KMri maiusele PeterburMse reisima pidi, M WZMetsmife järges kergest haigeks Muud ja Wimlsss tsgafi tulnud; ?a ema mõifadesss Ungrumaal ei -võida Erzherzog oma terwise pärast miile minna. Tokods juureZ, Ungmmaa Grani komitatis. on suured kiwi-sütelMgrid leitNs. —» Sarajewo'S, Bosuia's, on Talwekuu 18. sS.Z pääwal kerge maawärissmiue olnud. TriHM mitmed Jtaliafed anarchistlikkuds kirjade MäljalautaAift parast kinni wõetud. DammmM. Wene SKatekouKK-pxeestNr Kopmh2gsu'is, Protohierei Nikolai Waladujew, on Talwskim 22. (Iv.) pääwal ära surnud, 62 aastal wana. Talwekun IL. (7.) pääwal, km MajeM Keiser Aleksandrr UI. matmisepääwal,  sai Wene  Leina-IlmMateemStus  peetud. Juures oliwad KmüngaPram, Kroonpriuz  ja KroonprinZi-praua, Cumöerlaudi Herzogipraua ja Fife Herzogipraua. Kopenhageni linn ja sadam olivad leina-lipxudks. Kell 12 aeal anti kindlusest suurtükkideteretust.  Roatst-NorwMMl!. Rooisi-Norw KronprinZess on Tolwekuu 19. (7.) pääwal Badm-BadeuM Rooma'sse reisinud. Suurherzog ja Suurherzogi - praua saatsiwad Kronprinzessi Oosist saadi?, k?Z sealt wahet-pidamata edasi reisis ja järgmisel õhtul Rooma'sse jõudis. Hollandist. Suuda saarestikust tulnud sõnumite Me! on Hollandlased Talwekuu 19. (7.) pääwal PoSri liuna, LomlwN Radjah Pealinna, sisse wõtnud. Radjah, iems Poeg ja poja-poeg vu wangi wõetud ja Ams?nan'iSse wiidud. Nadjah on haawstud. Mitmed kodurchwspeamehed  on ennast alla heitnud. Hollandlastest oy iZ9 meest langenud; wsenlase' on palju surnuid ja hawatuid olnud. Palju kuld- js hõbe-chteid on leitud- Leikufekuu 25. (17) pääwal kautatud wurMkid on tagasi wõideind. Mglismaali. Kuida juba suue kirjutatud, on MiniSterpräsidsnt  Lord Moftberry Parlamenti Pealttuale lausa sõda kuulutanud ja mitme! poolel armtti, et selle wana maja lagunemine nüüd ees seisab. Parlamenti Pealtua eest kastetakse aga nüüd ühelt poolelt, kust seda keegi ootauud ei oleks. lirimaa Parellitlaste juhataja Redmond. kes Pealttuba muidu wihkab ja lirilaSte foowimiSle  kõige raskemaks takistuseks Piab, on kirjutanud: ,See on tõe poolest kentsakas, neid kergemeelseid eitekuulutamist  lugeda, mis Lordide-maja wasta paisatud saawad. Nende järel wSikS arwata, maailmas ei olla ühtigi kergem, kui üht asutust HZwitada eh? alusest saadik ümber ehitada, miS niisama wana on, kui Inglismaa rm -s., »l»»- Mld on. mis nii palju ruuml Inglismaa aealugus sisse wõtab ja ka täna weel küsimata teenitud ehk teenimata! wiistl mitliouide Inglaste usalduse osaline ou. Arwüta, et üks seesugune tegu ,võiks tehtud saada, ütleme selle pölme elu-aegaS. see on kas rumaluse eh? lapsiku meel? tunnistus. Niisama heaste wõiks Mouarchi-riigi häwitamist  pärida; tõe poolest on küstkaw, kas Inglismaal mitte Pealttuba soowitawam ei ole, kui Kmünga-thron kui nende wahel walida tuleb. India'si tulnud sõnumite  järel on 6900 Wazirilast ennast lam?he!'es, Rannu maakondaS, piirel Waziristani ja Bundschabll wahel kogunud.  Seal kardeti uueste rahutumaid asju tulema. Talmekuu 19. (7.) pääwal, Majesiät Wene Keiser Aleksander 111. matmise-pääwal, oliwad Kuulngapraua ja Kuninglik perekond Windsorlls schlossi-kabeliZ, kus Zeina- Jumala - teenistus peetud sai. London'ls, WestminsterabteiS,  peeti pärast lõunad Leiua-luMKlateenistust, paljude kõrgemate seisuste liigete ligiolemisel. Enne lõunat oli Wene Saatekonna-kirikus Jumalateenistus olnud ja sellest on praua von Staal, Nmua Nowikow, Wene Saatelommkiiked,  Wene Kindralkonsul, Kuningakoja CeremWienmeister  Oberst Calville, Italia Saadik, Daanimaa Saadik ja Prantsusmaa Saadik osa wötuud. Wene kolonie kiiked oliwad kutsumata tulnud. Lõppeks peeti palme! MajestZt Keisri, Majestät Keisripraua-lAse ja Kõrge pruudi eest. London't awalikkude hoonete peal oliwad lipud poolmasti tõmmatud. - Talwekuu 17. (6.) pääwal oli Themse jõgi raskete wihmade järges kangest paelunud ja nõgu seifis wee all. Windsor'iS jäi gaasiwärk seisma ja ümberkaudu  näitas maa nagu hulk järwesi wälja. Kmuugapraua  käis häda-aluseid waatamas ja kwkis neile 50 nael flärlingi. Miuisterpräsident Lord Rvseberry wasta tõuseb tkka rohkem tõrelemist. Tema wõitlemins Parlamenti  Pealttua wasta on hoidlastele liiga käre, wabalastele  liiga tasane; niisamati teeb Jmlaste Homerule (isitallitus), milles tema Gladstone soonesse jääda wutas, temale tuska ja muret. Tema on ennast sügamast selle sisse mässinud, ei leia aga nüüd teed. mis sellest sasist wälja wiib. Gilmanähtawalt on tema selles asjas kahekeeline  olnud ja see langeb nüüd tema enese kaela peale. Niisama kõikuw näib Inglismaa wälme politika olema, nimelt China-lapan'i sõea asjus, kus Inglismaa ennast kord uählawalt lapan'i waSta pööras, seda aga jälle maha jättis. Nüüd olla mõne sõnumi järel Põhja - Amexika Ühmdaiud-riikide ja Zapanll mahe! ühsuduft-kup tehtud ja Inglismaal saada seda iviiwimist wäga pahaks pandud, mis läbi ühmdMH-rWd lnglismaa ette jõudnud on. MitmeieZ Inglismaa ja teiste riikide lehtedes  kirjutati ja kirjutakse ka Veel nüüd. Inglismaa tahta oma Välise poiMa Wsnsmaa ja Prantsusmaa poole ja sedawW KolNriigi-ühenduftft eemale nihkuda; selleks olla Wsnemaa ja Inglismaa wahel Afghauistani piire üle juba Zindei kaup tehtud, mis seda wana tüli-aSja kõrwals saadab. Km palju selles tõtt on, seda ei oie teads, Prantsusmaa lehed rõömustawad ennast aga juba ja loobawad, et Saksamaa siis üksi jääda- Palju usaldust ei teeni need sõnumid mitte. Peale Afghmnsicm'i piirete on Inglismaa ja WmeMM wahel Neel Wa"Z ja Europa HvMikuMSsl palju asju, mis ikka tuska leiimd su ja wisi ka edaspidi tsgsAa faaWad. Weel rohkem tuska on Inglismaa ja Prantsusmaa wahel Egypws's pärast ja just nüüd Madagaskari  parast, kus Inglased Howalast juba nii palju Prantslaste waßta witzals kihrttsnud on, et neid enam ilma soe ata rahule sundida ei suudeta. Sel sõbruZtusel on palju takistust ses, nn selle köitmist eh? ka kusagilt poolelt soowitakse. Saksamaast eemale nihkuda, selleks wöib Inglismaal ülepea wähe himu olla, kõige wähem Kuninga-kojas. Znglis-Jndia WalitfuZ on wastastele Wazirilastele lepitKmissks ett? pannud: Kõige Varastatud sõsariistads ja hobuste kagasi-mwimst ehk SOO rupiat (895 kuldrubla) iga hobuse eest. Kuue pahategija Väljaandmist ja mullade (MohaMmedanlaZte-preestrite) saatmist Powindsh'sse.  W-Must on Talwekuu 26. (14.) pääwani Päritud. Peamehed tahta seda wasta wõtta, ei saad« aga Wazmlasks  sugnarude üle WSimust. WastÄM?rijatk karistaMlfeks taheta sõeawage senna saata. SchMimaal ärritawad tösliske-tagskihulajad jälle töölisi tõrkumisele, kui nende pZZwKPalka ei Zõrgmdata. Talwekuu 30. (13.) päawaks oli nsunkogu GlaSgowlsfe kokku kutsutud. PrMsWMKM. Parlamentis on ette pandud, osawötmrseks  Wene Keisri matmisest 120,000 franki (30,000 kuldrubla) määrata. LsawõtjateW Prantsusmaa nimel oliwad Kindralsiabi-ülem Kindral de Boisdeffre, Viceadluira!  Gervais, Kindral Berryr, Kindral Sermet, Kontreadmiral  Sallandranze de Lamomair ja Fregattikaptsn Germina! määratud. Jälle on Pari?'-?. ?o?m meest kinni wõetnd, keda salakuulajatel peetakse, laks Sakslast, Schõndsck ja von KaSsel, ja üks Prantslane. Süü tunnistust olla vou Kassell juures leitud.  ParlammM  on 65 Mlllioni franki Päritud, et 15,000 meest Madagaskar isse wõwad saadetud saada, Ho oapidada,  sest teed pealinna Tanarivo poole piab ehitatud saama, on 45 kilometret xitk ja läheb 100 kilometrit läbi tõdistatud maade. Talwekuu !L. 57.) pääwal, Keiser Aleksander 12. matmise vääwal, on PariS'is ja kõigil Prantsusmaal suuri leina-pidust Prästdrnt Casimir Perier ja teiste kõrgemate ja nende abikaasade osawõtmisel peetud. Kauplused seisiwad  kinni ja nende peale oliwad sedelid pärast kinni pandud. TmbMe-akademia, ArraS' Linnanõuukogu  ja Bordeaux kohtud oliwad oma koosolekud Pidamata jätnud. Brest 'ts sai Pidulik Lewa-Zumalatsemstus  peetud. Passes peeti rahwa-nõuukogu 1800 osawötjaga, rahwns-leinamises ennast Wenemaaga tihendada.  Aealehed linnitawad, et kõik Prantsuse rahwas ennast Walitsusega ühendanud olla, oma ühist tundmist Wenemaaga rõõmus ja krmvastuses üles näitama. Seesugust  sügawamsid kaastundmise- ja wennastuse-lähtest on ka Prantsusmaa teistes tähtsates paikades üles näidatud. Weider selle kõrwas nätab wälja, et just nüüd Partsi leht üht otse teutawat kirja Wenemaa seespidiste aõjüds üle toonud on, mida Dr. Cyon, üks ksige agaramatest  Wene-Prautsuse wennasluse köitjatest, kirjutanud olla, kes ise SchweiZ'isse redusse läinud on. Nimelt olla Wsnemaa raha-asjad nii hukkas, et riigibankrott ja selle järge? üleüldine seWkondlik mässamine tulema kippuda. Venemaa olla nüüd nii kaugel, kui Prantsusmaa aastal 1789 oli, kus esimene suur mässamine lahti läks. Rahamehed,  kelle raha Wene riigipabmtes seisad, pidada ette waatama, et nemad omast ilma ei jää. Süü langeda Wensmaa Rahaministri peale, kes oma kaudaajamise-ühensega  Wenemaa ja Saksamaa wahel Wenemaad waeseks teinud olla. ,Soir' hoiutad Wenemaad Sakslaste ja nende wabameeliste nõuuandmiste eest ja kinnitab, st ainult kindlam ühendus Prantsusmaaga Wenemaad hukatuse  eest peasta Mõihg. See kiri on waga palju kahinat teinud ja iv ist on Dr. Cyou sellepärast esiteks oma kallist keret kõrwale wiiuud, kuuni tema mõtted ehk juurduwad. Kas need juurduwad ja missugust wilja need kannawad, seda on ära oodata. Wenemaa Prantsus-wenliastusetuisulased  wõiksiwad seda aga ikka tähele panna ja oma kuuma sellest natuke jahutada lasta. Parlamenti kom- MisfimnS Madagaskari asjade arutamiseks on sõeakulmdeks  päritud 65 millioni franki t- healega Z heale wasta lubatud. Madagaskarllsfe saadetawa sseawäe ülemaks kommMaöriks Kindral Duchene nimetatud, kes ka söeast Timkinglls kõikides peawõiilsNistes oss wõtuud on, niisamati  ka wõitlemMest KhiinlaSte wssta Formssa saarel aasta 1884 lõpu! ja 1835 hakatusel, kus tema osanmsega ja õnnega oma kohust täitnud on. BarlsmmW on igalt poolelt kinnitatud, Howalasts wMapMeMist lämmMba päridada PrMtsusmas kasu ja aun. -> ühes raudteerongis  on selle wagoni pitfsrid lahti murtud, Milles ühe uue Rrtule-sumtÄki üksikuid jagust weeti. Kss mid Varastada tahetud, see ei olnud weel õige selge, sest fMid, kus ueed seisiwad, oliwab terwed. Kohtuliiked ladi-uuriMiftd oliwad algatud. NÄia'st. Alt-Zdslia's, on raske maa- Värisemine olnud js wäga palju kahju teinud. Nimelt Rlggio's ja MesflmH M palju majasi lõhutud. Mes- K»a's on Präftktur, kohtumaja ja wangikojsd osalt lõhutud.  Kohust peeti Tmnimise-kooliZ ja Vangid wiidi ssmlaewads  peale. Kogudustest ümberkaudu w limad wZga kurwad fõNNmid» Caunisello v on palju Vabrikuid lõhutud  ja töölised tööst lahti saanud. RahMas pidas ööd lausa taewa all. Palmis oliwad juba 6 surnukeha pum alt wälja kaewatud ja peale 300 immest oliwad wigastatud;  15 maja oliwad sisse kukkunud ja 309 kipMfiwad sisse kukkuNa; kõik korterid oimad nii kangest Vigastatud, et nmdeZ elada xi Võidud. Peale msjawamnduss M kahju Z millioni lira (500,000 kuldrubla) peale aMStub. oliwad 48 surnukeha fiSss kukkunud -iriku puru alt za -50 surnukeha sisse kukkunud nlüsade Mru oli wälja kaewotud; palju inimesi oli wigsstatutz. Se«-> atm's oli ?irikn-aid täitsa häwitatud. Baillieri ja Santana  kohakondsdes oli ka palju kahju tehtud. Hiljemini on mitmss paitas meel MMwZrisemist olnud. Messt'nas peeti Talwekuu Zl. (S.) .pääwül Kardinal Gmttno kutsumise  peale suurt kiriw-rmgi, wägs palju rahwa ofawõtmis?!.  Kardinali ja Politsei ühendusi mööda sai kaihsdml-kiri?  lukku paubud, et rahwas määratuMS- hulgal sisse ei tormaks. Kuningas on omasi käest õnnetuMKteke 20,000 lirat abiks saatnud ja mitmed Zõrgsd riigi-ametnikod  on senna ruttanud. Appi saadetud sõeawägi, ülemad  ja alamad, on oma kohust suure hoolega täitnud. Häda on wäga suur. Mitmed on asutatud. -- Raskete Vihmasadude järges oli rMdteetmmel  Voltri ja Arenzano wahel TalwekM !E. (4.) pääwal wee all ja Cerwari jõgi oli üle kallaste tõusnud, Raudtee-sõidud Gmua ja Bmtimighia wahel oliwad seisma jäätud; niisamati ka hoSMe-raudtse sõidud Gmua ja Voltri, Geuua ja Poutedecima wahel. Mitmes kohas fristwud magasid ja keldrid wee all, ka Santa Ambiaua raudtee-jaam. West oli üks meier kõrge, seisis kõikides kuurides ja kaupade wäljalMimme pidi seisma pandnd saama. Inimestest ei olnud keegi surma saanud. Sau Remo's on Prantsusmaa ohwitser Kapitän Romant salakuulaMise pärast 14 kuuks mangi ja IZOO liirat Maksma mõistetud. Porlnga!'ist. Tüli Inglismaa ja Portugali mahe Mauika-mna piirete üle Löunelääne-Afrika's, oa lepitatud! ja lepitus Talweku 13. (l.) pääwal Lissabonis alla kirjutatud. Türgi riigist. Sassaun'! ümberkaudu. Arme M's, on ükZ ko!e ArmenlanSte-maharaiumine olnud. Türgi ametuikud  raägiwad ühe weikese wKstapanemise tämmatamissst maksude flsseajamise juures, teiste sõnumite järel olla aga 25 küla ära lõhutud ja peale 3000 immest, mehi, naesi D iapii. surmatud. Arwatakse, et Kurdlased külast wälja rööwimas käinud, kui mehed kottu ära oliwad, kes aga lagast tulnud ja nende saagi jälle ära wõiuud. mis peale peale Türgi Walitsus sõeaiväge nende Made kallale saatnud. EreekKMNit. AkhZnl MetropolitM--kir!W sai Talwekuu  19. j?.) Körgestõtmsa Wene Keiser Aleksander  12. matmse-pääwal, Leina-Zumala-teenistus peetud.  Juures oliwad Kronprmz ja KronprinZsss, Admira- Avellan ja palju rahwast. Sealt läkstwad kõik Wene kirikusse, us hingepalwet peeti. Parlament ei pidanud koosolekut. MmtsterprDdent Trikupis on riigi majapidamise  keesarwu aasta 187õ kohta Parlamenti ette pannud, mis V1,3ZZ,!88 franki sissetulemist ja 90,159,380 franki -väljaminemist näitab, nmda et juba 1,18Z738 franki üle jääda ja tulewat aastal enam puudust olema ei pia, mis wiimastel aastatel Kreekamaal nii palju HZda ja tüli teinud on. WalitsuS olla sel aaastal kõik Wglad paberite kuponid wäija maksa wöinud ja Zõulukuu-kupo. uide maksmiseks olla raha juba koos. Nüüd saada Walitsus  hoolt kandma, et Kreekamaa -võlapaberite hind jälle tõuseb, mille langemine kanbaajamisels palju takistust teinud on. Wilja-lollid saada Thessalia heaks poole kõrgemaks tõstetud, tollid linnades pidada maha jäätud saama. Suurem Parlamenti-liiketest on Ministerprastbentile  oma rõõmu üles näitanud. Kaua aea pärast on sedawnsi Greekamaa nigj-majapidamisest jälle paremad sõnumid tulnud, kui need aga Löe peale põhjustatud on ms seal igakord mitte nenda ei ole. ' Kõikides Montenegro kirikutes on