Suurwürst Wla di mir Aleksandrowitsch jõudis Talwekuu 17. (5.) pääwa! PotSdam'i Wildparitt vakshalliSse  ja sai sett Keisrist vasta wõetud, miS peale Kõigekõrgemad herraSkonnad lahtises tõldaS .UuS-paleeSse" sõitfiwad. SumvürSti auukS on täna pidulaud, millest ka Wene Saadik Graf Schuwalow abikaasaga, Würst Nadziwtll, Graf Lehndorf ja Klndraladjutant Liudequist osa wõtawad. Järgmisel pääwal oliwad suured jahid. Suurwürst Wladimir on Keiser Wilhelm'! käest Keisrikoja  jahiriided saanud, mis seal üheks iseäraliseks auutähekS peetud saab. Ketserlikud Kõrgused Suurvürstid Aleksander  ja Sergei Michailowttsch on wõeralt maalt tagasi tulnud. Mitmesugused sõnumid kõigist ri ist. OdeSsa'st, Wiinakuu 24. pääwal: Wtimasel marul põrkasiwad Mustmere  peal Inglismaa aurulaevad .Clanmore" ja.Trene MorriV" nii raõkest kokku, et wlimane kohe 23 jalga sügawaSse põhja wajuS. Ligemad sõnumid oliwad weel tulemata. Kertschi lahel ou ükS purjulaew wigaõtatud, niisamati kaks wiljaga lastitud purjulaewa Otschakowst ligidal, mis ühest aurulaevast weetud oliwad. Moskwa  ' st. Endine Kornet Sawin, keS mõne aaõtate eest mitme kõrge nime all wõeral maal reisis, palju inimesi sadatuhandete kaupa pettis, wiimakS aga kinni võetud ja Sl'ber'tsse saadetud sai, kust tema ära jooksis, on nüüd jälle RjashkiS, Koõlowi raudtee ääreS, kinni wõetud ja Moskva sse saadetud. »- Rowgorod'ist. Hiljuti on Tscherepowez'i ja BjeloferSk'i vahel kaheksa inimese surnukehad  leitud, keS püha-rongist Moskwa ja Troize-Sergiewo vahel osa võtnud, koduteel aga külmaS ja tuiskus teelt eksinud ja surma saanud on. Wilna'st. Wttnakuu 2S. pääwal suri Teise jalawäe-korpuse kommandör, Kiudral-adjutant  Driesen, paradi juureS äkitselt südame-rabandufeSse  ära. KrasSnojarSk'ifi. Cirkufe-peremeeS  Pankratow, kstkiS Siber iS tnntud, on ühe jäu oma kaasalaõtega röövmõrtsukate läbi surma saanud. Pankratow  olt oma kaasalaStega KraSnojarSk'ist ZrkutSk'tSse reisimas;  KanSki linna ligidal kargas ÜkS röövlifalk nende wankre peale. Direktor sai paigal surnuks löödud, kaks rammu-meest saiwad surmani haavatud, kaks poisikest ja ja ükS tütarlaps saiwad siutud kätega ja jalgega vank, riSse jäätud, mida röövlid tühjendanud oliwad: Ainult naljategija Feodorov, keS ennast õlgede alla peitnud, peaflS kahjuta. CherSson'tst. Põllubank on 140 mõisa Jekaterinoslawi, BeSsarabta, Tauria ja Cherösoni kubermangudes maksmata intresside pärast avalikuks äramüümiseks  määranud. Maakonna poolest on nõuukõ wõetud. kõiki kõrtsist hädaaluSteS maakondades CherSsont kubermangus kinni panna. Jutu-leht. Tema esimene ja wiimane jänese-jaht. Schlumpert olt oma jahiriiSta, ühe wana kahe-rauaga piStongi-püSfi, kätte walmiS võtnud ja katsub filmanähtawall  kergituseks sügawalt hinge tõmmata, midaseeõptdtne kihisemine  kinni panema kippuS, ja ei kuulnud ega näinud õiete ühtigi enam. MiS hakkaS tema paremal poolel ja pahemal poolel paukuma ja tui ÜkS põesaS tema eeS liikus,  pidaS tema oma püSfl otsa senna-poole, keSket ajajaid, piigistas mõlemad silmad kinni ja andis tuld. .Bttsch!" tegi pistong ja jäneS jooksis just Schlumpert'! seisupaiga peale. Kõrvalt paukuS ja jänes lõi ratast. .Nimrod" unusta? kõiki sõnakuulmist ja kargas jänese poole, mts aga heaste korda ei läinud, sest tema oli nööriga jahikoti külge siutud. Schlumpert tundis rihma pingutamist ja kni tema mitte käägistatud saada et tahtnud, siis ei oluud temal muud nõuu, kui tagurpidi kaasa jooksta, nii heaSte kui see korda läkS. .Nimrod" kiSkuS nagu hull, maaler komistas itta ruttemini tagurpidi ja jõudis sedaviisi ikka eemale küttide-rtdast, kuuni tema wiimakS, pooliti käägistatud,  seljitt maha kukkus ja laskmine selle tiiwa peal seiSma pidi jäätud saama. Pfiffig kargas senna, võttis nöörist kinni, koera tagasi kiskuma ja temale teenitud nahatäit andma/ Takistatud jahi-rõõmust hoolimata, oli see lugu teistele nii palju nalja teinud, et nemad naeratates Schlumpert'! äpardust kahjetsefiwad. .Õnn oli weel, et Teie püss mitte laetud et olnud/ ütles Schlumpert'i naaber paremal poolel, .muidu wõikS wahest ükS ehk teine ajaja nüüd hea hulga haawleid oma külje-luudest wälja puistata Teie pidasite ju oma püssi otsa otse nende sekka/ Mitte laetud?" tõreleS Schlumpert, kes wiimakS jälle omo mõtteid kogunud oli. .Kust siis see jäneõ seia tuli?" Ksik naerfiwad. .See oli minu laeng, Teie juures wälkub ainult piStong üleS", ütles naabri-kütt. .Hm", uriseS maaler ja rapuStas maguS-hapu näuga pead. Kaltenhagen olt tema silma ees püssi laadinud, kaS piaks wahest Miitsuke temale seda tempu teinud olema —? Aga palju aega temale järelmõtlemiseks ei jäänud; kütid pidiwad teisele ajamisele ruttama, mille juures neil lagedal wäljal kaewatud aukudes seista ja ennast elte-ptstetud  puu-oksade taha peita oli. Sel korral saiwad koerad  ajajate juure antud ja nenda ei wõinud .Nimrod" wähemast uut rumalat tükki teha. Waewalt oma auku jõudnud, laadis Schlumpert ühe padroni oma püssi iga raua sisse. Ajamine algas, paremal poolel ja pahemal poolel langesiwad juba jänesed, ilma et Schlumpert weel korda lasta oleks saanud Wtimaks kargas üks jäneS otse tema poole. Schlumpert pani püssi palgele, piigistas harjunud wiifll jälle mõlemad silmad kinni ja laskis korraga mõlemad  rauad lahti. See paukus küll hirmsast kõrwade ees, aga tema ei olnud märkanud, et ainult üks raud lahti lä?S. Kui tema silmad jälle lahti tegi, kargas jäneS just üle tema pea, et ruttu kummardama pidi. .See on ometigi liiga rumal/ uriseS tema paha meelega, .see 101 l jäneS! Noh, teine kord paremini/ ja jälle toppis tema ühe padroni iga raua sisse. Laadimine ei olnud õige hõlpsast tema käes käinud ja kui tema jälle laskmiseks malmis oli. nägi tema juba ksikist küttist omaist aukudest ronima ja ajajaid oma eeS seisma. Ajamine oli möödaS. .Ka seda weel/ uriseS Schlumpert ja ronis ka august wälja, küttide kogupaika minema. Et ajamine küla ligidale ulatanud oli, sellepärast arwati heaks, kesk-heinet küla-kõrtsiS võtta. See oli fee kesk-homik, mille peale Schlumpert ennast nii väga rõõmustanud;  aga tema oleks «aletama pidanud, kui ütelda tahtis, et temal selle juureS rõõmus meel olla; juba liiga pilkamist oli tema teeninud. Jahi-peremeeS, keS kõiki heaste muretsenud oli, kiskus teda jutustamise sekka ja katsuv tema meelt äparduste üle jahutada. »3a teise ajamise juureS ei tulnud jänesed Teile ka õige parajast?" küsis tema naeratates. .Tultwad küll/ wastas Schlumpert vaikselt, .lasksin koguni kahe rauaga korraga, paraku aga mööda." .Muidugi", pilkas Seelemann, keS tema naaber olnud oli, .101 l püss oli temal rtsukS eeS, muidu oleks tema jänest kätega kinni wõtta wõinud, see kargas otse tema auku/ Ksik naerfiwad ja maaler tegi jälle hea näu paha mängu kohta, naeris kaasa. .Noh, olge julge/ ütleõ jahi-peremeeS, pärast keskhomikut  tahame lõpetuseks weel üht kesa-pSldu põesaStega läbi ajada; Teie koer on ülepea õige hea, ja et seal jäneseid  on, siis ei saa õnn Teil koguni mitte puuduma. Sedaviisi, head jahi-õnnel" Klaasid kvlafiwad kottu ja kui tuaS weel ükS sigar põletatud oli, siis saiwad piibud suitsema pandud ja kõik seltskond läks wälja, sel korral tlma ajajateta, kesa? põllu poole, külast teisel poolel. Schlumpert oli, osalt oma pahanduse alla-loputamisekS, osalt julguse kasvatamiseks, õiguse poolest rohkem joonud, kui tema wälja kanda wõiS ja Salomon andis temale nõuu, suitsetamist seiõma jätta ja mütsi peast ära wõtta, et pea jälle selgiks. Seda ei tahtnud maaler aga mitte teha, tema aimas selle hea nõuu taga mingisugust lõksu ja suitsetas wägewamini kui enne. Kohalise põllu peale jõudnud, pani jahi-peremeeS ka siin kütid ise nende fisupaikade peale. Schlumpert sai oma seisupaiga pahemapoolise tiiwa viimases otsas, juhatusega  laia maantee peale jääda ja koera kraawi mölemil poolel otsida lasta. .Teil on siin kõige parem seisupaik/ ütles jahi-peremees  lahke naeratusega, .kui Teie koer hoolas ja tähelepanelik  on, siis ei saa Teil siin jänesetest puudma; kõige põesaZte all kraamides on jäneseid ja nemad on pesas nii kindlast paigal, et koer meid välja ajama piab. * Schlumpert kogeldaS natuke tänu-ssnu ja katfuS, kui jahi-peremees ära läinud, ennast ümberkaudse maaga wöimalikult tuttawakS teha. Päike seisis selgest taewa peal ja wärske lumi läikis ja säraS, et vesi temale silmadesse tuli ja tema õiele palju ei näinud; üht lume-prillt ei olnud temal kahjuks kaasaS. (LõpktnS jääb tulema.) «ousxpo». - 18-rv 1592. » -»M-o ,«llorxachis-° SõK°°>o»i. ?ow«. 7? Teadaandmised- Tellimised meie lehe allinna Sõber peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors': trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1892 aasta peale: postiga ehk Kodu kätte saata aastas 3 ruõla kop. poolaastas i „ 70 Tallinnas iseäratuua aastas 3 ruöla 40 kop. poolaastas 1 40 Tallinna Sõbra" miiaandja Kiudftrs'i pärijad, Kaia unl. Kr. 48 W>, (ciM Pooki ma Eestimaa rc Head heinad on müüa Hiamiie mõisas. Mid ja kaalud mis pruukimises, (pole heaSte iira-öientatud),  niiheasti uued kui wanad saatvad õiendatud ja kölwaliseks tehtud. W. Paalzw, wassesepp ja metalliwalaja, Rotermamii poewastas. Lindfors'i trükikojas on ilmunud: Eesti llm-ralM Aleilder ehk h t r«amat KBSS aasta Pea te Hind: F kov. IQV tükki S rbl. S 0 kop. IVOV tükki LZ rbl