pandud, waid niisugune maha kiskumine enne määratud etendust, teeb ainult kahju, millest need rumalad jälle rõõmu leiawad! Kadugu see paha amet! Paari nädala eest waliti linna wolinikude koosolekul endise linnapea J. P. Rehsche asemel von Ditm a r, Küdema mõisa herrat. Jo seda arwatakse paremine linna korduse eest hoolt kandwat.  Noh, head õnne tale selle ametile! Kuresaare woorimehed. Miks pärast on siin kõik kahe hobuse woorimehed? Igas linnas on rohkem ühe hobusega troikad, kui neid kes paariga sõidawad. Need on hoopis kallimad, kunas kõik mitte nendega sõita ei wöi. Hullem on weel see, kui siin keegi alam inimene kord woorimchega juhtub sõitma, seda peetakse siis, kas joobnuks ehk mõneks muuks, ja igaüks wahib kui ilma imet taga järele. Siin on ka mõnel woorimehcl nii tühised loomad ees ja päratu suur „rüsla" järele, et annab tühjalt hästi wädada, mis siis weel, kui mitu inimest sees istuwad. Kui pracgus oleks siin igal woorimehel ka üks troska ühe hobusega wäljas olewat, siis wõib julgest ärwata, et nad rohkem raha teeniwad,  sest sõitjaid kogub see läbi palju rohkem. Paari hobusega wankrid ei pruugiks jo sellepärast  ära kautada, need wõiwad jälle suurema hulga ja kaugema sõitude jäuks olla, nagu teistes linnades. Peaks kõik meie praegused woorimehed seda kord katsuma, tõesti ei saaks keegi kahetsema, waid kasu, mi» selle läbi tuleks, näitaks ise marsi üles. Saaremaalt, Kaarma kihelkonnast,  kirjutakse „Postimchee" järgmiselt: Kaarma seminar on ainus rüütlikonna-seminar meie maal. Tal on palju õppijaid. Mitmed kooli kaöwandikud on ka Ülemaal, nimelt Eestimaal  ametis. Neijapäew, 11. Juunil oli selleaastane  eksami päew, mil 7 noort meest koolmeistri  eksami tegiwad. Pääle Seminari walitsuse oli ka Saaremaa koolide inspektor Dubrowin eksamist osa wõtmai. Ehk küll kooliõpetus Eesti keeli olnud, siisgi on ka wäga tubliste Wene keelt õpitud. Nimelt on inspektor kaSwandikkude Wenemaa ajaloo tundmise üle ikka oma rahulolemist  awaldanud. Pühast. Sääl pool teinud mõne nädala eest keegi mees ühe suure „karu tüki" ära, mis üsna kole kuulata oli. Nelipühi ees paar päewa, läinud ta Pihtla mõisa «valitseja juure ja nõudnud 20 kopikat, mida tale kui tundmata inimesele mitte pole antud. Sellepärast hakanud ta ähwardama  ja läinud wälja. Mõni tund hiljem hakanud  siin ning sääl selle mõisa päralt olewad heina kui ka ivilja küünid põlema, mida keegi poole enam kustuta wõinud. Nii põletanud ta 7 küüni ära, mille pääle teda kohe kinni wõeti ja linna puuri pisteti. Miks härra tale pole raha annud, sellepärast olla ta seesugust häbemata tööd teinud. Ta olla juba mitmel pool kui hulkuja tuttaw ja ka mitu korda enne juba kohtu all olnud. Mõisa hcrra kahju on suur, kunas kelm nüüd oma otsust ootab. Kus ja millal sai esimine Eestlane ristil ud? See on küsimine, mille üle mitmed on ilmaasjata oma pead murdnud ja ennast selle asja uurimisega wäsitanud. Küll on mitmed kuulsad ja targad mehed selle üle püüdnud otsust anda, aga seia kohta ei ole otsustamine  mitte just õige põhja pääle saanud. Sagedast üteldakse küll, et Eestlased juba 700 aastad tagasi on ristitud, aga see üteluS ei ole Eestlaste kohta mitte täitsa õige ja kohane. Läti Hendriku järele on küll 1185 aastal esimine Liiwlane ristitud, aga Eestlastega ei ole esimised Kristlased mitte suuremadki tegemist teinud, muud kui wahest sõja korral Saarlastele walu annud. AlleS 1208 aastal puutufiwad nad Eestlastega Wõrumaal pitkemal sõjakäigul kokku, siiski ei olnud neil meel seekord ristimisest ehk armu õpetusest juttugi. Sellest on küll näha, et meie Eestlased hoopis hiljem kui Liiwlased ja Lätlased ristimise armu osaliseks oleme saanud, aga mitte 700 aastat ei ole sellest mööda, see on üks segane punkt! Meil Saarlastel on küll selge, et 1227 aastal esimine Saarlane Walljala kirikus on ristitud, see on 665 aasta eest. Kui see teatus õige peaks olema, siiski on ikka meie Saarlastel meel natuke pea murdmist ja uurimist tarwis, sest iga wanem kirik meie maal tahab ammu juba 000 aastat mana olla. Walljala, Karja, Kaarma ja Kihelkonna  rahwad, kõik kõnelcwad, et nende kirikud kõige wanemad Saaremaal olla ja ligi 700 aastat manad olla. Kumb on nüüd malet rääkinud, kaS Läti Hendrik wõi nimetud kihelkonna rahwad? Wäga soowitaw oleks, et meie õpetajad, kellede käes kirikute raamatud on, nende seest järele waatak», kui kaugele ulatab kellegi kiriku ajalugu, ehk toob see sellele selgust. Palume siis mitmete nimel, et keegi, kes selle küsimise üle peaks teadma juhatada, kus sellest mingisugust teadust peaks seisma, sest mitmele näitab endine teadus alles segane ja poolik olema. Karjast. Säält kirjutakse: Leisi ühendud walla liikmete ringkondades kuulukse õige ägedad nurinad, et wolimehed walla ametnikudele liig kõrged palka on määranud. Sest niisugust palka ei saa terwel Saaremaal kusagil, kuS palju suuremad  wallad on. Näituseks Pärsama on hingede poolest suurem, aga ametnikude palgad on hoopis odawamad. Talitaja saab .aastas 110 rubla, kirjutaja 225 rbl., talitaja abid 15 rbl.; kunas Leisi talitaja 275 rub., abid 20 rub., kirjutaja 350 rbl. kogukonna abid 25 rubla ja lapimcc» maaga kokku pääle 100 rubla. Komissari härra käskis küll ametnikude palgad ja walla kulud wähemaks muuta, aga nüüd on need hoopis kõrgemaks läinud! Mitmed walla liikmed on nõuuks wõtnud Ülemalt poolt järele kuulata, kas wolimeestel on luba, wallale suuri kuulust pääle panna. Palume seda kirja üles wõtta, et ka teised Saarlased teada saaksiwad, kus ometi rikkam rahwai elutseb, kus kohai seesugust kõrgeid paikasi wõib anda. Mitmed endised Leisi walla liikined. Toim täh. Meie omalt poolt arwame seda täitsa õigeks, et kõige poolt walitud woli» nikud küll wõiwad ilma kellegi käest küsimata ametnikudele palgad määrata, sest nad on jv selleks walitud. Kui nüüd iga ühe walla liikme käest seda nõuu oleks küsida, siis oleks jo täitsa riid lahti ja wiimaks peaks iga ametmees ilma palgata walla asju toimetama, mis jo pracguS sugugi nalja asi ei ole. Tartust. Sääl peeti hiljuti pulma, mis selle pooles! iseäraline oli, et sääl mingisuguseid joowaStawaid jookisid ei olnud, ei mitte weinigi terwise joomiseks, ja terwise joomist ei olnudgi sääl. Jookidest oliwad ainult limunad, thee ja sokulad. Tähendan wcel nii palju, et pulm wäga lõbusasti ja rõõmsasti läks, ja nimelt nende ridade kirjutajale wäga meeldis. Pulma pidaja oli „Karskuse Sõbra" liige. Sarnaseid pulmasid soowitan soojast südamest igaühele, sest joowaStawate jookideta wZib küll igasugu pidusid pidada, selleks olgu tähendatud pulm hiilgamaks eeskujuks. Tehke niisamuti! Peterburgist. Posti seadusi on jälle weidi muudetud ja hakkab see muudatus juba 1. Julist käesolewal aastal maksma. Meie paneme need muudatused seie üles, nagu nad „Wal. Teatajas" on ilmutatud. 1) Postkaarti ei sunnita mitte margiga ostma. 2) Täitsa makswate postkaartide eest maksab wastuwõtja kinniste kirjade taksi järele. 3) Wastusega postkaart, mis wõeralt maalt saadetud, ei wõi mitte ainult sinnasamasse tagasi saadetud saada, kust ta tulnud, waid igale poole mujale wõerale maale. Wiimsel luol langeb aga postkart sellesama takst alla, mis kinnised kirjadgi. 4) Postkaartide saatjatel on lubatud, kaarti esimese külje pääle oma nime ja täielist adressi kirjutada. 5) Trükitud asjade saatmise juures on taksi alandaiMeks lubatud: a) trükitud ja grawceritud nimekaartide pääle ärasaatjal oma adressi ja seisust, kui ka ära räägitud sõnade algustäht! käega kirjutada (näituseks U. a. õ. „Uueks aastaks õnne jne.)!" b) Trükitud atja enese pääle käega ehk masinaga ärasaatmise aega, enese nime ja elukohta tähendada; o) paranduspoognate pääl muudatusi teha; ruumi puudusel wõib neid parandusi ja muudatusi ka teise paberi pääle teha ä) mõnda trükitud kohta nii wiist ära kustutada, et seda lugeda ei saa; e) hinnakirjade ja teiste kaubasoowituste pääl numbrid käega ehk masinaga teha; k) laewasõidu kuulutustes ärasõidu aega käega kirjutada; x) kutsekaartide pääle kutsutama nime ja koosoleku kohta, aega ja otstarbet tähendada;  d) raamatukaupluste kuulutuste wõi blankctide tagumise külje pääle soowitud ehk saadetud raamatute nimed kirjutada, esimesi aga kas osalt ehk kõik maha kustutada. L) Ristpaela alused saadetused kauba praamidega  tohiwad 6 werssoki pikad, 4 laiad ja 2 paksud olla. 7) Kõige suurem ristpaela alune saade wõib olla rullikujuS: a) trükiasjad ja asjanduse paberid 17 werssoki pikad ja 2 läbi mõcta ja b) kaüba proowid 6 werssoki pitkad ja 3 läbi mõeta. 8) Ilma maksmata ristpaela alused saated, kui ka need, mis nii wiifi kinni on pandud, et nende sisu hõlpus ei ole näha, niisama ka need, mis suuremad ehk raskemad on kui seadus lubab, jäewad ära saatmata, ehk kui ta kogemata ära saadetud, siis saadetakse ta ärasaatja kätte jälle tagasi. Need on tähtsamad muudatused posti talituses, mis meie lugejatel tarwis on tähele panna. Kuri külaline kolera on ometegi, kõikidest walitsuse kaitse abinõuudest hoolimata, üle piiri Wenemaale pääsenud ja murrab riigi lõuna homiku pool piiril rohkeste inimest maha. Kuri tõbi on Samarkandi ja Baku linna» onia tööd alganud, nimelt wiimses linnas õige siidiste. 6. kuni 12. Juunini on sääl 164 inimest koleraSsc haigeks jäenud ja nendest 70 ära surnud ja ka Taga-Kaspias KachkaS on see haigus kaSwanud. Sõjalaewa „Aleksandri" pääl, mis Bakust Astrahani  sõitis, on üks naine ja 4 last kolcrasse ära surnud ja 4 inimest haigeks jäenud; ka TifliseS on üks Bakust tulnud soldat selle haiguse kätte ära surnud. Üleüldse on Taga-KaSpiaS mitel wiimsel päewal 57 inimest kolerasse haigeks jäänud,  kelledest Sl ära surnud. Kõige kardetawam on lugu Bakus, kus 50,000 inimest elab ja kolera senini ka kõige enam ohwrisi pärib. Telegramm 19. Junist ütleb: BakuS tuli 16. Junil 39 uut kolera haiget hospidalisse, ära suriwad 56, terweks saiwad 6 ja parandamise alla jäiwad 118. Dzisakis sunwad hospidalites 11 ja wäljas 99 inimest ära. Usbeki kreisis 125 ja Ramatis 185. Nii teeb kolera õige laialt oma häwitamise tööd, mis aga senini õnneks meel mitte liig rohke ei ole olnud. Lootuse järele saab walitsusel korda minema kurja haigust marsi ära lämmatada, sest et selleks igasugu kaitse abinõuud maksma on pandud. RõõmuStaw selle juures on, et walitsus kurja tõbe ohwrite üle kindlad teatused annab, millest näha on, kui laialine ehk wägew ta on, kuna muidu jutud ikka asja kardewamaks maalimad, kui ta on. M oskust. Säält ümberkaudsusest kuulukse palju suurtest tulekahjudest. 12. Juunil on Nesdekowa külas 50 maja tuhahunikuks saanud ja kahju arwatakse 15,000 rubla suur olema ja Schinka külas on 45 maja tuleroaks saanud, majaomanikudele rohkem kui 19,000 rub. eest kahju ZH 26. Saarlane 1892.