Sakala k ,s. Wikjanäig, 10. Aprikkik. 1898. 21-» r Ilmub igal Neljapäewal. Tellimise hind: aaSta-S poStiga Zr. —k. poStita 2r.Lv k „ Ir,Lv k« , 1 r.3ok Kd» 10 eksemplari t«Mb, saab ühe ilma hinnata ehk iv protsenti. Ükftk nu«Z»er> maksab 7 kop. Kuulutuste korpusrida maksad S kop. lehe eesotsas 10 kop. Sagedamalt kuulutajad.  saatvad odawamalt. Toimetuse adreS: „Saka!a" toimetusele WiljandiS. Wene keeles Li. pvA. oas „<?au»Aa" »i> Tellimisi ja kuulutusi wõtawad  wastu: Wiljandis pääle lebe toimetuse: A. Renniti ja A. TõllaSfepa raamatu  k. J. Kiis, Sari ja Rillo. E -Kõpus K.Laksberg. S -Jaanis : kaupmees Hakkaja Kaarlis : P. Jllus. U-Karistes A. Ivhanson.  Hallistes. Lossmann. Kilingis Neiman. Tarwastua : J. Käger ja wallakirj.  H. Wassar. HvlstreS : wallakirj. J Raudsepp. Pillistweres: kaupmees H. Martin. Jõhwis H. Nordmann. Pühkitsas  J. Lilienbach Arusaares T. Allik. Karksis: J. Kiwifäk. Pärnus raamatukaupmees KosorowSW- JurtewisK  E. Söör. Wõrus kooliõpetaja J. Meltzow. Walftas : E. Murrik. Raiweres:  N. Erna. Paides SeideUers, Tallinnas Pühade toimetaja A Pert. Haapsalus . Kimberg. Kuressaares:  Th. Lang NarwaS: R. Põder, ja J. Reinwaldi kauplus jZoaoruS. Peterburgis:  Palmqren. SimititsaS - A. Feldbach.  Wallakirjutajad J Õört RoopeS, J. Wartk WõifikaS ja kooltõp. J, Waga Rõika wabrikus. Politika. kirjanduse. pSllu- ja käsitöö ajaleht. Juhatusekiri Liiwi kubermangu wallawanematele  kaupluste ja tööstuse äride üleüldise rewideerimise juures. § 1. Walla jy mõisa piirides asuwate kaupluste jä tööstuste äride üle walwamine, et nad karwa paal selle kohasid seadusi täidawad,  pgndakse Ziiwi kubermangus Vallavanemate  pääle. (er. 319 o up. 1893. i.) § 2. Wallawanewate ülewalwamise alla käiwad kõik need kauplused, mis linna tagustes  alewites, alewites ja alewi sarnastes, asunduSteS  on, kus mitte liuna kogukonna walitsust ei ole. (§ 319) §3. Kaupluste Qlewaatamine seisab otse, kohasete wallawanemate kui ka nende abide käes, agq mitte muidu, kui wallawanema käsu järele, millest wallawanem iga kord piab teadma. §4. Ametlikud isikud, kes õige korra järele kauplustes waatawad, wõiwad keelmata fisse minna igasse kauplusesse ehk tööstuse äridesse,  kus kauplused ehk tööstuse ärid seisawad. Oma ameti kohuste täitmtste juures piawad isikud tunnistuse kirjad ligi kandma, mis neile wallawalitsuse poolt antud saawad. (§ 322). § 5. Oma kohuste täitmise juures wõi- wad wallawanemad ja nende abid linna ja kreisi politsei abi paluda. 323). § 6. Neis paikades, kus walla ametnikudel  on laiendatud politseil!k wõim, piab politseilik  asjatalitus oma seaduslikku teed käima ja kaupluste ülewalwamise asjadest täitsa lahus seisma. § 7. Alatine kaupluste üle walwamine seisab järele waatamises, et keegi ei awa kauplust  ehk tööstuse äri. mis seaduse järele seadusliku  maksu alla käiwad.Llma et selle kohane tunnistuse kiri selle hääle wälja oleks wõetud, ehk jälle ei awa kauplust wõi tööstuse äri, mis wälja wõetud tunuistusekirjavega kokku ei käi. §3. Mitte ükski kauplus ehk tööstuse äri, mis seadusliku maksu alla käiwad, ei tohi walla piirides ilma wallawalitsuse teadmata awatud saada, mille pärast kõik isikud, kes kauplust ehk tööstuse äri awawad, piawad selle kohased tunnistused kohaliku vallavanemale  ette näitama. (324). § 9. Wallawanemad piawad ettenäidatud  tunnistuste sissekirjutamise jaoks rahaasjade  ministeriumi poolt kinnitatud wormi jä« reie raamatud pidama: § 10. Pääle alatise kaupluste üle walwamise  piawad wallawanemad, ehk nende abid kõige wähemalt üks kord aastas üleüldist rewideerimist  tegema, kõigis kaubanduse ärides, mis selle juhatusekirja 1 ja 2 punktis nimetatud  on: (325). § 11. Üleüldine rewideerimine kaupluste ja tööstuse üle saab tehtud wallawanemast,  ehk tema abidest, kohaliste kauplejate endi seast selle jaoks wälja walitud isikute juures  olemisel, kellede arw alla kolme ei wõi olla; kui mõnes ringkonas aga kauplejate arw üle kolme ei lähe, siis piawad nad kõik rewideerimise  juures olema. § 12. Rahva asundustes ja alewites, kus kauplejate arw suurem on, piawad üleüldise  rewideerimise juures olejad isikud nende seast walitud saama, kes kauplust ehk tööstuse äri nendes kohtades piawad. Kaupluste järele rewideerimise tarwis küla taludes, mis üle terwe walla laiali on, wõiwad need isikud walitud  olla üle terwe walla, ehk selle walla osaringkonnast,  mis rewideerimise koha ligidal on. § 13. Üleüldine kaupluste järele rewi- Veerimine piab esimesel aasta poolel tehtud saama ja 1. juuliks lõpetatud olema. § 14. Enne järele rewideerimise algust tuttawas walla osakondades, alewi sarnases asunduses, ehk alewis piab wallawanem sellest isikutele, kes kaubanduse ehk tööstuse äri asju ajawad aegsaste teada andma ja neile ette panema,  et nemad endi seast mitte wähem, kui kolm isikut wälja waliks, kes üleüldise rewiveerimise  juureö on, ehk wötku kõik soowijad sellest osa ja walitute nimekiri saadetagu wallawanema  kätte. § 15. Neis alewites ehk waldades, kus Kroonu Palat tarwiliku arwab olema, kaubanduse  ja tööstuse äride rewideerimist maksuinspektori  juureS olemisel teha, antakse kohalikule wallawanemale Kroonu Palati Ülema poolt selleks nimetatud päew aeglaste teada. (326). § 16. Üleüldine rewideerimine seisab läbikäimises, ilma wahele jätmata, kõikides kuubanduse ja tööstuse ärides, mis walla piiris  seisawad (ühtlasi ka lautade paal), selle järele waadates, kaS kaupluse ehk tööstuse äri saab aetud selle kohaseid eeskirju tähele pannes. § 17. Igas kaubanduse ehk tööstuse äris piab wõimalikult täielikud teadused koguma, missugune on kauplus, tööstuse äri tegewus, ehk amet ja kas need seaduslikudes piirides käiwad, mille jaoks päewaraamat jäetakse, rahaministeeriumi poolt kinnitatud wormi järele,  mis selle juhatusekirjagü ühes kätte saadeti.  (330). § 13. Kaupluste rewideerijad isikud piawad ette näidatud tunnistuste ja pilelite juures kaubanduse ja tööstuse äride õiguse pääle, muu seaS ka seda tähele panema, kas nende dokumentide  pääl ei ole kaapimisi wöi parandusi  näha, iseäranis isikute nimede juures, kellele dokument wälja on antud ja aasta numbri tähendamise juures, millal dokument on wälja antud. § 19. Kõik ülemal nimetatud teadused, ühtlasi ka teised, mis tarwilikuks arwatakse, kirjutatakse üleüldse rewideerimise päewaraamatusse  ülesse, mi täielikult, et pärast läbimas» tamise juures mingisugust kahtlust ette ei tule. Päewaraamatule kirjutawad kõik isikud alla, keS rewideerimifest osa wõtsiwad. § 20. Üleüldise rewideerimise päevaraamatu  paneb vallavanem, mitte hiljem kui seitse päewa paale rewideerimise lõppu, terweS vallas, ehk ühes osas, kohalise maksuinspektorile  ette, kes oma äranägemise järele puuduste korral neid wallawanematele tagasi saata võiwad,  oma nõudmise järele täiendamiseks. § 21. Alewiku sarnastes asutustes ja alewikudes, kus kaupluste ja äride arw suurem on, piab iga alewiku jaoks ise päewaraamat olema. Teistes kohtades wõib üks päewaraamat  terwe walla jaoks olla, eht jälle mitu päewa raamatut üksiku walla osakondade jaoks, kaupluste ja tööstuse äride rewideerimise aja pääle waadates. § 22. Kaupluste rewideerimise päewaraamatme  pidamise juures, piawad wallawanemad seletuse kirjasi tähele panema, mis päevaraamatu  wormi juurde on lisatud, aga ka maksuinspektori  seletusi ja näitusi, mis tema rewideerimise,  ehk wallawanemale tema juureskaimise ajal antud saawad. § 23. Isikud, kes rewideerimist toimetavad, ei pia eneste juures mingisugust kombejämedusi ettetulla laskma, seda vähem weel oma woli pruukimist, ei pia takistama kauplemist ehk äri tegewust; juhtumise korral, kui revideerida ei lasta, nõutakse politsei kaastegewust. (332) § 24. Pääle rewideerimise lõppu märgitakse  selle tegija poolt ettenäidatud dokumendi pääle selle ettenäitamise kuupäev ja aastaarw ülesse, aga pileti pääle, pääle selle weel, missuguses  äris ta ettenäidatud sai, ning ka pileti pääle tuleb see koht ülesse märkida, kus äri seisab. (333) § 25. Wallawanemad ja nende abid võivad  üleüldise rewideerimise juures endist tähele  pandud avaliku ja ilma kahtlemata maksu Lõbu ja teaduse jagu. Akteeja. lb Hugo Wjõstberi roman. Eestist. R. Hansson Seueka kehitas õlast ja rahutu olek paistis uuesti ta näost. „Paulina on liig julge, liig auuahne," pomises ta enam enesele, kui Akteejale, „kui Tseesar nüüd soldati ära tapab, kellele ta armu audis, siis võivad selle järeldused  hirmus tõsised olla." Akteeja viskas ühe rutulise pilgu oma pika ripsmete  alt tema pääle ja ütles naesterahvaliku kelmusega. „Paulina on niisama julge, kui ilus." Seneka murelik nägu sai silmapilguks õrnuse läbi selgitatud ja Akteeja tõmbas käega üle näo, et kavalat naeratust varjata. Ettewaatamatalt oma ülivõimu tarvitades rääkis  ta edasi: Marsi saab Paulina preestri ametist vabaks." Lõks oli liig halwaste üles säetud ja Seneka vastas külmalt: „See on tõsi, kuid. mis meil sellega asja on? Kas meil muu asjade üle rääkida ei ole?" Jutustus sai keisri saadiku ja Tiituse tuleku läbi takistatud. Neero vaatas segaselt nende otsa; ta vaim viibis  luule-vallas, kuna ta poole häälega midagi laulis ja kandle pääl kaasa mängis. Tiitus jäi paljude legionide käskija, maailma riigi valitseja ees seisma, keda ta mõne tunni eest nii too- relt trepist alla oli wirutanud. Noormees oli kahvatanud  ja nähtavalt vanemaks jäänud. Äritus, mida ta viimase päeva jooksul oli üleelanud, oli teda küpsemaks  teinud ja nüüd oli ta tõsisem roomlane ja Rooma soldat, kui ialgi enne. Roomlaste näod awaldastvad enam väsimust ja igavust, kuid võõrale näitis, nagu oleks nad kõiki maailma õnnistusi ljig palju maitsenud. Tiitus ärkas oma õnne unenägudest ahelates ja surma silma ees. Juhtumise läbi ärapäästetud, leidis  ta oma armsama maja uksi temale kinni pandud olevat. Nagu suurem osa selleaegseid paremaid roomlasi,  avaldas ta waimukindlust. Kurvastanult, kõiki lootusi kaotanult ootas ta kärsitumalt otsustavat lööki, mis, nagu ta arvas, teda-Tseesari lossis trehvama pidi. Neero pani kandle kõrvale ja vaatas teravalt soldati otsa. „Siis oled sina. see inimene, kes Tseesari peksis?" küsis ta viimaks. Sõjamees kummardas vait olles. „Hm!" ütles Neero, „kuid sa ei teadnud, et see Tseesar oli?" Uus kummardus oli nende sõnade pääle vastuseks. „Ütle õige mulle," rääkis keiser edasi, „kas sa siis ka mind peksnud oleksid, kui sa teaksid, et ma keiser olen?" Soldat vaikis. Mõtle, soldat," ütles Neero, „mina olen sinu keiser, kas sa peksaksid oma keisert?" „Ei tea, aga arvan, et jah!" Neero naeris. „See meeldib mulle," ütles ta. „Jnimesed, kes tõtt ütelda ei karda, on ikka tublid. Noh, selleks korraks  jääb sinu pää iulle terveks ja alles. Sina saad mind Burruse juhatuse all, teenima ja sinu pää kohus on, Akteeja lähedal olla. Nüüd," rääkis ta üles tõus- tes ja ringutades. „lähme sööma. Räägitakse, Seneka, et Kilinkias olla ühe wanaaegse kuninga haud, mille pääle kirjutatud on: „söö, joo ja ole rõõmus, kõik muu pääle selle on lollus!" See mõttetarkus on sinu jutlustest parem." Nende sõnadega läks ta weranda  päält minema. Tiitus, kes imestuse pärast esialgu pool tummaks oli jäänud, astus Seneka lähemale ja ütles sellele tasa: „Täna päästis Vesta preester minu elu, ja kui ma teda tänasin, käskis ta mind Seneka sõber olla. Ma mandusin selle vääle." Teist korda ilmus täna kerge puna Seneka näo pääle. „Ma wõtan Paulina kingituse mastu ja" ta lisas Tiituse poole naeratades juurde, see kink on kinkija wääriline." Selle järele läksiwad nad mõlemad  Neero järele lossi. IX. Tiitus jäi Tseesari lossi. See teenistus ei olnud  aga sugugi tema maitse järele. Ta tundis ennast laagris wabama, kui lossis, ja söjawäljal õnnelikuma, kui keisri kaaskonnas. Vurrus oli haiglane ja lossi ülewaatamine langes peaaegu täitsa Tiituse hooleks.  Ta pidi Tseesari elu hädaohu eest kaitsma, mis koguni kerge ülesanne ei olnud, nimelt kui see purjus  oli. Keegi ei wöinud tema tujust, kui ta purjus oli, ette näha. Ta oli malmis, kõige wägewamat inimest  haamama ja kardetawamat puudutama ja Tiitus mõtles iseeneses, et Brutuse eeskuju roomlastes kadunud  ei wöi olla. Kaligula sai orjast äratapetud, Klaudius  omast naesest ja Tiitus pani imeks, kuidas Neero senini ikka termelt oma öösestelt hulkumistelt tagasi tuli. Siiski ei kurrvastanud need mõtted noort meest mitte palju; Neero oli tema keiser ja ta pidas seda omaks kohuseks, teda kaitseda. Tema kohused Akteeja kohta meeldisiwad temale aga weel wähem. Selle aja wabad roomlased ei armastanud orjaneidude jooksupoisteks  olla. Aga ka selles teenistuses ei olnud suuremat  alandawat: roomlased ei pidanud seda häbiks, Tseesarite majas teenida. Aegajalt pahandas Akteeja Tiitust, nõudes, et ta hommikust õhtuni tema juures oleks ja teda uulitsal käies saadaks. See ei meeldinud tale; ta tundis,  et uued kohused temale Võimatumaks tegiwad, Juuditiga  uuesti tutwust teha, ja et pääle selle ühel ilusal päewal Neero paremaks wõib arwada, Akteejale üht wanemat kaitsejat anda, aga teda Janikulumi pääle saata. Kõik lossi teendrid oliwad aga selle üle rõõmsad, et neil weel pää õladel seisis, ja Tiitus oli sellepoo. lest wähemalt niisama hääs seisukorras, kui tema seltsimehedki.  Ükskord, kui ta Akteeja kandetelgi kõrwal Eskwiliniumi  künkal oli, juhtus Juudit wastu. Just sel ajal küsis Greeka naesterahwas tema südame kurbtusx ja südame murede Põhjust. Tiitus wastas kaunis kuimalt,  kuid selle külmuse üle äritatult waatas Akteeja hiilgawail silmil tema otsa ja rääkis temaga nii õrnalt,  et see tahtmatult nooremehe südant liigutas. Sellel minutil läks Juudit mööda, nägu tehes, nagu ei tunnekski  ta teda ja Tiitus mandus omas mõttes kõiki Greeka naesterahwaid, ühes ka Akteejat ära. Teine kord, kui nad turuplatsil käisid, ütles keegi noormees oma sõbrale, Akteeja pääle näidates: „Waata, kus Tseesari tuakoerakene." Teine wastas naerdes: „Kui mina Tseesari asemel oleksin, ei saadaks ma msiugust koera sarnase saatjaga wälja." „Bakaka" tekkimine kolmveerand aasta paale. l4 pääle, wöib „Sakala" ka kolmveerand aasta pääle tellitud saada, ja maksab kroonu postiga aasta lõpuni 2,40 kop. kihelkonna „ „ „ 2 rbl. Ka wöib „Sakalat" terwe aasta pääle tellida.  Terwe aasta hind lehe ees otsas. Minewal aastal ilmunud „ Kodumaa marjad" on täielikult saada ja maksawad „ Sakala" uute tellijatele 40 kop. toimetus