Tallinna Sõber MM. Kolmteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Wiinakuu 30. pääwal 1891. Uleiilimik aeklthl Eesti rshwate «sat ja üanades. Tuleb ükskord nädalis wälja- ' Maksab Tallinnas ÄindsorsN pLrijate trõkimajas: aastas ......... 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas ......... l rabla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: oaStaS 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop^ Mutuiuled mastsamad iga rea ehk lelle aseme pealt s üo?. Tellimised maetakse waZta: AaMunas: 4iiivfors'l pärijate lemNmajas. - PekeeSnrits: S. Äees-indk. S 4. Tartus: Laaltmamr. - Aaüwerc-. z Aichs. - Paides: K. Seldewera. - Aaolalus : ch. KoHöerg. - L.thukas - L. A:ltl»er'i poodts. - -ZStljaudis : <K. z Karo«'i raamatupood. Karmas: M. Põder. Mõrus: Prauä Wiettofe Mallias: M. Zludolst. A»r«laar«s - zy. Lauge. Maal: laida gtSraiNS tuulutaks.. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Slab BalNMis, - kirjad kätwad BalliZki (BalNfchpart Na.iMcmil-IMziri. Register: Üleüldised sõnumid maailmast. .'Omalt maalil Tallinnast: Bcrki-ptiha. Kindral von Ulrich f. Wilja wäljalvedanuse keeldus. -Apthekrite asjust. Korjandused nülja-hädallste heaks.  Rõugepanemised.  PeterVlirgi Mriku-koolid. Krähnholmi wahrikuft. Wilja-hindade tõusmine. Tangus - SõcawSe asjust. - Slikvokide wNjawrdamisc kcrlduS. - Meie Nrilu raamatud. - Mlja wkljawedamike teenus'. väitiski st: >Nmad. Ralwerest: Korjandus. KartuhwN-t .-.1. Ltlwi maalt: EtteluqcmiSte keeldus. Parin.ft! Laeiva-onncius. -- Pttcrburgist- Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki's, Wlinakuu 18. pääwal »R ahu, r a h u ! Sõeawagede wähendamist, surmartistaöe'  Wrwale-heitmift!" Seda hüüdmist kuuldakse nüüd kõrgema ja alama rahrva keski st, kuuldakse kirikutes, tarudel ja wainutel, uulitsatel ja tanawatel, ja ka kõrged Rilgiwalitsused, riikide ja rahwaste juhatajad, piawad nõllu selles jooneS, arutawad seda asja pea lausa, pea Mitmesuguste katete all. Kakskümmend aastat kestamas nüüd juba wasta, mida keegi ennast tahtma ei tunnista. Sõeäwäge on üleüldise fõeamäekohuse  ja sellest sigima tagawara-wäe abi! igas suuriikis kolme-, nelja- ja wiie-kordseks tehtud ; ikka tulusamaid tule-riistu ou wälja armatud, manu on mana raua sekka wisatud ja määramata kuluga uusi muretsetud, kuuni paari aasta pärast jälle paremaid wälja arwtzti, täniseid jälle wana raua sekka wisati ja jälle uusi nende asemele teha lasti. Niisamati on ka püssirohuga ja teiste lõhkumisc-rohtudega,  mida ikka kangemaks ja kangemaks tehti, et kuulid juba werstade takka surmata ja bombid penikoormate  takka lõhkuda, sütida ja häwitada wõikfimad. Pea on nüüd iga riigi soeawägi nagu üks dynamitipadrön,  mis wähemast sademest, wähemaft löögist, põlema ja lõhki karata, ja hirmu ja häwitüst igale poole wälja paisata wõiks. Rahwaid ja nende juhatajaid ou see mõte kohkuma pannud, mis siis tuleks, kui kõik need surma- ja hawituse-riistad tõe poolest kord wiis ja üks pool millioui tugemast mehest ,tööle" piaksiwad pandud saama. Sellest on igapooline hüüdmine ra h u järel wälja kaswama pidanud ja on wälja kaswanud. See ou iseenesest rõõmustan?, kui aga igaüks, iga seltskond  ja iga riik rahu keskmist õigust mööda nõuaks, mitte teise kulu peale ehk erakondlikkude püüdmiste heaks, ja kui igaüks rahu õigel ja mõistlikul teel kätte saada püüaks Rooma's piab üleilmline Rahu-kongress, mis juba mõne aaSta eest asutatud on ja aeg-aealt nõnupidamiseks  kokku tuleb, oma koosolekut, mis aga mitte ilma seespidise tülita mööda ei lähe. Kuulus seltsiliige  Bonghi pidas seal kõnet ja päris, et Saksamaa Europa rahu põhjuseks Elsass-Lothringi-maid Prantsusmaale  tagasi andma pidada. Et uüüd Saksamaa seda teha ei taha, ka mitte teha ei wsi, kui Prantslastele pealewoolamise-wäraw mitte jälle arvatud saama ei pia, siis kostis tema heal Rahu-kongressist otse kui sõea-kuulutamine  Saksamaa wastä ja on sea! (Rahu-kongressis) Bonghi ka nii palju pahandusi teinud, et wälja astuma pidi. Rahu-kongresst nõuu-wötmised olla järgmised olnud: 1) Sadade rahwa-faadikute wennastus köigeilt maadelt, mis läbi politika asjad kindlale joonele pandud ja wastatikufed  eksitused üksteise püüdmiste kohta eemal hoitud saamade 2) Küsimise uurimine ja seletamine, kas mägewama  öiglls meie körgeft-haritud aeal edaspidi kui kõrgem riigi-tarkus maksma piab. 3) Kui Europa Parlamentide healede-enstmused selleS asjas ennast pöhusünötete üle ühendanud, siis saab kerge olema, sõbast eemal hoida. 4) Rahu-kongress piab Walitsustele ja rahwastele selgeks tegema, et rahu ülespidamine mitte ainult soowitaw ei ole, waid ka wöimalik. S) Rahu-kongress piab neid abi-nöuust määrama, mille läbi seda otstarbel kätte saada wöib, küi kaugele wahe-kohtute wöimus nnNna ja Mltz ükski teine nöuu raskete küsimiste juures aidata wöib. 6) Rahu-kongress piab kohalist korraldust saatma, et ikka wägewamaks selles asjas saaks. -- Et nüüd aga Rahu. kongressi liigetel Parlamentide ega ühegi teise seadusliku wöimuse poolest nende küsimiste arutamiseks woli antud ei ole, fiiS ei ole ka arwata, et nende uö'.um ötmiStel tegemas elus mingisugust järge oleks. Need on ikka aga röömustawad, kui üks taht, et rahu-tarwitus laiades ringkondades  ara tuntud saab. Kui aga Rahu-kongreSsis rohkem Bonghi'si ei sigiks, kes ennast wahekohtu-meesteks topimad ja selle juures erakondlikul wiisil ühe eht teise riigi ja rahwa eestkostjaks teemad, mis mitte ei lepita, waid ärritab.  Norramaa Stotthingi-liiked Ullmann. Luud ja Horft, kes Rahu-kougresfi koosolekust Roomas osa mötsiwad,  on tagasi reisides Kopenhagenis sealise tl.'uhu-sel-st poolt pidule kutsutud, kus Ullmann kõnet pidas ja selles näitas, et Norramaal tuuled puhuwad, mis nöuutud rahule koguni mitte kasulikud ei ole, waid rohkem Sozialdemokratlaske  laagrist ja teiste ,mnudajate" ja rahutumate maimude keski st tutewad. Tema on nimelt teiste asjade kestis ütelnud: Kus rah ma s walitseb ja Kuningas oma õigel paigal seisab, nagu gallioni-kuju uhke laewa peal, seal saab rahu-asi edenema." Tungib palju seesugust waimnsi Rahn-kongresff sekka, siis ei ole sellest tulu loota. Mõned Prantsusmaa lehed räägiwad ühe uue Rahnliiga  asutamisest Kolmriigi-üheuduse wasta. /Figaro" tahab Kopenhageuist järgmist söumuil saanud olla: tawate sõnumite järel saada Fredenborgüs ühest uuest Rahu-liigast räägitud, milleks Wenemaa, Greekamaa. Serbia, Montenegro, Rootsimaa, Taanimaa ja Prantsusmaa  kokku astuda. Juba ühe aasta eest olla see asi Kopenhagenis ja Peterburg'is nönupidamise all olnud. Weel enne Kronstadti-paiwl olla selle üle suurriikidele esimesi sõnumit antud. Seda liigat saada tulema! Näärikuul awalikult kuulutatud. Ka SpaniNt taheta selle poole pöörata. Selle liiga eesotsas, mille otstarbe olla, suurrikidele üleilmliste küsimiste uurimist wöimalikuks teha, pidada Wenemaa seisma. Arwatakse ka, et seda küsimist Monza's arutatud olla ja lisatakse juure, herra von GiecS olla Italia Kuningaga ja herra di Rudini'ga nöuu pidanud,  kuida Italia Kuningriigi ja Paapsti wahel lepitus wõiks tehtud saada. See küsimine olla Spauia poolt ette pandud." Selle juure tähendab : ei tea mitte, mis selles sõnumis tõsi on; ometigi anname meie seda kui üht tähte a«valikust mõtlemisest edasi, mis ikka rohkem selle poole nihkub, el Prantsusmaa ja Wenemaa  ligendamisest suuri asju sigima piab. üls kõrge tegu oleks ka tõeste, weikemaid riikisi, kes nii wäga rahu tarwitawad, Prantsusmaa ja Wenemaa juhatusel ühendada, et need Europa ühe-kaalu korraldamises tähtsaks saaksiwad  ja üleüldist rahu üles pidada aitaksiwad. Igaüks, kes erapooleta on, näeb, et Kelmriigi-ühendus, milleks need riigid ainult oma kasu parast kokku aStunud ou, mille õige Rahu-liiga olla ei wöi, waid ainult üks Prantsusmaa  ja Wenemaa üksmeele peale põhjustatud liiga, mis ühtigi muud Europas ei soowi, kui üleüldist ükskaalu korda saata." Rahuliselt kostab see heal kull, ja kui Prantssusmaa Wene-söbrnstnseft muud ei oota, siis wöib küll maailm ennast selle söbrustuse üle rõõmustada. Kahjuks piawad aga Prantslased Fraukfurtsis tehtud lepituse  katki-rebimist ja Elsass-Ldlhrüigi-maade tagasi-wõitmist,  selle juures weel ,kättetasumist" Saksamaale, Europa ükskaalu ainsaks põhjuseks ja sedawiist kostawad need rahu-sönad otse kui ähwardamine. US natuke edew aea- lehtede - sõnumisaatja Prantsusmaal, Blowitz'ist päritud Jmit Oppee, kes ennast selleparast Opper von Blowitz nimetab, kirjutab ka jälle, et Kronstad!'is Prantsusmaa ja Wenemaa wahel kindel, kirjalik ühendus tehtud olla. Seda 0 usuta aga kusagil, sest riigimehed, kes seda Keksimad  teha ivõinud, ei oluud koguni niitte seal. Wenemaa  Wäliste asjade Miuister, Riigisekretär von Giers, oli oinas mõisas Soomemaal ja Praususmaa Saadik Peterburgis, Laboulaye, oli juba ära kutsutud, tuna tema järeltulija, Graf Montebello, mast kolme kuu pärast tulema pidi. Kuida ülepea ka tuisutased Wenemaa! ja Prautsusntaal  selle .wennaSluse" üle ivaimnstatnd kõnest piawad,  Wenemaa möjmvatefl ringkondadest saab täie rõhuga kinnitatud, et Wenenraa ennast kellegi külge köitnud ei ole, waid omaS poluikaS ka edaspidi ainult oma eueie larwituste järel käia tahab. üht waga tähtsat kirja üleüldise rahu ja söeawägeds wähendamise kohta on Italia endine Miuisterprästdeut Crispi Paris'- adwokatide endisele eestseisjale, DesmarejNe, saatnud. Tema kirjutab: ,Teie arwate, et mina oma endise elu mönnl, kui üks, kes mässamisest osa wötuud, rohkem kui keegi teine kölwulik oleks, Europa Üheudatud-riikide asutamisest osa wötma. Oige küll, ja kui ühe inimese tahtmine küll oleks, ins wötäkfln mina kõiki j õudu kokku, mis minul weel on, ühe plaan! täitmiseks, mis wana maailma (Europa) rahwaste rabu igaweselS aeakS kinnitaks. Aga mina küsin Teie käest : Piab fee tthendatud-rlik, mida Teie asutada tahate, üks Monarchi-riikide  wöi üks Nepublikale üheudnS olema, wöi kas piab see Mouarchi-riikidesi ja Nepublikatest kokku köidetud saama ? Kahe esimese mõtte täitmist piaks mässamisega peale hakatama,  ja Europa ei näi walmis olema, selles meie järel käima. Monarchi-riigid ei saaks Nepublikad ja Nepnblikad  ei saaks Monarchi-riigid olla tahtma. Kolmandema mõtte täitmine oleks palju kergem, ja seal seisaks meie püüdmiste järg ainult Prantsusmaa käes. Kolme Monarchi-riigi,  Zlalia, Saksamaa ja Austria - Ungrumaa, ühendus sai rahu alleshoidmiseks Europa suurmaal köidetud,  ilma ühegi kõrwalise mõteta maade ji-urewõitinise peale. See on sedamiisi Europa ühenduse esimene tuum. Prantsusmaa wõiks, kui tahaks, nende kolme riigi kõrwa tulla, kes Prantsusmaad -vaimustusega oma sekka wõtaksiwad.  Prantsusmaa eelkäik kutsuks kahtlemata ka teist rahwaid järele, ja meil oleks ilma waewata silmapilgul Europa ühendatud - riigid. Muidugi saaks selle peale üleüldine sõeamstade mahapanemine, -naksude kergitamine, matsukaudjate õnn, iseenesest tulema. Selle suure Europa ühenduse läbi, uus kõigile ühe riigi -võimusele teise üle otsa teeks, oleks ka rahwusie-Mmme sõbralikul teel ühendatud  riikide läbi ruttu lõpetatud. See oleks seespidiste asjade korraldamise kust unne, muud ühtigi. Teie näete, inina wõtan Teie nöuu waSta. Mina ei saa wnwima seda mõtet teuks tegema. Aidake mind. 1-s.dovsvQUL. (Teeme tööd.) Teie sõber F. Crispi. Italia kuulus riigimees näitab siin osawa sõrmega Prantsusmaa rahumehele,  kuida üleüldine ja jäädaw rahu kõige selle õnnistustega  EuropaS wõilS korda saadetud saada. Wist ei saa see esiteks aga weel pal,u aitama. Znst Prantslased oliwad efimchd, keS rahwust ujnlunniStnse asemele pamwad.  mida teised usuta inisnlased --ende järel ka tegiwad ja sellega neid rahwuMtkufi kiusilemisi Europa üksikute riikide wahei ja riikide seespidi ärttasiwad, mis sõdade ja mässamiste lõötsulused on ja rahwaid raskele maksukoormate  alla rõhu ivad. Sellest näuvad nemad aga nüüd weel niisama wähe lahkuda tahtma, kui need teised rahwad,