Pidama ja mett jääb ära oodata, awStotud töö Jumala abiga «esikule lõpule jõuab. Lähemaks koosolekuks määrati IL. Detsember  f. a., hakatus kell 3 peale lõunat. Seltsi liikmeid rohke kokkutulemise eest tänades  lõpetas president koosoleku. Murdumata ei siis! Hüwa! Piaksime aga kogemaia kokku juhtuma, siis tuletage meelde, et unna Teile anujat kaksikwöitlust 01-n pakkunud ja Teie jeda mitte wastu ei ole wõmud. Jällenägemis^u!"  Ta läks. Walter jäi aga liikumata oma koha peale ja waatas waikideS koldesse, kus süed pikkamisi  kuStuma hakkasiwad. KuStunud oliwad heledad  leegid, m«S tema ja Jane rääkimise ajal neid oluvad wulguStanud, kustunud ka pvnaw parSte, anml: üksikud sädemed buugasiwad weel wahete wuhe! ülcSse, tantsisiwad weidl aega ohus ja langesiwad  siis tolmuks ja tuhaks kokku, nagu köit enne seda. Aknast Mas kuupaiste juba tuppa ja maalis tualaele pika helega wiiru. Mineku aeg oli käes. Seal tehti tua uks uueSte rutulisest lahti ja isand Al?ins astus sisse. „Mina msisin Teid taga, isand Fernow!" üt« l?s ta rahutumalt. »KaS Teie üksi olete? KaS isand Alison mitte Teie juures ei olnud „Ta läks praegu siit." „Scda ma arwasin!" urises Amerikläne. »Ta tuli mulle trepi peal waStu. Mis siis sündinud on 8 Ja mis Teil kahekeste ees on olnud?" .See on asi, mis ainult isand Alisonile jä mulle korda Khed, isand Atkins! Head ööd!" Walter  i«h!'s nende sõnadega ära minna, aga Atkins, lcs wõga rohuM oli, hoidis teda tagasi. .Cn« olge ometi mõistlik, isand Fernow ja andke mulle Vähemalt waStust. Henri e» tahtnud. «Me midagi Meld^/ aga tema nägu näitas isegi l jtzda küllalt. Mina mlin Teid hoiatama, hoidke ! sWMft tema eest »Kni Teie /sellega tähendada tahate, et minu M lm, siis ei ost .see mingi uudis; kostis Waltrv õlasid nikutades. „Alisõn ise on mulle awalikult ära ütelnud, et töine meist kadUmä piab." .Tema on Teid kaksilwoLtlulele kutsunud?" Teie?" .Mina seletasin temale, et ma praegu wõidelda ei wõi, ega taha ja terwe asi kuni sõa lõpetuseni seisma piab." " Kaswawa rahutusega raputas Ätvins pääd. .Teie tunnete Alisoni wähe, kui arwcue, et ta sarnaste põhjustega rahule jääks. Mõistlik järele mõtlemist temas enam ei olegi, sest muidu ei paneks  ta o»m enese elu «längu peale. Tema peaaegu  nõrgaMeelsusekS saanud tundmus ei jõua ometi kuude kaupa kättemakStUise järele oodata. Tema nägu ei olnud mulle sugugi meele järele ja minu arwamise järele ei ole koguni nutte hea, et Teie temaga täna öösel ühe tamse all magate!" „Lugu ei saa ka mitte nõnda oletna." kostis Walter wogusi. „Mna vähemalt ei maga mitte selle katuse all, sest ee ma ööse! mägeSlikku lHhen." .Kühn Teie lähete?" küsis Atkins ehmatades .MägeSnkkn. Kuhu ja miSpäräst on teenistuse saladus." „Arwate wahest, et mä Teie käest mõnda saladust  wälja püian petta?" küsis AmeriklaneMedalt. „Lootuse järele on Teil saatjüd kaasas?" .Ei, mina lähen üksi!" Atkins astüS sammu tagasi sa waata? suuril silmil töise otsa. .Kui lõpmata etttwaafamata, seda nõuda «valikult  wälja rSLtidä !" artväs m healega. Lühikene naeratus willküs Äalttri huulil. .Muidugi saäksin Ma ennast hoidina, etHwa Wtte loSsi teendrite, ega külarähwa kõnvt^s puhu. Teid oga. isand AtkinS, tunnen ma küllalt niipalju, et mul Teie poolt äraandmist karta ei ole. Üle selle oleks see ka wõimata, sest ei Teie. ega isand Alison ei pease meie eeswabtidest mööda." „Henri! Kas Teie temale ka sellest midagi olete lausunud?" ..Niisama palju kui Teile, enam mitte!" Pool kaastundlikult waataS Ameriklane tema oksa. Siis aga aStus ta nooremehe juurde ja pani käe tema õla peale. .Wõtke ühe mehe nõuu kuulda, kellel muidugi raske on oma seltsilise peale poolteed kaeddust tõsta." ütles ta wäga tõsiselt. „Ärge minge täna öösel mitte mägestikku, isand Fernow! Saage Mtnust aru, kui ma ütlen, et Teie elu hädaohus on! Teie üksi! Andke asja toimetus mõne seltsimehe hooleks!" „Ma ei wõ! mitte!" „Siis wötke wähemalt mõni meeS saatjaks ligi!" „Ei ole wõimalik, isand AtkinS!" tormake hukatusesse, kui tahate!" sähtvaS Ameriklane wihasett. „MLna olen teinud, mis mul wõimalik oli. Teie ise wasmtate selle eest mis sün« dida wöib." „Olge wagusi. Teie tarkused on üsna ilmaaegu/ koStis Walter kannatamatalt. „Ma ütlen Teile meel kord, et see, kes tähtsöna ei tunne, siit kuidagi viisi mägestikku ei pease, sest meil on kolmewõrdsed vahid wäljaS." Ka see tõendus ei jõudnud AtkinSi waigiStada. „Teie ei usu, mis Alison köit wöimalikuks võib teha ja nagu ma teda tunnen, haub ta praegu õnnetust sünnitawaid Tema on piiramata loomus, mida taSwafnS jaHöMtSWnvuk vähe on silunud ja keS ennast tülmakS ärimeheks awult iZ hmtiatstMd; m /tM^ZWM^aga igapäisest kombest wäljas, His ta ka puri enam. Ja praeguses igale walmis!" „ Ometi mitte mõrtsuka tööle!" orwas VsltirM rahulikult. Midagi endisest pilkamise waiumst mängis jälle kord wanamehe huulte ümber. „Teie, Sakslaste, auutundwus ulatab kuni lee» kiwate tundmusteni, aga Alison on ärge seda ärannusrage. Teie olete tenmle.-ainsama auusa kättemaksu tee kinni pannud ja nüid on öi» . guse ja ülekohtu wahe temale tühine. Hoidke e»» nast. isand Fernow, mina ei .oaStuta millegi eest!^*^ „Minvl on isand Alisoui kohta parem usaldus» kui Teil." kostis Walter tasa, aga kindlalt. „Tema wölb ntind küll kuni surmani põlata, aga seda. uuS Teie arwate, ei pia mina temast ometi mine wLa malikuks. Ütelge temale —" siin lendas nagu waimu sarnam naeratus üle noore ohwuseri kahwatanud . näo „ütelge temale et tal minu elu püida pruugi, sest et tema fvow muidugi täidetud saahf — Aga nüid pian ma minema. Terwitage  Foresti  minu poolt, isand AtkinS ja - elage Ruttu astus ta tuast wälja ja läks oipa korteri  poole. k Henri oli küll AtkmSile trepi peal wastst tulnud» mis Uende tubadesse wiis, aga ta ei läiichd mitte sisse, waid otsis Prantsuse lossiwalüseja ülesse, kelle juurde üks soldat teda juhatas. Lossi walitseja, juba wanau:ee». kelle näost meele terawuS ja mõistus wälja poistsiwad, laua ääre»» mille peal lamp põle» ja sori» maM raamatute hulgast Varjatud viha tumesta» temM palgeid, kui uks kschti liik», aga ymeti läks temaD nttgu jälle stlÄalMs. kM m wKva ära taudi».» Poliitika ringwaatus. Prantinte maalt. Ministeriumi langemine  tuli sea! ennem, kui arvati. Nagu icoda, sai radlkaallaste partei rahva saadikute  walimise läbi õige nõrgaks, ometi olivod  sellest parteist mitu meest mimsleriumis, kelle mõtted ministeriumi eeskavaga enam kckku ei sündinud ja kellele minislerium nüid enam järele ei pruuktnud auda, nagu varem. Need. mehed, Peitral, Tener ja paar töist, patusiwad endid äkitselt ametist lahti, enne tui Dupuy teadagi oleks saanud, kui suur healte enamus temal rahwa saadikute  kogus oleks. Suure waewaga sai asja ' nõnda kaugele viidud, et mehed seni kannatada  lubafiwad, kuni valitsus oma eeskava saadikute kogule ette oli pannud, siis aga avaldastvad nad kohe seaUam s oma sõpradele,  et nad endid ametist lahtt on palunud, mis peale kära lahti läks, kõnelejad oma lõua tagasi wõtsiwad ja kvoZolek materjali puudusel ära pidi lõpetatud saama. Kohe peale selle andis Dupuy terve ministeriumi nimel lahti palumise palve presidendile sisse, naan näha selle lootusega, et uue ministeriumi  asutamine jälle tema kätte antalie, sest ta oli juba uusi ministrid valmis kuulanud. President Caruot ou aga saadikute presidendi Easimir Perieri uue ministeriumi asutajaks kutsunud, mida pakkumist Perier aga mitte vastu ei ole wõtnstd, niisama ka Ehaleme! Lacoeur, senati president. Nüid kutsus president  küll jätte Dupuy uueSte riigi pukile, aga vanamees ei wõtnud pakkumist uiud enam wastu. Oli vististe pahane, et kahte töist enne teda kutsuti. Kes uue ministeriumi  asutajaks saab, ou praegu teadmata. Jtalia ministeriumi langemisel käis aga kaugelt suurem kära ja möll ees. Et aeg juba hilja oli kell oli varsti kümme siis ei tahtnud parlamendi president > Zanardelli vastastele enam sõna anda, mille wastu nii hästi paremal kui pahemal küljel WMurääkimine tõusis, kuni nad viimaks sõnadega Zanardetti enese kallale hakkasiwad tungima, kuni see saalist välja läks. Wahe ajal kestis müra saalis ja vääride peal edasi, kuni politlei viimased viimaks rahvast puhastas.  See oli neljapäev. Nagu arvata, ei pidanud reede lugu parem olema. Juba awe mise ajal anti Zauardellile istumise lõpetamise  pärast ägedalt süidi. Kui aga ministeriumi  president Giulttti sõna võttis ja seletada tahtis, et ministrid oma pinkide pealt ära lähvad, et rahva saadiku heale peale õigust saada, läks hirmus müra ja kära lahti. Wüäri pealt kõlas korra koguni sõna gad" alla. Giuletti ei jõudnud ennast enam vaid karjus Jmbriaüi wastnA mind poriga Hipaliü tahaks . siiski e: jõua Teie m!l,ü > taks teha!" Reed sõnad oleksiwad nagu . elus kuradid lahti peastnud, mi hirmsaks . tõusis nüid kisa ja möll. Ime vu, et nad rusikatega üksiSite kallale ei tunginud. Sarnaste juhtumiste peale palus Gallini ministeriumi end ametist lahti. Nagu telegrammidest  näha on Zanardetti kuninga pcvtt uue ministeriumi asu-ajaks knipttud ja on Zanardetli kutse ka wastu wõtnud. - Jtalia ministeriumi wahetus sündis siis küll l suurema käraga, mässus ja möllus, aga te  unga on rutem waluus saadud. Zanardellil - olewat saadikute kogus suur enamus, mis-' , pärast tema ministeriumil pikem elulootus l tohiks olla. Lätimaalt. Riiast, seltsi" juubeli pidustused on 9. Novembril näitemänguga veale hillkanud,  nagu see programmis oli tähendatav. Päev pärast seda oli seltsi suures saalis pidu, mis kolm tundi on kestnud, keltsi president  advokat Grostwald avanud pidu ja tähendanud lüh'cke,es kõnes seltsi põhjendadamist,  kasvamist ja tegevust. Siis hakatud  saatkondasi /wastu võtma, kes seltsile tema juubeli pcslvaks õnne soovima vlivad tulnud; neid jvli arvu järele 43, millest mitmed pealegi/mitme seltsi, ehk auiwse nimel  rääkinud, / Peale sette oli 45 tervituse telegrammi ja j 55 õnnesoovi kirja sisse tulnud,  mida õhttt söömalaual ette taheti lugeda.  Palju Kingitusi ja amttunnistusi oli seltsile toodudl ehk saadetud, peale muu üks album Läti kujanikude ja kunftnikude poolt, kuhu igaüks nime sisse oli kirjutanud. Pidu lõpetuses andis president teada, et mitmed  mehed, tss seltsile iseäranis tueks olnud, ja temale kast saatnud, auuliikmeks ett valitud.  Wiis asutajad, kes veel elavad, nimetati eluaegseks liigeteks. „Läti seks" o»t sündimisest saadik ühtelugu  kaswatmd, sellejärgi palju kasu saatnud  ja sama võinud. Praegu ott s.ltsi! tuhat liiget ja on temal peale 37 tuhande rubla eest varandust. Seltsil on palju koM« teesid ja komisjonisid.,pillest igaüks i,e oma põllul töötab. Iseäranis tegev ou nendest aga teadusline komitee olnud ja üle 14 tuhande rubla kehvadele üliõpilase tele abi andnud. Tuumakate raamatute väljata  ota ja komm issi ou on terwe ria rahwälifl kirju trükkida ja vdatva hinna eest rahwa kätte saata lasknud. Seltsil'on oma teater, mis Riia linna poolt abiraha saab ja kus näitemängude kõrval ka ooperist ette Siis cn neil muusika konnsjdn, mis alles 1888 a, sai põhjendatud, aga mille tegevusel  mitu suurt kontserti on asutatud, kuna komponistidele võistluses amtpalkäsid ou antud  j. n. e. Nagu näeme, seisab sLäti selts" õitseval järje!, mis jaoks meie naabritele nende seltsi juubeli päewal südamest kõige paremat õnne soowüne. Eestimaalt. Briljandist. Nagu „Wal. Teat." näha. on rahwahurldu»e uuniftn härra krahw Deljanow Baltimaades koolike lllewaatuse reisi euewömuo. Ja sellest Riia toolikonna ülevaatusest tahetakse näha, kuidaviisi need rohkearvulised seadlused, mis 188 c, aastast saani Baltimaa koolide kohtu välja oa antud, on möjutlud ja kui kaugele kooliola nende võimul on edenenud. Seal juures tähendatakse  lseäranis seaduse peale IS. Webruarift 1886 mis põhjusel rahvakoolid koolide mimstermmi otsekohese  ülevaatamise alla saeti. Selle seaduie põhjusel olnud wõtmalik rahvakoolide korda nõnda seada, et nendes Wenekeelt hakatud õpetama. Walla ja kihelkonna kbolisid olnud sellel ajal summa Lt 66 tooli olemas ja see nõudnud ettevaatust, nendes Wenekeelt ppekeeleks tõstes. Lõveks tähendatakse  selle peale, ei mitmed kooliõpetajate seminarid,  kus Saksakeel õvekeeleks olnud, kinnipandud vtdaund saama, kuna selle eest õppijaid Pthkwa ja Galjhina seminaridesse vastu hakatud wõlma ja loodetakse tolme nelja aaSta jooksu! asja nõnda kau« gele iviia. ei toolikonna seminaridest iga aasta 66 kooliõpetajat  tvälja tulevad, kes sula Wenekeeles õpetust  võivad anda. Kvbeknöri härra käsu järele piawad veel enne uut aastat kihelkonna konvendid kokkukutsutud saama selle tt'e otsust tegema, kas kihelkonnale tohter saab palgatud ja haigemaja ehitatud, wõi milie. Tohtri palk» tema elumaja ja haigemaja ülespidamise kulu on kindlate seadwSte järele ivanmaratud.  Keiserliku Majesteeöt ketserina sündimise päeval peeti kirikutes tänu Jumalateenistust ja lehwisiwad lipud uulitsatel. Kohaline põllumeeste selts aga oli selleks tähtsaks päevaks kena pidu valmistanud: näiteulüigi ja kontserti. Ja noorikud? ja neiud, keda seltS annete pärast oli paluda julgenud,  oliwad ütlemata virgaSle näppusid liigutanud,  sest kui pidupäev kätte oli jõudnud, wootaS niipalju andeid kokku, et vastuvõtmisega tööd oli. Seal oli sukkade», kmnaSte ja nendesarnaste igapäevaste  asjade hulgas nii mõnigi wäärt tükk. mis tublit hinda nõudis. Muidugi saiwad asjad võimaltkult  kergelt tatieerilud, sellegi pärast oli siis, kui osse! kella !2. ajal elav ostmine ja wäijapakkumiue  löpetadi. vahest pool oia asju alles Mek. milles: üksi weel kord näitemM asutatud võib saada. Müigi mahe aegadel lankis seltsi meeste- ja segakoor mõnusaid larkustd, kuna- hra Jaakson om" pika pilli peal wäga mõnusaid mängu lükka ettekoudis. Piab ütlema, et nii häSti lauljad  ja mängijad oma osa hästi täitsiwad ja enamisre  iga toode järele rahva poolt uueste ette saiwad liisutud. Ja seda rahwost oli ruumikas seltsimaja täis, osavõtmine oli igapidi elaw. Wil, jandi maakonna rahvas on aueSte ülesse näidanud,  et tal oma seltsi waStu soe süda rinnus tuksub.  mis ainult äratust tarvitab, et rahwa asjast soojalt oia wötta. Peate kella lL algaS tanlS ja on nooreead kani tella »elj.uM;a!go kceruianuH. W Kena pidu uiäleStns jääb oga kasii.s üheU W tõime päälinua nume, nagu saaksiwad kõik lumiiaiud kälicandmist posti peal lalzti lehmd. 3lü.d ülem posti ja trütiwalirjus lenda, el mingil põhja ei olewat, sest et pvsnwolums kuumani) kirju lahu wõna ei jõuagi, sest nad saadelaise  aastajooksul plstiländu umbes L 7 "'iljwlHDD Kahtlased kirjad aga saamad, nagu ennegi, laht» võetud. Nagu teada, ei saadetud ajal mõi-' sapolitseide kirju enam ilma maksuta! edasi, mai) igal klrjal pidi raskuse kohane maru peal Et see mõisa politseipidajatele, M?m<u!?iDW kirju aasta jooksul saata on, on muidugi mõista. Et aga selleläbi ütlnua'.»U. wiiwilusi ja segadusi ette tuli, siis on ülcümpostWD ja telegrahwi walitsuse poolt möisapolmeideU ttende 1 ametliste kirjade maksuja edasi toimetamine iu. I tiseks jälle lubatud. Suure - Jaanist. Mõni aasta tagasi hobuse märgus päevakorral, nii et mõnd'! sügisel 41)—50 hobust kiusajate küisi langefiwud. wusel aastal aga, millal niisuguseid ..mcnhuurckuid" trellide taga bakati wevama ja mõnedki Stberimaa klmna kätte wiidi, on sälusaksade kuritööd . nenud. WargllS ei ole sellepärast weel miue kadunud.  Tihti on siin ja seal kuulda, tus lehmi, lambaid, wasilaid. aneL»iM. worastaU-v. / .W-S.-/ Saaremaalt. Nagu I kohaline Saksakeeles leht teatab, on seal Püha/«kihelkonnas 2. knrt-tummade kool awat.!d<jaaund. Esmalr tud Jumala teenistust ja lHumsaeg' 9 kaswandilku kooli wastu. lkrii ja tuled igal kaswandikul aga 40 tas ülespidamise eest maksta, materjali anda. Ütlemata lühikese ajaga lased asja niikaugele wimud, et kool saada, kus kaswandiwd pealegi mi odawaMDDD eest õpetatud wNwad saada. Noomime rohket siginemist ja kasmamist. Weike-Maarjas et ole enam immest lolerasse haigeks jäänud, mis järiel arvata wöib, et kolera seal lõpnud on. Wiimane haige saanud 9. Novembril terwLks ja (astud haigemajast wälja » Üleüldse on seal wiis haigeks jäänud, tel» » lest kaks ära snriwad ja sciwad. V Pärnumaalt. Saordest. ütlemata tumeda D ja kurwa pildi maalid meile tundmam kirjasaatja H sealse kihFllouua rahwa. sest ekust. Wargus ja aitade lõhkumine olewat sest igapäewaseks asjaks saanud. Ei aitawat selw wastu kmdlad ehitused, ega mingi käsitöö kunstst-M Ku s aida uks raud latiga kõmas te kinni on pau- > tud, seal puurilawat aida seinasse auk. tawad palgid wälja ja murta ma? Li mi tMiri< H»aha. Ei olewat ka sugugi arwata, < nälg inimese nõuda, kaugele sumuks minema, sest wilja ei olewat kilt ära wiidud, küll oga Liha, rudid j. u. e. kangele röövlite sädame tigedas su näha, et nad asjad» mida uad ligi ei wöi, egaM taha wõtta, ära häwimwad ja rikuvad. jahu walatawat maha, manad, riided kistawat löhk»«W j. n. e. Mihkli päewast kuni siiamaam olewat heS 25 talu aita ära lõhutud. Aga mitte päinis ligimese waranduse kallale -i kipu