äraliste õiguste kaotamisega ! aastaks mangiroodu,  Salmi 10 kuuks, Kellamägi 5 kuuks ja Remsali 4 kuuks mangi. 4) Baron Paawel Wrede süüdistamine Saaremaa kreisi ülema Kassatzky teotamise pärast kohtu saalis. 20. Augustil oli nimetatud  kreisi ülema kaebtus baron Wrede ja N. Mehmeli pääle parkis kaardi mängimise üle Saaremaa rahukohtukoguS harutamisel. Kassatzky oli ka kohtusaalis rahwa seas olnud. Asja harutamisel ütelnud baron Wrede, et kaardi mängimise keeld parkis olla rumala samaduri, Gogöli politsei ametniku järelkäija wälja arwamine, (usa4>ian eaiaoiwL.vllaooe.-ttvili  lloi'o.n>euaro iiMniteüeuaio  unuoanuua), kusjuures ta iseK. poole waatanud- Proturor oli selle üle baron Wrede pääle kaebtust tõstnud. Kohtu ees seletas baron Wrede, et ta sõna „samaduri" all midagi halba ei mõtelda. Kassatzkyt olla ta kohtusaalis näinud. Kohus mõistis baron Wrede 3 päewaks kodusesse arresti oma elamisekohal. 5) Aleksei Waheri süüdistamine tulesüütHmises.  30- Septembril 1898 a. põles Kiide» metsa mõisa heinaküün ära ühes 24. koorma heintega. Arwatud, et küüni endine Küdema mõisa metsawaht A. Waher põlema olla pandud, keda mõisa omanik lahti olla lasknud ja tema palgast 15 rubla mõnesuguste  põhjuste pärast kinni pidanud. Waher oli enne seda Lõhmusele ütelnud, kui see temale nõuu andnud kohtusse kaebada, „et tuli peab palga eest wastama". Ka ütelnud  ta kõrtsis joobnult uue metsahoidja Heinmetsa wastu, kes selle põhu omale saanud,  mille Waher metsahoidja heinamaal teinud: „Kui su loomad seda põhku mis mina teinud, siis on nende jalad kewadel  kõik ülemal." Ka olnud Waher tulekahju  päewal põlenud küüni ligidal käimas ja äratanud sääl ligidal elama talunaese tulekahju pärast üles, „tuli tuli" karjudes. Nende põhjuste pärast anti Waher kohtu kütte. Kõik ülemal kirjeldatud juhtumised tehti tunnistuste läbi toeks. Waher aga seletas, st ta süüdlane ei olla. Lõhmuse wastu ütelnud ta, „et wiimsepäewa tuli peab palga eest wastama", (mitte aga harilik  tuli) ja Heinmetsa loomade kohta ütelnud  ta ette toodud lause selle pärast, et hein halb olnud. Prokuror nõudis Waherile  nuhtlust, kuna kohus taõigeks mõistis,  sest et süü küllalt selge ei olnud. k) Gerhard baron Nolkeni ja Wilhelm v.Schmidtisüüdistaminekaksikwõitluse(duelli) pärast. G- baron Nolcken ja v- Schmidt olnud üheskoos pidu õhtu pääl. Sääl rääkinud baron Nolcken ühe preiliga, kellega ka v- Schmidt tantsinud, Prantsuse keelt, mida v. Schmidt ei mõista- Selle pärast ütelnud wiimane  bäron Nocklenile, et ta tegu ilma taktita olla mille pääle baron Nolcken v. Schmidtile teotawatt wastanud. v- Schmidt nõudnud, et baron Nolcken asja wahemeestekohtu kätte annaks, ehk jälle palelikult tema käest andeks paluks. Baron Nolcken ei täitnud seda ega teist, maid tahtnud ainult kolmandama  inimese läbi andeks paluda- Sellega ei olnud v- Schmidt mitte ja rahul ja nõnda pidi asi kakfikwõitluse läbi otsustatama, mis ka 19. Januaril s- a. Randwere mõisa ligidal korda saadeti, kus juures baron Nolcken v. Schmidti jalast haawas. Baron Nolcken ja v. Schmidt tunnistafiwad ennast süüdlasteks.  Kohus mõistis baron Nolckeni 4. nädalaks kindlusesse kinni ja v. Shmidli 7- päewakS arresti sõjapääwahtis. 7) Jüri Tamm (36 a) süüdistamine Siberist ära tulemise pärast. Tamm oli kohtu poolt iseäralised õigused ära kaotanud ja sellepärast „walla küsimise" alla antud. Wald ei wõtnud Tammi wastu ja teda saadeti  Siberisse elama. Detsembri kuus 1898- aastal läinud ta Tomski kreispolitseisse  ja palunud ennast Saaremaale saata, sest et temal töSd ega jõudu ei olla; Saaremaale jõudes tuli aga awalikuks, et ta Siberist ära oli „karganud". Kohtu ees tunnistas Tamm ennast süüdlaseks ja ütles et ta „lollist pääst" ära tulnud- Kohus mõistis Tammi Siberisse tagasi saata ja teda sääl 2 kuuks kinni panna 8) Mihail Pars süüdistamine noagahawamises.  9- Januaril s. a- oli Kogulas küla poiste wahel tüli tõusnud, kus juureS kaebaja Wakker'it noaga haawati. Wakker pidanud Parssi haawajaks ja tõstis ta pääle kaebtust. Kuid tülist ei wõtnud mitte Wakker üksi osa, waid ka teised. Tunnistajad, ega süüdistaja  isegi ei wõinud tõendada, et just ParsoleksWakkeritnoagahaawanud. Kohus manitses Wakkerit mitu korda ära leppida, sest et tal sellest mingisugust kasu ei olla, kui teine kinni peab istuma. Wakker ei tahtnud aga leppimisest teadagi. ParS ei tunnistanud ennast süüdlaseks, waid tõendas, et Wakkerit olla üks teine noaga haawanud. Teda mõisteti 7. päswaks arrestit>)  27- Septembril. 1) Juhan Lõhmuse süüdistamine teotamises  kohtu saalis- Peeter WõõraS tõstnud  Lõhmuse pääle selle üle kaebtust, et see teda rahukohtu loas „seaks" ja Kurjuseks"  sõimanud. Lõhmus ei tunnistanud ennast mitte süüdlaseks. Wõõras ütelnud temale rahukohtus asja harutamisel, et kudas ta tohtida kohtus waletada- Sellepüäle wastanud ta Wõõrale: „Sa oled purjus ja tead kohtust niisama palju, kui siga ~pühapefest"  päewast." Kohus mõistis Lõhmuse 3 päewaks politsei arresti- 2) Andrus Tuule süüdistamine ametikohuste  täitmata jätmise pärast. Tuul olnud wallakoolmeister ja ühtlasi ka kohase wallakohtu liige. Ta ei olnud wallakohtu koosistumisele ilmunud. Tuul wabandas ennast seega, et tal koolmeistri ameti kohuste pärast mitte wõimalik ei olnud kohtu koosistumisele  tulla. Kohus mõistas ta wabaks. 3) Sega-abielupaari Toomas (53 a.) ja Datjana (37 a.) Pihl süüdistamine selle üle, et nad oma last Greeka-Wene uskus mitte ei ole kaswatanud- Asi kuulati kinniste ukSte taga üle. Kohus mõistis süüalused õigeks, sest et nad oma tegu kahetsenud ja kohtule tunnistuse ette pannud, et laps nüüd juba Wene usku salwitud olla. 4) NeljaS asi põlema süütamise üle jäeti teiseks korraks, sest et üks kaebtusealune kohtusse ei ilmunud. Nagu teada, pannakse tulema! aastal 1- Juli k. p. Liiwimaal kõik kõrtsid kinni ja wiina müüakse siis ainult kroonu wiinapoodides  See kordaseadmine ei käi aga mitte Saaremaa kohta. Siin jääb üks osa körtsisid seisma, milledes wiina ja õlut, ehk ainult õlut wöib saada- Wiina ja õllemüümiseks  tahetakse 12 kõrtsi jätta ja nimelt:  Luuguse, Masa, Kuke, Orisaare, Kuimaste,  Soela, Kellamäe, Ranna, Kiisa, Naswa, Sääre ja Lahetagu, ning ainult õlle müümiseks 18: Wõhksi, Liiwa, Jursi, Tika, Meedia, Lulupe, HanSjala, Wõhma, Kaarmõisa, Härjasoo, Taawi, Ropaka,Wiidu, Järwe, Patsi, Jõe, Wclope ja Kuusiku—  Saaremaa kurttummade seltsi eestseisus  tahab kurttummade kooli juurde soojasid  taimelaivasid asutada, et kurttummadel pärast kooli lõpetust wõimalik oleks, warase ajawiljaga turul omale sugu raha teenida. Et aga selle tarwiS klaasisid maja on, siis palab eestseisus katkiseid klaasitükkisid, mis ehk taimelawade jaoks weel kõlbawad,  herra L- v, Mickwitzile, Kuresaares (Kubermangu uulitsas Nr. 12) ära anda, kes neid tänuga wastu wõtab. Torgust. Hiljuti jättis üks abielupaar oma lapsed tee pääl maha, kust hääd ini. mesed nad ära koristasiwad- Kui meie selle pääle mõtleme, et nimetatud abielupaar hästi terwed ja weel üsna noored inimesed on, kes oga mitte tööd ei wiitsi teha, siis on tähendatud tegu üsna kole. Nüüd on küll lapsed jälle oma wanemate juures, aga säälgi nendel hääd elu küll ei ole. Tööpõlgamine  on paljusid õnnetumale järjele wiinud ja saab mitmeidgi weel wiima, kes ennast selles aSjas ei paranda. —8 Jurjewis sadas 4. Oktobril paksu lund. Ilm oli kõigest paar kraadi sooja. Tuul oli wali ja õieti külm. Et joowastawaid jookisid wõlgu ei wöi müüa, seda ei teadnud wist üks kõrtsmik weel mitte, kes 27. Septembril rahukogu  ees ühe raudteewabriku töölise Joosep Painiku käest 32 rbl. kõrtsi wõlga-nõudis. Ilma pikemata järelkuulamisteta tunnistas rahukogu nõudmise tühjaks ja mõistis pääle selle kõrtsmiku weel oma „wõlglasele" 25 rbl- kohtu-kulusid maksma. Õigusega sügas kõrtsmik pääle kohtu-otsuse kuulutamist kõrwataguft,  sest 57. rublast korraga lahti saada ei ole küll nalja-asi. Põltsamaa õigeusu kirikus on öösel waStu 19. Sept. margad käinud, nagu Prib. List. kirjutatakse. Arwatakse, et margad  uksest sisse on tunginud, mida nad kaS wdtmega ehk muukrauaga lahti on teinud. Kapist on 7 rbl. 3 kop. ära warastatud. Hõbe ega kuld asjadesse ei ole margad puutunud, niisama on ka seina pääl olewad  korjamise kastid terwed. Walgas on margad 24- Sept. öösel õigeusu kirikust kõikhõbe asjad ära «varastanud. Ruhja kihelk. Jpiku wallas on hiljuti  keegi 2S-aastane töömees arwatawaste wiina ära surnud- Ta on umbes 10 rbl. päewal enne suremist kõrtsides ära joonud. Riiast- Tuntud jalarändaja, K. von Rengarten,  läheb 10. Nowcmbril pikemale reisile Jndiase ja Tibetisse, läbi Kaukasuse, Hiina ja Pamiri- Tagasi tulla mõtleb Rengarten Hiina, Jaapani ja Siberi kaudu. Peterburist.. Laste suremise kordade arm on Peterburis hirmu äratawale kõrgusele  tõusnud- Ametlikkude teadete järele sündinud möödaläinud aastal 17,234 poisSlast  ja 16,734 tütarlast. Enne aasta manuseks  saamist suriwad 4559 poiss- ja 3659 tütarlast ära. Selle rohke suremise põhjuseks  on osalt waesemate elanikkude halwad korterid, osalt jälle halb toit. Lõuna-AfrikaSse, inglaste wastu «võitlema,  lüksiivad Peterburist 20 hollandlast. Peterburi Hollandi asundus andis nende auuks toreda lahkumise-pidu. Ligemal ajal minna meel hollandlasi Transwaali. 27. Septembril oli Holmhofi õpetaja Aleksander Bushi kohtu asi Peeterburi kohtupalatis  mõistmisel. Riia ringkonnakohus mõistis omal ajal õpetaja Buschi ühe laulatuse pärast 3 kuuks ametist ära; kohtupalat  kinnitas selle mõistuse. Kaks öpetajate-protsessi tuliwad ka 29. septembril Peterburi kohtupalatis mõistmisele  Kursi õpetaja Gustaw Punga oli kohtu all ühe ristimise ja õpetaja Stoll ühe laulatamise pärast. Kohtupalat kinnitas ringkonnakohtu otsuse ja mõistis seega Punga õpetaja-ametift lahti ja õpetaja Stolli oma seniselt ametikohalt ära. M 41 Saarlane, 1899,