selle eest muretseda, et mina seda ei pea kautama. Ah see on kena ütles markii, mina usaldan ennast taieste teie hooleks. Noh, siis tulge minuga tuppa, ektselentsa kui paluda tohin! ütles Juulius. (Järg tuleb.) Mitmed otsiwad ka õnne säält, kust teda sugugi leida ei ole. Mõni mõtleb: kui mull rikkust, warandust küllalt käes on, noh, siis olen ma õnnelik, siis olen rahul ja rõõmus! Oh sa woene nõnda mõtleja, ei rikkuse ja suure waranduse juures ei ole keegi, ei eladeski õnnelik olnud. Wana sõna ütleb küll, et tühjus toob tüli majasse, aga sageli toob ka rikkus riidu peresse. Oh kui mõned, kes enne waesed olid wara poolest, aga sääl juures täitsa õnnelikud oliwad, on tunnistanud,  et sellest ajast saadik, kui nemad, kas kogemata wara pärimise ehk loosi läbi rikkaks saiwad, on nende õnn kui luuaga ära pühitud; ööd, mida nad enne rahulikult, keha karastuseks magusas unes ära puhkasiwad, on neile nüüd nende õnneliku waranduse juures täitsa piina tundideks saanud. Mitmed on ka ütelnud, et nad enne õhtul tühja kõhuga magama heites, palju magusamine on maganud, kui nüüd, kus neil rikkus ja küllus igalt poolt otse naeratades wastu waatab, nii et sageli pead ütlema: raha küll aga rahu pole mitte märki. Nõnda on rikaste oma tunnistus. Kas see tõsi on, ei tea ma kinnitada, sest et ma weel kordki rikas ei ole olnud, ega seks ka saada ei himmusta. Tõsi on aga see et rikkuse juures õiget õnne iialgi leida ei ole, seda tunnistab ka see kõige rikkam mees, kuningas Salomon kui ta ütleb: Rikkust ja waesust ära anna mulle mitte, waid anna mulle mo jagu, see on, et ma parajasti läbi saan. Noh, kust siis ometi õnne leida on, kui teda selle kõige enam kiidetud rikkuse juures ka ei ole? siis ei ole teda wist kusagil. Ei sõber, õnn on küll aga asjata otsid sina õnne, lase õnn sind otsida, siis nwid õnnelik olla ja selleks jääda. Muud õnne ei tea ma siin ilmas küll kellegile nimetada, kui ainult rahulik süda ; see on see kõige ülem õnn. On see sulle osaks antud, siis oled õnnelik, siis oled seda saanud, mis mitmed ilmaasjata taga püüawad. See ei ole aga kellegi muu anda, kui ainult selle südamete tundja, kes taewas elab, selle käest saad sa tõsist õnne ja südame rahu. Ela siis nõnda, et Ta sind selle osaliseks arwab ja seda sulle annab! iõl. Möndasugust. Maawärisemine San FranziskoS.  20. Aprillil kirjutati „Frk. Ztg.stle" järgmist: 1868. aastast saadik ei ole Kaliforuias enam sarnast kanget maamärisemisi olnud, kui nüüd. Eilins põrutus, mis 45 —50 seekundit mättas ja mille kaasas kõusarnane pauk käis, ei ole mitte üksnes Franziskos, maid ka maal palju kahju teinud. Eilne homik oli selge, jahe tuul puhus Waikse mere poolt, kui kella 2 ajal imelik mürin rvahtide körwu kostis. WarSti selle pääle käis äkiline põrutus, mis majad kõikuma pani. Korstnad kukkustwad suure praginaga ümber ja inimesed jookfiwad wälja uulitsale. Õnnelikul kombel ei ole aga inimestest keegi surma saanud, ehk küll kahju on see põrutus põhja pool Franziskot  teinud, aga ka säälgi on inimesed wigata jäänud. Vacarilles, Dixonis ja Wintersis on peaaegu kõik elumajad ja hooend prügihunikuks saanud. Inimesed elawad telkide all, mida nad nüüd häda pärast on üles teinud. Vacarilles on ka inimesi rohkesti surma saanud. Eilse päema jooksul oli meel kaks põrutust, aga wähemad kui esimene. Inimesed on suures kartuses. Kahju aimatakse 2,000,000 marka suur olewat. Naise kamalus. Emand H., käsitöölise wirk ja truu naisele, elas oma abikaasaga kaua aegu üheSmeeleS õnnelikku elu. See rõõm ähwardaS  oga otsa lõppeda ja nimelt isand H. oma süü läbi, kes enesele harjunud kombeks wõltis iga õhtu naabruse wõerastemajas käia ja hea sõbradega kardisi mängida. Sellest lõbudusesse, millel sagedaste suuremad rahakahjud kaasas oliwad,  jäi ta sagedaste kuni pooleni ööni ehk üle selle ja tuli wastu hommikut wahel tubliste nokastanult kodu. Ilma asjata katsus emand H. oma meest sellest pahast kombest tagasi hoida. Kui palumine ei aidanud, hakkas ta ähwardama. Tema seletas omale mehele, et ta teda lähemal korral joomasõbrade ees koledaste saada häbistama. Enne kui ta seda tegu täide saatma hakkas, katsus ta oma meest weel teisel teel järeleandmisele saada. Tema tõi ta iga õhtu enne wärawa kinni paneku kodu. Ühel õhtul üteldi naisele wõerastemajas, et mees naise eest ühte teise ivõerastemajasse olla peitu põgenenud. Nüüd tuli emand H. algupäralise mõtte pääle. Enne kui isand H. oma uude wõrastemajasse läks, pani emad tema saterkuue külge sedelikesi kirjaga: „Palun oma meest enne kellu 10 kodu saata." Nüüd wõib iga üks seda naeru mõtelda, mis see sedel wõerastemajas sünnitas. See sai alles sääl oma emanda kamalust teust teada ja hoiab ennast selles saadik wõeras leinajast eemal. Endine üksmeel ei ole aga tänini abikaasade wahel tagasi tulnud. -- Ujuw teatrimaja. Kasani linnas tahawad rahamehed üht teatrimaja, õigem, laewa ehitada, mis reisijaid Nishni ja Astrahani wahel sõidutab, ühtlasi aga ka teatrimaja kohuseid täitab. Lõbu ja tarwituS ühendakse üksteisega kokku. Kui aga ülempoolne luba tuleb? Ilmerikas ühes pulmas, kus palju noori inimesi koos oli, tegi keegi adwokat. järgmise plaani: Noored inimesed waliwad oma seast esimehe,  kelle kohus on kõik, mis temale sedelite läbi teada antakse, saladuseks pidada. Sedelite pääle kirjutab iga noor mees ehk neiu vmq nime ja teise nime, keda La omale abikaasaks soowib. Esimees wõtab sedelid ja peab kõik oma teada. mis mitte kokku ci sünni, aga neile noortele inimestele,  kes endid wastamifi (mõlemilt poolt) walinud, annab ta seda teada. See plaan wõeti wastu ja tehti selle järele. Plaani wili oli, et 12 nöörimeest just neid neiusid oliwad walinud, kes omalt poolt kohast nöörimeest oma pileti pääle tähendanud. Seda andis esimees ainult neile igaühele üksikult ja teiste nägcmata-kuulmata teada. Mõni kuu hiljem oliwad juba 11 paari laulatatud ja 8 meest kinnitasiwad, et nad iialgi ühel teisel teel omale prouasid poleks waliba julgenud. Eesti peiud! Kas ei sünniks järele teha? Isamaalt. Kuresaarest. Hiljuti aivaldasime sõnumi, et Romassare sadama töö pidi järele jääma, aga täna wõime jälle selle rõõmsa uudise tuua et selle ehitamisega juba mõne nädala eest on pääle hakatud. Sellega saawav siis hulk inimesi head teenistust ja tööd, kunas kõik liimalasid endid wõiwad rõõmustada, et asi nüüd paremaks saab minema. Kõige rohkem rõõmustagu need maja omanikud, kellede majad sääl ligidal on, nende elu läheb lõbusamaks ja enam elawamaks. Jalgrattaga sõitjad nähikse seia üsna jõudsasti juure tulema. Parkis ei taha palju keegi enam jala kõndida, maid kihutawad  kahe rattaga ühest otsast teise, et hoia alt ära. Saab nähja, kui kauaks see neile sääl lubatud saab, sest kui rohkem haigeid seia on jõudnud külap siis neid sunnitakse jälle jala käima ja rattad paigale panema. Nüüd on jälle lõbus suine aeg käes, millal igaüks linnalane heameelega tahaks kusagile linnast wälja jalutama minna, aga siin pole kusagil. niisugust kohta, kuhu minna. Enamast lähemad alamad inimesed Kellamäele, mõned Loodesse, sest et sääl natuke metsa ligidal on. Sell aastal näitawad need kohad aga natuke kardetawaks läinud olewad, nimelt Kellamäel, kus üsna sageli „ruusika sõda" peetakse. Noored mehed näikse üsna tormiks läinud, et nad üksteist niisuguse kohta „watusiama" lähemad, kust ka mõni üsna ilma teadmata müraka kuklasse saab. Nii moodi kardab iga auus inimene senna minna ja meie jalutus kohad jääwad ainult kisklejate hooleks. Peaks see paha pruuk jälle ärcrtaduma! Kaarmalt. Wargus. Taewaminemise päewal, kiriku teenistuse ajal, waraStud köster M. Kallase majast rohkest wäärt paberid, mitmesugust  kuld ja hõbe asju ja 85 rubla puhast raha ära. Kõik inimesed on kodust ära olnud, kirikus, kunas margal siis hea rahu oli oma kurja tööd edasi toimetada. Kuida sääl ümberkaudsed inimesed räägiwad, armutakse seda selle hiljuti wangist ära karganud Aleksander LauSsoni tööks, sest et tema nüulist meest sellel päewal sääl ümberkaudu olla nähtud, kes Kallase maja juurest metsa poole läinud. Noh, ega see siis selle käest maha ei kukku, kes umbes päris margaks ja kelmiks loodud on. Nüüd sui aegas näitab teda raske olewad kätte saada, sest et ta ennast metsades peidus hoiab. Karjast. Tulekahjud. 13. Mai öösel põles AruwaldaS Maasi talu saun ära. Et sell õhtul umbes sauna köeti, wist on siis õnnetus sellest tulnud. 15. Mail põles Leisi maldas, P. külas M. Truwerki elumaja ühes körwaliste hoonedega maha. Tuluke hakanud köögist, ning et köök üsna elatis maja ligi olnud, läinud tuli kohe rehaltse katuse kallale. Wäga oleks soowida, et igal pool ölekatusega köögid saaksiwad ära kautatud, mis wäga kardetawad on ja päälegi ehitagu köögid elatis majadest hoopis kaugemale. Kohutaw ja hale on sarnane õnnetus, kus tuli ühe tunniga inimese otse paljaks teeb! Kuldne kewade. (Wõidu-laul.) Oh kuldne kewade, Mu meelest kallike; Su päike heldesti. Toob elu kõigile. Nüüd hiilgab maarjamaa Nii kena kuuega. Oh kuldne kewade, Mu meelest kallike! Oh kuldne kewade. Mu meelest kallike ; Nüüd lilled lehkawad Ja linnud laulawad. Ka laulwad neiudki Ja lapsed hulgani. Oh kuldne kewade. Mu meelest kallike ! Oh kuldne kewade. Mu meelest kallike; Nüüd õitj'wad õuna puud, Ja ploomid mitmed muud: Ka tõuSwad põlludki. Nüüd kõrge kaswule. Oh kulde kewade Mu meelest kallike! X. Iwllce». !892. M 22 Saarlane.