8 12. Nättuse-platsi tühjendamine piab Beikuse> ku u 30. pää lv a õhtani lõpetatud olema. Kõik näituse-aSjade  «vedamise, platsilt ärawiimife j. n. e. kulud kannab näitaja 8 13. Kõik näitusel müütawad asjad, peale kodulöö-asjade, piawad ühe komitee poolest antud sedeliga müütawakS märgitud saama ja parast nende äramüümist langeb nende ostuhinnnast 2protsenti naituse-kaSsa omaks; äramüüdud wiljapeksu-garnituride hinnast on protsenti inaksa. Kodutöö-asjad on äramüümise juures kõikidest maksudest Vabastatud. 8 14. Loomade ja asjade äramüümine piab kohe kontoris teada antud saama, ühes ostuhinna-protsentide tasumisega; ka «võtab komitee määratud ostuhindade juures  äramüümise toimetamist oma peale. Ainult ükS komitee poolest ülespanemise läbi kuulutatud äramüümine maksab. 8 15. Peakoosoleku nõuuwõtmist mõõda on Seltsi juhatusele õigus antud aastal 1894 peetud näitusel künni 1000 rubla tõugloomade ostmiseks tarwitada ja neid stis awalikull ära müüa. Selle läbi tahab Selts 1) lootuse läbi kindla äramüümise peale loomakaswatajaid heade ja kalliste loomade mõistlikuks kaswakamiseks ja toomiseks näitusele julgustada, 2) loomade peremeestele kerget ja «võimalikult odamat heade tõugloomade ostmist «võimalikuks teha, kus juures neil harjunud ja asjatundjate  meeSle nsuu saada on. II Regelid prämirimiseks. Prämiate (auuhindade) «väljajagamine saab komitee läbi Seltsi poolest «valitud Hinnamõistjate-kommiSstoni protokollide järel tehtud. 1. Loomade-waatus. L.. Hobused. §l. Sisse weetud hobused on konkureerimisest «välja axwatud ja samoad kiitust konkureerimisest Väljaspool.  Sisseweetudeks saamad kõik need loomad peetud, mis mitte riikiS sündinud ei ole. Z 2. Konkureerimisele saamad ainult hobused laskud, mis peale 3 aastat wanad on. Märad ei tohi mitte peale 12 aastat wanad olla. § 13. Konkurreriad hobused saamad klassidesse jäutalud,  milleS küllalise konkureerimise juures järgmised hinnad wäljajägamisele tulewad: 1. JiiutuS. Kallid h o bus ed, mitte alla 2 arsh. kõrged, n) Täisiveresed. 1. Natsa t õ u g. Täkud: I. hind Seltsi suur höbe-»nedalje, 11. hind Seltsi brongS-medaljelH. hind kiikus. Märad: I. hind Seltsi weike höbe-medalje, H. hind Seltsi brongs-medalje, UI. hind kiitus. 2. Söidutõug. Täkud: needsamad hinnad ««agu 1 all. Märad: needsamad hinnad nagu 1 all. b. Poolwere-hobused. 1. Ratsatõug. Täkud: I. hind Seltsi weike hõbe-medalje, 11. hind Seltsi brongs-medalje, UI. hind kiituS. Märad: needsamad hinnad nagu täkkude eest. 2. Söidutõug. Täkud: needsamad hinnad nagu 1 all. Märad: needsamad hinnad nagu 1 all. ,2. Jimtus. Tööhobused, talurahwa käes: mitte alla 1 arfchm 15 werschokki, muidu mitte alla arschinat. u) Raske tõug. Täkud: I. hind Seltsi weike hõbe-medalje, H. hind Seltsi brongs-medalje, Hl. hind kiitus. Märad: needsamad hinnad nagu täkkude eest. d) Kerge tõug. Täkud: hinnad nagu u) all raSke tõug. Märad: niisamati Iseäraline jäutuS. Riigitabuni poolest. Niigitabuni peawalitsus on länawuseks Leikusekuu-näiruseks  järgmised prä miad määranud: 1. Jimtus. Tööhobuste eest talurahwa käes: a. Täkkude ja märade jäuks, 4 künni 6 aastat wanad, 200 rubla. k. Aastaste sälgude jäukS sündinud aaSkal 1893, täkud «või märad, 300 rubla. 2. Jiintus. Tööhobused kõikide seisuSte käes: 2 hõbe medaljet, 4 brongs-medaljet, 5 klttuse-kirja. Riigilabuni-waiitsuse pcämirimise-regelid. uä I 1) Aastased sälud, mis prämiritud saama piawad.  ei tohi milte juba enne prämiritud olla. 2) Aastased sälud, mis prämiritud saama piawad, ei tohi milte rautatud olla. usi II.) Hobused, mis prämiritud saama piawad. mis «««itte talurahwa omad et ole, piawad Vähemast 2 arschinat  kõrged olema. Rtigltabuni-walitse htnna-mõ i st j a d: Kolleaienrath  Bruuns, N. v. Essen-Kastrelt ja Graf Pahlen. (Zääb poolele.) Üleüldised sõnumid maailmast. B a,ltiski'S, Heumkuu 19. päõival Europa üleüldine «võitlemine Nnarchiömuse «vasta on sel korral Prantsusmaal ja Jta li'S, kus neid kurjategijaid ja kõige rohkem on, kõige hoolsa tähelepanemise,  ju kohalistes riugkonades jargeS nõuupidamise all. PariS 'is on Ministrite nõuukogus. mis Pr>«side  nt Casimir Perier enese juhatusel peetud sai, Anarchistlaste  wasta plaanitud seaduse sõuakäik ette luetud ja panemiseks Purlameuti ette malmis tehtud. Jtalia PorlamentiS ou seadus lõhkumise-rohtude walmiSlamise, kauplemise ja hoidmise «lle 137 healega 240 healest wasta wõetud, seadus aealehtede üle«valwamisek? 199 healega 240 healest. (tts paragraf selles seaduses määrab, et need kes Anarchie-kahtinse all seisawad aga puuduwate tunnistuste pärast süüst lahti mõistetud saamad, «valitsuse poolest ühes määratud kohtaS elama wõimad sunuitud saada. See ou uimelt nende seltskondade esimeeSte, tuetajate  ja liigete wasta, kes kõiki tauisi seaduslikku elukorda  wägiwallaga ümber pöörata, lõhk «ida tahamad. KeS üheS määratud kohtas elama sunnitud saab, see kaulab ühes oma kodanlikud õigused. Selle wasta sai Parlamenti  wassakult poolelt muidugi küll murdu pandud, aga see ei ole aitanud, s. 0., ei ole teisi eksitanud. See seadus  piab kohe maksma hakkama ja Jõulukuu 31. (19.) pääwani kestama. Iseäranis tähtjaS selles seaduses ou, et AnarchistlaSle aSjad mitte enam süü- ehk mitte süümõistmiseks  WandemeeStekohtnte ette ei lähe, maid otsekohe  Nuhtluse-kohtule ette. AnarchistlaSle süülegeiniSte kohta aivalikkude lehtede läbi on selle seaduse põhjustamiseks  üteldud: .Kui ärritamifed kurjategudeks suusõuaga, suusõnalik õpetamine seadusliku elukorra wasta ja mässamisele,  seadust mööda Nnhiluse-kohlnle all seisab. siiS ou mõistmata, miks seesllgused teud ajakirjanduse läbi MuudemeeSte  ette minema piaivad. See ei «või korda minna, et süüdlane omale tema asja awallku arutamisega otse üht aun!äiki «valmistab." Lega, kippnja Miniõterpräsideut  Crispi cl«i peale, seisab mõrtsuka-leu katse pärast ühe riigi-ameluiku «vaSta kaebtus.' all, mis seadust mööda kakskümmend aastat wangipõlwe loo''. Kohtute ees kinni, tab tema, teda ei «võita mille lihtlasekS kurjategijaks pidada. Tema on omale ühe noore adwokati, Lollini, eestkostjaks wõlnnd, kes mitu kirja AnarchiSmuse üle walja annud on, mis tema arwates ainult üheks poliiika-ekflinseks  peetud saada wõida. Saksamaalt. on ametlikult kuulutanud,  et RedemptoriStide ja Pühawaiinu - preestrite kloostre-selkffd, miS seadust mööda Heinakuu 5. (Jaanikuu 22.) pääwa st 1872 lesuitidega üheS Saksamaal ära keelatud oliwad, nüüd õigust saanud on, ennast Saksamaal  elama asutada Nimelt Lõu ue. Saksa maa Protestant, lakle (EwangelimnlaSte) ringkondades on see palju nukrat meelt teinud, keS kardiwad, el ka nende poolest pal>n tagakiusanrist karta on, ja et lesuitid nende jälgil «varemini  ehk hiljemini ka tagasi tulewad, kaS siis kirikliku rahu peale möwldagi ei olla. - Juba mõnest aeast saadi? teeb üks pahandus Saksamaa kõrgetes ringkondades, otse Keisri-kojaS, palju kahinat. Aeg-aealt oliwad mitmed kõrged meeSterahwad ja naeSlerahwad KeiSri-kojaS ja selle ligikondaS teutlikkusi salakirjast saanud, mis milte käega kirjutatud et olnud, «vaid wäljaleigakud trüki-kähtedest paberi peale kokku kliislerdatud. lärSkie sai Keisri koja ülem Cermonienmeisler von Kohe, kui nende kirjade tegija ja saatja kinni pandud, ükS mees manast kõrgest ja kuulsast sugust, kes Keisri ju, «res iseäralises suures armuS seisis. Hiljemini on tema küll jälle lahti lastud ja aivalik arwamiue on ennast tema poole pööranud,  kahin ei ole aga jahtunud, ja kas seda asja korralise läbikuulamise alla Võetakse wõi suurema pahanduse eemalhoidmiseks  iseenesest ära õhkuda laZtakse, see on weel teadmata. Pr«nlsuSmaa lehed, mis nii maiad pahanduste peale Saksamaalt on, kiunilawad nüüd koguni, nende kirjade tegija olla leitud ja ei olla keegi wähem. ku! KeiSri kälimeeS. Sakfen-Meiningemi Erbprinz, sellepärast saada see asi kohtmaklide fiSse maetud, kus tolm seda lämmatagu. Prantslased omas himus pahanduste järel Saksamaa! uskuda seda, mujal ei «isu seda keegi -- Saksamaa kuulus «võitleja ja korraldaja Ida-Afrikas, Major von Wissmauu, on kodumaale tulnud, saada omal aeal Keisri jutule wõetud ja ka Varjiusisfe Würst Bismark', juure minema. Kuida lugejad ehk weel mälelvad,  oli see tähtjaS meeS ja kuulus ja õnnelik wõikleja, kes Afrika asiu paremini tunneb kui keegi liine, Würst Blsmark'i aeal Saksa asumaade Kubernör Ida-Afrika'?, pidi aga mitmete kiustlemtSte jarges taganema, kui Graf Caprivi Riigikanzleriks saanud oli ja lnglismaale  Afr«ka's järel andma hakkas, kus Freiherr von Soden, kes .uue kursid järel sõidab, tema asemele pandud  sai. Hiljemini on Major von Wissmann seal «veel palju «võidelnud ja tähtjal tööd teinud, nii palju kui temal Võimalik oli. Kõigist - kõiki on Major von Miss- mann asjade käiguga Saksa Ida-Afrika asumaadel rahul ja suurt kiitust tema poolt saab tema kaaswõitleja Major von Francois, kes juba sagedast nimetatud on, kes aga ära piab kutsutud saama. Wägew on Saksa Afrika asumaadel  ArablaSte peamees Wilbois; sellest ja Saksa Lõunelääne asumaadest on Major von WisSmann ütelnud  : .Seesugustest kollasetest halunkidest (ükS Saksakttline  sõimusõna) ei tohita ennast mitte witS aastat ninapidi  wedada lasta, pealegi nii kohaliste asjade juures, kui need meie Lsmielääne-Afrika Zolouiedes on; kliima on EuroplaStele hea; inarschilud saab ratsa; mitu sada meest suures meestekoudaS on wäljawalilnd mehed, enamift Saksamaa raisawäe unlerohwitserid. Ühe seesuguse .ma- «võib pea kõiki Afcikatt taõkusse pista. Waua Würst BiSmark on nüüd FnedrichBrnh'est Varziusisse elama asunud, kus snäaratumad rahwahulgad teda raudtee-jaamaõ ootasiwad ja Slawe kirikuõpetaja Vars lühikese kõne pidas. Wana-Kanzler on priske ja täides jõudus olema näilanud ja ei ole abi «vaggonist «väi ja astumises ega tõllasse minemiS waSta Võtnud. Kui teu«a tõlda igal silmapilgul oodata oli, kuuldi järSku kanget raksumist. ükS mana õõnes pärn oli maha kukkunud  ja ennast üle tee heitnud. Metsa-ülem DesenS oli sõidu wasta jooksnud ja seda juhtumist teada aimud. Teel, Cõlbitzowsis Pommernlls, on Würst BiSmark põllu meestele, kes teda teretama tulnud oli «vad, ütelnud: .Mina olin põllumees, enne kui mina politika-meheks sain, ja mina ei ole kui diplomat iialgi seda pinda ära unustanud, mille peal mina üles kaSwanud olen. Mina rõõmustan ennast, et Teie s lle kosumise ja tallitamise juureS kindlaks jääte kõige agarusega, kuida Teie sõnadest «välja koStab. Nii palju kui mina omas era-elus selle eest leha «võin, saan mina tegema. Mina olen omaS «veres põllumees ja seisan oma südamega selle seisuse juures. Sellepärast tänan «uina Teid südamest ja sooivin Põllumeeste-lühenduse  kosumist, ilma milleta meil raSkeid aegu oodata on. Sest kui põllutöö kindla jala peal ei seisa, siiS ei wõi ka riik kindlast seista Sellepärast elagu Põllutöö-ühendnSkõrgesti"Oma enese jaomaabikaasa terwist ei ole Würst BiSmark mitte kiitnud ja on oma lahkumist siit maailmast «neele tuletanud. Keiser Wilhelm reisib Leikusekuu 5. (Heinakuu 24) pääwal Kitlist Inglismaale  ja jääb Leikusekuu 7. pääwaft 10. pääwani (Heinakuu  26. pääwaft 29.) pääwani. CoweSsie. Prinz Heinrich reisis Heinakuu 27. (15.) pääwal Kopenhagen'ksse,  Daani Kronprinzi-paari hõbe-pulmaks. Prinz F e rd i na n d von K o b u r g (Bulgaria kinnitamata  Würst) ja te«na ema, PrtnzesS Ciemenline, tuli «vad Heinakuu 25. (13.) päämal Berlin'isse. Ällstria-Rngrumaait. Pragsts on üksteistkümmend inimest ühest salaseltsist kinni «võetud, kelle eeSmärk lõh. kumise-bombide ja teiSte lõhkumise-nsuude Valmistamine oli. Heinakuu 19. (7.) pääwa homiknl kell 4 piiras Politsei need mõlemad majad ümber, kus nemad elafi flis läks Politsei-ametnik oma meestega sisse ja mõlkis need uutmoodi õnnetoojad kinni, keS raudu pandud ja Politsei-kommiSsäri juure «viidud falwad. Sealt wiidi neid tugema Vahtkonna alla Nuhtlusekohtu-majasse. Wan gtde elumajad saiwad läbi otsitud ja sea! palju leitud, mis neid süüdlasteks tunnistab ja näitab, et neil wäga suured kurjalegude-plaanid ceS olnud on. Vaanimaalt Keiserlik Ksrguõ Wenemaa Suurwürst  Aunjärj e p ä r i j a tuli Heinakuu 26. (14.) pääwal Kopenhagensisse ja sai sadamas Kuningast, teistest Kuniugakoja-liigetest ja «nitmetest auukaudjatest wasta wõetud. Preussi Prinz Heinrich sai Leikusekuu 20. (3) pääwaks oodatud. Rootsi Norramaalt Konsulile-küsimine näib Norramaal  ikka weel kõiki segamini ajama. StorthingiS on 63 healkga 111 heakest Roolsi-Norra ühiste wöeramaa aSjalallitazale üleSpidamise-kulud «vasta wõetud, aga selle kaubaga, et saatekond Wien'is maha piab jäätud saama. Miilist- rpräsidenk Släng oli seda Võimatu olema kinni tanud.  Selle peale mõlkis Storlhing kõige wassakupooliSte healkega kommissioui ettepaneku kulude kohta selleks aastaks  felle tähendusega waSla, et tulewa aasta Näärikuu 1. pääwaft saadik igal riigi-jäul omad iseäralised Konsulid  wõeraStel maadel olema piawad. Norralaste kange kaelus ei taha ega taha tagasi anda. Ingliemaalt. Heinakuu 25. (13.) paama shtal kell 11 jättis Keiserlik KõrguS Weuemaa Suurwürst Auujärjepäcija Kuningapraua Jumalaga ja läks .Sewernaja S>vjesda« peale, mis homikul kell 3 merele sõitis. Sch«och'ist. ü hmduse-nõuukogu on weel kolm Anarchistlast,  ühe Prantslase ja kaks Sakslast, maalt Välja saal,ind. SeaduS AnarchistlaSle waSta on Heinakuu 25. (13.) pääwal makSma pandud. Prantsusmaalt. Protsess Prasidenti-mõrtsuka Ca., ser > o waska Heinakuu 27. (!5.) paamal Lyonis Wandemeesle ees algatad saama. Et aga Waudemeeste-