Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwa õhtal influenMse ära surnud.? Prantsusmaalt. Laened, Prantsusmaa Parlamentis näiwad waikima. Wiimasel nädalil ei ole nendest aealehtedes enam suuremat juttu olnud. Boulangistlane Laur on oma häbemata jutu eest karistust saanud ja piab sellega wist leppima. Elsass-Lothringi maade asjus on «viimastel aegadel Prantsusmaal teistwiifi healed kosima hakkanud, kui need senni oliwad Prantslased parimad neid küll ikka weel tagasi, nüüd aga kõik mitte enam sõea läbi, waid ühe tasumise waSta. Msned pakuwad nende wasta Tonkingi asumaid Saksamaale, teised .üht uut piire-korraldamist. Palju lootust ei ole, et Saksamaa wäljalangemise wärawat Metzi ja Strassburgt wahel kallitele  naabritele jälle lahti teeks, kust nemad juba nn sagedast  üle Saksamaa «välja «voolanud on. Sealtpoolt kinnitakse  küll, .sõda ei olla nüüd enam nii kerge peale hakata, kui näituseks Napoleon I. aeal. Nüüd teada iga walija rukis, et sõda tema ehk tema poja surma tähendada wõib ja seista söea wasta. Seda ei taheta aga Saksamaal õiete uSkuda, sest sõea-tuhinad käisiwad weel Napoleon M. aeal läbi Prantsusmaa, ja ka weel hiljemini, km kõik silmad lootes Boulanger' ja tema järeljooksjate peale wahtisiwad. Nüüd on Elsaslane Edouard Waldteufel, kes enne Paris'i lehe „National" toimetuses oli, sealt aga wälja heidetud sai, Saksamaa Sozialdemokratlaste esimehele,  Bcbel'ile, kirjutanud ja toimetada palunud, et Prantsusmaa neid maid Sozialdemokratlaste abiga tagasi osta «võiks. Bebel on kinnitanud, et tema ja tema erakond  küll ikka weel selles nõuus olla, et need ,esimesed rahwad maailmas" lepitatud saaksiwad, Saksamaa Sozialdemokratlaslel  olla selleks sel korral aga liiga «vähe «võimust.  Tüli Prantsusmaa Piiskopide ja Walitsuse wahel keStab edasi. Nüüd kinnitatakse, et Püha-ifa «või tema Riigisekretär Kardinal Rampolla, koguni mitte Paris'i Erzpiiskopile kirjutanud ja allaheitmist Republika seaduste alla pärinud ei olla. Prantsusmaa käredamatel  rahwuslastel on wäga paha meel sealise Saadiku Herbette peale Berlin'is. Tema on seal Saksa Keisri sündimise-pääwal oma maja auutuledega walgustanud. Rahivuslaste lehed söimawad kurjaste selle , allaheitmisetunnistuse"  üle. Präsident Carnot on AbbaS Paschale, Egyptus'e uuele Khediwele, Auulegioni-rittrete suurristi saatnud. Senegalist tulervad sõnumid, et Oberst Humbert  seal kodurahwa linnad Senankoro ja Kerc««an'i Näärikuu 26. (14.) pääwal ära wstnud on. Prantslaste pool olla üks mees surmatud ja kakS haawatud.  Madagascar'is  on Prantslastel jälle kord tüli fealife kodurahwa  Walitsusega. Wene kolmemasti-laew land" sai Näärikuu 29. (17.) pääwal rihkute «vasta Fencamp'i  sadama suus «visatud. Meestekond on peastetud, laew kadunud. Lasti loodeti ka peasta wõima. Plaan, Pelerburglls üht Prantsuse Lyceumit asutada, on seal lahkest wasta «võetud ja Koolide-ministeriumis saada see asi vea nõuupidamise alla wõettd.  Insheniöridekool  esntrnls" on kaswandikkude wastapanemise pärast aeguti kinni pandud. San Antonio's Ameri- on keegi oma elu «võtnud, kes ennast Otto Huser nimetanud, keS aga Kindral Seliwcrstow'i mõrtsukas Podlewski  olnud olla. Wõib ka olla, et seda juttu Paris'iS jänefe-jälgedeks tehtud on Jtalia'st. Inglismaa kaudu tulewad sõnumid, et Ztalia, Saksamaa ja Austria-Ungrumaa wahel läbirääkimised  järgmise Paa p s t i-.w alimi s e üle olla, et üks Paapst tasasemast meeldusest walitud saaks, keS Ztalia Kuningriigiga lepitust teeks. Loodetakse, et ka Spania jä Portugali Kardinalid ennast Kesk-Europa Kardinalidega  selleks üheudawad. PaapSti-walimise juures tulla siis «võitlemine Kolmriigi-ühenduse söbrade ja wastaste wahel. Studentide keSkis Neapelcs, Rooma's ja Neapel'iS  on palju kahisemist olnud, üks nendest on Turin'is  ühest Professorist löödud ja sellest on kära tulnud. Roomas ja Turin'is ei ole selleks aga ühtigi nähtawat asja olnud ja armutakse, et tagakihutajad seal tööl olnud, kes tahta, et Koolideminister ennast nende kärade läbi oma aseme pealt peletada laseks, kus ehk siis kõik Nudini Ministerium kõikuma hakkaks, mida kihisewad «vaimud, Jrredentlased, Republikanlased ja teised ei salli. Turin'i suurkool on aga juba juba jälle manitsusega lahti tehtud. Portugal ist. Walitsus «võitleb raha puuduse wasta. Ametnikkude palgad piawad nende kõrgust mööda 5 künni 29 protsenti alandatud, maksud 19 künni 29 protsenti kõrgendatud, wõlapaberite intresside peale üks maks 39 protsentini pandud saama. Kuningas on omast sissetulemisest  29 protsenti maha jätnud, Koolide-ministerium on Seespidiste asjade Ministeriumiga ühendatud. Politsei M tööta töölistele ära keelanud, ennast uulitsatel, koguda ja kerjata. Loodetakse, et puudusest üle ja ilma asumaade  müümiseta läbi saab. M Türgi riigist, s Demen'iS Taga-Arabia's Punamere ääres, kestada mässamine Türgi Walitsuse wasta ikka edasi ja ei olla iialgi lõppenud, waid weel kangemaks läinud, Mrgi sõeawäge olla seal 36 rügementi aga sellest wõida ainult kolmaS jägu mässajate waSta wälja minna; teised olla waewaliseS riides ja haiged. Juba kardeta ka, et aSjad seal wäga pahaks minna wõiwad ja taheta Konstantinopelist wärSket fõeawäge senna saata Konstantmopeli lehed kinnitawad aga siiski, mässamine olla möödas. Suur-Wefir on kardetawalt influeuzas haige. Greekamaatt. Athenist kirjutatati Näärikuu 21. (Küü««lakuu 2.) pääwal, et Prinz Georg iufluenzaS haige oli. Theben'is oli Näärikuu 19. (31.) pääwa! tõõliSte-tüli  lahti läinud, sest et raudtee.töölised oma palka kätte saada ei «võinud. Raudkee-waliksufe maja sai lõhutud  ja kaks ülewaatajat ära tapetud. Sõeawäge saadeti waStapamjate wasta wälja. Korfu käratfejad on 12 kuuni 15 aaStaks wangi mõistetud. Kuida lugejad ehk weel mäletama»,  oli merine tüli Juutide «vasta sellega peale hakkanud,  et nendele süüks anti. nemad olla ühe Khristlasetüdruku  ära tapnud. Leitud on aga, et tapetud tüdruk koguni Juutide keskist oli. Astast. Schansist, Khiinast, on Inglismaa kandu sõnumid tulnud, et Tai-vuan'ts palju kutseid wõeraste äratapmiseks müüride külge üles pandud olnud. Kindral Veh-tschi-Cao olla mässajaid taieste löönud ja olnud palju «vangidega T«entsiei«'isse tulemas. Khiina Walitsuse  poolest olla kõik need Mandarinid ametist lahti lastud, kes wiimaseteS segadustes kuidagi kahtluse alla langenud. Ka maksa Khiiua WalitfuS kõik päritud kahjutasumised  wälja. Afrikast. Uus Khediwe, AbbaS Pascha, on nüüd Egyptus'es «valitsemas. Näärikuu 28. (16.) paäwal sai Kairo's seaduse-andmise-kogu awatud. Khediwe on kuulutanud,  et soola-tollist 59 protsenti maha jääb, niisamati talurahwa maksud eudise teutegemise eest ja EuroplaSte patentamakfud. ülejäädawatest sissetulemistest piab EpyptuS'e  Walitsus 25,999 naela rohkem saama, kui wölatafumtfe-kaSsa.  Omalt maalt. Tallinnast. Kroonu kruntmaksu on sel aastal Eestimaa  linnade peale 59,999 rubla arwatud. Sellest langeb  Tallinna peale 41.599 rubla, Rakwere peale 2779 rubla, Hapfalu peale 3699 rubla, Paide peale 1439 rubla, BaltiSki peale 799 rubla. Kooli-igaliste laSte käimisest Greeka-kakholiigi koolides Vallimaa kubermangudes  kooli-aaStal 1399—189!, oli .Rishki Wcsinit" üht aruannet loonud, mis nüüd ka ,Walitsuse TeadaandjaS"  üles «võetud on. Selle järel on neis koolides käinud: Liiwimaal 8639 poeglast ja 4457 tütarlast, nende keskis 19,924 Greeka-katholiigi ja 392 l Ewang.-Luth. Kuuramaal 1747 poeglast ja 482 tütarlast, nende keskiS 899 Greeka-Zalholiigi  ja 1147 Ewang.-Lulh. usutunnistusest; EeSti maal 1318 poeglast ja 593 tütarlast, ncade keskis 1291 Greeka katholiigi ja 615 Ewang.-Luth. usutunnistusest. Kõikides kolmes kubermangus kokku on neis koolides 17,247 koolilast käinud, mis eelkäinud aasta «vasta 322 rohkem «välja teeb. Mitte neiS koolides ei ole mitmesuguste  põhjuste pärast 2799 kooli-igalist last Greekakatholiigi  usutunnistusest käinud. Nende saatmiseks Greekakatholiigi  usutunnistuse koolidesse on sagedast maniksewaid abinöuufi katsutnd, mis aga mitte igakord okskarbele saatnud  ei ole. Sellepärast olla tingimata tarwis, «vanemaid Greeka-kolholitgi usutunnistusest, kes oma lapsi mitte selle usunnistuse koolidesse et saada, rahatrahwide alla panna ehk, kui nemad maksa ei jõua, teisel wiifil nende wasta üles astuda. Kooli-konfeili poolest on nüüd üks uus seadus tehtud ja Püha Synodt ülemprokuröri ette pandud,  mis Greeka-katholiigi usuliste kooli-igaliste laste käimist oma usutunnistuse koolides sunuitawakS teeb ja üheS ka nende «vanematele ja omaksetele nuhtlust määrab, kes seda seadust ei täida. Kiheikonna-koolid Greekakatholiigi  usutunnistusest olla rahul-olemiseks kordaS. Abikoolidest  ei wõida seda kooliõpetajate wähese etteivalmiStauiis.'  pärast mitte ütelda, loodeta aga selles pea parandamist  saata. Rahwakoolide-inspeklorid köigeist Tarku koollkonnast tulla ;R!sbki Westnlku" sõnumite lärel Küünlakuul  konferenzikö Tartusse kokku, mitrne asja Üle rohivakootides  nõuu plddma. Konferenz saada mitu pääwa keStama. Seadus erakoolide asutamise üle saada «meste läbi «vaadatud ja mitmeS tükkis muudetud. Nimelt saada selleks ainult neile luba antud, kellel kõrgem haridusegraad  on. Baltiskist. Näärikuu 29. pääwal. Ilmad on meil ikka natuke kõikumas olnud; Mm tõusis wiimasel nädalil  12 graadi peal, on täna aga jälle 2 graadi peale langenud. Ilm oli waikne ja meie ligem lahe on nii palju kinni külmetanud, et inimesed Pakrt-saarelt üle käiwad.  Näärikuu 25. pääwal tuliwad Lübeki aumlawe Elbe" peenkauSaga ja Amsterdami aurulaew ,Rembrandt"  pAUwilladega fiSse. Täna üteldakse kakS aurulaewa  saarede taga ootamas olema, künni ehk lõunetuul tee lahti lõhud, miS tulemas, olema näitab. Rakwerest. Kohaline .Teaadandja" kirjutab, et tSnawnscd laadad RakwereS Näärikuu 27. ja 28., Jaanikuu 16. ja 17. ja Mihklikuu 26., 29. ja 39 pää- " wal veetud faa«vad. Waiwara'st. Waiwara koguduse koolimaja on Näärikuu  29. pääwa homikul maani maha põlenud. Kuida sealt kirjutatakse, olla tuki kurjast käest pandud. Koolmeister  elanud aina üksi seal ja läinud Laupääwa õhtal pärast kooli-aea lõpetust naabrusesse wõerüsele, kust tema «vast EsmaSpääwa homikul tagasi tulla tahtnud. Tuli on koolimaja õlekatuse külge pandud olnud ja kurjategija näib seda kalkani kõrgemalt trepilt teinud olema, sest sealt on tuld tõusma nähtud. Kui seda ka kohe nähtud ja rahwaS kohe senna ruttanud, siiski ei ole kustutamise peale enam mõteldagi olla wöinud ja abitegijad on sellega leppima pidanud, et aknad sisse lõiwad ja kooli-pingid, raamatud, suured seina-kaardid j. n. e. wälja peasisiwad. Koolimaja on 699 rubla eest kaitse alla antud oluud. Tartu st Keiserlik Liiwimaa Oekonomia-seltS lõpetas oma Näärikuu-kooSolekiil Näärikuu 14. pääwal ja järgmisel  pääwal pidasiwad «veel Kala-püüdmise ja kaSwatamise.settS  ja Baltiinaa Meksa-selts koosolekut. Wiimase seltsi liited on juba peale 199 löuSnud. ArutamtStest Oekouomia-sekW ou iräha. et MtamiSle läbi .ReSsursia-" aia oStu.kontrakti ki,«uitamise juures, sel aaStal näitnS weel waua paiga peal piab peetud saama. Seltst Präsident, herra N. von ESsen-Kastrelt, koStiS EeSti Pöllumeesle.seltst palwe eest. Näärikuu 26. ja 27. pääwal  Tartus peetawale lisanäitusele auuhinnamõistjaid  saata, ja faiwad selleks herrad Sekretär A. von Akermaun ja O. von Seydlih-Meerilt määratud. Direktor  E. Beckmann pani aruannet wiimase näituse stSsetulemiõtest  ette. Need on küll natuke eelkäiwa näituse taha jäänud, ikka aga õige röömuSlawad olnud. Direktorini»  sai ühel healel uueSte ametisse walitud. Omas awamife-kõnes on seltst Prästdent, Landrath von Oettingeu-Kuremaalk,  nälja-hädast Wenemaa seespidistes tuberlnangudest  ja abinöuudest selle waSta rääkinud ja nimelt tähendanud, et koguduse-maa oma sagedate jägamiStega hingemaa osadeks, ja koguduste üheskoos wastatamine wölgade ja maksude eest, suuremat süüd selle junreS kannawad.  Põllutöö olla abi seesuguste looduse-wöimude waSta, nagu pitkaline põud, leidnud : maa hoolas harimine, kunst, sõnnik, rehkendatud karttchwli-kaSwatamine, mõistlik wiljawahetuse  kord, ta pruul-köökide asutamine, m!S põldude rohketldatud rammulamijt tuetawad. Need olla need abinöuud.  mis Vallimaa kubermangudes juba «võitlemiseks waSlaste looduse-wõtmude «vaSta ja pöllu-andete rohkendamiseks  tarwttatud saa wad. Ainult põlluharimise parandamine  olla Baltimaa põllumehele «võimalikuks teinud, «vähema tuwga «vilja kaswalada ja sedawiisi rohkemat puhast sissetulemist oodata. Tugi on põllumees felleS parandatud keedes ja Põllutöö-seltsides leidnud, mis kauba «vedamist maailma-turule ja põllutöö-tarwituSte odawamat muretsemist kergitawad. Kulud, mida täieldatud Mu. harimine tarwitab, saada rohkest tasutud. Endine witS, mis järel wäljaandmiSte wshendamine targaks peetud sai, olla oma kail «vastust leidnud; mõistliku parandamise kulud ei tõusta mitte selsamal mõedul, waid palju wähemal, kui põllu puhtad sissekandmised. Kui Üks «vakamaa 7 tunni 3 waka asemel parema harimise abil 12 wakka wllja annab, siis ei olla kasu mitte kahekordseks kaSwanud, waid «vähemast neljakordseks, nenda et parandamise-kapital  rohkeid intressist kannab. Nüüdsed pöllutöö abtnöuud teha põllumehele «võimalikuks maadega wöidelda, miS «viljakamad ja looduse poolest rikkamad on, sest ka kehwad põllud anda mõistliku harimise abil rohke! saaki. Peerburgist. Keiserlik KõrguS Kindral-Admiral Suurwürst Konstantin N«kolajewi tsch' i «katmisest Peter-Pauli katdedraliS Näärikuu 18. pääwal, kirtutab ,Walits«lse Teataanja": .Homikul wõtsiwad söeawäe  au «anduriseks kommanderitud meeStekond, Soomemaa gardi riigement ja meremäe gardi-ekipashe, Kontre-Admiral Newachowitschtt käsu all, aset kindluse wallikerdel ja kakS batkcried jala-fuurtüti wäge ja üks batterie raksa suurtükiwäge  gardi wäefl Äindral-Major Onoprijenko käsu all, Troizki-plalstl, frontiga waSta Neewa't. Ülem kommando seisis Kindral-Lieirtenant Rölkatfchew t käes. Peter-Paulikathedrali  juureS oliwad auuwahid gardi-ekipashist. Kell 19 acal hattasiwad Keisrikoja ametkond. Majestät KeiSri kaaskoud, esimese nelja rangklasst kandjad, wõeramaa söeamehed,  Kindralid ja Peterburgi garnisoni ülemad, mille eeöülem Körgeftönnis Suurwürst olnnd, ja saatekonnad ennast kathedraliS koguma. Kell tuliwad Majestätid  Keiser ja Ketsripraua, Ketserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärija. Kuninglik KõrguS Rootsi Kronprinz,  Keiserlikud Kõrgused Suurwürsti-prauad Maria Pawlowna, Zelissaweta Feodorowna, ZeliSsaweta Maw- MMaa, Mm Konflantinowaa Würtemberg'i Herzogipraua,