omais ämetikss kinnitanpd iä kõik M paigale jäänud. Valimisega ollakse omal maal ja wõeral maal rahul, wi ka mitmekarwalised üliwabalased käratsewad. Casimir Perier asemele on Burdeau Parlamenti-prästdentiks walitud.  Järsku ja koledast lõhutud walitsuse ratas on jälle parandatud ja on wurisemaõ, jälestus tehtud kurjategude üle ja hirm uute kurjategude eest kestawad edasi; juba on Part S'i Politsei ühe kuulutuse müüti külgeS, Casimir Perier' elumaja ligidal leidnud, kus peal määratumate tähtedega trükitud on: ,Heinakuu 25. pääwal saab Prantsusmaa jälle leinama!" Heinakuu 3 (Zaanikuu 2 l.) pääwal saiwad Nizza's wiis Jtalia Anarchisttast kinni wõetud. Rasket Muret teemad Prantsusmaa waiitsusele ama maa ja wõera maa Auarchistlased, kes ennast otsekohe kõige seadusliku elukorra ja nmlitsnse wasta tnnnlstajvad ja selle lärel koledaid ja ikka koledimckld kur>at gnsi teemad;  rasket muret teemad aga ka need, tes ennast truuwnfega  oma maa ja rahiva vool seisma ütlelvad, selle juures ja lelle nime all aga tegusi teevad, n?K lausa AnarchisilaSw tegudest valin eeiual ei setta, kes ehk waoeü ise ka Anarchisttased on >a seltskondlikku ja radwi.Alikkn rahu wale nime all teisel tee! häwttaöa pnüawad. Lhontts' tehtud kurialeust on nemad nüüd asja wõtaud Jtälia töölisi la teisi Jlalialasi uueste taga kiusama, neid ja nende asja isamaa >a rahwuse nimel lõhkuma hakata, nagu oleks Prasident Carnot' äratapmine Jt-lialaste rahwuslik kättetasumise-tegu, kui ka kõik teadwad, et Anachlftlastel isamaad ega rähmu st ei ole. Lyou'is on kuida juba kirnttatud läbi öö wõeraSte, nimelt Jlalialaste warandusi lohutud ja rööwitud, künni homikul sõeawägi tuli ja palju lõhkujaid ja käratsejaid kinni wõttis Marseille's on ka sõeawäe abi tarwiS läinud. Grenoble's ou halw rahwas JtalialaSte waSta möllanud, isegi Jtalia Aicekonsuli  schilt on maha kistud. Neuilly's, Nancy juures, sn kokkupõrkamist Jtalia töölistega olnud, kes Prantsusmaalt  ära minna nõuukS wõtfiwad. Paristts on rahwas ühe aealehe wale peale, et Prantsusmaa Saadik Rooma's ära tapetud ost,, kokku jooksnud, kära on aga ilma suurema  waewata lämmatatud. Ka teistes paikades on alam rahwas wõeraste wasta kära teinud. Carnot matuseks oli Parlament 50,000 franki määranud ja wiimane aun, mida temale anti, on wäga hiilgaw ja fitmanähtawal! kõige auusa rahwa südamest tulnud olnud. Suur parad, mis Heinakuu 14. (3) pääwal peetud saama pidi, on leinamise pärast maha jäätud ja selleks määratud raha piab waeseke heaks tarwitatud saama. Peale ametlikkude kaastundmise<kunl»tuste Prantsusmaa waliffusele, on ulmelt Wene Keiser, Saksa Keiser ja Jtalia KuningaS Earnot' lesele wäga südamelikkusi kiriasi saatnnd. Pensioni, mis temale pakutud oli, ei ole madame Carnot' mitte wasta wõtnud waid tänuga tunnistanud, ct see, miS riigi ja rahwa poolest tema mehe matmise juures üleS näidatud, tema kõige parem ja kohatisem auustamine olla. Paris'i naaKterahwa-komitee on nõuuks wõtnud, üht kori and ust wälja kirjutada ja kokku tulnud rahaga üht kestawat tnimeSle- armastuse - paika Caruot' mälestuseks asukada. Saksa Keisri armukäsk Prantsusmaa kahe merewäe-ohwitscri  lahtilaskmiseks on wäga sügamalt mõjunud, aealehed kinnitawad, kui tema nüüd Paristtsse tuleks, sitS saaks temale lillesi teele puistatud. Muidugi ei ole ka ametlikust  tänust puudust olnud. Parlamenti kõige waSsakupooljsem  (Üliwabalisem) erakond on nõuuks wõtnud pärida, et uuS Prasident andeksandmist neile kuulutaks, kas poti» tika-süüde pärast waugis ehk wöerale maale põgenenud ou. nagu nimelt Nochefort sa Graf Dillon, omal aeal Boulanger' seltsilased, esimene ka aastal 1871 Kommunardlaöte  seltsilaue. kes Paris'iS tapsiwad ja põletafiwad. Teisel poolel peetakse seda otse teutuseks Carnot' mäleluse  wasta. Präsidenti-mõrtsukaS saab Prantsusmaa pshjusseadust mööda nagu isa-mõrtsukaS kaebluse alla pandud. Ital!a'si. AnarchismuS, see waimlik maailma-katk. näitab ennast Jtalia'S wäga suurel möedul. Kuida juba wiimafeS numreS kirjutatud, kippus f?al anarchistlik puusepa-sell  Lega Jaanikuu 16. (4.) pääwal Minislerpräsident Crispt elu peale. Mitmelt poolelt acwatakse, et see kurigi tru-katse ja Lyontts tehtud kurjategu üksteisega 'sideöies seisawad, ühe ja sellesama kurjategijate-seltskonna ' nõuuwötmised  on, keS ka Jtalig Kun>ngß omas põrgüsirD üleS pannud olla. Nüüd on aealehe-toimetaja Güiseppe Vanbi Livorno's, keS Anarchistlaste wasta kirjutanud, ühest salamsrlsu'ast dolchiga ära .tapetud, niisamati Empoli'S  Anarchist Pucci, kes erakonnast ära langeuud pki, Turintts üks rikaS parknäha-wabritu - ;'feV 'ÜM trahteris Ütelnud, et igaühe köhuS olla igat AnarGfttast maha lasta, keS tema wasta tuleb. Rooma's leiti ühe koolitaja naeõterahwa eudtseS korteris kõiksugust materiali lohkumise-bombide waltuislamisekS. . Seal on juba 145 Änarchisilast kinnk pandud. CriSpi kaitsemiseks on üks Iseäraline wa.hlkoud teenistusse DIÜZb. poolest on Parlamentis Üks iseäraline seadus Anärchist- laste wasta ette pandud, millest Jkalia aeakirjandus aga wäga mitmel-wiisit kirjutab. Parem rohivas Jlalia s on jälestusega Lyoutts tehtud kurjateu üle täidetud; peale Kuninga enese ja walitsuse-ringkondade kaastundmisekuulutuste  ön igal poolel leinu- ja kaaStundmise-ülesnäitust  Prantsusmaa kohta peetud. Parlamentis oli Jaanikuu  27. (15.) pääwal koosolek kurwasluse täheks ära lahkunud. Paapsli terwis olla kõikumas. Tema ou ühe pilsrritud paki ühe Kardinali kätte hoida annud, mis pärast tema surma lahti piab tehtud laama. Acwatakse, et tema wiimane tahtmine selle paki sees ou. Spania'st. tahtis üks mees Zaanikuu 27. (15.) pääwal dolchiga Knberuöri kamriSse tungida, sai aga kinni wõetud. Madridttts tungis Heinakuu 3 (Jaanikuu 21.) pääwal üks tööline dolchiga MarqniK Cabas'e, Rooma-vilgerite endtte juhataja, peale, kui see ehituse-Md kathedtali kallal üle waakamas oli. Ü'S teine tööline kargaS 'ivadele ja sai raskest haawatud. Marstuis C has ei ole häda laanud. Gulgaria'»». Prinz Ferdinaud on Metropolil Klementi  25. (13) paälval oma ttttule wõtnud. Heinakuu 4 (Jaa nknu 22.) 'pääwal on rahwas parast üht walimise-kogu Sofia'S suure hõiskamisega Ministerprästdent,  Slollöw'i ja MiniSker Radosslawen'i maiade ette, sealt suure karaga Stambulowi maja ja ,Swobodnoja  Slowo" toimetuse ette läinud ja ,Elagu Würst! Surma Stambulow'ile!" karjun-d. Koreäsi. Javani walitsus ci taha oma fõeawäge Khiina pärimist mööda Korea'si ära kulsuda, maid pärib seal mõlemate sõeawägede ühist tegewust. Khiina walitsus  ei wöta seda wasta ja saadab rohkem mere-ja maawägs  senna. Jaapani poolt tahetakse seal wabmeelist walilsust asutada, Khiina poolt wanameelist walitsusi allcS hoida. Japan ei taha o»>a õigusi Korea'S mahendada ega ka Korea riigi külge puudutada lasta. Kauplemised mölemite ,kaitse-riikide" wahel kestasiwad edasi, ei näi aga korda minema. Pöhja-Ämeriktsst. Chicago'? oliwad Heinakuu 4. (Jaanikuu 22.) pääwal kõik töölised raudteel tõrkuma? ja sõidud selle järgeS selsmaS. Senna ou sõeawäge saadetud. Omalt maalt. Tallinnast. Jaanikuu 16. pääwa 'õhtal Stt Eestimaa  Ritterkonna kaua-aegne Sekretär Hu g o Zoeg e von Manteuffel äkitselt ära surnud, üks meeS, keS läbi kõige oma elu-aea palju tulusat tööd khristlikkuS waikuleS teinud, kuida ülepea kõik tema elu kõikumata khristliku usu ja õpetuse peale põhjustatud oli. Sündinud Härmi mõisas Kose kihelkondaS Mihklikuu 13 paamal 1830. käis Hugu Zoege von Mantenffel Toompea-, Ritter. ja Doom.kooltst läbi, studeris Peterburgus õlguse-leaduss, teenis stis esiteks Sõeamiuisttrinmi Oekonoinie- (maiapidamise)  vepartementiS, hiljemini Eestimaa Aktsise walitsuieS  ja sai Maapääwa powesi Zaanikuu 26. pääwal 1872 EeStimaa Rllteckonna Oekonomie-se renär>kS kutsutud,  hiljemini ühes ka Maamaksude-koMMissioni Sekretäriks.  Mõlemaid amteid on tema peale kalsküuimend aastat üheskoos arnldase osawusega, wästmata hoolega ja kõikumata kruuwufega tallilannd. UuS adrade-korraldamine  maamaksude asjatohalisemaks seadmiseks, üks raske töö Rootsi aeast päritud ja aegade kaikus õma põhja pealt nihkunud adrade-arwu kallal, on suuremalt janlt tema löö ja piab üheks wäga kordaläinud tööks tunnistatud  saama. Puhkamata töö oli tema waimujõudu wäsinud  ja tema termist nii palju nõrgendanud, et tema aastal  1892 Oekonomre-sekretäri ametit käest ära andma pidi; oma teist ametit on tema oma elu wiimase pääwani  wäsimakä hoolega ja kõikumata' truuivüsega tallikanud.  Kõigist heast on Hugo Zoege v. Mantenffel eiawamat  osa wõtuud, ikka aga khrisilikkus waikuses, mis kõige tema loomuse tundemärgiks ja juhiks saanud oli, ja on oma awaliku ameti kõrwas igatahes usuga sa teuga aitama malmis dtnud. Tema mälestus jäägu jäävamalt auustusesse.! ?' Jaanikuu 16. vaawal on Tallinna Rooma Katholigi  Peter-Paüli-kMus äräsükuüd Prantsusmaa Prasident  Ca rnot' bingepalwe peetub. ZuureS oliwad Erlaüchk  Eestimaa KuMnör, mitmed» ametnikud Kubernörl kanzellsist ja palju naesterahwaid ülemast seltskonnast. —' Jaanikuu 25.' pääwal astuS EeStimaa Ritterkonsia kitsam nsmu ik o RilketkojaS nöuupidamisekS kokku. --- Aeitung" kuulutab järgmist awalikku lämr-kirja: BaröN Schi l l ing > Koogult poolt on minule üks kaheksadawiiS (805) rubla 20 kopikat  suur sumKü, kui ühd näitemüügi sissetulemine , Seltsi wZitlemiseks lexra wasta Liiwimaal ja Eestimaal" heaks antud. Tähendatud seltsi mime! räägin mina meie südamelikku Mu kõrgesüdamega andjatele selle rohke ande eest wälja. Professor Dr. Karl Dehio, Seltsi wõttlemiseks lepra wäskä abiprästdent." Wene-keelekursused koolmeistritele on Tallinuci's Jaanikuu 2l . pääwal selleks korraks lõpetatud. Sõnumite järel Helstngstst on iaewad salka" kere otsimiseks Helstngi sadamast wälja sõitnud. Üks laew, mis wedu-ankrnga mere põhja läbi otsis, olla sellega ühe köwa aSja waSta toukanud. Wälja-saadetud tuuker olla mere põhjas ühe söealaewa masti köitega ja purjudega leidnud. Kahjuks ei olla tuukrid selles paikas pilka mererohu pärast mitte mere põhja peasnud; senna on aga mitmed teised laewad wedu-ankrutega saadetud. Leitud mast olla ligemaks läbiwagtamiseks Helsingisse wlidud. Sõnumid saada weel saladuses peetud Meremehed  loota p'hja waiunud laewa keret ühe kuu käikus leida. Tallinna kreisi urjadnik Zulius Peterson on Erlaucht EeStimaa Kubernört käest hõbe-medalje pealkirjaga »Laitmata teenistuse eest Politseis", saanud. -- Jaanikuu 21. pääwal kukkustwad kaks töömeest sadamas meres e, saiwad aga weel õigel aeal wälja aidatud,  kui ka mõlemad filmauähles ujuda ei oskanud. Üks õnnetus juhtus Jaanikuu 23. pääwal Rootsi laewa ,Reiha" peal. Tüürmann, kes telingaid süte wäljalastimiseks  üles panemas oli, kukkus nende ahelate kalkiminemise  järgeS laewa ruumisse ja sai nii raskest wigastatud, et teel hospidalisse ära suri. üks tööline, kes ka alla kukkuS, peasiS palja ehmatusega. Kuulus rattasõitja Trojanowskt, keS Lehekuu 26. pääwal Peterburg'ist oma sõidurattaga ObeSsa-teele läkS, et ole eesmargile jõudnud. Mõni werst Kiew'ist eemal on tema ratas katki läinud ja tema on oma edasisõitu  maha jätma pidanud. Tee Peterburg'! ja Kiejewsi wahel on 1114 wersta pilk ja seda on tema 7'/, paamaga  ära sõidnud, ligi 145 wersta pääwaS. Tallinna sadamasse on Norramaa  auculaew «.Hella" Jeamere-loomade korjandusega  tulnud ja saab siit oma korjandust Riia ja Liibawsi kaudu edasi näitama minema. Peaasi selles kokanduse? on ükS 60 jalga pit? walaskala, 270 puuda raSke. Oimud on 1 süld pitkad. saba Z sülda; alumise lõua peal olla Ühel paadil 10 inimesega ruumi. Wtru-Nigula kiriku juures on Nelipühi teisel pühal leoca-hoõpidali heaks kontsert ja nättemüük peetud, miS 817 rubla sisse kannud. Kulud on umbes 30 rubla suured olnud, nenda et tähendatud heategewakS otstarbeks omast kohast rohkest raha üle jäänud on. üleiviimafel nädalil on üks weel seisma jäänud wana uhke tamm TeÜskoples, mis seest õõnes oli, koeruse pärast põlema pistetud ja täieste häwitalud. Soowitakse, et pahalegia leitud ja teiste hirmutnseks seesuguste tooruste  ja koeruste eest karmi nuhtluse alla pandud saaks. Jaanikuu 14. pääwal ou 1. linna aus herra v. P. kirjulamise-lanalt tema taskuraamal 8 ' rublaga ära waraslatud.  Kahtluse all seisab teeni>a tüdruk selle herra jüüres. kes kohe pärast tegu ara kadunud, Politsei voolest aga >«ba leitud ja kinni wöetud oli. Jaauiküu 20. pääwa wara-homikul targastwad kolm kaabakast zirkuse ligidal ühe talumehe peale, kiskusiwad tema maha ja rööwisiwad tema raha, 4 rubla, ja tema saapad ära. Hüüdmise peale tuli gorodowoi ja wötlis ühe kaabaka paigal linul; teine sai hiljemini kinni wõetud; kolmas on kahjuks ära peaSnud. Öösel wasta Jaanikuu 14. pääwa on KadrinlhalstS Lukianowst krundi pealt üks tanade-vuur 14 kanapojaga ära waraStattid. öösel wasta Jaanikuu 24. pääwa on wargad Karlepromenadil läbi lahtise akna Baron Wrangell'i maiasse läinud ja sealt ühe hõbe-uuri, ühe kheelusika ja ühe naesterahwakübara  ara warastanud. Mitmed taskuwargused on wiimaSte pääwade sees Tallinna'S ette tulnud. Jaanikuu  24. pääwa homikul warastati wakshallis ühe aaesterahwa  taskust kangeS tungimises tema rahakott 4 rublaga. Jaanikuu 25. paaw homikul wõeli Suurel turul 16-aaslane,  juba enne warguse pärast nuheldud endine harjafepa-õpipois  Gustav A. kinni, kui tema ühe teenija tüdruku  taSkust rahakotti waraslamas oli. Ka wöidufõidupttttsil  ou mitmed laskttwargad suuremate Marguste pealt kiüni wõetud. Jaanipääwa ohka! wõeti Wilna kubermangust  pärltttd Ihlg Katz Ühe mapplga ja jBO rublaga wakShalliS kinni, mida tema wsidusöidu-platfil waraStanud  oli. Mlkki'st, Jaanikuu 29. pääwal. Juba umbes kahe Nädal! käikuS ei ole meil wihma olnud, sooja aga pääwa aeal künni 24 graadi marjus. Kõrgemad paigad karjamaal  on kõrwemas, põldudel ega heinamaadel ei näi meel häda olema. Kalasaak on wähene. nagu kesk-suwel ikka. Heina on tegema hakatud. Rakwere'l!. Neljast karganud wangift on kaks Jaanikuu  21. pääwal Kadrina jaamaS kiuni wõetud. kui nemad mõne teile kahtlase mehega raudteele minemas oliwad. Wist on nemad wave-aeal omal wttstl wirkusega ,tõöo" teinud sest nende juures on , wadakS eluks" raha küll leitud'