pääwa kange luulega suuremalt jäult «naha põlenud. 46 talukohta umbes 60 hoonega on täieSte laastatud ja umbes 4000 inimest, nende keSkiS palju lapsi, on ilma peawarjuta jäänud. Lehekuu 2. pääwast 24. pääwani ei olnud mitte tilka wihma sadanud. Thermometer näitaS enamist 22 graadi warjuS. Natuke aega enne pääwa «veeremist,  kuS ilm enamist kõige «vilum on, ei olnud sooja iialgi alla 15 graadi. Sellest wõib õle-katuSte kuiwust arwata, «uis kõige pääwa palava pääwapaiSte käeS seisawad.  Selle juures ei ole ime, et tuli hirmsa kiiruga edasi läks. Umbes 70 minuti käikuõ seisivad 60 maja leekiõ. See kestaS ainult mõned minutid, et tuli ühe hoone pealt teise peale kargaS. Mõistliku rahwa mure «võis ainult selle peale käia, et magajad lapsed tule-lähedatrst  majadest peaStetud ja loomad lautadest wälja aetud saaksiwad, miS enamist wast «viimasele minutite seeS korda läks. Tulekahju-alused wõifiwad lühikesel aeal ainult wähe omast «vähesest «varast, ainult Icrgenat, wälja peasta, kuna jahu-tagawara ja teised seesugused raskemad asjad koledate leekide sisse jäiwad. Häda on hirmuõ. Kahe aaSta eest, kuida teatakse, «valitses meie kubermangus nälja-häda, mille alla õnneks Kasalfchka küla mitte nii palju ei langenud, kui selle kubermangu teised maakonnad. Siis tuli järgmisel talwel skorbut Kasatschka külasse, kuuni see haiguS suwel hirmsa khvlera wasta ennast wahetas. Aga mitte küll neist saatuse-löökidest: üks laaõtaw  scharlachi-tõbt tuli selle peale ja selle aaSta kevadel on suur jägu rahwast külmaõ-tõbeS haige. Lehekuu 24. pääwal sai Kasatschka kirikus ammu igatsetud wihma tulemiseks palvet tehtud. Ja tõeSte, pärast lõunat selsamal  päawal kõikusiwad rasked wihmapilwed üle küla. Siis, järSku õhtal, tõufiS maru-tuul ja ajaS ptlwed laiali. Täiõ kuu paistis maakonna peale ja wihma asemel saatis taewaS — tuld. Wast täna, Lehekuu 26. pääwal, woolaS  karaStaw wihm maha ja, soe jahtuS 15 graadi peale. Aga paljudele inimestele lausa taewa all, nimelt lastele, ei ole see wihm mitte kasuks, «vaid on kahjuks olnud. Ikka laiemale laguneb külm-tõbi «välja, niinelt selle läbi, et rahwaS kaitsemiseks ägeda pqlawa eest, ennast mädahaisu wälja-õhkawate soode ligidal elama asutanud on. Kestet lageStikku on meil umbeS 100 wersta rataste peal sõita, kust ehituse-pnid saada on. MiS saab tulema, kui nüüd ehk ometigi kholera lahti läheb?" Aanewist, Kijewt kubermangust. ÜkS Kijewi leht kirjutab järgmisest korda läinud StundistlaSte ümberpörcimisest: .Paastukuu lõpul saatis Kijewi, Wolhynia ja Podolia kindralkubernör tema tarwitusekS antud miõsionäri, ühe seminari-kooliõpetaja, Stundiõmuse nüüdse seisukorra uurimiseks Kanewi kreifiSse. Vaimuliku  ja ilmaliku ühendatud «võimuse eestseisjate läbi on korda läinud, rahwale ja erausulaStele walet StundiStide- BabtiSttde-öpetuses nit selgeks teha, et selles kreisis StundistlaSte keskis ükS nii suur liikumine kiriku rüppeSse tagasi tõusis, kuida seda erausulaSte aealuguS enne kuuldud  ei ole. Jürikuu 2. pääwast S. pääwani oliwad miMeS Kanewi kreisi paikas pea igal pääwal kahjetsejate pidulikud tagawstmised kirikusse, laSte riStimesed ja tänupalwad.  Kirikuga uueSte ühendatud saiwad umbeS 130 inimest, nende keSkiS tähtsamad juhatajad, iniS pea kolmat jägu kvigeist StundistlaStest selleS kreisis wälja teeb; peale selle ütlefiwad koik enne StundistlaSte õpetusest kõigutatud inimesed ennast kõigist ühendusest nendega lahti. . . Hiljuti oliwad mõned StundiSmusest kirikusse tagasi tulnud inimesed  Kanewi kreisist pilgerite-rongiga Kijew'iS. Graf A. P. Jgnatjew, selle valdkonna ülem, keS sel pääwal pÜha-laual vlnud, teretaS ennast pilgeritega, keö otsekohe liturgialt koobaS-kloostres tuliwad, soovis neile õnne nende «vaimulikuks uueSte-sündimisekS ja kinkis igaühele nendest ühe kalli ristikeSse, Wene õigeusulise pruugi järel. Nursk'ist. .Kurski Listok" kirjutab wäljarändajatest, keõ igal kewadel, kui laewasõitud awatud on, tulevad, KurSk-Eharkow-Asowi ehk Kijew-Woroneshi rauSteel Moskwa poole edafi sõitma, kusagil üht maalappi uueks kodupaigaks ehk ka tööd otsima: .Põrutawalt möjuwad need kahwad, kõhnetanud, haiglased näud, mille peale nälg, waew ja uneta ööd oma jälgi majutanud on. . . ühe wite lapse ema käest küsisime meie. kaS nemad ka midagi sooja söönud ehk theeb joonud on, ja saime pisarate all antud waStust, et tema ega tema lapsed nüüd juba viiest pääwast saadik ght teist toitu näinud ei olla, kui köwat, kuima leiba. M proov sellest oli meie eeõ ühe sopase koti peal. Sel silmapilgul tuli isa ja tõi ühe kuiwatatud kala; nüüd olekS nägema pidatud, kuida weikeSte silmad seda flala näheS läikisiwad! Väljarändajad loodavad Orel'iS sooja toitu saada, sest et head inimesed seal üht sööma-maja «väljarändajatee ja töölistele jasutanud on. — Meie et tea, kui põhjustatud see lootus on ja kaS Orel'iS ükS seesugune asutus on, aga odawate sööma-majade asutamine saab kõikidest tarviliseks peetud, kellel rahwa parem elukord  kallis on, selle rahwaelukord, keS ümberasumise läbi uutesse maakondadesse oma raSket elu parandada tahab, tööd tegema ja riigi koormaid kandma, ja sel «viisil omalt poolelt pvllutõöltst haridust weel ilma elurahwata maadel laiendada aitab. — See on nii kurb, nende väljarändajate  ja iseäranis nende laSte laSte kahwald, kuiwatanud nägusi näha, keS ütlemata raskustega reisu oma enese kartuse peale ette võtavad ja omaS kangelase-wõitlemtseS inimliku elu õiguse eest sagedast ka mitte kaastundmist ei leia." — Öösel waSta 3aauikuu 7. pääwa on Bugajewka'S Rodokanaki «viina- ja õlle-wabrikud maha põlenud, k«»S mitte tööd tehtud ei saanud, niisamati üks weSki ja ja schampanje-wiina «vabrik, miS käimaS oliwad. Palju wiina-tagawara on siSse jäänud. Charkow'ist. Lehekuu 16. pääwal on Kursk-Charkow- Aso«v'i raudteel järgmist rööwmõrtsuka-tegu teha katsutud. AdelmeeS S—iv oli KurSk'iS ühest pärandusest 6000 rubla wälja maksetud saanud ja oli sellega üheS waggoniS 1. klassist KaukasuS'eSse sõitmas. Charkow'i wakShalliS sai tema ühe kena naeSterahwaga tuttawakS, kes ennast ka Kaukasus'eSse reisima ütleS ja keda tema oma waggoniõse  kutsuS. NaeSterahwaS wõttiS seda pakkumist pärast natukest tõrkumist tänuga waSta. 3ärsku kuulsiwad teised reisijad üht nvdrat appi-hüüdmist, lämmatatud oigamist ja nagu ühe inimese keha raSket kukkumist. Rong oli just SlawjanSki jaamasse jõudnud ja kohkunud reisijad andfiwad  aSja shandarmile ja rongi ametkonnale teada. Kui waggoni ukõ lahti tehtud oli, siis leiti S—w kinni siutud  kätega ja jalgadega ja käterätikuga kõmast kinni tõmmatud kaelaga uimaselt põrandal maaS. Ligidal seifis kena (ANIvLUMas) naesterahwaS. Kui S —w pärast pitkemat  tallitust tema kallal toibunud oli, siis rääkis tema, et kenake tema kallale tulnud, kui uinunud oli. tema käed ja jalad kinni sidunud ja teda käterätikuga ära käägistada katsunud, et tema 6000 rubla kätte faakS Kenake sai aga kohe ettewõetud läbikuulamise juureS kui üks meeSterahwaS  ja üks kõige kardetawatematest raudtee-kurjategijatest  ära tuntud, keS ennast parrukaga ja naeSterahwariietega  «väga osavalt naesterahwakS muutnud oli. Tema taSkuS leiti üks kuue-laengiga rewolwer ja ükS jahi nuga. 3uba KurSk'ist saadik oli see järeltehtud NaeSterahwaS S—w kannal olnud. ZNanujloCist, Jekaterinoslawi kubermangust kirjutatakse ühe maapeamehe wägiwalla-teust: .NowospaSskowka külaS peeti koguduse-kooSolekut, ühe dessjatini maa üle koolmeistri õueaiakS otsust tegema. Talupojad ei tahtnud esiteks, üteldeS et neil eneStel liiga wähe maad olla, seda mitte lubada, oliwad aga wiimakS seal-olewa maapeamehe tahtmist  mööda walmiS, seda maad keSket küla andma. See ei olnud maapeamehe meele järel ja tema päris, et see maa mitte ainult koolimaja ja kirikuplatsi kSrwaS, maid ka .põigiti üle plaksti pidi antud saama. KülakoguduS waStaS selle pärimise peale .surnuaia-waikusega." KakS talupoega aga, ksige paremad peremehed külaS, kes koguduse  poolest kiriku-ehituse eeSseiSjatekS walitud oliwad, miS selle platsi peal pidi ehitatud saama, usaldasiwad tähendada, et külakogudusel õiguS olla, oma tahtmist mööda selle maa üle määrata, mis koguduse tarwitusekS antud on. Selle eest saimad mõlemad eestseisjad maapeamehe  käsu peale koguduse-kooSokiuS kinni pandud ja karmi wahi all wiis werSta eemale Mariupoli linna saadetud, seal mitmeks pääwaks wangikotla kinni pandud. MaapeameeS et lubanud kinnipandud meeõtele mitte, oma perekondasi Jumalaga jätta, ei koguni ka mitte ennast soojemasse riidesse panna." »Nenda ei käida," ütleb .Jekatertnosslawi Kubermangu-Zeitung," .ka mitte raskemate  kurjategijatega ümber." Tscheriügowi kubermangust. .Kijewljanin" on järgmise  pool kurwa, pool kentsaka sõnumi saanud: Swjatoje külaS suri üks jöukaS talupoeg. Wana Vene pruugi järel andis lesk temale tema mütsi surnukirstu kaasa. Üks leinajatest nägi, et see wana müts oli, wõttiS seina pealt uue mütsi ja pani, i<ma et lesk seda nägi, uue mütsi surnukirstu, wana selle asemele warna. Selle peale sai surnukirst kinni pandud ja maha maetud. Tagasi tulleS kohkus lesk, kui oma ärasurnnd mehe wanat mütsi warnaS  rippnma nägi ja rääkis naabritele, et uue mütsi sisse 700 rubla õmmeldud olnud. Mõne nõuu peale ruttaS tema küla-preestri juure ja palus luba hauda lahti kaewata,  keõ seda selle kaubaga lubaS, et politsei juure kutsutud  saaks. Kui teisel homikul ettewalmiStamiStega kordas oldi, siis mindi surnuaida, hauda lahti kaewama. leiti aga seal, et teised seda juba teinud ja kalli mütsi ära wiinud oliwad. Wtad«wostok'ist. Amuri-maa ranna-waldkonnast kaebatakse  ttigrete üle-käte minemise üle. Need kiskjad ei luusida miite ainult läbi metsade, waid tulla ka maanteedele ja isegi küladesse. Sagedast langeda inimesed  nende were-jänultSte kaSfide ohwrikS. Weel hiljuti on kotkujuhtumine tiigrega kolme Khiinlase ja ühe Wenelase  elu maksnud ja weel räägiti sellest, kui ükS tei 'e lugu juhtus, kuS kahel soldatil tiigriga tegemist oli. Nemad oliwad lähedasse zederi-metsa jahile läinud, kuS tiiger nende kallale kargas. Esimene soldat, kelle kallale kiskja tuli, pistis kohkumata oma rusika metsalise kurku, mis peale teine kuuli läbi tema pea laskis. Kiskja jättis raSkest  lõhutud esimese maha ja kargaS teise peale, keS teda aga heaste sihitud kuuliga maha sirutas. Esimene soldat suri metsalisest kistud haawadeSse. Seesugused juhtumised  ei olla mitte üksikud. Zlorea'st. See umbeS 4000 ruutpenikoormat (ligi 200,000 ruutwersta) suur poolsaar Jda-AflaS, miS nime poolest ühelasa Khii»«a ja Japan'i ülewalitsuse all seisab ja mõlemitcle maksu (tributi) maksina piab, muidu aga oma enese piiramata «võimusega Kuninga all seisab, on «viimaste aaState sees sagedast Europa ja Põhja-Amerika tähelepanemise alla «võetud; seal püüawad Wenemaa, Inglismaa ja Põhja Amerika Ühendatud. riigid wõidu tähtsamat mõjuvust oma kätte saada, sest Korea on laewasõitude  ja kaubaajamise kohta wäga tähtjas, ««imelt Venemaale,  kui tee Vladivostoki poole. Nagu uuematel aegadel  teistel wõerastel harimata ehk poolharitud maadel ka, nenda püütakse seda ka Koera'S osalt misfionäride läbi toimetada. Usutunnistust polilikaga segada, sagedast koguni politika alla heita, see on ju paraku ükS meie aea kurwaStawatest  tunde-märkidest. Muidugi takistab see khristlikkude  miSstonäride tööd ja kaswatab pagana-preestrite «võimust nende wasta. Korea pealinnast, Seoul'ist. kirjutakse  nüüd .Walitsuse-Teadaandjale' Jürikuu 2. pääwast: .Jutud salaseltsi .Ton-chack" liigete tulemisest Seoul'iSse näitawad ennast tõeks. PaaStukuu 18. pääwal andsiwad ligi 50 selle seltsi kaitsejatest Kuningale palwekirja, mille sisu tundmata on, mis aga sellega algab, et nende seltsi asutaja, õpetatud Zoi-Tsche-u nimi, keS aaStal 1862 hukatud sai, jälle auu sisse tõstetud saaks. Kahe pääwa pärast ilmuS üks kuninglik käsk, milleS arutatud oli, et salaseltside asutamine rahwa elukombete rikkumisest, riigiwalitsuse  puudusliku walwamise järgeS laSte-kaswatamise juureS, tulla. Sellepärast kirjutab Kuningas Korea õpetatud-meestele  ette, KonsuziuS e usuõpetuse põhjuste wäljalautamise  eest rahwa keskiS hoolt kanda ja ahwardab taganejaid nuhtlustega. Selle järgeS tõstfiwad pealinna õpetatud asutused küsimist Ton-chak seltsi liigete nuhtlemise üle pääwakorrale, mis peale Kuningas käsu läbi Jürikuu 23. pääwast waStaS, et õpetatud asutused rahwa õpetamise  kallal tööd tegema pidada, «valeõpetuse kaitsejate nuhtlemine aga walitsuse asi olla. Wahe-aeal ilmufiwad ühe pea-miõsiont maja külgeS Seoul'iS Jürikuu 20. ja 23. pääwal kuulutused, mille sisu Ristiusu waSta ülepea, pea-asjast aga Emangeliumi usutunnistuse miSstonäride waSta käis. Kuulutused tähendawad miSstonäride eluwiistde,  nende kalli majapidamise ja kawaluSte peale, millega nemad rahwast oma õpetuse poole eksitada, ja päriwad nende äraajamjst Korea st, kui mitte, fiiS ähwardatakse  neid äratapmisega. Arwatakse, et need kuulutused õpetatud-meeSte poolest Konfuzius'e usutunnistusest tulewad,  keS Ristiusu läbi oma õpetuse kitsendamist tulema kardawad. Kahtlane ei wöi fiiõ olla, et rahwaS wiimaStel  aastatel miSstonäride elawamaks saanud tegewuse waSta koduste öpetatud-meeõte poolest wihale ärritatud saab ja «võimalik on koguni, et lausa rahwa ülestõusmisel)  misfionäride waSta ees seisawad, kuida ««eed hiljuti Khiina'S üleS leekasiwad." — Kuida näha, oSkawad Ervangeliumi usutunnistuse waStased Korea'S ka rahwast usuõpetajate .kalli eluga" (suurte siSsetulemiStega) nende wasta wihale ärritada. Npkö>,5, 2S.« Iv«« 1SS3 - lls,»r»-o - » ?«»«-. Silmayaigete-kliinik. vosii. uul. Nr. 3. Haigete waStllwõtmine igal piiäwal nii pahu kui ruum lubab ' Kõnetunnid- enne lõunat kell 8-1', Peale lõunat kell 3-4. Dr. msä. K. Hruyart. Direktor. Teadaandmised. Mihid ja kaallid mis pruukimises, (pole heaSte ära-öientatud),  niiheasti uued kui manad saamad õiendatud ja kölwaltseks tehtud. W. PaalM, waSsesepp ja metalliwalaja, . Rotermanni poewastas. ! ZSSSSSSZSSSSStSM^SSSSSSSSSSok Wäga Head Inglis sepa -sööd, müüakse -dawa yinnaga J H. AuhlMSNNl kuntoris, Kotzebue-uulitsaS. SWSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSS«