kadunud! nõnda on siis selga, et see linna uulitsale maha libisenud on. Oleks keegi auus mees seda leidnud, siis oleks ta seda juba ammu üles annud aga on näha, et mõni kelm see oma näppu saanud on. Rahaga peab enam ettewaatlikumalt ümber käidama! Karjast. Meile kirjutab sõbra käsi, kuidas jääl meel manad ebausu kombed rahwa keskis olemas on: Jõulu-kuu algusel käinud pitka-näpumched T. kõrtsis margas ja näppanud säält mõnda asja ara. Et wargate jälgile saada, läinud perenaine Saumere  külasse targa juurest abi onuna, n a:k jutustanud ka kõik, mis nad ära warastanud okka ja mis nagu ülepea margad pcawad olema- Asjad olla metsas ühes heina küünis, mille ots wastu päewa tõusu olla. Perenaine rõõmus selle üle, läinud suure rutuga kodusse ja hakanud kohe heina küünin läbi otsima, aga kõik ilmaasjata! Pole wargaid leida ega ka maraStatud asju. Perenaine maksnud muidugi targale ka meel oma waewa eest ja wiitnud mitu päewa ära, kunaS oma wacw meel arwamata olnud. Noh, kaS pole nüüd mõni inimene ebausklik, et niisuguste käest jookseb abi otsima? Oh oh, millal kaub meie rahwa seast niisugune tuimus ära, ci oSkaksiwad paremine enda üle walitseda ja mitte sortside ega tarkade käest õpetust wõtta! Jaanist. Ka sääl olla pea ja kontide walu rahwa seas liikumas, nii et mittu perekonda  sagest maas olla. Suretaw ses haigus ei pea olema ja ka kedagi rohtu selle waStu, kuid kaub ise pitkamööda jälle ära. Wist niisama sugune kui linnas! Meie saime wa' tuntud Muhu Madise käest järgmise kirja: Et ma ikka wa reisi mees olen, siis tulin Tagamere külast läbi. Ühe pere wärawast sisse waadatcs nägin ma jälle midagi uudist; ma imetlesin, et mis see 00, peremees wärwib õues lund siniseks ja ise kirub sääl juures et lass aga olla, ehk ei wõinud nod walge pääle waadata, sellepärast saab lumi ära wärwitud. Ligemale minnes nägin aga teist asja, kaks meest hakawad ühte suurt rätikut teine teisest otsast kinni ja wenitama. Sääl tuli mulle korraga sügisene WZlupä laada jutt meele, et sääl olla manad ja mädanend kaupu müüdud ja et nüüd see peremees targem oo ja ennemine läbi katsub, kas rätik kõwa 00. Aga et sääl juures wäga palju sai kirutud, läksin natuke ligemale ja sain nüüd asja põhjust teada: See oli säält küla kaupmees, kes harjuskitega tülitses, et need olid julgenud senna külasse oma kaupasi müüma tulla, kaupmees nad nüüd kätte saanud, nende wärwid lume pääle maha wiskanud ja nüüd tahtis ta ka rätikuid ja muid kaupasi käest ära wõtta, mida aga harjamehed mitte anda ci tahtnud ja nii tuligi siis see wenitamine. Minu arwu järele ei olnud see aga koguni õige tegu, sest nendel on jo luba igal pool käija ja kaubelda. Kas kaupmees nende wärwid pärast ära maksis, ei tea ma pracgus ütelda, kuid ma tulin säält ära ja halasin oma teed jälle edasi minema. See kord jääge nüüd tcrweks ja soowin ka lõppeks kõigile head ja õnnelikku uut aastat ja kallist termist, küll saan pea jälle üht naljakat reisi lugu teile jutustama. Muhu Madis. Pärnumaalt. Wana-Wändra LuStisaare  peremehe wäike ühe aasta wanune laps kukkunud hiljuti keewawee katlasse ja põletanud ennast hirmsasti ära, nii et ta teisel päewal suures waluS suri. Tartumaalt. Mustmeest. 7. Detsembril läks siit hulk kalamehi Peipsi järwele kalapüüdmisele.  Et ilm sell päewal sula ja kange tuul oli, siis oli ka noor jae, mis meel ci olnudgi, kõik järwe lahti murdunud. Mõned kala- püüdjatest, kes siiapoole jäemurdu saiwad, wõisiwad endid küll õnnelikult päästa; teised aga, kes teisepoole  jäiwad, pidiwad Wenemaa ranna kaudu ümber kodu tulema. Suur hulk nendest jäiwad aga ühe jae tüki pääle, kesk järwe, kust enam kuhugile poole ci päüsnud. Kuru rannast on inimesed hädaliste appihüüdmist kuulnud. Appi tõtates wcdanud nad umbes wersta maad lootsikuid mööda jäed edasi künni lahtise weeni. Sääl wõinud nad siis kolme lootsikuga seitsme kordse järelkäimisega 32 meest ja 12 hobust ära päästa. Jäetük läinud aga kord korralt ikka kaugemale, wiimati umbes kuue wersta kaugusele. Öö tulnud pääle ja teisel hommikul olnud ju jäetükk kõigiga nende silmade eest kadunud. Kui palju inimesi, hobusid ja muid kalapüüdmise nõuusid järwe põhja on läinud, seda ei ole kindlasti teada. Mõnedgi päästetud pidiwad weel mõndagi ööd ja päcwa nälgides lagedal ujuwal jõesaarel suurt hädaohtu kannatama. Arwates on sellsamal päewal niisugust juhtumist wistist ka teistes kohtades Peipsi rannal sündinud. See inimeste arw, mis kuulus Peipsi igal aaital enese hõlma suigutab, peab osawõtja südames küll kohutawat hirmuwärinat  äratama. Tartust. „PoStimceS" kirjutab: Praegused ilmad teemad igal pool paha meelt, kuna ei talwe ega sume teed õiged ei ole. Palja maaga peawad ikka wankrid orjama, mis aga Detsembrikuul  koguni wastuoksa on. Kõige halwcm lugu on Saarlastel, kus wäina jää ju mõnda aega enam ei kanna ega murra. Nii seisawad postid ja muu asjandus. „Jälle kinni wäina tee, ei saa üle suure mee," .kurdawad Saarlased. Ka „Olewik" kurdab, et wäina tee korras ei olla, aga trööstib ennast ometi sellega, et Hiinamaal seesama sugune äpardus minnadega olla. Kae weli! Tallinnast. Wal g u s kuulutab Pärnu Saksakeeli ajalehes, et kuulutused Walguses kõige Rothschildi nali. Kuulus Prant- Maalija wastaS, et tema juba kuude kaupa üht kerjaja mudellit oma pildi iäuks otsida aga kõige selle aja sesS midagi selle kohast leidnud ei olla, kui täna, mis imelik küll, rikka miljonäri nägu temale selleks passida. „Kui kahju," ütles maalisa, „ct teie paruni härra, km mitte kerjaja, siis ometegi wahemasr mudelil seisja oleksite!" Rothschiid  waitas, et tema kunstile igal ajal ohwerdanud na.:a. Dc.ekre e e""s teetoas ühe nm.aka tner.tli l.m.er õlade heitnud, üht pitka kerel reu--'e r ünn) ja teda nõnda sciSma najal -ral.tt. li: noor maali kunstnik ja Delakroa sõber astu- just sell silmapilgul sisse ja kui tema nägi, et sõbral miimaks ometi korda läinud oli üht va-tsilikn kuju leida, ssowis ta temale selsekS Mame-imlt õnne, arwates, et see tõsine kerjaja on, pistis tema miljonärile kaudu minnes ühe kahekümne kovikulife pihku. Roihschild tänaS pesgs sikutades ja pistis raha tasku. Kui noormees  ära läinud oli, siis päris ta Delakroa kõrsi tema üle järele ja sai aru, et see noormees Wögs vsaw kiMMlk olla, aga maisuse pärast edasi õopida « jõuda. Roihschild tähendas tema nime ja elukoha UeSse ja mähe aja järele sm nimetatud noormees kirja selle sisuga, st heategu ja head teud Ms miija kanda ja et tema healeu milt ennast Rothschildi kontori kogunud olla kust noormees sida kümne tuhande rubla kujul ära tuua wõida. Üks põgenemise katse halwa taga järjega sündis hiljuti Brasiliamaal Pianbi maakonnas. Üks noormees armastas sääl üht tüdrukut, kelle lesk ema aga wäga nende abielu waZta oli. rääkida vleksiwad wõinud, ja wahctasid sellepärast kirsasid, millede see» nemad läbirääkisiwad, et ühes koos salaja ärapõgencda. Öösel, mis põgenemiseks  määratud oli, ootas noormees hobusega tääwd kohal pruudi pääle, kes ka sugugi oma järele oota ci lasknud waid kohe sellepääle majast wälja astus, tema oli oma pitka mantli sisse, mida noormees tundis, mässitud ja üks loor kattis tema palet ja pead. Tema tähendas nooremehele  käega ja see ruttas tema juure, tõmbas teda oma sülle tõstis teda hobuse selga ja hüpas siis ise ka. Õnnest mürisedes hojab tema oma pruudi ümbert kinni ja kihutab tuulekiirusega läbi oö edasi. Kumbgi ci räägi tormilise sõidu ajal sõnakestgi. Viimaks kui kindluse kohta jõudnud on, kus tagaajajaid karta ci ole, tõmbab tema pruudil liiniku näo eest ära, et teda musutada, aga kohkunult põikab tema tagasi, tema ecS on, tema wiha pärast puhuja - - pruudi ema. Ä.ema oli seda kirja, kuS põgenemise plaan sees oli, leidnud, lugenud ja oma tütre kodust ära wenna juure wiinud. Ühe halastaja õe waprusest. Kõige Tankini linnas olema Prantsuse sõjamäe juures olekul, sai nimetatud linna halastaja õdede eest seisja, Maria Therefia, järgmise kõnega, mida säälne kuberneer pidas aulegioni risti: „Ode, Maria Theresia, waewalt 20 aasta manuses saite teie Balaklawa lahingis hoamatute eest hoolitsedes ise haawatud. Ka Magneta lahingis, kus teie esimises reas olite, juhtus teile sedasomma. Teie olete meie soldatite eest Tiinas Hiina» ja MehikuS truuiste hoolitsenud. Reihshowi  juure» sai teid haaivatult hulga surnute alt leitud. Kord kukkus kesk teie hoole aluste haigete sekka üks tule pomm. teie tõmbasite see rutuste sülle, talusite teda peaaegu 40 sülda eemale ja kui tema sääl maha kukkus ja lõhki lõi, saite teie raskesti haawatud. Pärast terwekS saamist sai teid Tankini kutsutud." Selle pääle käskis kuberneer õde Therefiat põlwili heita, puututas kolm korda mõõgaga tema õla ja ütles: „Kõige Prantsuse rahwa ja sõjamäe nimel annan ma teile seda risti wapruse täheks, keegi ei wõi teda wapramate tegudega ära teenida keegi ei wõi rohkem iseennast ära salgada ja oma elu werdade ja isamaa heaks pühendada, kui teie. Ema armastus. Üks rikas krahwi preili Orkney oli kurt, tema ei kuulnud midagi, sai aga sellegipärast auusa suurt sugu mehe prouaks. Kohe pärast seda kui temal abielus see õnn oli olnud, emaks saada tuli tema ühel ööl, tuli käes, oma magaja lapse juurde, keda amme suure õrnusega hoidis. Imestamisega nägi selle lapse amm, et kurt praua oma käes kaunis suurt kiwi kandis, ning wistist lapse pead kiiviga tahtis ära purustada, ta hakkas hirmu pä-ast wärisema; sellsamal silmapilgul wiskas kõrge praua (kurt lapse ema) kiwi ivastu põrandat, laps aga, kes mitte kurt ei olnud, sai selle kiwi hoobi läbi üle» äratud, sest sai nüüd kurt ema aru, ket kartis, ehk olla t-ma laps ka kurt, et laps kuuleb, langes ta põlwili ja tegi tänu palwet oma Loojale. Küll armastus teed leiab, kuidas armsale ligineda, olgu selleks sadanded seinad ja tuhanded takistused wahel. BerliniS tarwitaS wiimati keegi noormees selleks ifiüralist abinõuu. Ta oli ühes kõrges perekonnas tuttawaki saanud ja oma südamekese  maja tütre kätte peagi kaotanud. Et tal armsaga nelja silma all rääkimiseks mahti ei olnud, kirjutamine ka ei sobinud, otsis mees teist teck. 1 Saarlane 1890,