Ivoil ja kahel õöwahil korda, kahte wcnda Karl ja Jüri Kiivi wõõra omanduse remideerimise päält kätte tabada. Mehed oliivad nimelt kaupmehe Heldt'i poodiüse läbi akna tunginud, fäält juba 20 pakki kalapüüdmisc õnge haakisid (igas pakkis ligi 300 haaki) ja paar wihti õnge nööri aknast wälja wisanud. Enam pole nemad aga midagi teha ci jõudnud, sest et „pääletungijaid" neile selleks rahu ei andnud. Et Karl K. juba 6 korda enne kurjategude parast kohtu all on olnud, siis saab tema kohta tähendatud '.varguse asi ringkonna kohtu poolt harutatud, künna tema wcnd Jüri, kes ka enne paar korda istunud olla, rahukohtuniku kätte anti. Karl pisteti kohe türmi, Jüri on aga politsei järele waatamise all künni asja lõpuni. Siin olla praegu kõhahaigus laste seas liikumas. Ühel wanematel olla 3 last peaaegu ühe kuu sceZ selle haiguse kätte ära surnud. Küll mõis see ema südant haawata ja isa südant kurwastada,  oma lapsi üksteise järele kaimu künkale saata l Paari nädala eest warastati siin päewa ajal ühes majast kummutist S rbl. raha ära. Margust armutakse üürniku 8 aastane poeg korda saatnud olewat. Öösel S./6. Oktobril waraStatud Luugusc kõrtsis ühel Laimjala walla mehel, kes nimetatud kõrtsis öömajal olnud, mesti taskust 17 rbl. St) kop. ja paar tarivilist kwiitungi ära. J. K. Ansikülast. Kõigil on wist meel, meeles et möödaläinud 1894 a. suwel siin pool külgehakkam kõhutõbi liikumas oli. Ehk küll tohtri abi käepärast oli, siiSgi oliwad ka rahwa seas mitmesugused ebaarstimise wiisid pruugitawad, millest rahwaZ rumaluse pärast meel kõwasti kinni hoiab, ja mis nimetatud tõbe laiali lagunemist ainult edendasiwad. Hulga niisuguste „arsti kunstide" seast toon ühe näituseks, mis ehk tähelepanemise  wäärt wõib olla. Emal jääb laps haigeks—  kõhutõbcsse. Ta pruugib kõik oma tarkuse tema kallal ära, mis aga midagi ei awitanud; wiimaks kuuleb tema tuttawa käest, et kõige parem rohi tõbe wastu see olewat, kui hobuse sääreluu kondid õlle sees keedetud saamad ja seda õlut siis haigele sisse antakse. Kuidas kuuldud, nõnda tehtud. Hobuse, kes teab, mis tõbe läbi surnud ja mis paari kuud juba aukus oli olnud, kaewab ta üles ja täidab karma päält kõik edaspidised juhatused selle rohu walmistamiseks. Pärast seda pakub walmistatud wedelikku haigele j!apsele„kadaka marja wee" nime all, sest et wiimane halba raipe haisu tundes, tilkagi ei tahtnud wastu wõtta. „OH, õlut „sugi S" neist kontidest nii kangeks poiss oksendas nõnda et .... " ütles poisi ema weel hiljuti. Kas wõib nurjatumaid ebausu järeldusi weel olla. 17. Oktobril kukkunud Leo küla mees H. R. joobnud olekus aurulacwa «Konstantini" paalt Baltiski sadama sillas mcrde. Järele jäiivad  noor nacne ja õiks wäikest last suure ülespidamise  puuduses. Waljalast. Mõõda läinud pühapäcwal olimad  siin kusagil «joodud." Peremees teinud pääle wiic mata õlleks ja kutsunud ka rohkesti jooduiifi. kelledest aga palju tagasi oli jäänud. Joodut künni eSmaSpäema õhtuni, siis ütelnud peremees,  et õlut enam ei saa. Mis weel olla, seda hoida ta teisipäevaks «pääparandamisets." Et joodulised  siin harjunud on kuni tcisipäewani jootu pidama (mana tuttaw asi: pilkad pidud!) siis ootanud nad, enamisti mehed, „kuiwapääga" kuuni teisipäewa keskhommikuni, mil see „pääparandus" kätte oli ar..ud. Küll tvõiS joomameestel see võtmine  isegi kange olla! Müd kogub talwe wastu igaüks omale elu ülespidamist. See näib ka meie «marga poistel"  silmas seiswat. Pääle Mihkli päewa varastanud  uad siin W. walla Tanse pere aidast riiet, willu rätikust» jne. ligi 50 rubla eest ära. Õhtul oli aida sõü ette ara ununud, nõnda et kerge oli sisse saada. Aitas maraStanud nad ka kahe kirstu n:õ!med eest ära. Kuida kuulda, olla wühe jälgile saadud. Wargad olla siit ligidalt. 20. Oktobr. saatis P. walla walitsuZ ühe K. Walla nooreinchs siia walla majasse. Teda oli Ratla külast W. peremees 19. Okt. õhtu kellu 10 ajal oma aida ukse tagant kinni wõtnud. Ta ühe wüiksema poisiga (11. aastane!!) juba 90 kop. eest ivõid ja 180 kop. eest sea liha nälja tassinud. Wäikene inccsaga pääSnud lippama. Ka mancm poiss on alles 16-ne aastane ja sccolla tal juba neljas kord warguse pärast kohu ette astuda! Ka üks T. küla poisike 8-ma mõi 9-ma aastane toodud paari päcwa eest walla majasse, sest et ta kusagile majasse oli tunginud ja S kuld sõrmust ja paar kopikat raha warastatanud.  Ise alles nii noor! Oh wancmad! Miks halate juba hälli kiigutades oma pojukesele Siberi pauna malmis panema?! Mis on need margad esmalt warastanud, kelledest mangi kojad kulusemad ja Siberi tee tallatud saab? Eks nööp nõela, kopika raha jne. üsna mäikscid asju. Aga see tuli, mis lagunes kohinal. Hans. Siinsed kõrtsimehed kacbamad üksteise wõitu waeSte aegade üle. Walla talitaja norida rahwa käest raha puhas ä' ja ei jätta neiie „maikugi" järele. Hale lugu! Ehk küll harilikult ligimestele halba soowimist nurjatumaks teoks peetakse, siisgi arivame, et me mäga suurt ülekohut ei teegi, kui mc kõrtsipapadele meel hallimaid"  aega soowime. 12. Oktobril oli Waljalas hästi walju müristamist kuulda. Ühtlasi tuli ka hää hoog rahet. Terav oliwad erne suurused. Karjast. Pühapäcmal 22. Oktobril pidasiwad meil kaks õpetajat jumala teenistust. Mustjala õpetaja jagas kogudusele altarisaakrameuti, kuna õp. Thomson praami jutlust Eesti ja Saksa keeles pidas. EeSti keelse jumalateenistuse ajal oli kirik rahwast „puupüSti" tais. Saksa keelsest jumalateenistusest  wõtsiwad ainult wüe perekonna liikmed osa. Sell aastal ei saa õpetaja puuduse pärast Karja kiriku juures mitte leeriõpetust antud. Need -vanemad, kes oma lapsi leeritada sooiviwad, wõiwad neid kas Waijala ehk Mustjala kiriku juurde leeri saata. Meie kihelkonna meestel, kes „Ülemaal" töös käisiwad, näikse sääl käsi üsna hästi käinud olewat. Igaüks tuleb kaunis „pungiö" rahakotiga kodusse. 15. Oktobril pidi õpetaja Lellep Peeterburist  meil prooivijutiust ütlema. Pärast tuli aga icatus, et ta sugugi ei tulewat. Mustjala piiril põlenud hiljuti ühel taluperemehel  elatis maja, teisel ait ühes kraamiga ära. Kahju mõlematel kaunis suur. Üleüldse suurt kahju tcewad saarlaste tulekahjud selle läbi, et neil ehitused wäga madalalt tulekahju seltsis kinnitatud on, ehk et need sugugi kinnitatud ci ole. Maja kraami kinnitamist poic kõneldagi. Wäga mõnus oleks kui saarlased ehituste ja muu -varanduse kinnitamise kasust haknksiwad rohkem aru saama. Kulda kuuleme, olla Persama mõisa rehi üleliigse ahsukütmise läbi põlema hakkanud. Niihästi  rehi kui selles sees olew wlli olnud kinnitatud, nii et omanikul sugugi kahju kanda ei ole. Nimelt olnud rehi SOO rbl. ja wili ligi 2700 rbl. eest kinnitatud. Kahju saadud aga rehe maha põlemise läbi pääle 800 rbl. ja wilja ära põlemise läbi ligi 1800 rbl. eest. Pühast. Öösel 28. Septembril warastatud Kaali mõisa aiast kahe waka osa õunu ära. Wargusts süüdistakse mõisa tallipoiss!. Paar külimetu warastatud õundsst leitud mõisa ligidal olemast wiljaküünist, kus õuuamaias neid enesele tagawaraks hoida oli tahtnud. ÜheS Maasi mõisa küünis olnud mõnikümmend  koormat turblaid, mis nimetatud mõisa tarmis siuna korjatud saanud. Paar tublit meest juhtunud ka seda suurt turbla tagawara silmama ja armates, et sääi seda müga palju on, nosinud paar koormat omale. Seesuguse nosimise eest on aga mehed kohtu kätte autud, kust uad ka kohast hirmu" saimnd. Pärnumaalt. Jäärjast kirjutab „Sakala"  : Kümne aasta eest müüs siin üks peremees oma päriskoha ära. Tänini sai ta rahast elada. Mööda läinud kewadel müüs ta meel wiimse kraami ära ja läks kuulsasse Ufa maale uut eluaset otsima. Sääl olnud juba kõik kohad täis, siis saadetud  ta kroonu kuluga Siberisse asuma. TomskiSfe jõudes surnud mees ise pika tcemaema ja murekoorma alla ära ja naene ja lapsed saadeti tagasi. Saratowist läbi jõudes surnud ühte waksalisse 10 aastane tütar ära, kuna ema ühes teistega pidanud edasi kodu poole tulema. Nüüd iõudis ta Mihklipäcwaks oma malda, ja wallal tuleb püäls saja rubla tee- ja matuste kulusid maksta. Pärnust teatab kohane Saksa leht, et esimins raudtcemasin sääl juba oma käiku alganud, linna sisse aga weel mitte jõudnud. Kohane rahwas ootab põnewusega tee käima hakkamist, mis aga kahjuks alles tuleival suwel täielikult algama saada- Läänemaalt. Haapsalu karskuse seltsi „Kungla« president aanll, jur. K. Hellat kutsub ringkirja läbi kõikide laulu ja mängukoorisid  Läänemaa laulupidust osawõtma, mis tulewal aastal Kciserlikude Majesteetide  kroonimise mälestuseks Haapsalus ära peetakse. Laulupidu noodid saadetakse juba tünawu käcsolewal kuul osalt lauljatele kätte. ÜleSanda palutakse hra K. Hellatsile Haapsalusse: 1) laulukoori nimi, 2) elukoht, 3)koori liikmete arm, 4) kas meeste-, naeste-, sega-, pasuna- ehk muuli koor on, 5) juhataja  nimi ja wanadus, 6) koorijuhataja amet ja adres. Peterburist. Kuida „DünaZtg.« teatab, olewat mõte politseiwalitsust sisem. a. ministeriumist lahutada ja sellest ise osakonda ehk ministeriumi teha. Soomemaalt. Sönumelehti ja ajakirju  ilmub Helsingis nüüd 71 (elanikkude  arw umbes 65 tuhat), nendest 30 Soome ja 41 Rootsi keeles. Wäljamaalt. Inglismaal on juba üümincwal nädalal  nii kange lumetuisk ja külm olnud, et jõed kinni külmanud. Nii aruldast warajat  talmet on sääl harwa nähtud. Uaammaalt. Taani kroonprintsi teine poeg, prints Karl, on ennast Inglise trooni pärija, Walesi printsi noorema tmreMandsiga kihlanud, mis kihlus ka ametlikult on kuulutatud.  Wiinift. Praateris laskis ennast üks mana abielu paar, 72 aastane seldmarschallleitinant  von Adelsheim ja tema 50 aastane  abikaasa maha, sest et nende warandusline  seisukord wilets on olnud. Swoboda teatab, et Wenemaa Bulgariaga  siis üra leppiwat, kui Ferdinand auujärje oma pojale jätab, kui prints Boris Wene kaswataja juhatusel kaswatatakse ja kui Bulgaria sõjaminister Wene poolt ametisse  pannakse. Ferdinand olla põhjusmõtelikult  nende tingimiste poolt. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäcwai, IIÄ. Nowcmbril. Eeslikeeti jumalateenistus kell 2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. M 4S S aa rl a n e. Z 895