teadma anda, sest üks osa laulu põldu on just nende hoole all. Pange Koikla koolmeistrid endale eeskujuks, waatke kui wisa on ta oma wäikest laulu koori elule hoidma, ikka ja jälle lauljaid uuest elustades ja edasi õppimisele kihutades; et tale kerge ei ole, seda wõib igaüks arwata, kes Karilaste laulu tunneb. Tallinnamaalt. Wormsi saare müümise õige küsimus, mille kohta senator baron A. Stakelberg  praeguse omaniku wastu kaebtust oli tõstnud, see aga Tallinna ringkonna-kohtus tühjaks oli mõistetud, tuleb tulewal nädalil Peterburi kohtupalatis edasikaebamise teel mõistmise alla. Marienburgist. Walga kreisis on Kole mõrtsukatöö hiljute ära tehtud. AleiviS  elaw urjädnik nägi mööda post-maanteed ratsa sõites tee lähedal üht lasu, mis tema tähelepanemist  äratas. Ligemale sõites leidis ta, et see oma were sees lasuw inimene oli, kelle kael läbi lõigatud ja pea nuapistetest hirmsasti lõhestatud oli. - Hiljemalt tuli ilmsiks, et tapetud mees üks talupoeg olnud, kes kaht mangi ühest mailast teise pidanud talutama; tee pääl oliwad mängid tema elu ivõtnud ja ise putku pannud. Tapetud mehel olnud enesel oma elu kautamise pärast süüd. Tema oli ise ennast wangide jalutamiseks pakkunud  ilma et ta oma suurt kehajõudu usaldades, selle tarwiS teist seltsilist kaasa oleks wõtnud, nagu seadus nõuab; sell miifil lootnud ta nimelt wangide miinuse palka kahewõrdselt saada. Mõrtsukaid  saab hoolega otsitud. Peterburgist. 9.—13. Augustini jäiwad Peterburgis 392 inimesi kolerasse haigeks, 107 surimad ära, 172 saiwad terweks. Palju perekondasid on pealinnast wälja ümberkautsetesse linnakeSteSse (Oranienbaum, Peterhof ja Zarskoe Selo) elama läinud, sest et sääl kuulu järele külgehakkawaid haigust iialgi ei ole olnud. Korteritest on sääl suur puudus. Terwed perekonnad peawad kõrge hinna eest ühes ainsamas kambris elama. RahaminiSteriumi poolest asutatud wiljakaubanduse  kommission on nõuuks wõtnud wiljapraakimist  Balti kubermangudes esiotsa mitte pruuki wõtta, ainult aga hoolega selle iile walwata, et matjamaale saadetud wili puhas on, selle otstarbeks  wiljakauplcjaid kohustada, wilja enne mõisamaale saatmist tublisti puhastada. Et kask hoolega täidetud saaks, selle pärast pcawad tolliametnikud lacwadc täitmise asal wiljapromvifid särclkatsumiscks wõtma. 8. Augustil on kümme Wene sõjamäe kindrali oma 50 aastast teenistuse subiicumit pühitsenud. Wälsamaa lehtede teatcte kohta Juutide tagakiusamise üle, seletab „Wal. Teat." et need häbemata maled olla. Need amaliku armumise ülesäsitamised Wene-maa kohta olla, nagu nähiksc, abinõuude pärast sündinud, mida Wene walitsuS Juutide isesuguse loomu alla surumiseks pruukinud, mis kõigis maades nähtawale tulla ja teistele rahmastele kahju saata. See kõigist riikidest tähele pandud juutide isesugune loomus awaldada ennast iseäranis Wene-maal, kus peaaegu pool osa Juutidest,  keS terwes maailmas elamud, paika pcawad, nii et nende wasta tarmitatud abinõuusid sugugi teiste riikide omadega wõrrelda ei wõida, kus wäga mähe Juntisid elada. Tagakiusamisest ja wägiwalla  pruukimisest, mida matjamaa lehed wäljalaotawad,  ei wõida aga juttugi olla, kõik sellekohased  teated olla põhjuseta. Üleüldise rahwa lugemise plaan terwes Wene riigis on minesteriumite pooli malmis tehtud. Rahwa arwu teadasaamist arwatakse tungiwalt tarwiliseks sa raha minesterium on kulude summa, 4 milsoni rubla, juba walmis seadnud. - Lugemist tahetakse tulema aasta sügisel etteMta. Õhtul. 17. Augustil sõitsiivad laewaga Keiserlikud Majesteedid ühes Suurwürst Troonipärijaga,  Suurmürötinna Kseniaga ja Suuwürst Mihacl Alelsandromitschiga Soome randa lõbureisile. Mvskust. Mis kasusaadabkolcra? Selle kentsakalt kõlama küsimise pääle wastawad Wcnc ajalehed mitmesuguste näitustega, milledest meie ainult paari mälja malimc. OoeSsas jäiwad wiimsetel kuudel 40 protsenti, see on ligi pool wähem inimesi külgchakkawatesse tõbedesse haigeks  kui muul ajal. Moskus on lugu meel imelikum.  Sääl suriwad minema! aastal Juulil kuus 6457 inimest külgchakkawatesse haigustesse, käesolewa  aasta Juulis aga ainult 2555, see on 3902 inimest mõi paale poole wähem kui minema! aastal, kuna kolera kartusi ei olnud. Kust see tuleb? Muidugi sest, et kolera ajal wäljas ja kodu puhtuse, kasinuse ja korraliku elu eest palju suuremat hoolt kantakse. Nõnda on siis kolera nii ja nii mitme tuhande inimestele otse ka  elupeastjaks  olnud. Numbrid rängimad selget arusaadawat  keelt. Piaks igaüks nende kõned kuulda wõtma ja puhtust, kasinust ja korralikku eluwiisi mitte ainult kolera ajal, maid igal ajal pidama! Mis kasu sest tuleb, seda õpetawad ülemal nimetatud  numbrid. Stawropolist. Nende päewade sees saadud üks wale r a h a-t egi j a kätte. Süüalune olnud 37-aastane wäljateeninud unterohmitser, ameti poolest kullassepp ; ta walmistanud malts 20-kopikulisi rahasid ja Keisri Katerinna aegseid hõberublasid. Minski. Saal kubermangus on Mosyri linn ja Mohilewi kub. Wjetka linnake minewal nädalil suure tuulega hoopis maha põlenud. Soomest. Sääl on Kymi ümberkaudu 9 skp. wäikseid 4 tolli pikkusi hawikala poegi maha sadanud. Arwata on, et tuulispää neid kusagilt järwcst meega ühes üleS on tõmbanud. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Kesk ja lõuna EuropaS walitseb nagu teatatakse, nii ränk palawuS, kui seda mitmel aastakümnel ei mäletada nähtud olewat. Mitmes paigas on tööd seisma pandud. Loomi ja inimesi langeb päewapiste kätte surnult maha; nii näit. leiti Prantsusmaal La Vilcttcs 100 weist ja SOO siga elajate wagunist surnult. Karlsruhes on 4 soldatit palamuse kätte surnud. Hamburis olcmat Aasia kolera lahti; tohter Koch on sinna läinud. Uuemate teatuste järele on kolera Hamburist ka Altonassc tunginud, kus 12. aug. 80 in. haigeks jäänud ja 5 surnud. Hamburis  olla 72 surnud. AntwerpcniS, ParisiZ ja Havres on kolera lahti. Säal worimehcd mõi sõidukutsarid katsusiwad neil päimil ka, kas maa ja tacmas seista saab, kui neid ei oleks heitsiwad kõik ohjad warna ja lasksiwad inimestel katsuda, mis magu jalakäik on. Et woorimccstc tõrkumine tõesti inimeste liikumisele takistust teeb, nähti TartuSgi mõne aasta eest: mis lugu mõis siis meel Parisis olla, kus worimeeSte arm tuhandete kaupa on ning inimestel linna sees ju nii kaugele käia tuleb, kui mujal ühest linnast teise. Kutsaritest oliwad aga mõni tuhat tõrkuma hakanud ja et suwc ajal muidugi sõitmist wähem on, siis ei olnud kutsarite tõrkumisel soowitawat mõju. Suur hulk lakkajiwad  ka pea jälle ametisse ja ehk küll 1200—1500 meest meel tõrguwad, ei aita nende asi wist mitte enam palju. Kohutawluguon Levallais-Perrct'is loomade näituse majas sündinud. Kuulus loomade taltsutaja Laronge läinud õhtul lõwidi puuri ja lasknud loomade kuningaid sääl mitmesuguseid tempusid teha. WiimakS pannud noor emalõwi Nero taltsutajale waStu ja pole rõngast läbi hüpanud kas tee mis tahaks. Laronge wõtnud piitsa aoiks. Aga niipea kui piits plaksunud, karanud kuri kisklane oma sundija kallale ja tahtnud  teda kõrist pureda. Hiiglase jõuuga «virutanud  Laronge, kes ise kaunis tugem mees olnud, lõwi enesest eemale, kuid uuesti tunginud see ta ta kallale. Larongel pole muud teha olnud, kui pistnud oma palja käe loomale küünarnukist saadik kõrisse ja pidanud säält keele pärast kinni, knna ta teise käega looma hirmsal kombel piitsutanud. Ka teised kiskjad tahtnud juba Laronge kallale karata, sest nad tundsiwad juba werehaisu, mille järele nad maga maiad on, aga kole peks, mida noor emalõmi tugema mehe käest saanud, peletanud neid tagasi. Wiimaks wäsinud Laronge ära. Weel püüdnud ta omast jõudu kokku wõtta. Weel püüdnud ta omast wiimast jõudu kokku wõtta, tõstnud oma «vaenlase üles õhku ja paisanud siis enesest eemale kaugele ära, künna ruttu puuri uksest mälja tulnud seda enese järel kinni pannes. Laronge on maga raskesti haawatud. Ta pahekäewarrest  pole muud järele kui nudi tömp ots, kuna muu puhas «vihase metsalise hammaste all pihuks ja põrmuks saanud tehtud. Sääl piiril on mäetvöliste tõrkumine lahti, mis weel selle poolest koguni isesugune on, et Prantsuse töölised selle pärast käed sülle pannud, mis naabri maalt Belglasi tööle on wõetud Ning tõrkumise juures teemad pühapidajad töölised «veel kara ka ning peawad koosolekuid Belglaste «vastu tõrelemiseks, millele teine poolt piiri muidugi  sarnaselt «vastatakse. Eks ikka mets nii kaja, kui sinna hüütakse. Jnglisemaalt. Sääl kohendab uus ministerium  oina kaelkotti ja koorib keppi ametpidamiseks.  Wiirnati käinud Jiri-maa uus minister Morley ja uus asekuningas Haughton liri pealinnas Dublinas oma ametiwannet mandumas ja ametimärkisid wastu «võtmas, mis muidugi pidulikul wiisil sündinud. Suurtükid kuulutanud uue asekuninga ametisse astumist ja Dublini rahwaS hõisanud ka oma jagu kaasa, mis sääl kaunis aruldane lugu on, kuna ju iirlased Inglise «valitsust muidu aina sülitades nimetaivad. Aga nüüdsest uuest luost ootakse ju, et ta puhta toa pühib ja lirlastele igatsetud omawalitsuse kätte toob. Kuid häda, kui lirlased oma lootustes end petetud lemmad- Brüsselis, 10. Augustil. Kolera on Belgias laiale lagunemas. Jumet'is jäiwad 12 inimest haigeks, 5 suriwad. Tõbi on tööliste läbi Prantsusemaalt sisse toodud. Greekamaalt. Sääl teemad kuriteod -valitsusele palju päüwalu. Juuli kuul on tcrweni 64 mõrtsukatega ja 194 elu pääle kippumist ette tulnud, rääkimata muud pahateud. TheSsaliaS olla paar tosinat rööwlisalkasid ümber uitamas; üks mõisaomanik riisutud ta kodu puhtaks ja tapetud ära. Pääle muu paha teha ka alatised  metsapõlcmised igal pool maal hirmu ning kahju, kus juures ka enamasti süütamist põhjuseks arwatakse. Hiinamaalt. Sääl on jälle uued kihutused Europlaste ja üleüldse ristiusu waStu liikumas. Hunoni maakonnas on kuulutuslehed müüridele löödud, mille päält lausa rahwast kutsutakse, tigedaid „mctslasi," mida auunime Europlascd Hiinas kannawad, ära häwitama. Missionärisid süüdistatakse,  et nad lapsi nisuivad, nende silmad peast pistawad ja nende kehajagudest nõiarohtu, silmadest  aga kulda mii hõbedat walmistawad. Ning et Hiina paganad sarnast lori ometi usuwad, on seda arusaadawam, et isegi Hiina teadus weel nii madalal järjel on, et arstilisteü raamatutes mõnda inimese kehajagu rohuks õpetatakse. Mis ime siis, kui seda ka wõerastest usutakse. Kui kergeusklik harimata rahwaS on, seda näeme meeletute kolera külwi juttudest hoopis lähemal weel kui Hiinas. Hiina ametnikud waatawad asja pääle läbi sõrmete ja ei kuula missionäride soowi, et kihutus-lehed maha wõetaks. 34 «saarlane 1892.