kindlat lootust ei ole, et seda seal waSta wõetakse. Tuutud wabalaue