 chllMüPW fjjMÄkMi jäuMlOMdRnMWteggMKeMil MMpnGMUM Usta' miWed! KWanikudj jä Mestrid olla K? Ästa'st. Kalkutta'st on Londonisse sõnumit saadetud, et" tM MfghäuONnt juMs ületnäl jdoksul Käinüd oiü u? Sek äsja-' tallitaja minna falMMHMAlSD.vWM. «lMtze Jngjjs-Judia's muxxl, kui ka teadmata- du, misäsju tema sM tahW. — Khii n'gst/Äalitsusel et /Jistä Nõuu eunasti Jngtjsjnaaga kaupleMe-ks Pamtri Mast ühendada, maid -tahta seda aSja otsekohe Weueniaaga seletada. Inglismaa osamõtinisest KchiiNal ainult kähijr oodata/ — Schiuchini maakMdäs ou rööivlid/Ühe jkM peale 'tunginüd, ja seal ühe/Dri põlema pistNNd, knk rahwas stpidul,/olh Surma olla -,umbes 1400 inimest saanud. —Japaw'is on Jõulukuu 20. (8.) päämal Osaka liuuas hitMUS tulekahju vlnltd. Tuli ou üheS ksdra-mabriküS lahji/fa kauge kiiruM edafi läiüstd. Ülepea 0stst250 maja mqha! põlenud jainimest ou surma saanud, enamtst noored tüdrukud, kes wabriklis Ml olimad. Wotllemifcst sõeamäe ja Dermifchide  mahel kirjutatakse, et' Egyptlased küll järsku Mrmischidt 'peale stangeuud. siiski/ on wiimäsed eüuast ruttu korräldauuMMyptlastest M meest surmanud, 15 haawanud ja teisi MajMA sMdilppd.. Lõppeks ou Der- Mischih - aga lagauejiüd. Mjad J u g j-i s m g a ja W ar u k k o wahel on jälle õige sandid. Senna saadeludi-Sir  Weit- Mdgemayil olla palju lootust, asjade köttäldamlse peäle-Nüiiv tulwad ka PrMSlased mahele ja et Ma sMgä/ieppida, /et /JngliSmaä ' wöimüs seal liiga Sureks kGpab. — Ä lgie r i a 's oti suured rohutirtsu--parwedj  ilmunud ja laastajvad põhjapoolist maad,. - l < Põhja-KmörikaA sisserändamise aegliseks/  ärakeelamiseks on tagasi wõetud. tSello asemel piab MärgsttSne kiudlamiui peetnd'saama. Käidetawäte seltside  ststijked ei M mitte sisse laStud Samm -- Kastged .-lumetuistud oliMd NääriDu 0, sJsulukuu 25.s päämal kõiki liikumist M Vakerõville wahel kiuni panünd/ Arwati,' et jutud koledatest ettetuleMistest miimases  päikaS tiihjäv ehk wähemäst/ kaugest üles puhutud olla wõida./ — ,.B st lav i tz/ i juilres. Pittsburgll ligidal, jookflmad Näärikuu 5. jJöulukuu 24.j päämal kaks raudtee-rongi  kokku ja Mõlemad saimad lõhutud. Sen ui olimad 8 süxnukeha purst ält wälja toodud, neid arwati seal aga Meel pqlj» olema/ — K t n g ' i ssttekaemaiiduses, Colorado rlikiS» kargaS Nääxlkttu 11. jJõulpkuu 80.j päämal likS toy- enne-aegu lõhki ; 27 töölist saimad surmatud. rõõmlite juUus kõrgema harja peale Näis tõusnud olema. Ätgtapetud kaupmehe lesk laskis tema sntuukeha Mgr auuga mqha matta; enamist kötk linnärahlväs käis surnukirstu  tgga, sest StchefüM SS/furwaStliS lechiS igal poolel  osawõtmist, pealegi meel, linnakesel ka üktz sarnane, ehk meel raskem kurmäsM ees seijsiS. Ka kastellan oma pojagü oli surnukirstu järel käinud ja pealik mana perenaesega  oli ükst schlossts. Seal kolasiwad jarõku rasked sammud koridoris/Jvutiat naest kuuldi kiilatämä. karjudes oma, tuba lukku! 'panema ja pealiku tjlppa asküs; üks ptjk mees mMg < MntS. sisse- yläSfttM MuStg, pÜStt juuksetega ja musta, koleda uäukattega. Sina otsid musta algas.tema, „ siin seisab tema Sinu eeS; maata aga õiele tema peale/ et teda jälle ära tunned." Pealik tahtis üleS karata, oma püstolit  wõtma, aga haige jalg ei lasknud ja must Peter astus ka tema waSta, tõmmas läikima nua mantle alt mälja ja hüüdis: pJää paigale. Sina oled nM mmu wsimuse all ja mina moikfin Sind ära pista, Mgu oinast aga sellest ei oleks minul kasu, mina olen ennast Sinule ainult näidata tahtnud, täheks, et, kui Sina mitte pcuemim hoolt ei kanna, mina teisel korral mitte enam hobust Sinu alt maha ei lase, maid Sind hobuse pealt, Ja, siis tõukas tema iSte migase pealikuga ümber ja läks tuast malm. (JargHaäb tulema) Omalt maalt. ! Mltinnatst. //WlitsuS-Teabaandja" kuulutab 22 lehe- MnrheS peenikese> trükiga nenh.e nimest. kes pühadeks Kõigekõrgemalt  auntählesi ja kõrgendatud auuuimesi saanud on. Meie wöime siin' ainult neid üleS panna, kes meie kitsama kodumaaga tigeAD !fidem>S SWwad. 'Nendest ou saanud: G t/ W l a d i m i x i - r i l t x xst ä h e 4. klassist : Pärnu gymnafiumi juhataja Wrkticher Staatsrath Aleksander T's ch u dino w ja Rita Mkolai-gymnasiumi juhataja Staätörath Georg Passil. St/-Anm-a - rl .t t r e - t S h e 2 klassist:7Liibawt Niköläi.gymnasiumi ülemõpMja SlaatSrath AWs G r o s s e j. Löiudaw - Goldingeni 1. ringkonna rahukohtu-wanem Ktaatsralh Paul B asth e° n o m, Hascnbolh-Groblni t. ringkonna rahnkohtu-manem Kolliaiensekretät Nikolai S k a I f k t; Pärnu - Wiljandt 2. xWonng rahükHtu-manemstLeo Gräf KeyserliNgk. r St! S t a n i Dst a u s/ e - x i t t re täh e 2. klassist : RäkwMPNde Mhuköhtu-ivaUem^ mangusekretär EmaüM L üf a°n o -riügkonUa»- kohtu liige KMchienrath Michail T u-r b ln, TallKna- Hapsalu 6. ringkonna rahukohtn-wanem Titulärrath Shuk, rahukohtu-waMMäd' Hoftath A! Jljin s ki Tartu-Wõru 10. iringkMdäsj- KollegtenäSsessõr N. S ch u ltz-Tarku- Wõru 8. rtngkondas, Riia ringkouna-kohtu liige Titulärralh  D: O r l o m, Rua linna 4. ringkonna rähukohtnmWm  Titulärrath Aleksander W i t t e, ' Riia-Wolmari wanem TituIärrathM. s ch e. jg! Pärnu -Wikjandr 6o ringkonna rahukohtü-maneM TitaläptatPW.  J e r bchsiM) Ma ringkonnakohtu liige Wollegieusrkretär  M. A rbus o m, Rita linna 11. ringkonna rahnkohtu manem Kollegienfekretär N. K a s bn; Fvtedrichm siädt-Muksti 2. rittDonM rahnkohtti-Mnem' Kollegiensekretär  M. M i s s ch e m/ MiitaM-Bauske rahilkohtUtauUwaneW KoMgiensekretär - Paul Graf von Mr Pahlen, Tartu suurkooli korraline- professor Staatsrattz  Wilhelm K o ch ; '-TaM - tsoliõpetaja Kollegienrath Christlieb L u u d m a nn, Keiser - Peter I. Riia real kooli- õpetaja Kollegienassessor J. S ch a b e r St. A una - ritt r e t ä h e 3. klassist : Tallinna Aleksauder-gyumasiumi kirjatoimetaja Hofrath Aleksander W o l k o m> Tallinna ringkonnakohtu prokuröri abiline Hofrath Aleksander Goremõikiu, Rakmere 1. ringkonna  iilekaillamiseckohtnwänema abiline Kostegtensekretär Wüon K r N k o m s k i, Riia ringkonnakohtu! prokuröri abiline Hofrath A- R u d s k t, Miitami ringkonnakohtu prokuröri abiline Hofrath W. O l M s ch e m; Riia- ringkonnakohtu  prokuröri abilised TitMrrathid J. P i lenko ja A. K asg ns k i, Riia ringkonnakohtu liige Kollegienfekretär  W; Prisselkow, Liibami ringkonnakohtu ülekuulamise - kohtmvanema asemik Kollegtensekretär J. K a t o w, Riia 5. ringkonna ülekuulamise-kohtuwanema asemik Kollegiettsekretär A. S h d an - P u s ch k i n, Riia Ntkolai-gymNasiumi kooliõpetaja Staatsrath Jakob Blumb  e rg, Riia Aleksallder-gymnasiumi kooliõpetajad -Kollegienrath'  Andreas A s ch a r i n ja M. K r õ i g i n , Pärnu WlNasiumb ülemõpetaja Kollegienrath Aleksander Luther/ TartU gymnasiumi kooliõpetaja Aleksander Pamlow, Riia Keiser Peter I. realkooli õpetaja Aleksander M u ss  i n o m i t f ch; Narma linnakooli inspektor Aleksander W a s siljem, Tartu linnakooli inspektor Hofrath M. G a n s e r, Hasenpothi linnakooli inspektor Ed. L a p o w i t s ch, Narma linnakooli kooliõpetaja J. L a s a r e m i t s ch - Schepel e w itsch, Riia poly. technikumt kooliõpetaja Theodor Grönberg. — St. S i a nisl a n s e rittretähe 3. klassist: Tallinna Nikolaigymnasiumi  kooliõpetajad Joh. Kalning ja Peter W a ssi l j e w / Tallinna Petri-realkooli juhataja Hofrath Wilhelm Peter sen, Tallinna tütarlaste-gymnasiumi kooliõpetaja Kollegienassessor Alfred J u cum, Tallinna linNakdoii inspektor Kollegienassessor W. P rawdin, Paide linnakooli inspektor Titulärrath Peter S ch u m akow,  Tallinna Keisripraua Kat hari na II. linnakooli õpetaja Kollegienfekretär Eugen Sobolew, Tallinna linnakooli õpetaja Kollegiensekretär Nikolai Orlow, Tartu 2. ülemtalukohtu präfident Titulärrath Arved S ch m i d t/ Hasenbothi kreisi talukommissär Kollegiensekretär  Baron voUBaer, Hasenpothi wangikoja ülem Kollcgieufekretär T r a m d a ch, Riia linnakooli õpetaja Höfräth H. Wä s fer, Liibami linnakooli õpetaja Hofrath  K. Ku pfe r, Balti koolmeistrite-semiuari õpetaja Hofrath W. Nowi kow, Miitami linnagymnasiumi õpetaja  Kollegienassessor Aleksander N e u m a n n, Friedrichstadli  Keiser Aleksander II. linnakooli õpetaja Kollegienassessor  Aleksander Ha r tina nn, Tartu kooltkonua rahchakoolide-inspertor Peter Wember, Tartu suurkooli döcent Leonhard M asin g, Riia polytechnikumi kooliõpetajad  Joh! Äoch- ja Martin G r ü b ler, Miitami gyMnasiuMi köoliõpetNja W. Luni n. St. W l a d im  i r i - r i t t r e t ä h e t ä h e 4. klassist oNMoskma EwaugekiNMi-LutherNse  Michaeli kiriku realkooli juhataja Wirkl. Staatsrath Georg K a malz i g saanud, St. W l a - d i m i r i - r ittretä h e 2. klassist Odessa kohtutc-palate wättem präsident Wirkl. Staatsrath Anatol Baron Korff. St/ A n n a - r i t t re t äh e 2. klassist Wologda ringkonnakohtu  prästdenti abiline Kollegienassessor Aleksander von N eu n e n k a m pff. — Medaljed pealkirjaga „Hool/suse  eest" ou saanud: K u l d - m e d a l j e d St. Anna-pael  ä g ä käelas kanda: Tallinna riigibanki-jäutuse diskontoköMitee  liiked, kaupmehed 1. gildist Nikõlai Koch ja August Johanuson; hõbe- medaljed Sl. Annapaelaga  kaelaS kanda: Riia kaubaajamise-saadjkud, kaupmehed  2. gildist Hugo Hermann M eyer, WaSsitt N omikow  ja Iman Nemnews Wõru linnas Heinrich Balzmaun; Tartu linnas Robert B r o ck ja Wassili Liubi ur o iv; Wiljandi linnas Julius P eterf e n ja Ferdinand T r W l; iM-auruläewa -/,Lebedj" masDnist unterohwitser Jagu Peil; h ö b e -> m e d a l j e St. Annapaelagazxindas  kanda: Liibami riigibanki-jgutuse rahalugeja Karl K u n st m ann: h ö b e - m e d a l j e St. Stanislause-paelaga  rindas kanda: tolli-aurulaema ,Lasiotschka" maschinist welke-kodaurk Wäsfili Derwjako, Linvimaa 5. aktstsi-waljtsuse Ülewaataja Andreas Norman n, Paide rentei rahaiugM Wtllem E ise n b e r g?i H»5öeniedalje  eest St. StaniSlause-pealega rindas kanda saimad: Tallinna nooremad politsei-tesnrid Paul Andrejem, Aado K j m i s i l d ja urjädnik Tartu kreisis  H Lepp. - — L i n aa s a a d i k u t e kS Tal li n u a s -on wali-- tud 1) Roman vou Antropoff, 2) Otto Benecke, 3) Lud. wig Berting, 4) Eduard Bätge. S) Gustav. Birk, Kj Karl, Macher, Burland, 8) Julias Wasmuth, 9) Robert -10?) Wellberg, 11) Iman Wiuogradow, 12) Aleksei Wolkdw. 13) Michail Gawrilow, 14) Dmitri Gabuschin, 15) Georg Haman, 16) Aleksander 17) Aleksander Höppener, 13) John Höppener, 19) Gdwin HörschelMNun, 20) Hugo Hindreus, 21) Michail GorschkoM;  22) Karl Graebner, 23) Christiau GrosSnxann) 24) J. vou Hueck, 25)! Grhard Dehio. 26) WaSsili Demin, 27) G. Baron Girard de Soucauton, 28) Aleksander  Jsberg, 29) Eduard Johanuson, 30) Jaan KeSker, 3i)Weorg KleestUaun, 32) Joh. Knrnim, 33) Friedrich Langeberg, 34) Christiau Luther, 35) Hugo Baron Maydell,  36) Aleksander - Meyer, 37) Nikolai! von - Myller, 38) Aleksander Moller, 39) Andreas Normann, 40) Eugen von Nottbeck, 41) August Nüchteru, 42) Konstantin von Ritter, 43) Dmitri Sawwiuom, 44) Tõnis Saarmann, 45) Gustav Sispol, 46) Nikolai Thamm, 47) Paul Treu» mann, 48) Joh. Fischer, 49) Gustav Florell, 50) A. -von der Hoven, 51) Konstantin Ehristianseu, 52) Aleksander Tschumikom, 53) Nikolai Schmidt, 54) Nikolai Schröter, 55) Wilhelm vou Straelboru, 56) Thomas Jakobson, 5?) Heinrich Ebro, 58) Heinrich Engelberg, 59) Anton Elp, 60) Eugeu Crbe. — Kandidatideks saimad walitud: 1) Wilh. Adamson, 2) Wilh. von der Borg, 3) Alfons Brauli, 4) Joh. Wannary, 5) Friedrich Baron Wrangell/ 6) Joh. Haller, 7) Peter Heil, 8) Jakob Herms, 9) Fried? rich Siefarth, 10) Julius Kork, 11) Aleksander Kuyberg, 12) Hans Nickeboru, 13) Richard Baron Rosen, 14) P. Tosio, 15) Richard Fick, 16) Karl Forsmaunu, 17) Gustap Steinberg, 18) Madis Espsnberg. — Uus linnstsaadikutekogu  astus Jõulukuu 30. päämal esimest korda tarmiliSteks  malimisteks kokku. Linnapeaks sai ühel hcalel Victor Baron Maydell uueste walitud ja wõttis seda ka igapoolise palme peale masta. — Neude linuasaadtkute-kogude  juhatajaks, milles linnaseaduse § 120 sees nimetatud küsimised ette tulewad, sai Etienue Baron Girard walitud ja juhtis sedamööda, Kubernõri poolest kohe kinnitatud, ka seda esimest koosolekut. Linna-ameti liigeteks on Ed. Bätge, Eugen Erbe ja P. Wellberg walitud, kui esiteks walitud Th. Jakobson seda ametit mitte wasta ci mõtuud. Liuna-sekretäriks on O. Benecke uueste walitud, kubermaugu-malttsuse liuttaasjade-jäutuse liikeks on Myller von Rautenfels määratud. — Koguduseametnikkude  palga kohta ou nõuukS möetnd, et kõik ka edaspidi sedasama palka saamad, nagu täniue, Linnaamelile  ou 4500 rubla määratud; sellest saamad esiteks linnapea asemik ja mõlemad linnaameti-liiked igaüks 1500 rubla, künni ehk linnapea asemikku meel üks kolmaS linnaameti-tiige ametisse pandud saab, kus siis kõik need kolm igaüks 1000 rubla aastas saama piawad. — U u 3 tuletõr j u m ise - seadu s, mis pea kuulutatud saada, heidab pealinna lehtede sõnumite järel iseäralisi rõhku küla-tuletõrjumise peale kõikis riikiS ja määrab rasket nuhtlust nende peale, keS seadusi ettewaatamiseks  tule eest tähelepanemata jätawad. — U u S k a l a p ü Ü d m i s e - se.a d u s ou pealittnast tulnud sõnumite järel Riiksrathi poolest waSta wõetud- ja saada juba selle aasta Küünlakuul kõikis riikis maksma pandud. — Üks seadus ou kuulutatud, mille järel toore pu uwi  ll atoll 140 ja 155 kuld-kopika peale puuda eest kõrgendatud saab. — A p t h e k rete-taksid on Seespidiste asjade ministeäumi mediziual - departementi poolest alandatud, rohtude hinnad 22 protsenti, walmistamise hinnad 24'/, protsenti, ümbrikkude ja nõuude hiunad 10 protsenti, pealkirja  (receptur) hinnad 8 protsenti. Igal aastal piawad need hinnad uueste läbi maadatud ja tarwitust mööda muudetud saama. — Jõulukuu 24. päämal on raudteel Tallinna ja Peterburgi -wahel takistust olnud. Homikul Tal!inna'st ära fsitnud rong ou Püsfi ja Jöhwi jaamade wahel roopatest karganud ja Peterburg'ist tulema rongi eest tee kiuni pannud. Selle läbi pidiwad need, keS Jõulu-õhtaks Tartu'st omaksete juure Tallinn'sse tulla tahtfiwad, Tapal seisma jääma ja jõudfiwad wast öösel kell 2 Talliuua'sfe. — Jõulukuu 30. päämal oli kange põhja-ida tuul Tallinna lahe jeaga kiuni ajanud ja et järgmistel pääwadel  kange külm tuli,siis on karta, et see Tallinna laewasõitude  lõpetust sel talmel tähendab. — Aurulaewad „ Elbe" ja ,HPr", mis Lübekist Tallinnasse sõitmas oltivad, on wanä aasta lõpul Liibami sadamasse minema pidanud, sest et läbi jea enam Baltiski sadamasse ei peasüüd. — Saksamaa aurnlaem ,Marie Louise", mis enne pühade Weue wigastatud aurulaewa „Cito" Suurest mäinast peastiS ja Tallinna sadamasse tõi, sõitis Jõulukuu 28. päämal jälle wälja, tõukas aga Tallinna ligidal põhja