Tallinna Sõber 24. KuusteistkümneS aastakäik Tallinnas, Jaanikuu 10. pääwal 1894. Üleüldine nealeht Eesti rnhsnle mnal ja lianndes. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinnas t!iudfors'i pärijate trllkimajas: S rubla, 40 kop.— paok-aaSta» 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStas! kt rubla — pool»aaStaS ! rubla 70 kop. KmiMMsed maÄ/awad iga rea ehk lelle aseme peatt S Kop. Tellimised wöetakse wasta: Hallinuas: Lindf-rs'i pärijale trüklmazas.- Peterkargis: A. Seekandt. 54. — Hartus- Laakmann. -Aakweres: J. Auys. — Paides: A. SeidekSera — Laslalas:  H. Kollverg.-Lihulas - K. Müttner'i paadis. -Wtljaadit: J. larowtt ta Leoke'st raamatukauplused. - Ilarwas: W. Põder. - Wõrus- Praua Märale. - Walkas: W. Undolll. Aaresaares : Eij. Laage- — Maal: kulda iseäranis kuulutakse. lÄaskaja redaktor ÄI. F. Errhhorn. Elab — kirjad käiwad BalUski (Baltischport — Register. Üleüleüldised sõnumid maailmast. — Oinalt maalt. Tallinnast-, Suurwnrst Wladimirvwitschi retsust. — Sunred inanölvrid. — Wabrikutc gilde-maksnd. — Raudteede sõiduraha. — Mängukaardid. — Leitud surnukeha. — Ilmad. - Rakwerest; Õnnetused. - Margus. — Peterburgist. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki's, Lehekuu 24. pääwal Aaksamaall. Väline politika ei näi Saksamaal sel korral suuremat muret tegema, kui ka Balkani poolisaarel, nimelt Serbia'S ja Vulgaria'S, ootamata liikumised ilmunud  ou, miS Guropa rahu kõigutama tipuwad, kui ka Prantsusmaal ootamata Ministrite-wahetuS tuli ja Ungrumaal  civil.abltlu.küsimise särgeS tulema kipub. Lepitus Menkmaaga kollide-sõea aSjuS ja uuS side, mis Wene Smmvürst Auujärjepärija ja Hesseni Prinzess Alice kihlumise läbi punutud on, näiwad Saksamaa julgust selle peale wägewast klnnltannd olema, et Prantsusmaa tulikannused,  olgu seal Ministrid kes tahes, etteuähtawal aeal oma Metasnmife-hlmtt täitma hakata ei julge, tuua Saksamaal  nüüd tlhegilt teiselt poolelt tülitamist karta ei ole. Kõik tähelepanemine au seal sellepärast nüüd seespidiste asjade peale heidetud ja nende eesotsas seisab silmauähtawalk  JelniitideIüsimine. Kulda juba kirjutatud, on WÜrtembergt Kuningas Wilhelm II. taie rõhuga, kogun! ehk natuke liiga walju healega, kinnitanud, et Saksa üksikule riikide Ühendnse-nõunkogu Niigipääwa oksust, Jesuiitidele jälle asumise. õigust anda, iialgi wasla wõtma ei saada. See on MtrawontaulaSte ringkondis wäga pahandanud la nende lehed, ja mehed simmwad i« kiillewad kangest, ähwardawad ka koguni, lähemad selles aga muist nii kangele, et ise segaduse  sisse ja teiste hirwitamlse alla langemad. Ceutmmt (keskpaiga) erakonna nüüdne juhataja Dr. Lieber, kes ara surnud MudhorPt lööd PaaMi ja tema wtsa sõeawäe, Jesniilide. heaks edasi teha tahab, on BochnnriS suurt könri pidanud ja selles kinnitanud, nende kirik, Nooma- Aathaliigk klrik, olla mast siis taieste walmls ehitatud, Mmane kiwi paigale pandud, kui wiimane Kakholigt prrrN-r wiimaje inimese Kalholigl ustu ristinud on. Puud, mis Vttlini wabameellse pääwapaiske all kaSwawad.  ei iangkda Ühe hoobiga, kasmada meel Üürikese aea rbasi, anda aga siis kõige paremaid tuiepM. Esimese lausega M Dr. Aeber wtst Ütelda tahtnud, et Nooma- KaHel'gi kttik wilmase pääwani Gwangelinmi kiriku «asta mMelda iühab, on selle jnureS ago nnnStanuV; et Ewangelinmi kirik siis juba ikka ka nii kana seilab, sest muidu et oleks Dlm kedagi enam, kelle wasta Võidelda em Teise laule kchka 0>G Zeitnng», kes siiS orade iuiepWtzega cka piab Mietattid sMNa sa tuletab sellega VasjMMe jegalrle kkneuichek keskara tuleriistast ««te. OczialtzktNskrÄklasi, kes ennast NitglpääWa! Mraatettisnkaõkga  Jesnkltibe heaks sihendosiwad, loodab Dr. Lieber petnud slettm ja M kinnltannh! .Aozialdemotratkased  on meie ettepanekul wekattub. sest tttmab awasiwsd: Nw wkiwob meile need psat-fsva IIutttl teha? Aga mina näen aega luksis, kus nemad hüüdma saamad: Asi need iimmb ometigi nii paijn poeg! wätja ei haudskS  Lust khtiÜijk-kitiktt? Meel ei ole mitte, mida ke P«gMZt«.kSsttWreK siin nä-kab, ks oma kaasmöitlezaid petnud skma loodab, kelle üdi nemad ikka rõõmuga musta «öttiub on, kui need aitajad ka tsige usu ja wcri- KÄMlalth on. NÜMmbttgi Kuninga Ihnest Itsnlilide Kgasiiastmise masla ütteb ,AstgemeiNt Zeiwng/ Kuutag«S  olek» küll WÜrtemdergi ützrndusenöuukugu-liikid talasems  healega oma healt Jesuiitide Vasta andma juhatada ee:luud, keS teda aga selle otsekohese meele pärast kaldawad,  need ei olla tublid Sakfamched. Äähe näib AesuiMdel  kotust olema, et -Niigipääwa Hcatedc-enamus neid nii pea Oskjsmaak lagast aitab. Preusst Ministerptästdesk  Eras Eulenberg ei ole oma aseme peal enam õige kindel. Maapääwal on tema ettepanekutest üks teise järel tagasi lükatud ja pilgates nimetab ,Kölni Zeitung" tema Ministeriumit ,Kautatud lahingite Minisleriumiks." Kui Würft BiSmack Riigikanzler oli, siis tallitas tema ise seda ametit, Graf Caprivi ei usaldanud aga kahte koormat oma peale wõtta ja juba kohe, kui see amet tema nöuu peale asutatud ja Graf Eulenburg'i kätte antud sai, tousiwad palju healesi tema waSta. Kergest wõiks ka Preussi MiniSteriumile lagunemine katte tulla, kus ka Rahaminister Dr. Miquel juba mõnest aeast kõikumas on, kelle üle jälle nurisema hakatakse. — Hamburgi Vabalinna  ja Preussi riigi wahel üteldakse kauplemisi olema, mille järel Hamburg Curhavenit ühe uue sõeasadama ehitamiseks Preesile andma ja selle asemel Altona't omale saama pidada. Hamburg'! poolt tunnistatakse seda küll tühjaks jutuks, aga see olla Keiser Wilhelm'i soowimine,  ketle meel merewäe rohkendamise poole käib. üks sõeasadam CurhavenllS oleks ka Hclgolaud'ile ja kõigile Põhja- ehk Saksamerele suureks tuetusekS, mis waga tähtjas on, kui kord ometigi sõda Saksamaa ja Prantsusmaa  wahel lahti minema piakS. — Tollide sõda Wene» maaga on lepitatud, nüüd on see sõda Spania wasta lahti läinud, kus Saksamaa poolt pakutud kaupa mitte waõta ei wöetud. Lehekuu 25. (13.) pääwal on üts kõigekõrgem käsk kuulutatud, mille järel kõikide Spania kaupade peale 50 protsenti tolli juure pannakse. — Need kaks Prantslast, keS MalnziS kui salakuulajad kinni wõekud  saiwad, ou jälle lahti laStud. Süüd nende peale ei ole leitud, wald ainult ettewaatamise puudust, millega nemad oma pääwapildi-rtiSlaga kaniside wahel hulkunud on. —- Kholera liikumise pärast Wene piire-kubermangu-- deõ on Königsberg'! Walilsuse-präsident kuulutanud, et tulemine Venemaalt Neidenbnrg'1 ja Ortelõburg'! kreisi, desse ainult Illow'i kaudu lubatud on. — Hannowerlaste  palme, KunlugaS Georg V., nende Viimasele Ku. niugalc, kes ennast aastal, 1866 Austria'ga Preussi wasla Ühendas, mälcSluse-sammasi panna, ei ole Preussi walitsuse poolest mille waSta mõetnd. -- KurzellS. LothrlngenW,  sat Lehekuu 27. (15.) pääwal Ewaugeliumi kiriku põhjuSkiwi pandud, mida Keiser Wilhelm oma kulu peale ehliada laseb. Maawalilseja Würst Hohenlohe on esimesed haamrettöögid teinud. — Jaanikuu 1 (Lehekuu 20.) pääwal on arstid Bergmann, Lenlhold ja Schlange Potsdami UndeS paleeS Ühe weikese kaSwiku Keiser Wilhelm'!  waSfaknst valgest wälja leikannd. Lcikamine on ilma nlmMamise-rohtndela tehtud ja mõne minutiga malmiS olnud. Käcsolewal uädalik pidi Würst Vismark Varztnlsse elama minema ja Mihllikuu lõpuni (keskmiste Mwadem) senua jääma. -- Kameruni endine Kaitzler Leisi on Lehekuu 25. (13) pääwal posi auru laewa »Lnln pea! HamburgiZle tulnud. Oma maisuse pärast DahomryP palgatud soldatite naeSte waSta, miS mässamist  tegi, on tema sealt ära kutsutud ja saada kohtu alla antud. Rumäula Wäliste asjade Minister Lahovary olt PrmSsi Punakotka rltiretähe 1. klassist saanud' — Professor Czemy Heidtlbkrg'ist, kes ära surnud Professor BillwM aiemele Wteul suurkooli Pstofessoriks kutsutud sai, ci ole seda kuliumlst mitte wasta wõtnud. Lehekuu  23. (liJ pääwa homikul tuli Põhja-Saksa Llopdl aurmlaew .DreSdcu'' Battlmore'st Weseri jõesuule ja kapten von Coell m rääkis, et tema oma meeskekonnaga Inglismaa briganltue kapten Hammettt Lehekuu  21. (9.) pääwa! Eddystone ligidal peastnud on, keS ühe luugi peal. laenetes oli. ,EoenuS" oli shtal enne seda Ühe barki alla jäänud. MeeStekond on wist ära uppunud. - Atir-anrulaewa BiSmark" kommandanl,  keS oma laewaga Lehekuu 25. (13.) pääwal 1019 reisijaga New-YorNst Hamburgsisse tuli. on teada annud: /Meil oliwad rasked läänelormid; Lehekuu 22. (10.) pääwa öösel 46,7 põhjapooltfe laiuse ja 35.4 laänepootl graaöi all, põrkasime meie Prantsusmaa barkantine ,Lou« tsega' St. Nazaire'st, sukru-laSliga GoadeloupeP Bordeaur'3se  sõitmas, kokku Ja kiskusime selle bugsprieli ja sesmasti maha. ,Würst ei saanud suuremat häda. ,Louise' meeStekond oli pärast kokkupõrkamist täieste meelest ära, nemad päristwad laewa pealt ära minna, kui laew ka weel täieste mere-tubli oli. Mina pidin neid Bismarksi* peale wötma ja panin purjulaewa peasimiseks kaks ohwilseri ja kaheksa madrust käsuga ,Louise' peale, laewa ühesse Inglismaa sadamasse  wiia. Prantsusmaa meestekonna tõin mina Hamburgisse.  Mina olin silla peal, kui õnnetus juhtus, mis ainult sellest tuli. et Prantslane omad latornid wööriti ülcS pannud ja omad purjud täieste kinni katnud oli.- — Söeawäe-ühusöitjate-jäutuses Tempelhofi-wäljal Berliwi juures, oli Lehekuu 25. (13.) pääwa Homikul suur gasomelre  ja hulga gaastoruds kärgatus. Nende hoidmisemaja  sai lõhutud, kaugele paisatud puru tegi ü .berkaudsetele  barakkidele, kus inimesed sees elasiwad, suurt kahl», läheda kasarmt aknad saiwad lõhutud. Inimestest ei ole keegi häda saanud, ühel raudsel gaasi-nõuul on pragu sees olnud, sealt ou weestossi-gaas wälja woolanud, ennast õhkus kärkgaasiga ühendanud ja teadmata wiisil põlema läinud. Kahju on 100.000 marka suur. -- Lehekuu 23. (11.) pääwal on Eschweiler'i walzmärkis, Nheini jse ääres, maschina suur ratas katki läinud. Selle järges on katel lõhkenud ja seitse töölist ou keemast meest häda saanud, mõned raSket. — Berliwis on Lehekuu 28. (16.) pääwal ühe maja ümberehitamise juures selle kolmandema korra lagi fisse kukkunud ja iäbi kõige maja keldreui lõhkunud. Kolm töölist on surma saanud, üks on raskest, kaks kergest wigastatud. — Walitsuse-assessor Freiherr von Oppeuheim on üht teaduslikku rongi Tsadjärwe  lõunepoolise rauna uurimiseks saata ette pannud. Esiteks on see nöuu sealisc sõea pärast Prantslaste ja kodurahwa wahel, maha jäätud. Riigiwatitsus  ou aga sellega ühes nöuuS ja on selleks abi anda lubmnd. Äustrill-Ungrumaalt. Wene ° Austria kaubaajamiseühendus  ou Austria Parlamentis suure healede-enamnsega waSta mõetnd; Ungrumaa ParlamenliS torgati weel. Kui aga Uugrumaa Parlament, mis nüüd Ministeriumi taganemise  pärast aeguti oma tööd seisma jätnud on, selle üle rukemini otsusele ei saa, siiski saada see aeguti selles lootujeS maksma pandud, et Uugrumaa seda hiljemini maSia wötab. WalitsuSte wahel tehtud kaup piab selle aasta Heinakuu j. (Jaanikuu 12) pääwal maksma hakkama ja Jõulukuu 31. (19.) paamani 1903 maksma, milleks mõlemad kaubategijad seda üks aasta enne üles ütelda wöiwad; muidu maksab see ikka järgmisel aastal edasi, künni määratud aeal üles üteldud saad. Juba möödaläinud aastal on AuStria--Ungrumaa kaupade wäljawedamiue  Venemaale 50 protsenti tõusnud olnud; nüüd loodetakse seda weel rohkem tõusma. Mõlemad riigid on üksteisele waStaStikku kõige kõrgemaid õigusi auuud, mtS ühel ja teisel poolel ühegil teisel riigil on. — Civilabielu-küsimene  on ometigi Ungrnmaa Ministeriumit lagunema  pannud. Ministeriumi poolest oli seda asja küll sellega tasandada katsutud, et kohtuwauemad, kes edaspidi  pruutpaarist kokku tunnistama pandud saamad, juhatust  saama pidiwad, neile kiriklikku laulatamist meele tuletada.  Ministerpräsident Dr. Wekerle oli mitu korda selle aSja pärast pärast KeiSri jutul, niisamati ka teised wabameelised  Ministrid, aga see kõik ei aitanud; Keiser Franz