Knresaarest. Nii kui teada, peeti, 9. Juulil sa. Salongi aedas Saaremaa kurttummadekooli hüäks basaari. Ka sell aastal oli nimetatud basaarist osawõtminc elaw. Nõnda sama ei olnud ka kingitud asjadest puudu- Asjasid oli enam kokku tulnud, kui basaari asutajad seda lootsiwad. Sellest on näha, et meie rohival armastus kurttummade wastu kustumata on. Selle järele wõib ka loota, et see ka edespidi seda saab olema. Basaari kord oli kõigiti hää, mis kõige päält sellest tuli, et süül alkoholist jookisid mitte ei müüdud. KuS karskus aset wõtab, sääl ei wõi ju mitte korratust ette tulla! Basaari aega löbuStasiwad Muratse lauljad ilusate laulude ettekandmisega. Ka oli linna muustkukoor  paariks tunniks mängima tellitud. Oma jagu ilustasimad basaari kohta ka kase „meijud", mis Kaarma-Suurewalla walla maja nurgakiwi maha panemise pidu järjest sinna walla ametnikude poolt kingitud saiwad. Sissetulek püüle 600 rubla. Kaarma õpetaja hr. Edcrberg, ja Kärla õpetaja hr. Kcrg jõudsiwad 10. Juulil, oma pitkcinast wäljamaa reisist Saaremaale tagasi. Pühapäewal pidi siin paadi sõidu seltsi poolt teine wöidu purjetamine olema. Et aga ilm tuulcne oli, siis ei õnnestanud ettemõte mitte sugugi. Kesknädalal, 11- Juulil peeti linna parkis „laste-pidu, mille sissetulek „patimajade"  hääks läks waeStele inimestele antud priipattidc tasumiseks. 12. Juulil hommikul enne kellu 8 on Sadama uulitsas olemast maja töise korra paalt kahe töömehe uurid ära warastatud.  Uurid wõetud warna külgeS rippuwateft  mestide taskudest ära- Kahju kannatanud  inimesed olnud marguse ajal ise ,väljas tööl. Wargad on luki lõhkumise teel sisse tunginud- —Et woorimehed laewade tulekul sadamas mõnikord hästi kaua ootama pearoad,  on ju tutiaw. Et neil ootes aeg ka mõni kord igawaks läheb, siis on see ju iseenesest arusaadaw. Wist igawuse waStu tarwiianudgi hiljuti mõned woonmehed  käsulist abinõuu: nad jätnud sadamas  oma „pukid" „ilma hooleks" ja hakanud  süäl ühes koos kaartisid mängima. Kuid karta on, et see abinõuu Litsina ei saa, sest politsei ci saa wist seda mitte sallima, kui woorimehcd oma „pukid" „ilma hooleks" jätawad, mille läbi ka õnnetused wõiwad ette tulla. Hiljuti sai siin rahu kohtuniku poolt keegi A. S. oma endisest majast, mis kohtuliku  müümise teel teise omanduseks läks, wälja mõistetud. A. S. ei puuna aga nimetatud mõistmist sugugi tähele, ja ei mõtlegi majast wälja minemise pääle; tahab aga nii kaua wastu „punnida", kui iganes wõimalik. Et teda mitte kergesti kätte ci saadaks, selleks teinud ta maja teise korra püäl olewa roa laesse augu, roninud siis ise lae pääle, pistnud jalad august läbi, ja ootab nõnda pristawi tulekut. Augu äärel olla tal lugemata hulk kiivisid, siis ka suur nuga ja paar püssi. Nende päewade sees juhtus, et pristaw A. S. käest ühe teise kohtu otsuse järele raha nõudma läks. A. S. pristawit nähes armas muidugi, et see teda majast wäljaajamise mõttega sinna tulnud on, ja ierwitaS teda kohe suure kiiviga, mis aga õnneks pristawist mööda lendis. Wahe ajal jõudis pristaw körwalisse tuppa minna ja ukse kinni pauna, nii et A. S. teda kiwidcga pilduda ei saanud ainult kiruda ja sõimata. Pristaw ei wõinud siis kohtu otsuse pääle mõteldagi, pidi aga mõtlema,  kuidas wälja saada, sest et wälja käik just sellest toast läbi käis, kus A. S. ülewel kiwidcga wahti peab. Et muul teel wälja pääsemine wõimatu oli, siis pidi pristaw läbi akna redelit kanda wälja tulema.  Asi anti kohtu alla. Jamajast. 29. Juunil leiti Rahuste küla ligidal mere äärest ühe ära uppunud mehe surnu keha, keda meri ühes mudaga kaldale oli ajanud. Mere loomad oliwad tema silmanäo täiesti ära rikkunud, nii et ainult riiete järele ära tunti, et see surnu keha selle noore naesemehe oma oli, kes 11. Juunil siin ära uppus. Siin sureb palju elajaid ära. Ühes mõisas suriwad 6 härga, üks 100 rublaline karja pull ja 2 hääd sõidu hobust üks teise järge ära. Nõnda samma suri ka rohkesti loomi ühes teises mõisas. Torgu wallas on, kuda ametlikult teada antakse, 12. Juunil 2 hobust ja 25 sarwlooma Siberi katku haigeks jäänud; 2 hobust ja 1K sarwlooma suriwad. 11. Juunil hakkas siin wihmasadamä, ja sadas kuni 4. Juulini iga päew mõned tunnid. Wihma läbi paranes põllal kaswaw wili märksa, iseäranis aga odrad ja kartohwlid.  Waljalast Mööda läinud Nelipühideks  ehitasilvad K. küla noored mehed enesele  kiige. Kohaline walla talitaja ei sallinud  aga seda ja andnud hiljuti kiige ehitajatele  käsku liiget maha kiskuda, mida ka tehti. Üks meistritest hakkanud agawastu, selle pannud talitaja paariks päewakS kinni. Ka naabri K. külas lasknud talitaja abi ja küla kubjas pärast Jaani päewa kiige ärahäwitada, sest et noored mehed Jaani tulega küla põlema pidanud panema. Piigakestel  olnud kiige ärakaotamise üle tuline kahju. Üks piigakene, kelle isa ka kiige häwitajate  huikas olnud, ei lubanud enam sugugi ' „taadi" käsku kuulda. K. walla ringkonnas  on wcel mitmes külas kiiged. Saab näha millal nendele wiimne päew tuleb. Karjast. See naesterahwas, keda kiriku ar gal kombel lahti sa oli näha et ta selge meele mõistus- juures oli. Ta waataZ imestades ümber ja tema näost paistis suur erutus. Andke mulle wähe mett l palus ta nõdra häälega. Mind iroewab janu! Paul täitis ruttu haige sooivi, täitis ühe klaasi meega, tõstis teda mähe istukile ja andis klaasi tema kätte, mida see ka ühe januga tühjaks jõi. Paul sina siin! ütles Preedik, imestusega Pauli vtfa waadaics. Ütle, kus ma nüüd olen, MS lugu minuga on juhtunud. —Sa oled oma kodus, kostis Paul. Meie leidsime sind mürama alt maast; sa olid zsfft «älgust trehwaiud ja meie tõime sind tuppa. Sinu iss ja õde Leena on jn ka siin! See näitas liig Nkkiline erutus olcwat; ilmaasjata  vöödis ta kõigist sellest arusaada ja ta silmad  WvpPwad ki-mi. Tüki aja sarast lõi ta need jälle lahti ja «maias  kllftWM PeM otsa. Minu isa ja õde on ka siin? küsis ta nõdralt. J°. Palun minu isat enese juurde lasta tulla! Paul astus eest kõrwale ja wana Juhan astus Prcediku rrreki r!:e. Lõpp tuleb.) Möndasugust. Kleasriided. Enne on pabcririictest jutt» olnud, aga nüüd hakatakse ka juba klaasist riideid walmistama. Parist linnas on La»y klaafiwabrik toreda kaupluse awanud. Sssl müüdaks? kõige ilusamaid klaasriide  kangaid, mis nii pehmed ja hiilgawad on km siid; sääl on kaelarätikuid ja ninarätikuid,  lambiwarjusid ja naesterahwa kübaraid,  mis kõik klaaslõngast on walmistatud, ja päris eht siidi sarnased on. Raskeid woltilisi riideid, kergeid ja hõredaid akna katteid, ühe sõnaga kõik, mis siidist wõib kududa, on ka wõimalik klaaslõngast kududa. Pikad klaaskangad aetakse tule Ml helepunaseks ja siis kedratakse sellest tulisest materjalist lõng, mis nii pehme kui siid ja nii peenike on, et teda waemalt näha on; sellest peenikesest lõngast kootakse siis klaaSriide kangad. Praegu on klaasriide kangas meel wäga kallis, nagu kõik asjad, mis uued leidused on; ta maksab harilikus I siidikanga laiuses 10 franki üks meter. Aga kaup jookseb siisgi hästi ja klaaskangakauplus  on alati tubinal ovtuhimulisi  täis. Majade numbrid linna-uulitsatel wöimad  tänawu oma 100 aastast jubelipidu pidada. Berlm, mis sel ajal alles kaunis wäikene linn oli, wõttis nad 1795 aastal tarwitusele ja Parisi miljoni-linn omandas nad 1805. aastal. Õnnetu armastus. Noor Leo Giegeztor, Warsshawis elama miljonäri poeg, on ennast hiljuti Milanos pistoliga maha lasknud, mille põhjus olnud, et ta s Saksa ooperi-lauljannat Lili Lejonni õnne!  tult armastanud. Kadunud poiss, kes Milanos olnud laulu kunsti õppimas, olnud alles neljateistkümne aastane. Diana templi maremed on Reggio linnas, CalabriaS, üles leitud. Arwata- wasti on see seesama tempel, mille eesõues apostel PauluS jutlust pidas, kui ta 62. aastal p. Kr. s. Malta saarelt tulles Rooma linna reisis. Ühes wõõrastemajas MonferratoS jäi keegi tundmata mees haigeks ja suri lühikese aja pärast ära. Haiguse ajal talitas teda keegi hotelli teenijate seast isiüralise  hoolega. See teener on hää waewapalga  saanud, sest wõõraS herra seadis teda oma waranduse ainumaks pärijaks, ja see warandus ei olnud wäikene 600,090 sranki (200,000 rubla.) Isamaa teretamine. Mh kui waljust' tuksub süda Minu rindus rõõmuga. Et wõin jälle teretada Sind, mu armas isamaa! Tere, õits'wad Eesti aasad. Tere, pehme Eesti õhk! Tere, Eesti põllud, metsad» Tere, Eesti lille lehk! Näe, sääl paistab madal maja. Tere! eemalt hüüan tal', Waikselt woolab wäike oja Tema kõrwal mulinal. Oh, see on ma tunnen jeda Minu isa majake! Nüüd wõin unusta' kõik häda. Rõõmus olla täiesti! V. MISs?. 3O. Saarlane 1895