ainuS headus, mis tal üleüldse oli, nimelt alandlik  meel, nüid nagu luuaga ära on pühitud. Kas Teie armate, et wäljamaalaStest meel midagi lugu peetakse mõi neid teada tahetakse? Võõrastemajas jätawgd oad mind häbemata kombel hooletuseöse; ainult selle peale waadetakse, et Saksa ohvitserid laamad, mis nad himuStawad. Uulitsa peal, kokku juhtumises ehk köneS, igal pool lastakse mind tunda, km ütlemata üleliigne ma «endele isandatele  olen. Ja viisakas Friedrich ei pane oma karuloomusele enam sugugi piiri ja tema isu näib iga päemaga kasivamat, et mind ühel ilusal hommikul  eineks mokka panna. Isegi hea südameline  Doktori proua hakkab enese» midagi tundma, sest muidu ei oleks ta Teile nõnda torkavalt ütelda julgenud, nagu ta eila iegi, kni Teie eila nende isamaalisesse komiteesse ei aStnnnd. Ka Teie waStu tõstawad nad mässu! Nüid ei maksa nende silmis ei Ameriklane, ega Inglane midagi, sest et nad iseeneSte keskel korraga köit SakSlaStekS on saanud." Wümaste sõnade juures oli aega mööda tume puna neiu palgele tekkinud, aga ta ei waatanud mitte üleSse. cTärgneb.) woiwad, wöetakse iga» täws rõõmuga wastu. Nü on siis meie tänawune wäljanäitus, hoolimata wibmast ja halmadest teedest, õige röönuStawal tõmbel peale bakkäuud, mida kuuldes iga tõsise rahwanoja süda rõõmul tuksuma hakkab. Pillistwerest. Kuri köhu-tõdi on Pillistvere pool rahwast laastamas, iseäranis Lebawere külas, kult mitu sellesse haigusesse surnud inimest matta oli; ühest talust 3 suruut korraga. Mõned on teda kolerakS arwanud, tohtrite ütelust järele ei ole ta aga mitte kolera, waid liht köhu-tõbi. Et ta aga külgi hakkaw olewat. seepärast tulewat temaga nii' sama, kui kolera juures, igas aSjaS puhtust nõuda ja mitte asjata sinna minna, kus haiguS liikumas. Tallinnas on 30. Augustil plats, kuhu Kreeka Õigeusu tempel sisse õnnistatud, wälja mõõdetud. Pühalise toimetuse kohta kirjutawad sealsed ajalehed järgmiselt. Peale selle, kui eminentS Riia ja V- iitawi plüptiskop Keiserliku Majesteedi nimepäewa kohta BreobrashenSki kirikus tänu Jumalateenistust oli pidanud, lätsilvad kõik Kreeka Õigeusu waimulikud, pääpiistop eesotsas, kõige tiritulippudega ja pühade  piltidega, mille hulgas ka eila hommiku Pühtitsast siia toodud Jumala ema pilt oli, üle turu doome mäele. Rongis uluvad würstlit kõrgus  tubernöri härra würst SchahomSki. wangikodade  Valitsuse ülem salanõuunik Galkin-WraSti ja püha sinodi ülem protoröri abi salanõuunik Sabler ja muidugi kõik enam ehk wähem tähtsad ametnikud. Lossi ees. doome platsil seisis mägi, nii palju kui t«da TallstuwS on, niisama ka salk laewawäe mehi, tuna tuletõrjujatele korra-pidamine ülesandeks oli antud. Arwata kella poole kahe ajal jõudis piduline rong õnnistamise koha peale, tuS eminems pääpiistop pühade piltidest ja tirikulippudest hiilgama!  kombel ümber piiratud kantslil pühalise Jumalateenistuse pidas ja platsi ja ühe määratuma  maSti puu pühitsemisele ruttas, mis sealsamas  püsti pidi aetud saama ja mille otsa tugew Andresse rist oli kinnitatud. Wända abil, mida 20 mangi liikuma pantivad, tõusis määratu mast üleSse ja ulatas kaugelt üle kõige kõrgemate majade.  Sellel silmapilgul mürisesiwad sadamast termist  suuretilti paugud, millega ka pühaline pidu lõppes. Ilm oli sius. Niisama pühaliseS ro« gis saimad kiriku riistad BreobrashenSki kirikusse tagasi wiidud, tuna piduosalised Wene klubisse pidu-töögile  ruttasiwad. Soomemaalt. Wjä»«OdlMAis on üks lesk naisterahwaS 88. AnguStil oma saa »aaStaft sündimise  päewa pühitsenud. Wänake otewat muidu alles üSna kõbus, aga nägemine ja kuulmine on kahanevas. iHelstngift. Kahe aasta eest ära surnud  mõisaomanik Gandel oli abikaasa nõuusolemiftl  testämendls määranud, et tema terme waranbus Mle lese sürma ühe kõrgema rahwakooli heaks langeb, finna juurde aga tingimiseks teinut, et kool ühte tema mõisa pidi asutatud saama.  Gandeli lest on äga mõisa nüid juba enne määratud aega kooli asutamiseks kätte andnud ja kool saab wistiSte juba lähemal ajal awatud. Helle mõisa väärtus olewat üle saatuhände rubla. Jumalas hingama keiser Aleksanderll mälestuse samba ehituse tõödvn Helsingis juba a l g a n u d. Wenemaalt. Peterburist. Prantsusemaale Võõrsile minema  laewa salga kohta kirjutab „UuS Aeg*: Wene laewaStik jõuab uue kalendri järele 20. Septembril Touloni. Selles salgas on wiiS laewa, millest kaks peale külaskäigu kohe Kronstadti tagasi tulewad, kuna tolm töist terwekS talweks Wahemerde  jääwad. Neil ei saa kuskil kindlat seisukohta olema, waid nad purjutawad ühest kohast töise ja puuduwad uõnda wistist igale maale, ilma et nende stis kuskil awalik külaskäik tohiks olla, nagu nü»d Toulonis. Kas ste juba Wene Wahemere  laewa-mägi saab olema, millest Europa ajakirjandus  juba tõi st kuud kõneleb, seda meie ei »ea. Kahtlemata saab aga Vahemere laewaStik olemas olema ja tema ülem on juba nüid komre-admiral Avelon, keS oma oma lipu laewa „Pamjat Asowa" peal ülesse saab tõmbama. Astrahanis. Jälle on Wolga jõel üks aurulaev)  ära põlenud, nimelt 17. AuguStil. Tuli peasis kange tuule mõjul masina  ruumis lahtt jo laguueS tähelepanemata laiali, sest et madrustel ühe ligiweetawa parwega tegemist oli, mida tugewad lained kõrwale oliwad ajanud» Tuld näheS oliwad madrused nagu pää peale tukkunud  ja püidsiwad ainult iseendid peaSta. Laewa juht laskts laewa tohe kaldale aurutada, laewa ja parwe mahel olema köie katki lõigata ja pruukis muid abinöuusid, ei suutnud aga siiski mitte keelata, et hulk inimesi, arwamise järele kuni 15, osalt leekides  surma leidsiwad. Ei ole mitte korda läinud masinat seisma panna ja kui nüid mehed wle eest põgenedes mette hüppasiwad, sattusiwad mitmed masina kühwel-ratta alla, mis nad põhja wirutas. Mitmed hoidsiwad katkt raiutud köie otsast kinni, mis masina rutulise mineku luures üsna weepinnal hoidis. Juba hakkas laewa nina põlema ja maha rippuma ankru küljest hoidsiwad kolm ehk neli inimest  kmn', kuni ankur korraga mette kukkus ja kõik endaga põhja kiskus. Pölewale laewale tulimad kakS töist aurulaewa abiks ja peastsiwad laewa rahwast umbes kümme immest. Kange tuul ja kõrgelt täitvad lained raSkendasiwa d pessimist tööd ja sellepärast ei womud ka kalamehed tõiielt kaldalt abiks tulla. Kapten, tema abikaasa ja kaks last on töistega SheSsurmaleibnud, kuna tema kaheaastane tütrekene nagu imeteo läbi ära on peasenud. Ta uju» emast enne jõkke «isatnd käsipuu peal õnnelikult rauda. Uuemad sõnumed. Minema kuu 3V. on Köigearmulikemalt annetatud:  Püha Anna 2. l lätsi auutiiht Liimi abikubernerile,  rnginõuunik Bulygin, ja Eestimaa abikubernörile, toll.-nöuunik Dirin. 30. kuni 3t. Augustini jäimad Peterburis 3S inimest kolerasse haigeks ja suurimad 16. Poetamisel  jäimad 99 inimest, Weue elajakaitse seltsi Doni jaoskonna waktsus on otsuseks teinud, Doni jõekonnaS suurte teede äärde põllutöö ja elajate kaüsepühade tarwis tabelid ehitava. Odessas on sealne kõige mauem Weue lehe «Odefst. Westuik." seisma jääuud. Peterburi Unna päämeeS Keiser, saatekonua kindralmajor V. v. Wahl on kindralleitnandiks tõstetud. Elajate tõbed ja hobuste hindade tõuSmised on asja niikaugele miinnd, et Taga-Wolga maakonnas  ikka enam kamelid hakatakse tarwitama. Tihti on neid loomi sügisel miljaweo ajal Wolga sadamates kani 1060 tükki näha. N. D. Z. Walga-Pärnu raudtee ehitamine, nagu „Birsh. Wed." tunlu miisil teatab, pidada juba mlewal kewadel peale algama. Jgapäewane wihm ja kõrge mee seis teemad  suurt kahju. „St. Pet. Z."'le kirjutamtse maalt, et suur osa wilja põllul juba ära mädanenud  ja hukka läinud olla. Mitmes kvhaS põhjapoolsetes  knbermandudes an meel rohkeSle rukkid põllult, kaerad, odrad ja muu suiwili on alles kokku pänemäta, mis meel, kui ilm ennast muudab, suureks õnneks tuleb pidada, sest et kokku pantud nnli hunikutes kõik juba kaswama vn läinud ja selle läbi ainult meel looma põhuks kõlbab. Niisamuti  halkamad ka tardulad mädanema, ja on ka siin, tui ilm tuimale ei pööra, suurt kahju karta. Kõige suurem kahju on see halb ilm muidugi Balti kubermangudes ja Soomemaal teinud; uue. mate sõnume» järele ulatab ta aga lõunapoolsetesse  steppidesse ja Gidetimaale. „UuS Aeg" toob MelseiSwa sõnnme: „SisemiStt  asjade mmiSteriumi tööd Balti kubermangudesse  maakonna seaduse muutmise sisseseadmise üle halkamad marsi lõpule jõudma. Uus maakouW>  seadus saab Vististe aastal 18S4jS5 sisse säetama." Püha sinodi ülemvrokorör, tõsiue salanõuunik  Pobedo « osszew, on «Grasd." teate järele Sewastopoli reisinud. Kolera näitab Peterburis kasivamat. Selle kuu 2. väewal oli 136 inimest poetamisel, uueSte jäivad haigeks 51, suritpad 20 ja saiwad terweks 8 inimest, nii et 3. skp. weel 15S inimest põetamisele  jäiwad. Wale kolmerublalised paberi rahad  olla „Pet. Wed." teate järele Kiiewi Ämber liikumas. Juba wötnud politsei paarkümment paberit ära, aga ikkagi olla neid weel rahwa käeS leida. Kolmerublalised rahad on niisugused, mida keegi hoolega ei waata ja sedg on kelm oma kasuks  pruukinud. Tema tehtud rahad on ÜSna lihtsad; trahwi seaduse paragrahwid on segase kirjaga  ja kolmas vunkt käib nii: „Nende piletite wõlisimise eest olen ma tasumist ära teeninud, s>st « ma tööle hakkan." Rahad on 1839 aastanumbriga,  kassiri Karpvwi allkirjaga, ja raha nummer on 863.457. Kroonlinnast. 2., 3. ja 4. skp. ost siinses welSkeritooliS uute õpilaste katsumine  ja watuwõtmine. Ka rohkesti Eesti wanemate  lapsi oli seks ajaks, nimelt Taatu-, Wiljaudija  Tallinnamaalt katsele ilmunud, kuid kahju! köit pidiwad jälle niisama targalt tagasi minema, kui tulnud Eestlastest ei saanud ükski waStu niSetud. 28 uut õpilast wõeti n-astu, kõik Wenelased!  seltsi kaew «Linda Morgenroden"  langes esmaSpäkwal 6. skp. Tallinna sadamas  oksjoni teel 6605 rbl. eest Läti seltsi «Austra" omanduseks. «Linda Morgenroden" oli meie õnnetu  seltsi esimene za Mid ka wiimane laew. «Aleksander" oli märksa weiksem ja nõrgem, sai hiljem ostetud ja langes enue Linda seltsi lõpetamiseotsust  merepõhja. Rohkem laenu, pole meie laewaseltsil olnudki. Venelaste pidulise waStuwõtmise  kohta Prantsuse,uaal kirjutab „Kroust. Westuik": „Õnnelikud inimesed on tõesti meie merewäeohwttserid,  kes Wahemere laewastikus teeniwad» Praegu on neid AmerikaS südamlikult wastuwKetM  ja sõpruse awaldnStega SlendaMd, terme pidude rech s» nad üheSpidanud, «iS nende auuks anti, ja Md on neil jälle Sun, Prantsusemaal malmis. tawateS ja nende anuks autumatest pidustustest tuuiStajatena ja auuwSoraStesa osa wõtta. ToeSn ütleb nimetatud leht edasi ükski tSi« teenis. tuS ei malmis»» inimesele sihukest rooma. S»i teenis. tuS merewaeS; kõik tema raskused za hädad tasu» «ad seesugused toredad külaskäigud ja wäljsmaasõidud  mitmemõrdsett ära, nagu Ssurwürst Troo» nipärija laewaStiku reis ja Atlandi xa Wahe,mre» laewaStitu sõidud. Niisugustel sõitudel südamesse asunud mälestused ja rõõmud jääwad sinna ka igaweSte kustumata kirjal seisma." Esimesest Wiinakuupäemast peate pandakfe kõigtt riigi raudteedel kõige kaupade peale ühine arme maksma, nagu juba ennemini oleme teatanud. Praegused raudteede külm jaoskonda muudetakse kaheks ümber, ida» ja läänejaoskmmaks. Kahe jaoskonna piiriks jääb praegune Liidawi» Smolenski»  Orelli' Grasi- Rostowi  Sügisesel  raudteetongreSsi istumisel saada see asi meel rääkimise alla tulema. PoSt. —. Kui IM wallawansmate auumärgid ümber  muudeti, tegiwad 108 Tallinna wb. malda otsuseks manast hõbedast ametirahad rahaks teha ja saadud kapitalist Keisri Majesteedi nime pääle Mõskma ülikooli juurde abiraha asutada EeSti kub. talnrahwa suost ÜlöpilaSte heaks. Reed rah  d löödi Peterburi rahapajas hoberubladetS ja saadi nii umbes 2560 rbl. selleks kapitaliks. -- Kaupade wedu su sellel aastal, kuidas ,St. Pet. Z." teatab, endiste oaStadega kõrwu seades õige rohkeSte wähenenud. Selle nähtuse põhjus ei seisa mitte üksnes tM takistustes, maid ka selles, et pia igal pool milja koristamine ilmade pärast hiljemaks bn jäänud. Soojamõotjaid, mis «eewlihapuga  täidetud, hakatakse wiimasel ajal tarwitama, sest et nad kangemat külma ja suuremat soojust näidata sundawad kui tuttawad elama hõbedaga ja wiinawaimuga täidetud soojamõõtjad. - Senat on, kuidas »Rig. Tgbl."le Peterburist  lirjutatakse, seletuse annud, et praeguseiSmate ja makswate seaduste järele talupoegade käest, kes ltnna ja turuplatside peal oma koormate pealt müiwad, mingit iseäralist maksu wõtta ei tohi. Eestimaal on, kuidas kubermangu ajalehest näha, 108 malda ühe kapitali kokku pannud, mille kasud Kõigekõrgema luaga ühe Mõskma ülikoolis õppima Eestimaa talupoja poja abiraha asutamiseks  on määratud. R. D. Z. 450 puudaline kullawoor on reedil 3. Septembril  Nikolai raudteel Peterburki jõudnud. D. Z. Soomemaal o«, kuidas Aeg" leotab, sealsetes koolides algama kooliaastaga Weuekeeli  kõnetunnid kui iseäraline õpeasi sisse fäetud. Peterburis, 1. Septembril. Tänasel 11. jao wõidulaenu paberite loosimisel wSitsiwad  järgmised seriad ja piletid: cbl. ser. 1321 nr. 19; 75.SVV M. ser. 13254 nr. 50; rbl. ser. 14700 nr. 11; SS,VOV rbl. ser. 113 nr. 37; IV,VVO rbl. jer. 4383 nr. 34; ser. 1534 nr. 17; ser. 11658 nr. 3; Kvvv rbl. ser. 9462 nr. 10; ser. 14814 nr. 10; ser. 6077 nr. 50; ser. 6115 nr. 11; ser. 5658 nr. 28; SVOO rbl. ser. 11036 nr. 14; ser. 6150 nr. 39; ser. 927 nr. 44; ser. 10638 nr. 22; ser. 975 nr. 17; ser. 4210 nr. 39; kr. 4147 nr. 39; ser. 10670 nr. 33; IOVV rhl. ser. 2337 nr. 24; kr. 17154 nr. 24; 2358 nr. 28; ser. 2803 nr. 35; s'r. 4551 nr. 30; ser. 14838 nr. 1; ser. 8481 nr. 20; ser 7369 nr. 28; ser. 15308 nr. 21; ser. 19731 nr. 12; ser. 12086 nr. 44; ser 2608 nr. 20; ser. 12033 nr. 12; ser. 10375 nr. 32; ser. 15191 nr. 26; ser. 16682 nr. 27; ser. 19369 nr. 26; ser. 1147 nr. 20; ser 18811 nr. 20; ser. 5064 nr. 36; Svv rbl. on wõitnud: fer. pil. ser. pil. ser. p» 1. ser. pil. 12 39 5581 27 10383 23 14934 13 67 6 5627 29 104 >9 47 14944 10 84 It 5804 26 10601 8 15007 40 92 14 5875 47 10751 18 15033 36 193 10 5970 32 10801 45 15153 37 455 36 6! 53 4 10804 1 15222 26 621 11 6163 3 10856 42 15735 45 652 10 6245 1 7 10901 7 16022 7 656 45 6365 36 10909 10 16043 17 679 14 6375 12 11021 20 16056 29 746 25 6441 28 11070 10 16212 7 810 6 6505 45 11072 2 16256 33 856 48 6595 45 11124 25 16261 42 897 9 6678 2 11188 20 16382 12 898 22 6796 50 11299 40 16286 1 1116 2 6538 29 11379 14 16382 19 1253 9 7028 33 11387 37 16681 44 1260 4 7076 17 11404 3S 19738 5 1545 42 7317 38 11429 47 16752 40 1547 29 7396 46 11445 9 16790 42 1670 36 7593 7 11525 t. 16881 11 1950 14 7593 12 11550 20 16949 21 1974 35 7743 38 11611 43 17109 2 2035 40 7876 37 11736 4 17217 17 2136 29. 7991 3 11843 47 17315 27 2154 18 8019 8 11855 8 17402 46 2199 2 8048 41 11900 9 17503 37 2209 Ib. 8068 43 11922 43 17531 ,5 8244 4 8204 12 1213? 2 17633 18 2254 14 8235 33 121Ä2 8 17705 34 < ZZS9 28 8263 18 12304 26 17749 2 2352 36 8462 30 12382 26 17850 45 2358 8 8548 28 12550 29 17878 20 2378 30 8574 46 12658 40 17831 24 2394 24 8576 13 12889 3 18019 27 2520 28 858Ä 8 12891 44 18111 45 2668 4 8589 4 12971 39 18241 24 8776 1 8658 36 13032 45 18263 18 2989 16 8759 30 13135 13 48307 42 2948 8 8772 4 13182 43 18399 46 3161 46 8789 5 13417 30 48408 35 3213 35 3648 16 13429 49 16532 16 3239 27 8870 24 13447 46 1664130 3240 4 6 8678 47 13528 45 18767 36 3447 6 8920 39 13570 SS 18845 21 3553 47 8951 6 13610 7 18902 11 3696 45 8954 36 13621 25 18919 18 3768 29 9045 47 13525 36 18958 16 3918 22 9122 38 13627 28 18962 28 2934 18 9201 18 13652 42 19062 13 3982 9 9209 38 13658 2 19066 25 4156 15 9425 10 13719 30 19086 28 4184 8 9479 42 13747 48 19037 36 4250 39 9546 25 13768 30 19132 42 4317 17 9546 29 11879 48 15216 7 4421 3 956 i 12 13984 5 19260 2 4500 5 9597 24 14273 11 19267 44 4660 3 96 8 7 14457 45 19305 48 4934 12 9654 50 14492 1 19422 6 5083 37 9785 5 14519 43 19454 4 5196 24 9834 3? 14?48 13 19624 16 5254 49 9884 17 14581 15 19665 26 5298 9 9911 45 14675 29 19805 8 5331 17 10047 37 14735 36 19811 35 5337 25 10083 9 14927 35 19962 12 Üleüldse 300 wõitu kottu 600000 rubla. Woitude Väljamaksmine algab Peterburis riigipangas  1. Detsembrist 1893 peale. Kustutuseks tõmmati järgmised seriad: 382 2429 5611 9465 11855 14830 17596 424 3023 5649 9624 12102 14967 17829 485 3047 6077 9860 12357 15485 18044 720 3249 6418 9956 12478 15550 18301 877 3427 6793 10043 12614 15604 18321 867 4156 7177 10314 13249 15692 18511 1112 4735 7275 10388 13270 15728 18575 1242 475 S 7400 10786 13648 15733 18796 1597 5183 8019 10825 13688 16050 18928 1754 5184 8469 11005 14040 16211 19257 1824 5303 8496 11449 14127 16236 19689 1838 5355 8638 11532 14466 16855 19825 2030 5359 8997 1169 S 14638 16940 2279 5524 9326 11702 14650 17463 2424 5532 9334 11816 14803 17478 Kottu 102 seriat (5100 piletit), mis ühtekokku . 663000 rubla wäärl on. Kustutuseks tõmmatud > piletid hakatakse 1. Detsembrist 1893 riigl- kui ka ! abipankades ivastu wõtma, kus nende eest 12Vrubla  wäi- maksetakse. 36. S s ? a t o. 1893 Ü0»»xpo«. Npks»»» 7 löi>3 r.