heategu ette kuulutatakse. —Prantsusmaa Parlamenki-lnge DreyfuS üht kirja.- ssdc/ wälja auuud, mida tema ÄhePrautslafe wastus Bismark' nimetab ja omalt poolelt wiiwimata sõda Saksamaa wasta pärib. Nagu juba enne Oberst Stoffel, nenda arutab nüüd Dreysus (üks aegade kaikus Prantslaseks muudetud Sakslane ja sellepärast Saksamaa tigedam wihamees, nagu tema eelkäija, Oberst Stoffel, ka), et Paris ainult 13 pääwa käiku, Berlin aga 30 pääwakäiku Saksa-Praut suse piirelt eemal on. Sellepärast olla kibedast tarwis Prantsusmaa piiret jälle Saksamaa pealinna ligemale nihutada ja seda paragrafi Frankfurti lepitusest maha kustutada, mis Elsass-Lothringi maid Saksamaa omaks annab. Aastast 1871 saadik olla Prantsusmaa uue sõea ettewalmistamiSteS juba tuhat millwni franki wälja annud ja nenda ei tohtida see afi mitte enam edasi minna. Sellepärast pidada Saksamaale sõda kuululutatud saama. Europa saada Prantsusmaale rahurikkumisi audeks audma, kui Prantsusmaa wöidab. Üteldud laada küll, et Europa selle rahwa wasta olla, kes rahu rikub, aga see wõida ka teisiti minna. Esimene löök pidada aga wägew olema ja selleks olla Prantsusmaal sõeawäge küll. Prantsusmaa 6. sõeawäe-korpus olla niisama tugew, kui Saksamaa 15. ja 16. korpused kokku ja kuna Sakslased esiteks ratsawäge ainult 7200 hobusega wälja saata wõiwad,  langeda lääne poolt kohe ratsawägi 9600 hobusega ja 32 suurtükiga nende riigimaade (Elfafs-Lothriugi) sisse. Seal tunda Prantslased peale selle kõiki teest ja radasi, kuna rumalad Sakslased maast teine poo! piiret muidugi ühtigi ei teada. Prantslased olla ennast 20 aastat Tunesia's, Ton?ing'is, Senegambia's ja Madagaskar'is sõealikult harjutanud, kuna Saksa soldatid weel tuld ega lahingit näinud ei olla. Kommaudöridest ei teata küll muidugi weel ühtigi, aga fandemad kui Saksamaal ei wõida need Prantsusmaal mitte olla. DreyfuS lõpetab oma 37 lehekülge suurt kirja: kohe sõda: aealugulik tund on tulnud. Kahe aasta eest oleks see weel liiga wara olnud, kahe aaSta pärast wõiks see jälle liiga hilja olla/ Prantsusmaa tõsisemad lehed mõistawad  seda kirja niisamati hukka. —S aksamaa Riigipääw ou Lehekuu 21. (9.) pääwal kuum Jaanikuu 9. (Lehekuu 28). pääwam pühadele läinud; kommisfionid astuda aga juba Jaanikuu 3. (Lehekuu 21.) pääwal jälle kokku. Sch lestas  on Ratibori kreisis sealifel Suur Ristepääwal, Lehekuu  15. (3.) pääwal, suur õnnetus juhtunud. Sidliski, Buda ja Thurze küladest tuliwad kiriku-käijad, nende keskis  palju tütarlapsi, kes leeris käifiwad, pärast Jumalateenistust  Oderi jõe ääre ja tahtsiwad üle minna. Lodjamees  Franz CzogoLa oli lodja asemel paadi wõtnud ja niipalju inimest, uimelt tütarlapsi, peale minna lasknud, et paadi äär wee pinnani wajus, kuna see kohalist seadust mööda 35 centimetret (14 tolli) üle wee pinna olema piab. Kuuni teise kalda ligidale läks kõik heaste, seal olla aga keegi ennast iärstu liigutanud, paat läks ümber ja kõik kukkusiwad wette. Lodjamees ise ja kuus teist ou kergest kaldale peasüüd, aga 42 noort tütarlast /n kõikide nähes, kes aga aidata ci wõinud, ära uppunud. Lodjamees ou kinni pandud ja kohtu alla antud. Berliui mõjuwateS ringkondades ei teata sellest ühtigi, et Wene alamad Vulgarias  Prantsusmaa kaitstuse alla pidada autud saama. Lehekuu 25. (13.) pääwal oli Keiser Wilhelm Merningeu'i  Kronprinziga Potsdamsts ühe hobusega ja ilma kutsarita sõitma läinud, hobune on kohkunud, wanker ümber läinud ja Keisri jalg niipalju mkastatud, et tema mõned pääwad tuas olema piab. ühe teise sõnumi järel on Keisri saiast koguni üks taldreku-täis werd jooksnud. —> Erakondlikkudest kiustlemistest näiwad Sakslased taieste tüdinenud olema. Nenda nimetatud ,Saksa-wabameelise" erakonna poolest ei ole kuulus kõnemees Eugen R i ch« ter mitte enam erakonna juhatajaks walitud, waid tasasem  Schrader. Eugen Richler oli kaua aega selle erakonna juhataja, pidas alati kõlamaid kõnest Würst Vismark'i ja ülepea kõige selle waSta, mis Walitsuse poolest ette pandud  sai. Ka Sozialdemokratlafed olla palju tasasemaks jäänud. Kõigist olla näha, et igatsus seespidise rahu järel kaswamas on. Anstria-Ungrumaalt. Voh mi maa Maapääwa!  waieldatse ikka peale Saksa-Tschechi lepituse üle. Sakslased tahawad selle kauba üksikuid punktist ükshaawal arutamise ja wastawõtmise ehk tagasilükkamise alla panna; Noor-Tschechilased päriwad kõige selle kauba ettepanemist korraga, nende ettepanekut ei ole aga waSta wõetud. Et kõik punktid wasta wõetud saaksiwad, selle veale ei olla küll lootust, mõnda loodetakse aga ikka läbi wedada. Sakslased Böhmi Maapääwal ei loota isegi enam palju. ») AaZt-l 1870 tu.!dsiwab SaMsstd Prantsusmaal teesi ja radasi Psre mini. kui Prantslased ise. Lepituse waSta on peale 2000 palwekirja siSse auiud. Austria lehed waidlewad nende häda-sõuunsilte waSta, mida nimelt Wene lehed Ga!izia'st wälja lautawad. Riigi ja maa poolt antud abi-kapitalid saada seal targast?  karwitatud ja nendest saada häda tõrjumiseks küll. Silmanähtawalt w.iadatakse AuStrias kahtlusega nende andele peale, mida Weuemaal Galizia Greeka-KalhoUigi usutunnistusest RuthenlaSle heaks korjatakse ja neile sealt saadetakse. Austria lehed kmuilawad, ei Walitsus se.i-list  sõeawäge Saksamaa sõeaiväe sarnaseks leha ei lahla ega wõida, rohkendamist ja paremal korraldamist minna aga stiski kibedast tarwis. Loodetakse, ek kolmeks nädaliks siSsekutsutud Nahwasaadikute-kogudeS (DelegatiouideS) sõeawäe  rohkendatud kulude waSla palju waielbud ei saa. Montenegro WürStipraua Milena on Lehekuu 26. (14) pääwal Wiiui'sse knluud ja Keifr on teda kohe teretama? käinud. Taanimaalt. Knniugas on Lehekuu 22. (10.) p. aurulaewa peal Lübek'ki sõitnud sa sealt kolmeks nädaliks WieSbadenlSse, terwise-weit tarnitama, kuhu tema Lehekuu 24. (12.) pääwal jõudis. Prinz Waldemar ja Prinzess Marie läkflwad Lübek'ist saadik kaasa. Rootsimaalt. Kõrgest seisusest herrad. prouad ja prelid Stockholmis ou kokku astunud. Würst ViSnrark' ile üht kingitust saatma, kuulsa Rootsi Kauzter A r cl O r e nstj  erua suurt pämva-pilti. selle kuju järel, mis Rootsi rittretemaja hoowiS hiljuti üles pandud sai. Pildi must raam on kullaga kaunistatud ja alumise liiSti peal on kuld-plaat musta pealkirstaga: .Saksamaa suuremale riigimehele  Rootsi suurema riigimehe mälestuseks/ GrasUrel Orenstjerua, süudiuud aaSial j 583, surnud aaõial 1654, oli juba Gustav Adolfi isa wauail pääwil Rootsi Walitsuse  eestseisja, sai Gustav Adolfi poolest KauzlenkS nimetatud, oli pärast oma Kuninga langemist LnPen'i lahingis,  Rootsi sõeawäe ülem iuhataja Kolmkümue aaStaseS sõeaS ja Kumngapraua Ehrisiiue wähe-ialisel põlwel tõe poolest Rootsi waliiseja, asiuS aga tagasi, kui Christine oma krooni tema uõuu waSta maha pani ja Noorua Katholiigi  uSlu heitis. Teda nimetatakse ka ,Mroewr — .Ewcmgkliumi.ühenduse juhataja  V Omal noorel põlw-l oli Aret Orenstjerua Jumalasõna-teadust  studeriuud. Kuida teatakse, ou ka Würst Bismark ühe Saksamaa suurkooli poolest lumalasõna-teaduse  Auudoctoriks nimetatud. Schweiz'isk. Saksamaa poolest ette pandud kokku leppimine selle üle, kuida ühe nende naabri-rikkide alamad teise riigi piiretes elama asuda wõiwad, on Schweiz'! ühendule nõuukogust wasta wõetud. Saksamaa ettepanek ou kohe uenda olnud, et selle waSkawttmiseks ainult mõned weikemad inuutntiseb ehk lisad tarwis läkffwad. Ust ou nüüd uil kaugele jõudnud,  et muud ei puudu, kui kirja malmis toimetada. Inglismaalt. Ratfepa.gildi pidul Lehekuu 2l (9.) pääwa õhtal, on Lord SaliSbury kinnitanud, Inglismaa  Walitsus ei olla Asrikas mingisugust u,aad käest ära annud, sest senni ei olla sealisle piirete üle wcek mingisugust kindlat kaupa tehtud. Cstteks olla sealiste asjade üle ainult mõtlemist waStaStikku wälja wahetotud. Ülepea olla weel tüsttaw, kas üht kindlat kaupa wõib tehtud saada, wSi mitte; igapidi saada aga Walitsus selle eest hoolt kandma, et Inglismaa kaubaajamise, miSstonitöö  ja teiste asutuste ja Inglaste tarwitused tähele pandud  saawad. Afrikast rääkimata, ei olla lootused rahu peale iialgi kindlamad olnud, kui just nüüd. Inglis Zdaafrika-seltst maade Kubernöriks nimetatud Sir Francis Winton on Lehekuu 23. (kl.) pääwal Mombasa-teele läinud. Lehekuu 26. sl 4.j pääwa õhtal on lirimaa Parlamenti-saadikud Dillvn, O'Vrien ja teised Londonis suurt kära Zirilaste heaks teha katsunud, on aga Politsei poolest laiali pillutatud. Mitmed osawõtjad on Politseimeeste  kaigastest häda saanud. Prantsusmaalt. Präfldent Carnot tuli Lehekuu 23 (11.) pääwal Montpellier'Sfe, kuS fealise suurkooli 600 aastast jubitäumit peeti, sa sai rahwa poolest uhkest kaunistatud  linnas suure röõmu-hõiSkamisega waöka wõetud. Uulitsatel nähti kõige wõerasle maade lippusi, kust osawõt. jäid fuurkooli-pidule tulnud oli. UmbeS 50 suurkooli oliwad osawötjaid saatnud. üks kõrge fSea-uõuukogu saada kokku astuma ja selle üle uõuu pidama, ek 6. sõeawäe-korpus,  mis Saksamaa piirel seisab, poole suuremaks tehtud saakS, miS juba selle aaSla Leikuseknul korda Piab saadetud saama. DreyfuS' kiri: ,Ta»wi!iue sõba/ leiab Prantsusmaa aeakirjauduseS wilut ofawölmist. Parlamentt-liige  Rivillon arutab, et seda fõ tta-hü üdini st kusagil  kuulda ei wõeta. Isamaa saada suuremat kasu, kui .esiteks wee/ koduste korraldamiste'kallal tööd tehakse. »Ngaras" kaebatakse, et naesterahwad kõige nende segaduste kihutajad ja kaitsejad olla, mida Boulauger ja teised seal wiimastrl aegadel teinud on. Italiast. MtniSler-Prästdent CrtSpi on Rooma-Katholitgi  kõrgemate preestrite jalge peale astunud, mis kangest  walutada. Ministrite-tognS oli nõuupidamiue ühe seaduse üle neudanimetalud ,w a g a d e asutuSte' aS»uv, kuS CriSpt päris, et alamate preestrite eest, keS ainult  sellest etawad, mis nende palme- (missa-) lugemised sisse kannawad, rohkem muret piab kantud saama Kõrgematel  preestrini olla suured fisfetulemised neist ,wagadesi  asntuStes/ sa Rooma Kathotiigi kiriku suurest warast, tuna alamad preestrid häda kannatama lpiawad. Neid alamaid preestreid on ka weel nende ülemate enneSte poolest  pahandatud. Kardinal-virar Parrocchi o>r käsku annud, et nemad delta Misstoue ehk ka San Giovannia Paola kloostreSse tulema piawad, ennast kaheksa pääwa pakukahjelsemifeS  harjutama, mis koguni mitte kerge asi ei olla. Alamad preestrid kiuuitawad nüüd, et ülemad preestrid koguni mitte wähem patused ei olla ja seda on Paapstile teada antud, keS seesugust waheiegeurist waimulikkus ringkondas  mitte ei sallida. Lehekuu 27. (15.) pääwal wiskas üks tundmata mees Bagnacavallo'S Bolagua' juures,  ühe bombi uuiiisaie, luis lõhkes aga ainult teda ennast surmas. Türgi riigist. Sultan ou Schakir Paschale Nischami- Imtiaz rillv.lühr, kõige ülema Türgi auulähe, saatnud ja teda peale selle käekirja? leina osawale tallituste eest Kreeta saarel tänanud. Kuida aga näitab, saab Sultan Kreeta asjade üle petetud, mis kaugelt nii head olla ei wõi, et nende korraldamise eest kõrgeid auutähla auda tuleks. Eanea'? on Ilalia ja Prantsusmaa Konsulid ühe Türgi Majori pärast uõuu pidamaS olnud, keS ühe neiule KhrtstlaStk keZkist toorest wägmalda teinud. Ka on üks Türgi soldat üht Khristlast uuaga pistnud ja tekst tappa ähwardanud, kirua Türgi shaudarmid osawõtmala pealt waadanud. Kacbtused Türllasie mitmesuguse wägiwalla üle ei kaha lõppeda. Khristlased tahlstwad üht saatekonda Schakir Pascha junne saata, wõeraSle Konsulile abi paluda  j. n. e. »N.ihu«. miS seal olema üteldakse, saada ainult sõeawäe wägiwallaga silmakirjaks, üles peetud. Sultan el tea sellest kõigist w!st ühtigi ja temale saadetakse  ehk ka wahest KhrjstlaSte nimel tänukirjast Schakir Pascha ja tema soldatite .armulikkude eest. See tüli ei lahku wist enne Kreeta saare lahutamist Türgi riigi küttest. Kord räägiti juba, et ka Italiai himu Kreeta saare peate olla. Kui suurriigid mitte kadedad  Greekamaa waSta ei oleks, siis oleks Kreeta saar wist juba ammu Greekamaa oma. Hiljuti ära kautatud sõeakohtute liited Kreeta saarel ou käsku saanud, esiteks weel senna jääda. -- Koustankinopelis on wiiS Türgi pealikul Weue saai.kouua Türgomani stülgij abikaasa ja tütre peate tunginud ja neid kurjas te teatanud. Praua ja preili kisa peale on seal feiSwa Wene laewa madrused, keS saalekonna aidas olema juhtusiwad, neile appi tülnnd, on neli Türklast kinni wötnud ja Weue saatekonna majasse  wiinud. WiieS sai järgiinifel homikul kinni wõetud. Sultanist selleks kokku pandud üle korralise fõea - kohtu poolest on need pealikud neljaks kuuni kümneks kuuks mangi mõistetud ja Sultan on omalt poolelt weel lisanud,  et nemad pärast seda Tripoli'sse ära piawad saade lud saama. Kuida ka sellest näha, tahab Sultan õigust teha ja wogiwalda nuhelda, aga keS temale sellest igatahes tõtt räägib, mis tema riikiS sünnib. Serbiast Kuningas Milau on nüüd Belgrad'tis ja wagewad wöiurud olla tegeivad, keda Kuningaprauaga lepitada,  mida ka tema sugukonna jdynastie) kinnitamiseks fhroni peal iraga tarwis minna, mis aga kerge afi ei olla. Nende lahutamine ou seaduslikuks tunnistatud. Milan on küll riigi põhjuSseaduseS oma poja kaswatamiseks  ainus-õigust saanud, aga stiski on tema noore Kuninga emale selles aSjas järel andma pidanud, keS ennast, kuida teatakse, wäga wagewake wöimude peale tuetab. Kuningas Milan annaks wist lepitamiseks weel rohkem järel. aga Kumngapraua Natalia et olla ühest töuust, kes teisele ka üht sammu wasta astub. Bulgarich, Panlza ja tema scktfilasie protsess on Lehekuu 30. (184 paäiral lõpetatud. Panija on surmale kuulidega msiSteiud, plaanide pärast Prinz Fer-» dinandst ja Ministrile ela waSta ja Walitsuse muutmiseks wõera abiga; kahlu poekest on temale aga armu palutud. K h o l o p k o w, ühe teise kirjawiisi järel ka Kolobkow kirjutatud, on üheksaks aastaks wangi, Leitnant R i s o w ja Arnautow kuueks aaSkaks wangi, Tat e w, Tsch a w dar o w, Molow ja Kissinow kol°