 aeast saadik saadetakse Moskwast rohkest põdejaid Suchum'isse.  Paraku ei leia tulijad seal mitte kohalist korterit,  selle asemel aga malariat. Terwise-teaduse Pro. fessor Skworzow Kharkowist, oli wiimasel talwel Suchnmis  ja Batumis, kust tema nukral meelel tagasi tuli, paha sõnumiga terwife-asjade kohta. Malaria ei lepi mitte ainult inimestga, waid laastab ka koduloomade keökis. Sealised kodused sarwloomad piawad kõige paremine wasta, siiski aga ka ainult, kui nendega ette Vaatlikult Ümber käiakse. KodurahwaS saadab neid aastaaegade järel joonede  kaupa karjamaadele; siis langemad loomad nagu kärbsed. Et aga Kaukasia lehm ka kõige parema hoolekandmise  all pääwas rohkem piima ei anna, kui neli pudelit,  sellepärast katsufiwad jõukamad põllumehed Saksa tõug-lehmi ja spärast ka lehmi Krimmi lõunepooliselt rannalt senna asutada. Kõik langesiwad aga juba mõne kuu käikus. Sedasama on sulgloomadest, iseäranis kodukanadest,  ütelda. Esiteks lähemad kanade harjad tinakarwaliseks,  siis kõiguwad nemad ja langemad hulgakaupa. Rosow jälitab seda maad kolmesse joonesse, iga joon tv wersta lai. Asutused merekaldast kuuni tv Verstani on asutused kosuda wõiwad. Wiljapuude kohta on ütelda, et nende wili pealt nähes ime-uhke on; õunad on künni 2 naela, birnid I'/, künni 2 naela rasked, pflamnid rusika  suurused ja wäga ilusad, aga maukumad ja wefised; niisamati ka kapsad ja kartuhwled. Asujate elu on Vilets; kõige paremine elawad weel Trapezund'ist fisferändaund Greeklased, mis kõige rohkem „Uus-Athos'e" kloostre waldkondas  näha on, kus juures tähendada tuleb, et stsserändanud  mungad omale üht kõrget, soodeta kalda-maad wälja walinud ja rohkest siSsejooksnud andetest rikkust kokku pannud on. Kloostre-wennad on teiste aSjade keSkiS  ka mesilaste kasutamise eest hoolt kannud ja seda Hea järjega, sest mõne saea rublaga asutatud mesipuude-aiad kammivad neile nüüd juba, kus 10 aastat asutamisest mööda on läinud, aastas t2,ovv rubla sisse. Aga ka mesilastega piab siin ettcwaatlik oldama, sest pärast mitmel  rikast aastat tulewad sagedast mitmed teised üksteise järges, kus ühtigi ei saa. Suurem hulk põllumeestest, kes kõiki oma kapitali ja tööjõudu asutamiseks tarwitanud, on kõigist ilma jäänud ja mõne elu on pärast wäfimata, waewalist aga asjata tööd, nende eneste kuul lõpetanud. Siiski ou selle maa looduslikud rikkused määramata, aga nende wäljakaewamiseks läheb palju raha tarwis. ?Pane raha oma kukrusse," seda kuulust sõna on nendele ütelda, kes selle maa rikkusest osa saada tahawad. Selle juures piab esiteks sealise kodumaa loomadega ja Viljadega lepitama,  kuuni need wõimalikult kasufaatjaks haritud on, et MsetulemiSte nlejaäwate osadega kallid katseid teha Võib. Koduste Viinamarjade, Viljapuude, õlipuude ja tallide tarwis-puude kaswatamine, niisamati ka mesilaste ettcwaatlik pidamine, wõiwad rohket teenistust anda, kellel jõudu küll ou, kursi, kehwi NaStaid wälja kannatada. Tiflisist, Küünlakuu 12. pääwal. Tiflisi Ringkonnakohtus  arutati wiis pääwa asja Wene ja wõeramaa waleraha  tegijate wasta. Kaebtuse all feisiwad 14 inimest, nende kestis Armenia preestrid Orbelianz ja Mandakunl, Archidiakon Mandenow ja ükS nasSterahwas Perstast. Kümme neist saiwad kümneks aastaks ja wähem wangitöole,  preester Orbelianz neljaks aastaks wangitõöle, Mandakuni, Mandenow ja Persia naesterahwas süüst lahti mõistetud. Kabarowkast,, Küülakuu 12. pääwal. Ammr rügementi  Sotuik HP j e s ch k o w, kes Talwekuu 7. pääwal Blagoweschtschensk'ist ratsa, ilma käfihobuseta, Peterburgi teele läks, on Küünlakuu 7 pääwal TomSk'isse .jõudnud. Pool teed, 3908 wersta, on ära sõidetud. Siit sõidab Pjeschkow Ufa, Kasani ja Moskwa kaudu. Iseäralised sa uuemad sõnumid. Riiast, Küünlakuu 16. pääwal: Domesneesi juures on aurulaewade tee kinni. K o d u r g j st, Küünlakuu 26. sl4.j pääwal: Ediuburgi  Heczog ia Herzogi-praua on pttkemats aeaks Peterburgist  seia lntnud. W i in i st, Küünlakuu 28. j!6.j pääwal: Räägitakse,  et Söea-MiniSter lagawara sõeariistade tarwis weel natuke lisa pärima saab. Lulgariast: Skambulow tahta uueste katsuda, kaS suurriigid mitte Prinz Ferdinand'ti ei kinnitakS, et segadused Bulgarias löpeksiwad. KaebluS Paniza ja tema seltsilaSte wasta jääda pääw-pääwalt Vaiksemaks. Hukka mõistetud - peastetud. Seal nähti wärawas üht kenal noormeest, suur ja tugew. Õitsema näu veal, pitke, ruuge juuksete wahe!, oli lahke naeratus, mis aia kohe kaduS, kui emat niitma nägi. Wälgu kiirusel kargaS tema senna, tema silmad kiirleflwad, tema künnavased käed kisknsiwad ennast rusikateks  kokku; ähmardates jäi tema wõera eeS seiSma, keS kohkudes üleS tõusnud oli, ja karjus lapsiku aga sü gawa healega. mis kogum mitte tema mehise kuju kohaline ei olnud: ,Sina, Sina! kuri mees! Emale häda tegema, emat Sina lööma. Kasi, kasi ! Muidu Hermann lööma." Ema waigistas teda ruttu: ,Ei, ei laps! see ou ükS hea mees, kes Sind armastab. Tema ei ole mind löönud, anna temale kätt. laps! See on ju Sinu riSli-isa Fritz, kellest Sinule sagedast jutustanud olen." Ema oli üles tõusnud ja köitis oma paremat kätt noormehe ümber, kes wõerast ikka weel kahtlase silmaga wariises, siis aga järsku tormawalt ema kaelast kiuni hakkas ja hüüdis: , Kallis ema, ära nuta! Hermann kurb, ära nuia!" »Et, Hermaun," ütles ema, »mina ei nuta enam, aga Sina viad ka riSliisa  waSta õige lahke olema." Poisikese nägu. keS keha voolest tugew mees, maimu voolest nõder lapsuke oli, läkS jälle rõõmsaks: ,Kallis risti-isa Fritz, armaS minul. Aga ema mitte lööma! Ema hea, oh nii hea!" Fritz wöiS waewalt oma liikumist peita. Herin mu waataS tüki aega meremehe lõmmulanud. habemiku uäi, veale, osalt imestatud, osalt rõõmuga. Sus silitas tema weike lapse wrisil wõera palgeid ja habet, kinnitas, kuida teda armastada,  nikutaS pead ja läks tuppa. ,Nüüd teate kõiki," ütles Snsanna walusa healega. ,Mina palun aga ärge laske õnnetumal last sellest ühtigi märgata." /Selle eest hoidku mind Jumal!" wastas Fritz tõsiselt." Knida wõikstn, mina nii armetu olla? Oh, waene Susanna! waene Hans! Ja, see on kurwem kui surm! Oleks tema surnud, siis oleks tema Jumala juures. Aga, kallis Susanna, ärge unustage mis Õnnistegija  ütelnud on: .Õndsad need, keS maimust waesed; sest nende päralt on taewariik." Mõtelge, tema läheb  kord, kui Issand teda peasinud, wagalt ja puhtalt oma taewase isa juure." .See ou ka miuu ainus kinnitus selles ahastuses," wastaS Susanna, ,sest siin ei looda mina enam paranemise peale." Wahe aal oli õhta kätte jõudnud. HanS tuli Hermanniga  jälle tuast wälja ja perenaene läks õhtutoitu walmistama. Kui need neli inimest tnas laual iStusiwad, kus toit peal auras, pani Hermann käed risti ja tegi risti-isa imestamiseks wanat tuktawat palwet: silmad waatawad sinu peale" mitte ainult õiele sõna-käikus,  maid ka kohalisel tõsisel ja wagal healel. Fritz waa. tas Hermanni poolt Hansu poole ja Snsanna poole; HanS ei tõstnud filmi üleS, Susanna pani aga tähendakeS  kätt suu peale. Fritz mõistis sedasia oli wait. Istete  korraldamise aega tarwitas tema silmade pühkimifeks, sest waSta tahtmist oliwad temale pisarad silmi lõnsnud. Sööma aeal ei saanud palju räägitud; ivaese! nõdrameelisel  ei olnud ühtigi ütelda, wiSle südamed oliwad ahastusest täidetud. Kui Hermann lühikest palwet tugegenud,  siis mindi puhkama. HanS ja Snsanna wiisiwad wõerast tema tuppa, kus tema nüüd esiteks magama ja elama pidi, sest meremees oli nõuukS wõlnnd omast rahutumast  elnst lahkuda ja JndiaS kogutud weike waraga üht weiket kohta oSta, kuS kui põllumees elada wõikS. Kergest läkS Hansul korda wana sõbral pidada, et tema omale otse selle koha kõrwas tüki maad ostis ja ennast selle peale asutas. Pea tuliwad puusepad ja müürisepad, ja ehitamine algaS. Rõõmsast liikus Hermann wõera rahwa keSkis, kellest ükski nii toores ei olnud, temaga teisiti kui pehme kannatusega ümber käia Ja neile ei olnud asja tema üle kaevata. Temal oli aruldane kehajõud; wäsimata ja tüdimata  tõstis ja kandis tema kokk», et higi jooksis ja aitaS jgal poolel, nii pakin kui tema arusaamine ulatas. Näita», nagu woolatS uuS eluwärStuS läbi selle muidu ikka raStemeelise poisi; näitas, nagu oleks tema uhke selle peale, et ka midagi kasulikku teha wõiS, Wahe aegadel istus tema hea meele m risti-isa juures, kes temale lahi-juttnsi Indiast rääkis mida tema suuce oiawõtmisega kuulas, kui ka Fritz õiele aru ei saanud, kas kuulja neid ka ära mõistis. Ainult üks kord oli Fritz selles katset teinud, oti heike räägitud jutu järel pärinud. Hermann waataS esiteks kaua mõtetes tema peale, tõmmaS siis knrwalt  käega üle olsaefiise, ohkas sügamast ja wastaS: waene Hermann!" Sellest acmst saadik ei küsinud riSti-isa mitte enam m rääkis pääw vääwa kõrwa ikka nikiusi. (Järg jäeb tuleb.) Mönda. Kastis ParisiSse. Naesterahwa-ratsepp Hermann  Zeitmig Wiinis, kelle kast seal mitte wäga heaste ei käinud, wüllis nonnkS ennast Parisis asutada ja mõtles wälja. kulda tema kõige odawamali senna saaks. Tema lastis kohalise kasti leha, kirjutas ,Hermann Zeitung UarisiS", ,kiirkaup". ,waga õrn", ,mitte kukkuda lasta" peale, palkaS ühe teeniSlus-mehe, keS kasti raudteele wiima ptdi ja heitis uis ise siSse. Teenistns-mees tegi seda; ,kiirkanp" läks Teisipaäwal teele ja oli Neljapääwal Parisis. Et keegi seda waSta wõt na tuluud ei ottrud, siis wiidi kast laagrisse Ametnikud nägi ivad, et kasti kaas kerkis ja wiimaks ühe inimese pea wälja paistis. Hermann Zeituiig oti ennast ise Paristsse saatnud. Kast oli õlgedega 'vooderdatud, õhn-aiigud oliwad laudade sisse puuritud ja , kiir kaup" oli omake kolmeks paamaks leiba mett ja wiima kaasa wõlnnd. M o u e e E arlo mällgtt maja s Monaco .rilkis", on neli noort Inglast, k«S oma ärasiiruud isast wäga suurt iv ara »d >i st pärinud, mõne pääwaga kõiki ära mänginud,  ja siis RizzaS oma elule otsa teinud. Pääw parast seda on weel ÜkS noor wõeras seal sedasama teinud. Monaco noor Wiirst on mänguinaja häwitada tsutanud, kui seal tema walttsuse aeal rikS isetapmine ette tuleks. Saab näha, kaS tema nüüd sõna piab. A°s-v.e-° 23.r° õ. Trükid I »ärij-'- " Wkvg» Tallinna Mngkonna-koytu Uckniis Ä A. EMtjwl kntm ou suure turu äarcs, Linna waekoja majas. Kuntor ou lahti homttu -m».i k.ll 4. xärast l°una-ja °hw k-II -/. 7 1.mi.1 t-ll 8 õhtuni. Pühapäawad ja Kroonupühad maha arwatud. üks lveske tveike maakükiga saab Soomemaal rendi peale an-ud ehk ka müüdud. Ngewat teatust saab: HonaxsM llsp. IS, Ao!iosiclA^Fr.it7. Mis Mi Pihkwa kubermangus, Opotschezki kreisis,  Afonasjewi kiila ligidal, j 500 ' dessätiui suur. Ligemat teatust saab: MÄSS Nexnouu, Nouuu 32 Teada andmised. Talukoha miimist ostmise koatmkt lehti on saada Lindsorsi pärijate irü tümajas. Head heinad o»l müüia Seamäemöisas. » ,N ,>,,Us WG' wv VH7 Tartus Botanik- ja Erne-nnMsa nurga veal Nr. j on üks puu maja j suure pnu-wilja araga mrü a, aasiast stsfetulekn! 1790 lnbka. Ligemat teatust wdib suufõualilulk ehk kirjalikult majaperenaese E. Kreyden'» juures saada. < dd,Mst saÄ iüülidlld ii» IVOOO rtf- suur, mis RieSenkampffi  uulitsast Epinatjewi ulilsaui ja Narwamaanteelt Wladimiri uulitsani  ulatab. Selle maatükki peal, '! Rieseukampsfi uulitsa pool on, juba ehitused, ins ka selle omanikud Petlow 'i pärijad, elawad, kelle juures käubahinna kui ka teist tingimisi  kauba üle teatust wõib j saada^