Tallinna Sõber M 32 KolmteistkümneS aastakäik Tallinnas, Leikusekuu 8. Pääwal 1891. Ultöldiilt aeilltht Eesti riiliivllle mail ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Malsäb Tallinnas pärijate trükimajas: aasia» / S rublas 40 kop.— pool-aaStas l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStoS ......... 3 rubla Ppol-äastas ! rubla 70 kop. Knulntnled maüsawad iga rea ehk lelle aseme peatt S kop. wöetakse wasta: Aallinnas: Li«i»fors'i parijate trükimalas. V-terSar tt»' « 64. - Zartns: Laalimann. - Aakweres - J -Kapsal»-- ch. KaM-rg.-Ltöalas- A. Karow i raamatupood. Aarwas . Al Walkas: W. Audolst. Anresaares - W. Lange. - Maal- kuida iseäranis kuuwiätsl WaStajo redaktor W. F. Eich hor n. Tlab Balti«kis, - kirjad tsiwad BaUiskt (Baltischpart Register: Üleüldised lõimnttd ilwailmast. —Oinal!? 'maalt. Tallinnast: Seadnse-pläan tööliste sunnitud kinnitamiseks.  Prqntsusmaa laewuStikku lahele tulemisest. Ewaug.-Luth. usutunnistuse maarahwa-koolide  õstpijade eksamid. Järestehtüd 10 rublased paberrahad. Mi Siberi-katku wasta. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Heinakuu 26. pääwal Määramata hiilgawad pidud Peterburg'is, Kronstadt'iS ja Moskwa'õ, mis Prantsusmaa kaemuslikus pealikutele ja meestekondadele igalt poolelt anti, on nüüd möödas. Heinakuu 23. pääwa homikul saiwad admiral-laewa ,Marceau" ankrud üleS tõmmatud, mis stiS teiste eel wälja jooksis, kuna teised ja Wene söealaewad ,Sweabörg", ,Röinda", ,Najesdnik" ja , Admiral Spirtdow" järel läksiwad ja ÜheS Bjorkoe lahele sö-tflwad. Tallinna lahele ei tulnud Prantsusmaa wöerad mitte, kuida esiteks kirjutatud oli jä kuida mitmed ringkonnad igatsusega ootasiwad.  See WöerüSkäik näib üht polilika-tähtsust saanud olema, Mida Europa suur-riigid sunnitawal wiisil oma tähelepanetflise alla -võtma piawad, kui omats arwudeS mitte ekfidä ei taha, sellepärast algame sellega täna oma üleüldist ümbetwaätamist suures mäailmaS. Ametlikku tunnistust sellest tähtsusest andstwad Majestät Keisripraua niMepääwal nende wöeraste waStawötmine Kõigekõrgemalt poolelt ja esimene nende auukS antud Kõigekõrgem pidu Peterhof'iS Heinakuu 16. pääwal, millest ,Walitsuse Teadaandja" kirjutab: ,Igal poolel tuttaw on, et Maj  e st ä t K e i f e r Peterhosi palees antud pidul Heinakuu 16. pääwal jqrgMsi kõrgest-tähtsat terwist wäljä hüüdnud  on: ,Repsibttkä Präsident Carnot terwiseks, Prantsusmaa  laewustiku ja iseäranis Admiral Gervaiö' käsu all setSwa kaemusliku kosumiseks. * Nagu nende Keiserlikkude  sõnade seletamine nättawad Need köigei! kaksteistkümmnel  pääwal, kus Prantsusmaa laewuStik siin oli, selle eestseisjatele waõta toodud piik rida enne meie juures weel nägemata suuandmist, täis sügawat tähendust. Kui iganeS keegi, iganes ühel aeai oma enese silmaga näha WsiS, mis tähtsus Wenemaal meie Kõrge Monarchi sõnadel  on, siis wöisiwad seda nimelt meie ära reisinud wöerad  Prantsusmaa auurikka laewustiku pealt. Pilk on tõe poolest see rida hiilgawaid nähtust Wene ja Prantsuse rahwa palawatest, Milte umbtöelistest tundmustest üksteise waSta ja need kaksteistkümmend jubeli-pääwä, need keeluiamad  seletamtsed Monarchi sõnade juure, Tema truuwalama  rahwa wägewuse lunnistusekS, ilma et need -vähemastki  kogemata tulnud eksitusest, ehk -vähemastki tähendusest,  MtS igäneg kedagi oleks pahanda -võinud, segätud olekstwad saanud." Ad m iral Gerv ai s Mitme teise Prantsusmaa Merewäe.peälikuga Heinakuu 21. pääwal  pääwal Aleksander-Newski-kloostreõ käinud, Metropolit  Ifidor't õnnistust palumas jä püha Aleksander-Newski surnukirstule oma auu-kartust tunnistamas. Wärawal on Prior (klovstre ülem) neid -vasta -võtnud ja juhtinud. Surnukirstult ckrä minnes on neid altari ette wiidud ja neile seal pühitsetud saia antudt Siis on Gervais ja tema kaasälased Metropoliliga tuttawaks tehtud, kelle õnnistust nemad palunud ja saanud, ja kelle käele nemad suud annud. Sealt läinud nemad Priori zelltsse (ükstkkamriSse)  kes neid ka õnnistanud ja Neile Aleksander- Newski püha-pilltfi kinkinud.' Isäaki-kathedrätt eestseisja on Admiralile Ühe uhke Tichwini lumäla-emä pildi ja teknä kaasaläStele selle pühq-pildi pääwa-mldid kiäktnud, kui nemad selleS kathedrälts Msiwäd. Heinakuu 23. pääwal tuliwad Admiral Ger - 'Wcheh teW Prantsusmaa mereiväe-peälttud Bjötkoe' lahelt' ja 'föitjiwad uhkeS pidurongiS, Wiba Suur Wene Raudlee-sells Neile walmiStanud,  MoskwaS'se kuS neite niisamati hiilgawad pidud -valmistatud oliwad. Prantsusmaalt tulewad sõnumid,  suurtest pidudest, mida Cherbourg'is senna tulnud Wene ssealaewa,Admiral KorNilow " pealikutele ja meestekonnale  antud. Peale selle on Prantsusmaa meremeeste waStawötmine Wenemaal mitmes Prantsusmaa linnas määramata -vaimustust äratanud, kuS fiis ka selle auukS hiilgawaid pidust peeti. Kõik Europa lehed tunnistawad,  et Wene-Prantsuse ühenduS -vaidlema tehtud olla, kui ka ehk mitte kirjalikult. ,VoSsi Zeitungi" sõnumite järel olla Würst BtSmark hiljuti ühele Wenelasele kirjutanud ja kinnitanud, et Saksamaa politikaS wtimasel aeal kolm suurt eksitust tehtud olla. Esimene eksttuS olnud liialine lahkus Prantslaste waSta Berlin'i kunSti-näitusel, mis KeiSriprauä-ema  õnnetuma reisuga Paris'isse nii wiletsat lõpetust  leidis. See olla Wenemaal kahtlust äratanud, et Saksamaa Wenemaa msjudust Prantsusmaal nõrgendada tahta. Teine ekfitns oluud see, et Keiser Wilhelm ise Kolmriigi-ühenduse uuendamist kuulutas, mis läbi psnewus  Saksamaa ja Prantsusmaa wahclpingutatud saama pidi. Kolmas olnud Saksa Keisri ülearu helisew wöerüSkäik Loiidon'iS, mis Wenemaal ja Prantsusmaal äritanud ja mis peale wennastuse-pidudega Kronstadt'is -vastatud. Saksa KetSri Inglismaa-wõeruskätgu peale olla Prantsusmaa  poolt weel seda -vastust oodata, et sealised suured sügisesed manõwrid sel korral Saksamaa piire ligidal peetus  ja nendes neli sõeawäe-korpust senna kogutud saawad, kuna enne juba ühe korpuse kogumine wõera-maa piire ligidal naabri kahtlust äratasä Prantsusmaa poolt kiidetakse Saksamaa aealehta. et need selle üle ei käratfe ja kinnitatakse,  Europä rahu seista sel korral tõeste nii kindla jala peal, et selle üle käratseda ka mitte aõja ei ole. Wenemaa  poolt olla mullu ka 120,000 Meest Austria piirele kogutud ja seda ei olla kusagilt poolelt imeks pandud. Ikka tahawad need suured söeawäe-kogumised nagu ähwardamised  naabrite poole wälja näidata. Saksamaalt. Keiser Wilhelm oli omalk reisult, mis Põhta-kapist saadik ulatas, tagasi tules Leikusekuu 4. (Heinakuu 23.) pääwal Bergen'tsse jõudnud la reisis järgmisel  öösel soju-poole edasi. Tema pölw, mis kukkumisest ,Hohenzollerni" lael häda saanud, on paranenud. Trontjemi  Domi-kitiku ehitamiseks on Keiser Wilhelm 4000 krooni kinkinud. Leikusekuu 8. (Heinakuu 27.) pääwaks sai Keiser Kiel'iSse oodatud, kuhu ka KeiSripraua Berlin'ist  tulema pidi, kes Leikusekuu 6. (Heinakuu 25.) pääwal  oma lastega Felirstone'st, Inglismaalt, ära reisinud oli. Rootsi Kuningaga ei näi Keiser Wilhelm sel korral kokku saanud, maid taieste kui era-tnimene reisinud olema, -vist sellepärast, et wahest Saksa-Rootst ühendusest jutlust ei tehta, mis mõnel poolel ärritada wöiksiwad.  Leikusekuu  4, (Heinakuu 23.) pääwal lõi wälk Rathenow'is, BerliN'i ligidal, ühe söeawäe moona-magasi sisse, mis Friedrich Suure aral ehitatud oli. Magasin põles pea kõigega maha, mis seeS oli ja kahju arwatakse I'/, millioui  marka suur olema, uimelt on 30,000 zentneril kaeru ära põlenud Leikusekuu 1. (Heinakuu 20.) pääwal  lõi wälk UeÄendorstS, Gelsenk-rcheu'i juures, wite koolilapse sekka. Surmatud sai nendest üks, üks raõkest ja kolm kergemast wigastatud. --- Heinakuu 31. (19.) pääwal on suur hulk Wene luutisi Baltimaa kubermangudest  (? ,T. t.) Hamburgisse tulnud ja kõiki wõeraste-majafi  täitnud. Kes hiljemini tuliwad, neile on kuurides korterit antud. Kui neile seal toitu antud, sits on suurem jägu kohe laewade peale wiidud. Kölnist kirjutatakse Leikusekuu 1. (Heinakuu 20.) pääwal, et Grzpiiskop  alaliste sandi ilmade pärast awalikkusi palweid pidada käskinud on. Danzig'is on Leikusekuu 2. (Heinakuu 21.) pääwal stärklafe-wabrikuS ükS auruwaat lõhki kargauüd. Tireklor ja kaks töölist saiwad raskest wigaStatud. Hamburgi juures jookflS Leikusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal aurulaew , Concordia ühe paadi peale, kus kuus noort inimest sees oliwad ja kellest wiiS ära uppuffwad. Elsass-Lothringl elurahwa hulk on aaStast 1885 saadik 38,000 hinge kahanenud. Suurem jagu neist on Prantsusmaale rändanud. ----- ,Hamburger Nachrichten' kinnitawad, et Prantsusmaa merewägi Kolmriigt-ühenduse  merewäe wasta liiga wägew olla, ja päriwad  AllStria-Ungrnmaa laewustiku rohkendamist. Glogau'st kirjutatakse, et et uputuste järges külgehakkawad  töbed kardetawal wiisil laiali lagunewad, nimelt Bletchau's, Kosiadelis, Kotzemeuschelis, Kathlau'S, NosSwitzis  ja Zerbau's. Austria Ungrumaalt. Rahwuslikud käratsemised Prag't näitusel kestawad edasi. Keisrikojas on paha meel selle üle ja Wana-Tschichilased katsuwad kära wähendada. aga silmanähtawalt asjata. Öösel wasta Leikusekuu 5. (Heinakuu  24.) pääwa tuliwad umbes 400 Kroatlast Prag'iSfe. Politsei oli pidulikku waStawõtmist wakShallis ära keelanud  ja senna wahtifi walwama pannud. Uulitsatel sai selle waõta aga seda rohkem käratsetud ja Politseil oli palju tegemist, tuisulasi rahule sundida, kellest mitmed kinni wõetud saiwad. Öösel wasta Leikusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwa on Noor-Tscbechilased ühel -viinamäel Prag'i ligidal tolme Saksa nättemängija peale tormanud, üht rinnast nuaga raskest haawanud, teist peast raske kepilöögiga.  Ka muidu et ole asjad kordaS. Wtiu'tS tasemad  Anarchistlased ärrituse-kirjast poisikeste läbi -vabrikutetööliste  kestis -välja lautada. Mitmed neist poisikestest on kinni wõetud ja kirjadest on sadade kaupa Politsei kätte sattunud. Szegedin'iS kukkuS Heinakuu 28. (16 ) pääwal kokkuhoidmise-kasfa maja üks wõlw fiSse, mtda parandati. Puru alla saiwad 15 töölist maetud, kellest sõnumisaatmife aeal 3 surnult, 4 raSkeSte ja 2 kergemate wigastustega wälja kaewatud oliwad. Mägi-jõed Tirot'tS  ja ümberkaudu oliwad alalistest wihmadest ennast jälle kaugest meega täitnud ja Salzahi, Muri ja Drau jõed kippustivad kahju tegema; PasfawS oli Heinakuu 31. (19.) pääwal uputus. Mährewist kirjutati Leikusekuu 6. (Heinakuu 25.) pääwal, et uputused seal wäga palju kahju teinud ja paiguti ksiki põlluwiija häwitanud on. Tschechi stude.rtid tahtsiwad Leikusekuu 15. ja 16. (3. ja 4.) pääwal kongressi pidada, mis aga ära keelatud sai. Serbia noor Kuningas sai Leikusekun 8. (Heinakuu 27.) pääwakS Wiinsisse oodatud, kuS tema aga salanime all olla tahab ja kus ametlikku wastawötmist ei peeta, waid wast ZschliS, kuhu tema sealt läheb. Siiski on käsk antud, teda igal poolel kohalise auuga waSta -võtta ja ettewaimistamifed selle wasta oliwad suured. Austria  lehed kiimitaivad, Wene-Pranlsuse wennaStuse-pidude peale pidada tõsise silmaga waadatud saama, loodawad selle kõrwaS aga ka, et Wene rahu-armastus jahutateS PrantSlaSte rahwus-luhina peale mõjub, ülemääralised -vaimustused  tulnud era-poolesi, kuna Wene Walitsuse-ringkondadest  kusagilt üle ettewaatliku piire astutud et olla. AuStria-Ungrumaa sügisetekS manöwritekS, kus Saksa Keiser ja Sakseni Kuningas jüures olema saamad, koguta 70,000 Meest kokku, rohkem kui iialgi enne. Taanimaalt. Greekamaa Kuningas ja tema kaks