naisterahwas sugulaste juures, oma mehest lahus, sest et see teda iga päcw oli sõimanud  ja peksnud. Õnnetu naisterahwas oli wiimasel ajal raskesti haige olnud, nii et tema omale wiimast Jumala armu nõudnud, mida temale ka antud. Selle järele hakanud tema terwemaks saama, nii et lootust olnud täieliku terweks saamise poole. Aga ülemal nimetatud ööl on tema mõrtsuka käe läbi surma saanud; homikul üles ärgates leidnud pererahwas haige moodi tühja olewad, mis imeks paneme sundis, et kuhu haige nii wara mõis minna? Mindi kohe õue waatama, suureks ehmatuseks  leidsiwad nemad haige õue päält mere seest maast ja ilma pääta! Wist oli mõrtsukas  pää kaasa wõtnud, sest et teda kusgilt leida ei olnud. Kuritöö kordasaatjaks arwatakse naise oma meest. Wäljamaalt. Prantsusemaalt Prantsuse ministrid okiwad laupäwal 23. Juulil, presidendi Perier'! juhatusel Korea ja Kongo asjade pärast nõuupidamisel kooS. See Prantsuse  laswastik, mis praegu Aasia meredes mukib, saab käsu, ennast ühte koguda ja Korea sadamatesse sõuda, et sääl Prantsuse interesside (kasude) üle walwata. Et nüüd anarhistid Perier't kangesti surmaga ähwardawad ja nende ähwardused, kuda nemad siia saadik on näidanud, mitte tühjad pole, siis on Perier'l ja tema perekonnal,  kui nemad wälja jalutama ehk sõitma lähemad, alati hulk salapolitsei ametnikkusid kaasas. Ka ministritel on niisugused kaitsejad  olemas. Jtalias ja nimelt Akireales, on 27. Juuli homikul jällegi kaunis äge maawärisemine  olnud, kahju ei ole aga suur. Selle waStu on maawärisemine ZaffaranaS palju kahju teinud ja on sääl ka K inimest surma ning mitmed haamatud saanud. Pikemad teatused puuduwad alles. Liionis on kolm anarchistlast 3—5 aastaks sunduse wanitööle mõistetud, sest et nad anarchistlisi mõtteid edendanud ja Caserio mõrtsuka tegu kiitnud. Bartselouast teatakse järgmist kohutawat  kadeduse lugu: Spulweda uulitsal üheS majas elaS igalt poolt auuStatud abielupaar Estiart rahus ja õnnelikult, künni proua Estiart 14-aastase Rosa Domenechi  teenistusesse wõttis. See oli aruldane  ilus ja wara täiskaswanud tütarlaps ja marsi märkas proua Estiart, et tütarlapse  ja tema mehe wahel sõprus sigis. Proua kadedus noore tütarlapse wastu kaswis iga püewäga, künni ta wiimakS hirmsa mõtte pääle tuli, tütarlast ja iseennast  ära hukata, mis ta ka 18. Juuli homikul  tegi. Ta määris oma riided üleni wiina spiiritusega, kutsus siis Roosa enese juurde, keeras ukse lukku, pistis wõtme taskuse, kallas ka Roosa riided üleni spiiritusega  märjaks, pistis siis oma riided põlema ja tormas tütarlapse kallale, kelle riided ka kohepõlema hakkasiwad. Õnnetuma tütarlapse hädakisa pääle tuli naabrusest abi, kes ust lahti kiskudes proua Estiarti woodist, Domenechi moodi eest põrandalt pool ja põlenultleidsiwad, mõlematel meel weidi elumärkisid  sees. Hospidalisse wiieS furimad nad mõlemad tee pääl ära. Kui mees õhtul koju tuli ja nende surnukehast hospidalis  nägi langes ta minestusesse. Kuresaare kiriklikud sönumed. Puhapäewal, 14. Augustil. EeStikeeli Jumalateenistus kellu V»l2. Jutlust ülemõpetaja Lemm. 1354 32 Saarlane L IWH x. xWKmUsze-k L»^«.SW TnMwd „Sm«sai»r« nÄalilthi" trülitij». Teada and mised. Muratfist on uks mana kmd Mi hodm Lra kadunud. Märgid: paremas kulges on ümargune  lapp kaela pääl, kesk selga käib põigiti rida walgeid karwi. KeS seda hobust Muratsi mõisa toob ehk senna teadust annab, saab head waewapslka.  Teadaandmine. AO Augustil homiku kellu 10 saawad Braakli mõisas mööblid ja teistsugn elumaja  kraami oksjoni wiisil ära müüdud. ZWrillste kalelldri ostjad, kellel allnimetatud kalendrid käes on, saawad järgmised kingitused: 1) ZF „Saar!aft" 1804 aasta pääle. Laarlass Mkikoja valitsus. -dne waranduse kastike F. Edrrbrrz. Hmd: 4Z kop. Würst Taweti kojast : Kolm aastat pühas Hi»d: 1 rubl. p»»m-S raamawtauplusrS. 44 lugejaid, kes lehte ainult esimese pool-aasta pääle on tellinud ja teda teisel pool-aastal weel edasi soowiwad saada, palume tellimist aegsasti uuendada. „Saarlane" maksab 1. Juulist kuuni aasta lõpuni: kroonu postiga 1 rbl. 25 kop., Kuresaarest ise ära wiies ehk maa postiga 1 rbl. Kuresaarest: Kuiwastu—Hapsalu—Väitiski ja süült raudteed mööda Tallinna, Jurjewi ning Peterburgi. Kuresaarest —Riiga. AlllllllW kapten K. saab 1. Augustist künni 19. Augustini sõitma: igal reedel kellu 10 homiku Kuresaarest Kuiivastu, Hapsalu ja Baltiski „ esmaspäewal kellu 8 homiku j „ k-llu S õhtu j Kur-ia-r-ft - R..g-^ Nh-mat teadust MMi KH-oS. Lange. Ma auurulaewade  P ii t V i d. Muhusse, Hapsalu, Tallinnasse ja Peterburgi. ll. Augustil. kapten L. Schmidt. l4. Augustil kapten K. Wolter. „«lekfauder II." 18. Augustil kapten R. Junker. Lühemat teadust annab Riiga: „Konsta«ti«" 11. Augustil kapten K. Wolter. „Aleksander II." 14. Augustil kapten R. Junker. „Riiga" 18. Augustil kapten L. Schmidt. R. Wildenbera.