8) Kiriku kapital on: 5050 rubla; pääte selle weel on 1080 rubla oreli heaks pandud, (see on Mai-kuu sees.) Sisse tulik oli 520 rubla 54 kop. ja wäljaminik 474 rub. 64 kop. Kiriku parandamiseks:  331 rub. 31 kop; mõisate pääle langes 181 rubla 6 kop. ja talurahma pääle 156 rubia 25 kop. Saaremaa koguduste abikassas oli 229 rubla 89 kop. 9) Priitahtliku annete läbi tuli järgmiselt: 1. Waeste heaks ... 64 rbl. 5 kop. 2. Saaremaa koguduste abikassa heaks ... 15 „ 16 „ 3. AbikaSsa heaks ... 65 „ 61 „ 4. Biibli koguduse heaks . 11 „ 97 „ 5. Missioni heaks ... 46 „ 24 „ (ja ka 27 paari kindaid ja 15 paari sokkisi) 6. Koolide heaks ... 1 „ 94 „ 7. Kurttummade heaks. . 9 „ „ 3. Punase risti seltsile. . „ 22 „ 9. Kiriku kotiga sisse tulnud  125 „ 76 „ Summa 339 rbl. 85 kop. Kõige koguduse kohta arwata, ei tule mitte just 5 kop. hinge pääle, mida nad priitahtlikult peawad ohwerdama; aga et kõrtside heaks niisama priitahtlikult raha antakse, teeb see üksi Kihelkonna rahwa käest aastas 26,666 rubla, see on S rubla hinge pääle, just 366 kopikat l 1-. N. Waljalast. Jõulu teekond. (Mis minemas numbris pooleli jäi.) Wiimne püha läks üsna magusasti mööda ja ei olnud kedagi inimest ühest kohast teise käimas. Ma käisin päewa ka naabri peres mõnda pillimehe  otsimas, aga polnud ühtegi leida. Küsisin wiimaks, et kas seda moodi enam siin ei ole, et pühade aegas pillimehed taludes mängimas käiwad; ööldi, et seda pruuli siin küll ei ole! Ja see'p see oligi, millest ma kirjutada tahtsin, sellepärast soowiksin ma südamest kõige Saare wendadele seda, ct nad suurde pühade ajal pillidega kodimist perest peresse maha jätaksiwad, ehk kui ise küll wahest sõbrade juure wõerusele lähete, siis jätke omad pillid kodusse laudu päälc, nendel pole sääl ühtegi igaw, need olgu ainult pidude tarwis, sest senna nad ka passiwad. Ka lapsed arwastawad pilli kuulda, nendele wõib siis ka wahest mängida. Ma mäletan weel kai ma wüike lapS olin, siis armastasin ma heameelega pilli kuulda ja see oli löötsa-pill, aga torupilli eest panin ma plagama, seda ma ei wõinud kannatada. Nüüd mehe ea sees pole ma neid enam näinud; ehk mull nüüd küll kuulmine puutub, sellegi pärast, kui ma seda näen, siis katsun, et selle juurest eemale saan. Neljapäewa homiku olid ka mull Jõulud otsas ja sellepärast pöörasin siis kodu poole jälle minema. Pae kõrtsist mööda minnes, polnud mitte inimese hingegi nähja. Reo mäel tuli mulle üks noormees ratsa hobusega ja Masa metsas üks naisterahwas ivankriga wastu, kellel üks inimene külili wankri pääl oli; kas see mõni haige oli wõi oli ta JZulu märjast meel nii uimane, et oma jalgade pääl seista ei wõinud ja keda naine nüüd wist kodusse wiiS. Masa! läksin sisse jalgu puhkama- Säält leitsin kümmekonna üsna tundmata mehi eest, kes hästi wa' karja Jaaku nilpasiivad. Üks nähti kõige heldema südamega olcwad, sest ta tõi kambrist pudeliga ja jägas toas teistele korda mööda klaasiga. Kurda ma pärast kuulda sain, olla need Lätlased olnud, kes Kaali metsas liiprid tahumas olnud. Mina kui ilma kuulmiseta inimene, ei wõinud nende keelest midagi aru saada. Wiimaks jõudsin j ma kodusse ja olin üsna wäsinud sellest teekäigust. Head termist nüüd kõigile, soowib k M- K. Karjast. Kiriklikud teotused. Minema!  aastal olla sääl 53 poeg- ja 52 tütarlast, kokku 105 last sündinud, nende seaS ka 4 kõrwalastU  Leeritud saiwad 63 noort hinge; 35 poissi ja 28 tüdrukud. Laulatud saiwad 16 paari. Surnud 74 inimest; 46 meeste- ja 34 naisterahwast;  nendest oli 36 last, kes alla 16 aastat wanad oliwad. Kõige wanem sellel aastal oli üks 85 aastane meesterahwas. Hea hulk on rohkem sündinud, kui mööda läinud aastal. Ime lugu on see, et ikka wäikseid lapsi igal aastal rohkest surewad, kes '.veel alla 16 aastat wanad on. Küsitaw on, millest see tuleb? Siiski peame ikka ütlema, et madalad ja suitsused majad neile koguni terwed ei ole, maid wilwad neid õrnakcsi nende noores manuses mägise mulla põue. Millal jõuawad meie Saarlased nõnda kaugele, et nad endale puhtad ja kasinamad elamise majad muretseivad ja ei mitte peaaegu loomadega ühes koos ei elaks! Seda wõib jo igaüks  ise arwata, missugune paha õhk neis tubades olemas on mis terwisele mäga kahjulik on. Termist peaksime meie jo omale kõige suuremaks rikkuseks nimetama ja seda ka hoida katsuma, sest kergest on ta kadunud, aga nõnda kergest pole ta jälle saadud! Leisi Wene-usu koguduses on sündinud minema! aastal 79 last, nende seas ka 3 wärdjad. Surnud oliwad 62 inimest. Laulatud saiwad 25 paari, nende seas oli 11 paari mis teine ikka Wene-usku sai salmikud. Külm olla Kolmekuninga päcwa järele sääl kord üsna kibedaks läinud, nii et 12 —13 kraadi olnud. Lootuse järele ehk saab see uus aasta kõigile natuke külmemad talwe aega tooma. Tartust, Tartu ülikooli prohwessor ja haamakliiniku  direktor Or. E. von Wahl on 17.Januaril ära surnud. Ehk küll kord juba loodeti, et wigastused,  mida prohwessor enne jõulu lõhkuma läinud woorimche hobuse läbi sai, paranema pidiwad, on nad siiski selle kallile elule surma toonud. Juba see kurwal miisil saadud surm on osawõtmise määriiine, seda enam leina ja kahetsust sünnitab aga see, et üks mees, kelle tegcwus ja teaduslik tublidus laialt tuntud ja auuStatud oli, niisuguse õnnetuse ohmriks pidi saama. Nagu osaw arst, on prohwessor v. Wahl oma teaduse abil pmju haigeid termeks teinud ja tihti neile mitte üksi arst, maid nagu isalik abiandja olnud- Kadunu rohkest tegewusest teaduse põllul ja kõrgemas õpetlaste ringkonnas ei ole meil siin wõimalik pitkcmalt rääkida. Õnnis prohwessor Eduard von Wahl, kelle isa Karaski mõisa omanik Wõrumaal oli, on 19. Webrnari. 1883 Läänemaal Watla mõisas sündinud. Esimest kooliõpetust sai kadunu Walgas ja Tallinnas, mille pääle ta Birkenruh gymnafiumi läks ja säält Tartu ülikooli tuli, kus ta 18S1 kuni 1859 studceris. Nagu tubli arst asus selle pääl kadunud prohwessor Peterburisse elama, kus ta oma ametis wäsimata tegew oli. Mitmes Peterburgi hospitalis oli ta arst ja lõpuks 1867 kuni 1876 Oldenburgi laste-hospidali ülemarst. 1876 aastast saadik oli tema Tartu ülikooli prohwessor, käis nagu arst Wene-Türgi sõjas hawatuid sõjamehi arstimas ja oli pääle selle 1881 kuni 1885 Tartu ülikooli rektor. Nüüd on surm selle elule 56 aasta manaduseS nii kurwal wiisil otsa teinud. Wene-usu tunnistuse wäljalautamiscks  Wene riigi woeraS - rahwaste  ja erausuliste keskis on püha sinodi poolest  järgmised käsud antud: Siberi maakondade koguduste preestritele peawad auuhinnad rahaga määratud saama; kullakaewanduste paikades peawad kirikud ja palwemajad ehitatud ja selle üle walwatud saama, et töölised pühapäewadel kirikus käiwad; maakondades, kus erausulise on, peawad koolid asutud saama; Molokanlastele Amuri-waldkondas peab ära keelatud saama, õigeusulasi teenistusesse wõtta; kohtud peawad selle üle walwama, et õigeusulised  Molokanlaste eraususse eksitud ei saa ja kodurahwa koolides peab Wene keel õpetamise keeleks pandud saama. Järwamaalt. Järwajõe külast on üks keeruline  kohtu asi Ambla rahukohtus seletada. Ässa sündmus on järgmine: Mõne aja eest poodi üks päewawaras J. K. luule nimega Koidik, omasugustest  Loigu heinamaal kase külge ära. Poodawa  keha toimetati poojatest kõrwale ja on tänini kadunuks jäänud. Tunnistuseks leiti J. K. päewaraamat  ja wajundi (ohelik) nööri armid oksa küljes. Kaks päällnagijat on sellest sugu rääkinud, aga nüüd on kogu j üudmus päewakorral. Kolm poojat, üks U. külast, teine Järwajõelt O. perepoeg ja kolmas Preisimaa mees, on weel wabad, aga külap nad oma palka pea leiawad. Kohtu juhtiaks on mõned koolitud inimesed astunud, ja loota on, et ometi U- küla masunrika seltsist mõned külmale maale toimetakse. Waheajal on nimetud seltskond ühe waese inimese pulma kraami ära wiinud ja teises kohas kõhtu pannud. Õhtul olnud enne kõik pulmas, kui ausad kontwõerad kunagi, kus siis kõik osawast ära silmitsenud ja homiku kõik läinud! Häbemata tegu! Poltawa kubermangu mõisnikud tahta üht kapitali, 266,000 rbl. suur, koguda, et sellega Poltawa lahingu 260 aastast mäletust Keisri Peeter I. mälestusekuju ehitamise ja heategewate asutuste läbi jäüdawaks teha. Riiast. Nääriku 11. pääwal seisis sega abielu paar Michel ja Anna Kupmann Riia ringkonna kohtu ees, kaebtuse all, et nemad oma last ewan.- luth. usutunnistusesse ristida lasknud. „Rishki Westniku" sõnumite järel olnud nemad wanas kohtus süüst lahti mõistetud, aga prokuröri kaebtuse pääle tulnud asi nüüd uue kohtu ette, kus neid kolmeks kuuks mangi mõistetud. Peterburgist. Püha sinodi ülemprokurõri kõige alandlikuma aruande järel on aastal 1887 Baltimaa kubermangutes umbes 3060 hinge Ewang.-Luth. usutunnistusest Greeka-Katholiki usuinnnistusse  astunud. „Walitsuse Teadaandja" sõnumite järel on püha sinodi ülemprokurõri hooleks antud, kuue aasta käitus, algatud aastast 1896, igal aastal Greeka-Kath. usutunnistuse kirikute ehitamiseks Baltimaa kubermangudes 75,666 rubla ära tarwitada- Peale selle on „Tallinna Wene kathedral-kiriku ehitamiseks tänine 79,658 rubla 26 kopikad korjatud. Wangide ülespidamiseks on wangikodade walitsustele tänawu aastaks määratud: Riias, Wõunus, WalgaS, Pärnus 7kop.,WolmariS, Tartus, Mõrus, Wiljandis ja Kuresaares 8 kop. inimese päält. Rakweres ja Paide kreisis on see raha 7 kop.. Tallinna kreisis 8 kop. ja Haapsalu kreisis 9 kop. Kõige suurem on see raha üle riigl Jakutski kubermangus, Kolimani kreisis, nimelt 96 kopikad, kõige wähem Woroneshi kubermangus,  3 kopikat hinge pääle. Päälinnalastel on nüüd tükk uudist näha ja imestada: ilmaime Eiffeli torn on nüüd Peterburgis järele tehtud, kuid mitte rauast waid jääst. Selle ehitusega oldi ju küll sügisel aegsasti  hooles, aga alatised pehmed ilmad ei lasknud ehitust sobida, kuni alles uue aasta külmad seda lubasiwad, kuid uued sulad ähwardawad uhkele ehitusele peatsed otsa. Torni tallad, sambad jne. on muidugi puust, nende pääle ja ümber on aga 10,666 suurt läbipaistwat jäepakku seatud, mis tornile ime uhke näo annawad. Torni tippu ehib elektri päike, neljal pool walgustawad teda kunst laternad, mis walgus weel torni ilu mõjuwalt ülendab. Torni ümber on weel 2 jääst maja. Wäljamaalt. Poliitika silmaring näitas selle aasta hakatusel üsna selge olewat ja rahupäike rõõmustawalt paistwad. Aga juba on esimised pilwed taewa piiris tõusnud, mis nüüd esite küll on wäikesed,  aga aasta jooksul wõiwad nemad õieti ähwardawaiks kõue pilweteks kaSwada. Esimine pilwe seisab Kreeta saare kohal. Sest säält poolt kuulub, et Türgi li Saarlane. 1890