ümber lonkuwad, ehk oma waewaga teenitud  kopikad järjelt kõrtsipapa kätte kasude pääle panemad, kust tagasi maksmist enam loota ei ole; see oleks küll parem, et need hoopis minemata oleksid jäänud, niisugused on omakstele koormaks kes koduste häda meel tõstwad. See oleks juba ta wanema kohus olewat (sest ta tunneb ju mäherdune  ta poeg on) oma poega tagasi hoida, aga mitte wõcrale maale pahasid kombeid õppima saata. Iga kewadine wäljarändamine ei ole mitte lusti asi, sest Saarlane on töökas rahwas ja ta teeniks hoopis ennemine kodu lähedal, kus ta sagedast omakstega kokku saab, kuna ta omakstest lahutud mitme saja wersta tagant peab teenistust otsima. Rahma rikkusest ja waesusest wõiks tänawu aasta kõige selgemat pilti saada, keS waewaks wõtaks ühe kuu aega rahwa seas elada. Tühi kõht ja mefised silmad on igapäew näha. Kõige suuremat puudust  tegi see rahwa seka, et kommissari herra magasinist wilja ei luba laenata; sügisel tegid waesed inimesed omad majad puhtaks, nüüd ei saa kusagilt abi juure. Waesemad inimesed on omad loomad pool muidu, hädaga ära müünud, et oma perekonda  ülewel pidada. Nii kaugele ulatab minu wastuS, nüüd oleks mäga soowida, et mõni kolmas meel erapooletult ära seletaks, kaS Saaremaa rahwas on rikas wõi waene? Edespidi tahan seda rohkem läbirääkimise alla wötta, kust tuleb Saarlaste wacsus. —X. - suuremat kedagi tegemist. Et oma aega mööda saata, läkfiwad nad jahi pääle, mis enam lusti, kui tarwituse pärast sündis ehk ka alla metsa, puid raijuma tule tarwis. Sest seda läks neil rohkeSte maja, sest et weel kaunis wali talwe oli, iseäranis ülal mägede pääl, kuS palju külmem tuuleõhk on. Pääle seda oli neil muidu üsna hea urtsikus elada, kuhu keegi inimene neid otsida ei teadnud Naatsi ka mitte, kes neid kaugele üle mägede põgenenud arwas olewat. (Jära tuleb.) Möndasugust. W o t kus palwckiri. „Sakala" ja „Wiljandi teataja» toomad sõnumi, et Pärnu- Wüjandi rahukogusse hiljuti järgmine kiri on tulnud, kus keegi end wabandada tahab, et seatud ajal rahukogu Me pole tulnud. See imeline kirjatükk käib nii: Lro BsWsaupsLocxvMiönl,e?so. IVie.im- MSF MlpWoLv e-btmM IleMMo-cheaaaaosaro  Onpzmn. 51 ssseNseaWMSea Asus eern NWoxubSmö  vsZser-n »ssTN nsvsnM, «-ra> Nnrrs oen> Isus UspWoux er-üzUv sr?s ss noSsxM «.eru eru psenimr. MMMZ. WZM SZSSAN oaaoxAi-z 10 ecrn 29 ro inesa eerv «desM, zisnx snSöAveser. ÜMpe «piS sserr, Msssps soMern. ?»esu SUMM IlsMin sozoers ViSons MÄAVIC LuZNLIZM MSXOW. IIvMS ss x» I«ZL ISSI xo MW. Sun Nagu naha, on kirjutaja „saks" küll Wene keeli kirjatähti oskanud, keelt aga vsljakt nuusutanud  ja nii oma «kirja» enamasti Eesti keeli kirjutanud. Oi nurga-adwokati! (Noh, ega niisugustel  M SucesaareS puudus pole?) Isamaalt. Kurefaarcst. Selle aastane suur riide laat on jälle mööda jõudnud. Kaupmehi oli kaunis rohkesti kokku tulnud, mille läbi kõik hinnad palju odawamad oliwad. Ülepea ostmine nähti kehivem olewat kui igal aastal, kõige rohkem raamatu kauplejate juures, ehk nad küll, nimelt lauluraamatud  poole hinnaga pakkusiwad- Seda pole meel kuuni siiamaale kuulda olnud, et ilusasti köidetud laulu raamat S 0 kopikat maksab, kunas soe sell aastal wõimalik oli. Halwaks peab seda tunnistama,  et meie rahwa seas meel ivaga palju pitkanäpu  mehi nähja on ja ka meel õrnemsugu, kes mitmest laada poodist mõnda suurt asja ära näppasiwad; keda kätte saadi, see sai muidugi oma trahwi, aga palju läksid ka ilma nägemata minema, kunas kaupmees westste silmadega pärast teistele kurtis. Oi, oi. Saarlasid, kas see on ilus kuulda! 22. Juulil pühitses meie linn keisri praua nimepäewa kaunis toredasti, enamast kõik majad oliwad lipu ehtes, kunas õhtul mitmes kohas ilutuled särasiivad; kõige ilusamiue oli turu pääl olem pritsi maja, mille ümber wäga rohkest laternaid  oli pandud. Linnapääl oli kadettidel tantsu pidu ja pärast sille õues tore tulewärk, mida wäga rohkest inimesi oli waatama läinud- Uus meremeeste kool Kurcsaares.  Meie Saarlased elame kesk mere sees, sellepärast pole ime, et meie ka palju mõõda merd sõidame ja laewameeste ametid peame, aga kes meremeheks tahtis õppida ja seadusliku eksami tchja, see pidi rahakoti Lasku pistma ja Ülcmaale, olgu Baltiski ehk Käsmu meremeeste kooli Eestimaale  õppima minema. Juba ammu on selleparast igatsetud Saaremaale meremeeste kooli asutada, nagu kuulda on seepärast 13 aastad kõneldud ja kirjutud, aga nüüd on alles see soow iseäranis linnapea härra Rehsche hoolekandmise läbi täide läinud. Kõrge Kroonu ja Kuresaaro linn asutawad meile meremeeste kooli, mis juba sell sügisel Oktoobri-kuu lõpul Kuresaares arvatud saab. Maja on seks juba ära üüritud ja koolmeistriks endine Käsnu meremeeste osaw koolmeister hra. Niemann kinnitatud. Nüüd pole meie noortel meestel enam lärmis suure kuuluga Ülemaa koolides käia, sest et neil oma kodu kool saab olema. Kooliõpetust antakse ilma hinnata ja kõige parema eksami tegijatest saab üks 30 ja teine 25 rubla kingituseks. Seda pole kusagil teises koolis olemaski. Kes siis Saare- wõi Hiiumaalt sell sügisel meremeeste kooli tahab minna, mingu Kuresaare. Õpetuse algamise aeg antakse muidugi omal ajal teada. Soomime uuele koolile palju usinaid õppijaid! r Kaavmalt. Pühapäew, 21. Juulil oli meil piibli püha. Siis sai meile see suur rõõm osaks, et Peterburgi õpetaja Or. Hurt, kes kõige Eesti rahwale tultaiv on, meile piibli püha jutlust pidas. Elawal ja mõnusal sõnal seletas tema Joh. ew. 11, 23 —26 salmi põhjusel ära, et Jumala sõna pidamiseks ja piibli püha õigeks kasuks on tarwis Püha Waimu paluda. Pärast jutlust kõneles oma õpetaja sellest, „kulda Uus Testament on sündinud." Ehk küll smvlnc aeg on, siiski oli rahwast palju püha kotta kokku tulnud haruldast küla leiba maitsma- Tuhat tänu selle eest! - r—  Paha. Pole seekord paraku head ühtegi kirjuta. Kui manad inimesed praeguste noorte inimeste elukombcte üle kacbarrad, siis on neil paraku sula õigus. Kaarma rahrvas teab wiina wiljost mõndagi ütelda. Pole wcel jutlused ega karskuse lehtede ja raamatute wälja leiutamine seda paha paiset meie koguduse ihu küljest suutnud maha lcigata. Jaani laupäewa õhtu mis seekord pühapäew oli on noored mehed kõrtsides  hirmsasti möllanud. Kiriku kõrtsis oli nugade sõda lahti, nõnda et üks noormees mõne päewa pärast hinge heitis'. Kas see pole hirmus! Aas ci wõikZ kõrtside omanikud mõisad nii heided olla ja mõnegi roöivli haugu ära kautada? Kas ei wõits iseäranis kiriku kõrtsist teewec majadeks  ümber muuta, kus rahwaZ talwel sooja saaks, iima ei senna ihu ja hinge wara ära müüks? „Saarlane" nr. 27 häbistas õieti meie laulukoorist, et nad endid küll Tartu laulupiduks Alesse annud, aga mitte senna lmnud. Kaarma laulukoori kohta pole aga see mitte õige, et nad ci olla „ühtegi proowi selle tarwis pidanud, ega ülepea kooski käinud nõuu pidamas." Meie lauljad on küll nõuu pidanud ja mõned korrad laulmasgi käinud. Jah, pärast oli ka tahtmist oma kodu Saaremaalgi kontserti anda aga, tahtmine jäi tahtmiseks. Nagu teada, andsiwad mõne nädala eest Anseküla lauljad linnas kontserti  ja upitasid sellcwiisil meie Saarlaste auu natukene ülcsse. —D.— Paari nädala eest põlesiwad Mecdla mõisa karja laudad põhjani maha, kus sisse pääle 100 looma ja ka kõik tööriistad jüiwad. Hakatus olla teadmata! Kihelkonnalt. Kcinästest. Sääl on mõne nädala eest üks päratu suur nelja maStiline laew malmis saanud ja meresse aetud. Selle pitkuS olla ISS jalga, laiuS 32 jalga ja kõrgus 17 jalga. Ehituse kulud olla pääle 50,000 rubla. Oi, küll on siis suur mõrakas! Tartust. Süül on kole mõrtsukatöö ära tehtud: Kaupmees Jaan Wiera, Kaslrest piirilt, on omas poodis, Ratuse uulitsas nr. 42, öösse wasiu laupäewa homikut kirwega ära tapetud. Wicral oli pudikauba pood ja selle kõrwal õllepood, kuZ ta üksi kauples ja elas. Kui nimetatud laupäcwal  ta uksed kinni jäiwad, wiiS õhtu kella seitsme ajal majahoidja sellest politseile sõna. PrlStaw Fuchs murdis oma abiga ukse lahti ja leidis Wiera meriselt ahju kõrwalt maast. Ta kukal on kirme silmaga sisse löödud, meele kohad haawatud ja kael ära raiutud. Politsei wõitis protokolli üles ja saatis surnukeha kliinikusse, kus ta üles lõigatakse. Mõrtsukas ou meel teadmata. Meie osaw politsei on aga liikumas ja on ju mitu kahtlast inimest kinni pannud, nende seaS wististc ka mõrtsuka. Wiera juures olla sagedaste kahtlased  inimesed käinud, kes ta warandust teadsiwad. Rublat 600 ja palju pandi asju olla mõrtsukad kaasa mõtnud, kes wististe ta tuttawad oliwad ja öösse tema juurde laksuvad ning ta otse metsalise toorusega ära tapsiwad. Kole kuritöö on inimest kohkuma pannud- Tallinnast. Wägewa jaamas juhtus 20. Julil järgmine hale õnnetus: Üks wana 63 aastane mees jäi wiis wersta raudtee jaamast eemal rongi alla, kuZ juures üks käsi ja jalg otsast ara lõigalud said. Kahe tunni pärast heitis ta hirmsa waluga hinge. Wiljaudimnalt. 29. Junnil läinud üks wcske omanik wcSkct seadma, kuna see täies jooksus olnud. Raudkang, kellega ta pulke sisse tampinud, jäänud aga ratta waholc ja teise ringiga löönud tale omale pähe, nii et pool nägu ja pealuu purustud saanud. Ehk ta küll kohe Wiljandi wiidud ja ka oma poeg teda arstima toodud, suri ta siiski. Peterburgist. Keisrinna majesteedi n imc - päewal on rahwatung Peterhowisse määratu suur olnud. Peterburgi raudteejaamas on sinna sõitmiseks sell päewal püüle 22,000 piletit müüdud, wähemates jaamades 18,000, ja palju reisijaid maksiwad meel sõiduraha otsekohe konduktoritele. Tagasi sõidutati raudteel öö läbi homiku kella üheksani, iga weerand tunni järele rong ja palju söitsiwad weel aurulaewaga. Ühe aktfia-scllsi poolest saab Pcterbiirgis üks uus Rootsi tuletikk u-wabrik asutatud. Selle seltsi põhjuskopital on SOO,OOO rubla suur. Wenemaalt on hiljuti 300 puuda hõbedat Persiasse saadetud. Wõeralt maalt 5Z 32 S aa r la n c 1891