Põllu-Memseste ja Sakslaste h raied ega Noor-Tschechilaste wasta, teine kõikide healedega Noor-Tschichilaste wasta. Noor--Tschechi;ane Kramer on pärinud, «t Maavalitseja (Keisri-afemik) Böhmimaa! sellesama wastamise alla Mo pääwa ees piab pandud saama, nagu Ministrid was tamise all seisawad. Maawalitseja on tähendanud, 1 fee ettepane? põhjusseaduste wasta käib ja koguni mittt arutamise  alla wõetud saada ei wõi. See on siis ka tagasi lükatud. Tschechilasle eestkostja Rieger on Valimise-korra muutmise läbirääkimise juures tähendanud, ei lepimst Sakslastega kibedast tarwis läheb, seda pärida riigi kasu ja see olla Keisri soowimiue. Rieger rääkis üleüldise healeaudmise-õiguse wasta. Töölised Saksa sugust olla Boulanger' käest raha wasta wõtuud ja selle eest Saksamaa  sõeawäe taga liikumist üleskihutada lubanud; töölised  Tschechiiaste sugust olla tööliste-koguS WienlS kinnitanud, et neilmingisugustrahwuse-tundmisteb olla. Scharfschmied ou Sakslaste uimel Rieger'i cttepaueku wastaraäkinnd ja see on fiis Wana-Tschechilaste. Rr >r-Tschechilaske ja suurpõlln-peremeeste  poolest Maapaäwa kommissioui nõmwidamise  alla antud. Tyroli Maapääwal on need Ztalialased,  kes Maapäawa liigeteks walitud on, senna aga mitte tulnud ei olnud, omaist walimise-kirjadest lahti mõistetud. Tööliste-tülid ja Soziallstlaste ärritamised kestasiwad Austria-Uugrumaal ikka weel edasi. Szegedin'is,  Ungrumaal, otsis Politsei Näärikuu 28. (16.) pääwal mõnede sozialistlikkude tagakihutajate elumajad läbi, wõttis mitmed trükikirjad ära ja kolm Alföldsifltulnud tagakihutajad  kinni. Raekoja ees kalsufiwad umbeS 56 töölisi neid peasta. Et töölised ähwardates seifiwad, sellepärast tarwitaS Politsei tõsidust ia wõttis kolm esimeest kiuni, mis peale teised rahuga ühest ära laksiwad. -- Pestis käratsesiwad nõndanimetatud „tööka Näarikun 28. pääwal kaks tundi uulitsatel; wastapauemise pärast wõttis Politsei neist 19 kiuni. Klause nberg'is keelas Politsei Näärikuu 26. (14.) paamal ühe tööliste-kokkutulemise  ära, kes üleüldist healeandmise-õigust oma pääwakorra  peale pannud oli. — Sadagor c/S, Galizia'S, on üks laialine salakauplejate seltskond kinni wõetud. kinni wõetud. Mõned lehed käratsesiwad, rabatallituskame  tni knd olla Jumala-teeniStnse aeal Juutide kirikusse tunginud ja seal olla kiskumine olnud. Seda tunnistatakse  aga maleks; rahu ei olla kuidagi rikutud. See käratsemine näitab aga, et Juutidel selle asjaga tegemist ja et aealehed eestkostmiseks neil saada on. V e st ' is on Koolide-Minister Wlasstco kinnitanud, tema saada uut wabameelist kirikuseadust kõigist wõimust kaitsema. Kui aga soowitakfe, et sõna ,üks usutunnistusest wälja- muudetud piab saama, siis ei olla Valitsusel ühtigi selle wasta, sest et ka mõned Magnatid, kes selles asjas WaNtsuse pool seisawad, ennast selle üle pahandada,  kui usutunnistuseta seisupaik selge sõnaga seaduseS wälja räägitud saab. Usutunnistuseta inimeste aSjad 'saada seaduse-andmise teel korraldatud. Juutide ühesugune  õigustamine saada kõige järgedega seaduses kinni peetud. - Saksamaa koolilaew »Stein" on Triestst sadamasse tulnud ja ko»nmandör ja ohwitserid on Näärikuu  26. (15 ) pääwal uhke auupärja must - kollaste (Austria) ja must-walge-punase e (Saksa) lintidega Keiser Marimiliansi mälestuse - samma juure Guiseppina-platsil maha pannud, pealkirjaga Keisri laewa kommandör ja ohwitseri-korpuS. Näärikuu 26. pääwal 1895." kommaudöri ja ohwitseride auukS andis Triestst mere-riugkonna kvumaudanl, Viceadmiral Graf Cassini, pidulaua, kus mölemite Keisrite termist wälja hüütud ja kõige Austria meremäe nime! Keiser Mtmmilian'!*) mälestuse auustomise eest tänatud sai. Hiljuti on Keiser Wilhelm 11. jälle auupärja Kronprinz Rudolfi surnukirstu peale panna lasknud. Ksi? awalikud ülesnättamised Saksa-Austria ühenduse kindlusest. Näärikuu 29. (17) pääwal tõusnud marutuul ou järgmisel  öösel hirmsast Triest'i lahel möllanud. Saksamaa koolilaew ou oma köiest kku kinnitama ja purjustittu  lühendama pidanud. Ohwitseride plaanitud sõit Miramare'sse, Keiser Marimilian.i elupaika tema Crzherzogi  põlwel, on selle marutunle pärast maha jäätud saama pidanud. Fi u m e ' S ja ümberlkaudu möllas Näärikuu 2-'. (17.) pääwal hirmus marutuul. mis laewasõitusi seisma jääma sundis. Ka mõned õnnetused on ette tulnud. Lnmetuiskude parast oliwad sõidud St. Peter-Fiume raudteel seismaS. Laibach-Tr!efl'i raudteel ssisiwad kaubarongid. Galizia ringkonnad Stanislau  ia Czorttow on kholerast puhtaks kuulutatud. Adwokat Steiner Wim'is leidis Küünlakuu 1. (Nääri- Austria K-isn wend, Erzherzog MaximWan sai Keiser Navoleon IH- malilsuse aeal söbruse-iäheks Austria waSta, PrantsuSmaa  lijeawäe abiga Marjchall Basaiue Wxico Keisriks pandud Norast aaa maha jtiäwd, scalistest RepMikanlaSkest Mangi wöetud n, PräNdent Juarezi käsu peale oma kahe adjutantiga maha lasmd. ?-ma abikaasa, KeiSripraua Charlotte, Belgia Kuninga õde, kes -sittks koin jäänud oli, kaukas kohkumisest selle sdnumi Me oma Mõistuse ja elab nMid sügawaS, lookuftt^waimu-pimedusti-. kuu 26.) vääwal pärast lsnnat kell 3 omas kanzelleiS oma abilist adwokat Rothziegelsi, surnukeha pisthaawadega allkehas. Kas tema ise oma elule otsa teinud, seda ei teatud weel. Rolhziege! sai hospidalisse wiidnd ja suri seal üürikese aea pärast ära. Daanimaalt. Prinzess of Wales reisis Küünlakuu 3. (Näärikuu 21.) pääwal Vanudrup'i ja Kõln'i kandu Londonisse. istooisi-Üorramaall. Norramaa Minislerium on Näärikuu  36. (18.) pääwal pärast Ministrite-nõuukogu kosSlemist  Kuningale oma taganemist ametist ette pannud KuuiugaS on otsustanud, seda aSja põhjusseadust mõõda korraldada. Äe!gia'st. Parlameutis on Näärikuu 25. (13.) pääwa!  wäga käralsew arutamine seltslikkuds (sozial-) küsimiste  üle olnud. Kaiholiklaste saadik Parlameutis, Eemanu,  kes Soziallstlaste saadik Auseele kõne wahele rääkis,  sai Präsidenti poolest korrale hüütud. Kui Eemmm selle peale Ausee!e't üheks hullumajalasekS nimetas, sai tema teist korda korrale hüütud. Siis sai Parlamenti otsustamist päritud, kas Eemann'ile mitte õigust autud saama et pia, oma asja seletada. Präsideut rääkis selle wasta. Kui aga kõik parem - pool üles tõusis, selle eest oma healt andma, et Eemann rääkida wsiks, siis tõusis de Lantsheere omalt istelt üles ja pani oma Präsidentiamelt  maha, kui ka mitmed Parlamenti-saadiknd teda jääda paluflwad. Elawal liikumisel sai koosolek lõpetatatud.  Sozialtsttased Belgia Parlameutis piawad ennast juba tugemaks küll, MiniSteriumit taganemisele sundida. Nende juhataja VanderveldeS on Ministerpräsideut de Burlet' wasta suurt kära teinud ja leda sõimanud. Temal ei ole küll wõimust küll olnud, healede-enamust oma poole kiskuda, aga de Burlet su ise nii pahandatud olnud, et leda duellile kutsuda tahtnud, kui Parlamenii-vräsident de Lantsheere mitte wahele tulnud ei oleks. Selle tüli järges  ou siis ka tüli Eemaun'i ja Auseew wahel tulnud, miS de Lanlsheerele asja andis ametist lahkuda. Tema asemele on endine Ministerpräsideut Beernaert walitnd. Kohtu-ametniKudele, kellel Anarchiftlaste-protsessiga tegemist, on ähwarduse kirjasi saadetud, üks Parissi leht kirjutab kokkupõrkamistest Prantslaste ja Negrite wahel Übangi-Uelle ääres, Jõulukuu 17. (5.) pääwal, kus Negrid  BelgialaSte juhatusel wõtllenud. Mslemil poolel olla palju surmakuid ja haawatuid olnud. Belgias arwatakse, et see seesama jutt on, miS juba enne walekS lunnistatud  sai. Kongo-ritgi asja ettepanemistga wliwitab Walitsus ja näib ootama, kuuni Kuninga pakutud kingitus  riigile, Parlameutis rohkem eestkostjaid saab. Wastawõtmise  wawuStatud sõbrad ahwardawad Kuninga taganemisega  throni pealt, kui tema pakkumist mitte wasta ei wõeta, koguni ehk ka Kuninga wenna, Flanderni Grafi, taganemisega järeltutemisest, nenda et Belgia thron tühjaks  jääks, kui Parlament Kougo-mgi koormat Kuninga õlade peale mitte ei mõta. Schweifist. Ühenduse-nõuukogus on otsuslatud, 17 Anarchistlast, kes Tess,u'is elasiwad, Schweizstst wälja saata. Kõik olijad juba kinni wõetud, peale Tyrolilase Giosesst, kes redusse peasüüd, ja pidiwad kohe üle piire laiutatud saama, peale kahe, kellele nende as,ade korraldamiseks  24 tundi aega antud sai. Genfist saiwad kaks Jtalia Anarchiftlast wälja aetud, kellest üks anarchtstlikkudeS  koosolekutes wägiwalla tegudele ärritanud, teine oma elumaja nende koosolekuteks annud oli. Öösel wasta Näärikuu 29. (17.) pääwa oli kolkis Schweizls pakane külm; Jura mägimaal lauges thermometer 33 graadi (wist CelsiuS'e thermometer, mis meie juures tarwitatud  Reamuri thermometre järel 23 gradi on) nulli alla. Raudteedel oliwad suured takistused; külm võhjatuul  puhus läbi kõige maa. Näärikuu 26. (15.) pääwal  oliwad raudteed üle Zura mägestiku -namift kõik kinni tuisatud. . Inglismaalt. Lord Churchill r surnukeha sm Näärikuu 28. (16.) pääwa! Bladowis Wodstocki ligidal suure osawstmisega maha maetud, kui enne West-Minster abteis Jumala-teenistus peetud oli, kus Lord Salisbury. Lord Rosebery. Harcourt ja Belsour juures oliwad. Prinz ja PriuzesS of Wales ja Saksumaa ja Wenemaa Saadikud  oliwad auupärgast saatnud. Näärikuu 25 (13.) pääwal ou Lord Ripou BlaÄburulls kõnet pidanud ja kinnitanud, et lirimaa homerule Parlameutis ikka weel kõige asjade eeSotsas seista. Esiteks ei olla selle peale mõtelda, sest teada olla, et seda Pealttnas waSta ei wõeta. Walitsus saada rahwa mõtet- selle üle pärima, kas Parlamenti Pealttuba wõi Alttuba seaduseaudmise  üle walwama piab, s. o. wist Alttua uusi walimisi wälja kirjutama, ja siis selle järel käima, kuida rahwa healede-enamus otsustab. Kapstadtllst ou sõnumid  tulnud, et Zuglase Percy Ehristi mõrtsukad Tamaramaal  Saksa kohtute voolest pärast kolme-aastast protsessi nuhtluse alla mõistetud on. üks on maha lastud, teine wangi pandud. Saksa kohtute õige tallitus saab Inglismaal  kiidetud. Jngiis-India asjatallitaja Äsghanistauis, Õberstlieutenaut Akran-Chan, on Näärikuu 16. (4') pääwal  Asghanistani Emirile awalikkuS wastawõtmiseS Inglismaa  Kuningapraua ja India Keisripraua poolest saadetud Bath rittretähe kätte wiinud. Inglismaa sõealaew ,Dolphm" tuli Nääetkuu 18. (6 ) pääwal Tokra sadamasse  Tripoli randas. Kommandör ja mitmed obwitserid, kes maale käinud, pidiwad Türgi garnistoni waenliku wastawõtmise pärast laewa peale tagasi minema. Benghasi'sse  tagasi tulnud, toimetas laewa-kommandör. et Tripoli  Kubernõr käsku sai, sissesöitmisele Tokra sadamasse mitte takistusi ette panna. Ühes sai Türgi garnisoni ülem Totraks käsku, ennast Inglaste ees wabandada. Prantsusmaalt. Uus Mmlstsrinm ou Näärikuu 26. (14.) pääwal suure waewaga kokku saadud. Ministerpräfideut  on R i b o t, kes ka juba tema selleS ametis ja wiis kord Minister olnud on, 53 aastat wana, vr. gur., tegew kommis st onide-liige. Omal esimesel Ministerpräsidenti-aeal  ou teina Pauama-pahanduse asjnS törelejate poolest wäga palju kära wälja kannatama pidanad. Üksteise  järel oli tema neli wõeramaa aealehtede-sõnumisaatjat  Parisstst ja Prantsusmaalt wälja ajanud, ühes kõige paremaks kõnemeheks Parlameutis mmstawad teda tema sõbrad, üheks torisejaks tema waenlased. Wastased aunawad temale süüks, et tema üleliiga Inglismaa poole hoida ja Wenemaa wastane olla. Äliwabalaste keskist pi>gata!se tema ja teiste Ministrite, niisamati ka Präfideut  Felir Faure üle. ,Petit ,Libre Parole"  ja mässaja Rocheforti leht, nimetawad  uut Ministeriumit keS Löuueraudtee- pahandust niisamati läkastada tahta, nagu Panama-pahanduS läkastatud sai, sest et selle sisse palzu endisi ja nüüdseid wöimnsmehi mässitud olla. Uus Mimsterium on kõikidele nendele täit andeksandmist ette pannud, kes riigi seespidise kindluse wasta tehtud süüde pärast, aeakirjanduses ja tööliste-tõrkumistes  nuhtluse alla mõistetud on. Senatis sai see plaan 216 healega 7 heale wasta, seadus ise Parlameutis  wäga suure healede-enamusega, ühe sõnumi järel 511 healega 7 heale wasta. teiste sõnumite järel wähemags, waSta wöelud Ka Rochefort, kes aasta! 1871 Kommunardlaste  seltsis oli, tapuiiSlest za pülekamislesi Parissts osa wöltis, Uns-Caledonia'sse saadetud sai, sealt ara põgenes ja kodumaale tagasi lastud sai, kui Gambetta Ministerpräsideut oli, kus tema ennast Voulangeriga Ühendas >a pärast selle pögemist jälle wälza aetud sai, on nende kestis Selle nöuuwõtmise jargest kardetakse Hoidlaste poolt omal maal ja wöeral maal. --Marschall Francois Certain d-Canrobert, wiimane Prantsusmaa  kuulsamatest söeameeslest ja kui meie mitte ei eksi ka wiimane Marschall Keiser Napoleon m. waliisuse aeast, ou Näärikuu 28. (16.) pääwal PariSsts ära surnud, peale 85 aastat wana. Kui tema esiteks Asukas Abd-el-Kaderst wasta wahwusega Võidelnud, sai tema aastal 1849 kui Brigade-Kindral PariSstSse kutsutud,  sai Präsideut Louis Napoleon Bonaparte adjutantiks ja aitaS teda Jõulukuu 2. (Talwekuu 26.) pääwal 1851 ennast Republika kulu peale nime all Napoleon 111. Prantslaste Keisriks teha. Krimi-sõeas wöltis Canrobe!  lahingist Alma jõe ääres tähtsat osa ja oli hiljemini kommandör laagris Tschernaja jõe aäreS, pani seda ametit  aga tülide pärast Jnglastega maha ja palus ennast koguni teenistusest lahti. Aastal 1856 sai tema Marschalliks  nimetatud, sai söeawäe ülemaks kommandõWs oli Italia söeas Austria Vasta Pmntsusmaa abiwäe kolmaudema kochuse kommandör ja Marschall Niel'i möjuw aitaja weriseS Solsermo - lahmgis. Hiljemini  oli tema neljaudema söeawäe-korpuse Kindral-kommandör  Lyonis ja Parisls. Saksa-Pranlsus söeas sai Marschall Caurobect pärast esimesi lZZkifi käsku, oma kuueudemat korpust Rheini-sõeawäega MchstS ühendada, mis aga taieSte korda ei läinud. Kuulsates lahmgites Vionville ja St. juures löödud, sai tema MehsiS sisse piiratud ja langeS Marschall Basame'ga Saksa sõea-waugi. Hiljemini on tema Prantsusmaa söeawäe  uuest korraldamisest tähtsat osa Mötnud. Aastast 1873 saadik oli tema ülem Töea-nõuukogu liige ja sai aastal 1879, kui BouapartlaSte-erakonna liige, Senatisse walitnd. Kuulsa söeamehe surnukeha on riigi kulu pea!- uhkest maha maetud, kni ka 25 Senatori ja palju waSsakpooliseid  Repudtikanlasi selle wasta waidlesiwad, sest et tema ,riigitembust< Jõulukuu 2 (Talwekuu 26.) pääwal  1351 tähtjat osa wõtuud on; matmiseks oli Parlamenti  poolest 26,690 franki määratud, 238 healega 152 heale waSta. Wene Keiser on Ccmobert'i wäimehele järgmise telegrammi saatnud: „Sügawamast südamest leinan Mina ja leinab Minu gardewägi Teiega St. Prival' kangelasliku kaitseja lahkumise üle, kes meid ikka imekspauemisega täitma saab. * Wenemaa Söeawäeasjatallitaja  Baron Frederiks on Feldmarschall Gurko nimel auupärja Canroberl'i surnukirstu peale pannud. Ka teistelt wõeraStelt maadelt ja oma maa seespidistest MKK-