MMgK, nimelt mnds m«ktK RoormssSte-ühmdus (Omladina),  mis Austria seespidistele asjadele muidugi suureks  kasuks on. Aõigeist lZrelemiltest hoolimata sn siis ka Walitsuse pärimised sSeawae-kulndM js riigi teisteks tarwitnsteA Austris jn NngrnmüÄ Delegationidss wasta wõeiud. -- Uugrumaa Parlamenti Pealttuas ouwad mõned nrtikled unest kirikuswdusM wasts wõetnd, nüüd on aga usutunuiStuse-wabaduS, miS KhristlaStele ka Juutide  usuwuniskusesse aZwöa iubas, TK HMe-enamusega tagasi lükatud ja selle järges Mk see ssaduS 20 healeenamusega.  Kas nüüd MwisterpMdeu! Dr. Wekerle kõige oma plaaniga taganeb, kas seda plaani Muudetakse, wõi kas suur! Võitlemist Parlamenti PesIÜMM peale hakatakse, see on Vee! teadmata. W!susis pidanmad Mihklikuu 30. (18.) PZZwsl umbes 10MS töölist suurt rongi, üleüldise healede-andmise Signss pärimiseks rsalimiSteS.  Politsei pillu lo? käratsejad laiali ja Võttis mõned kinni. Pilfen'is, BZomimaal, sn ööse! wasta Wiinakuu 1. (Mihklikuu 19.) pääwa mäeksewaaduse-peremehe  Zeiller maja ee? üks dynamM-Mdron lõhkenud.  Seda pestakse tZZttÄs kättetasnmise-tmks. Keiser Franz Zssef on oma snurlindude-jahtisi Stekrmarksis  lõpetanud, kus ka Sachsmsi Kuningas oli, ja sn pilke maks aeaks Gödöllö's;. Ung'"Maal läinud, k-chu ka KsiSripraua Korfu saarelt tulnud on. Hoüandsisi. Sund a saarestikku?' m Hollandlased Mihliknu 29. (17.) pääwa! Mstsram'! liuna, Lomboksi Sultani pealinna, sisse Võtnud. Kodurahmas on palju kahju saanud ja ka Sultani poeg, keda tema järeltulijaks Peeti, alla lMgmud. Hollandlaste pool on üks ohwitser ja 1Z meest langenud, 4 vhwitseri ja 45 meest haawatud. Hiljemini on üks iägn Hollandi sõeawäest  ühe salakuulaja 7 :lssõunmi järgeS kodmahwa waritsemise  paika sattunud. Kaks ohWitssri on langenud, M ohwitser ja üheksa meest on haawütud. SelZiaH. Parlamenti-kandidatide Valimised on lõpetatud  ja Wiinakuu 14. (T.) pääwal saamad 152 Pmw msnti-liiget ja 76 Senat ori kaheksaks aastaks wslitud. Kandidatids kestis on 18 Sozialisilast, arVataksx aga, st neist rohkem Valitud ei saa, kui kaks. Wõitn arwatakse Kathvliklasts poole jääma. Öösel waSta Wiinakuv 1. (Mihklikuu 19.) pääwa leiti maekaewanduse Monopol" üle-vastaja korteris üks Pakk dynamiti-Padronitega ja pslema Pandud aga ära kustunud nööriga. - - Soldatite-wõtmise pärast on Sozialistlased Wstnaknu 1. (Mihklikuu IS.) pääwal Brüsselsis suurt kara teinud ja Politsei wasta hakkanud. Mitmed Zäratsejad on kinni Võetud. Brüsseli  näitusel mõistetud amchnmad saiwad Wiinakuu 2. (Mihklikuu 20.) pääwal Kuninga, Saatkondade, Ministrite,  Senati- ja Parlamenti - liigete, kohtute ja rahwahulkade  ligiolemisel kuulutatud. 12,000 näitajatele kõigelt maadelt on 401 suurt prämiat, 812 auudiplomi, 1813 kuld-medaljet, 2233 hõbe - medn'j?t, ja 1671 brongSmedaljet  ja 879 kiitust eest wälja jägatnd.  Kõige rohkem yrämiaid on Saksamaa ja Hollandi Osse! wasta Wiinakuu 1. (Mihklikuu 29.) pääwa on kange põhja-wu! Genfi ümberkaudu palju kahju teinud. Õhtal tõukas aurulaev.- xHelvttia' ZZS reisijaga Montblancsi silla wasta. Kõik reisijad peasestwad  takistamata maale; laew ja sild on Vigastatud. Sadamas on palju weikeid laewu hukka läinud. Kõik gurulaewa-sõidud pidiwad seisma jäätud saama. Inglismaalt. Ministrile-nöuukogu on järsku kokku kutsutud ja SöeaminiSter on omalt Vahe - aea reisult tagasi tulnud. Esiteks arwati, et tülid Prantsusmaaga Madagaskari, Siamsi ja Egypttls'e asjus kiiret nõuupidamist  tarwitada, kuida aga näitab, on Khiina-Zavan l sõda seda tarViliseks teinud. Senna saada rohkem sõealaewu  saadetud ja India WalitsnZ on käsku saanud, 70 000 meest saatmiseks Hongkongsisse malmis pwada. Madagaskar'! asjus olla leppimine Inglismaa ,a Prantsusmaa  wahel kerge, EgYPtus'e asjus tüli küll tõsisem, aga ka mitte kardetaw. Kyiina's olla aga aszad nii rikkis ja wihawaeu Inglaste wasta nii suur. et sea! tugemama käega kinni hakata tarwis minna, mis PS ka muidugi teisi Europa-riM tugewama! kätt näitama sunmb. Kreuzer-laewustik  piab rohkeudatud ja peale selle hulk kaubalaewu  suurtütklsi ja madruseid meremäest saama, et larwitust  mööda kreuzeritele abiks olla wötknwad Preussi Prtnz Heinrich on Mihklikuu 29 (17.) paamal Balu-oraisisse, KuniugaPraua wõerusele tulnud. UrantsusmKKlt. Endise Pransusmaa laewus ttn abiks Khiina meredes saamad senna weel kolm kreuzerit Za Ms kanom-paat saadetud. Memps" kirMtab et sMde Guropa-riikide kohuS olla, asju Khttna s üheskoos korraldada.  et üks riik seal mitte suuremat wõunust saa, kui teiied Khiilüased uäiwad Prantslast ka rsearants pahandanud.  Siameslast uueste nende wasta Vihale kihutanud olema Senna saadetakse Ms rügement endisele j seaw  av»i Km.i°g°« °ll° -MWI- w«mas°S Mu» h-igk. Ch a! -and u n' i S Mstwad Wum- kun 1. (Mihklikuu 19.) pääwal sZeawäe Aoönamagasiw maha; kkS million zentneri heinu on ära põlenud. —; San Tomingo linn on maru-simsiest pooliti ära löhn-s tud. --- Saint Quen'iZ põleS Mihklikuu 28. (17.) paäroal suur ,Paris'i maha. Kahju on peale ühe millioni ftauki peale arwatnd. --- Marssi on kaheksa Italialsst kinni WZetud, keS kurja ns«u sealiss Ztalia Komuii wasta pidanud olla. -- Brestis andis MereMZe-präsekt Wiinakuu 2. (Mihklikuu 20.) pääwal Wens lo emade ohwitseribele pidu. Ka teisi pidust on seal peetud ja Vastastikku W-nemaa ja Pmntsnsmas termist wälja hüütud. Malia'st. Pahandus Jtalia ja Serbia wahel, mis juba nii suureks läinud oli, et Ztalia asjatallitüja Belgradist  ära kutsutud sai, on lepitusele jõudmas. Serbia Saadi? Rooma's, StZjitsch, kaupleb selle Üle Zialla Wa-> kitsusega. Neist kolmest, kes Prantsusmaa lehs ?Petil sõnumisaatjat Rooma's petta katsusiwad, temale sõeawAe-saladusi müüa tubast road, mida nemad isegi ei teadnud, on ükS kuueks kuuks Vangi, teised süüst laht! mõistetud. Ühe mitme rikka perekonna wamuduse-- tallitaja majaZse FZorenz'iZ on Me lõhutud ja sealt üks kast ära wiidud, milles ühe millioni franki sest raha ja hwdpabereid oli. Traat-ra7.dk;?!, mis Tumsii juursS Superga mäele läheb, on tundmata kurjategijad ühe tühja waggoni alla Veerema pannud, mis ühe msschina VaSta põrkas ja selle ära lõhkus. Inimestest ei ole keegi häda saanud. SpMa'st. MadridttiZ sn Anglikan'i (ZugliZ-Ewangsliumi)  kiriku Piiskop ametisse õnnistatud. Gpania Rooma-Katholigi Kardinal-Primas on seda ühsS kmjatsekirjas  umbseaduSlikukS nimetauud, Minislerpräsident Sagosta  on aga kuulutanud, et tsma seda seaduslikuks piab ja neid sõnn heaks pidada ei wõl, Millega Paspsti Saadik  selle waSta räägib. Kuba saarel on suured uputused olnud ja palju inimesi on ära uppunud. KsrinMsist. Parlamenti koosoleku awamiss juures on Kuninga thromksnes kinnitatud, et riigi raha-asjad paranemas  olla ja Walitsus oma kohust nende waSta wõeml maal täitma saada, kslle! Portugali laenupabereid on. Thronikõus üle on mitmed meremäe - ohwitserid ennast pahandanud ja üht awalikku kirja fslls wasta wälja saatnud. Trükimvja-persmses, kelle juures see kiri trükitud  sai, on kiuni pandud. Weel teist nõuu tahetakse meremäe - ohwitserid? masta wõlta. Merewäe-Mintster saada ametist taganema. Türgi riigist. Wens Wahemsre-laewustiku kommandsr,  Admiral Avellan, oli oma kaaskonnaga ja Wsne Saadikuga Wiinakuu 3. (Mihklikuu 21.) pääwal Sultani juures lõuns-laual ja on Sultani käest Medshidierittrete  suurtäht saanud. Järgmisel pääwal andis Türgi MerewZs-Miuister Wens Admirali. auuks homiku-laua. Wiinakuu 5. (Mihklikuu 23 ) pääwal wõtti» Admiral Avellan PranSlaSte kolonie saadikudkauoni-paadi ,K,ibanez' pea! wasta, oli siiS Sultani üleüldisel teretamisel ja iseäralisel  jutul, ja sõitis kohe selle peale ära. (Kreekamaalt. Kõik need ohwitserid, kes aealehe ,Akripolis"  trükimaja ara lshkustwad, saiwad kohtu poolest süüst lahti mõistetud. Wist saab see asi weel palju pahandust ja kära tegema. Serbia'st. Kuningas Aleksander pidi Wunakuu 13. (j.) pääwal leele Pestsisse ja Berlimi'sse minema ja kaks pääwa Pest'iSse jääma. SemliniS ootab Austria KeiSri raudtee-rong Kuningast ja seal wõtawad tema auuteeniSlusekõ  kommandcritud ohwitserid teda Keisri nimel wasta. Wene Mustmere- ja Donau-Aurulaewads-jettfiga on wiis aasta peale kaup kerofini stSsswedamisew Serbiasse tehtud. Svlgaria'st. Kaks Ministrit on ammetist taganenud, Töõde-minisler Natshilowitsch, kelle asemele Wilitsikow tuteb ja Kohtute-minister Radoslawow, kelle järeltulija Peflliw on; Radoslawow saab Koolide-ministrikS. Seda wahetust peeeakse miniSteriumi kinnituseks ja pärast Sobranje Valimiste lõpetust olla kõik maa rahul. Scoilowi Ministerium  ei olla mitte, kuida kord kirjutati, Türgi Walitsuse  poolt Prinz Ferdinandt kinnitamist Bulgarta WürStikS  palnnud, ja saada ta, kui Sodrauze seda pärima piakõ, selle sest kostma, et Prinz Ferdmand weel oodata tahab. Et Prinz Ferdmand ühe märgukirja üles pannud ja ksrgele  auukandjate läbi Peterdurg'iS ette panna lasknud, kuida kord Inglismaalt kirjutati, seda tunnistatakse tühjaks  jutuks. Ida-Äsia'st. Sõea-wainult Koreas tuiewad ikka peale mitmekesised sõnumid. Ustatawam kui teised näib see sõnum olema, et Khiinlased seal parast kcmtatud lahingis Pmgyang'i juures täitsa Võimatumad on ja Japanlased pöhza poole tungiwad, ilma et waStapanemist leiakstwad. Wastapanijaid fuguarusi Korea'S olla Japanlased laiali pillutanud. Khiina soldatitest olla seal 2000 meest, keS palka ei saanud, ära karganud ja ennast Vaenlase poole heitnud. Teiste sõnumite järel olla Khiina sõeawägi koguni Koreast taganenud ja Mandjchu?ei'sse läinud, kuna Zapanlased kiir-MkuS Makdeni ja Pekingi poole nihkuda. Ka räägitakse, olla Khiina sõeawägi Korea'st ära kutsutud, Pitschili-lahe kaldaid Zapanlasts maalstulsmiss eest kaitsema,  keS sealt Pekingi poole tungida tahawad. Seal olla aga juba 35.000 Japanlast maale tulnud ja 70 Japansi söealaewa piirata PitschiU-lahel. Saksamaa sõealaswad  sn käsku saanud, Põhja-Khiina sadamasse  sõita. Wahe-aeal minna Khiina feespidissd asjad ikka rohkem hukka. Keiser tahta kõiki Mandarinist ja teisi juhatajaid, nende ksSkis ka Li-Hung-Tschang'u ametist lahti lasta, kelle eest aga Keisripraua-ema kõigist Võimust kosta. Sõeawäe-nõuuksgudes olla a!< ime tüli ja Vaidlemine,  nenda st mõistlikkudest nõuuwõtmistest juttu olla ei wõida. Soldatid olla ilma söemiiStadeta ja moonata, ja karata hulga kaupa ära. PekingW on kahin wags suur; wõeramaa tolli-ameMikud, kes nasfemched, lähemad sealt ära. Mitmes paikas olla lausa mässamine lahti läinud, nimelt SchmttunglZ ja Mongolei'S. Hankaus sn Inglismaa Konsul Eurooplastels nõuu annud, oma nmfi ja lapsi Shangtzai'sse saata. Mässajate wasta saadetakse sSeawags sa WaMsusel on ssdpWiisi wõeramaa ja sma-- wsa waenlaSts wasta korraga wsidelda, Mukdsnlst olla kirjakond ja waranduse-asjad juba peitu wiidud ja Keisrikoda  Pekingis Valmistada ennM põgenemisele. Läheb Keiser sealt ära, siis läheb wist üleüldine Mässamine lahti ja wõib kõiki wõeraid neelata. Sellepärast su kaitsemiseks  laewu ja sõeawäge Europast ja Amerikalt tarwis- Egypins est. Aleksandrias on üks Ztalis Aaarcbist kinni wõeMd, kes kahtluse all seisab, et temal kuri Nõu Khediwe elu Wasta olnud. Tema jnures sn üks tsraw visinaga (Dolch) leitud ja tema on Ztalia'sse tagasi saadetud.  --- Kauplemised SnsZ 1 kanali tõrgujate töölistega ei ole korda läinud. Lemasson, SusZsi kanali esimene wsheuiör on Mihklikuu 29. (17.) pääwa! Ismailia's püssi kuulidega raskest haawaMd, tõrkujatest töölistest, kuida arwatakss. Hilisemate sõnumite järel on tema wlmandemal  pääwal am surnud. Tõrkumine lagunes ikka laiemale, kõik kanali baggerlaswad Js ma siia'st saadik oliwad  ilma tõöliSteta. Aesk-ÄmmkaO. Valencia's on sõnumite järel Wiinakuu  Z. (Mihklikuu 20.) paamast 150 inimest ühe Vesipüksi  läbi surma saasud. Põldudel on palju kahju tehtud,  mis teiste kahjudega kokku 400,000 dollari peale arwatud saab. Omalt maalt. Tallmua'st< . Pühüpääwal, Wiinakuu K. pääroal, sai kõikides Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikutes palwet Majestät Keisri terwise eest peetud. Wiimase! Tallinna Linnasaadikute - koosolekul  on teiste aSjade keZZis ka Zunfkide (hanbwsrkide,  kafitoöliste-ameiitt) uuS korraldamine uõuupidamise all setZnud, nagu mitmes teises paikas ka., kus ära tuntud  on, et zunftide endise kindla korra lõdVendaMMß ptöötegemife-wabadus" mitte seda tulu toonud ei ole, mida üks eksinud wabadnse-tuhm sellest iubma kuulutas. Riia Päawakhe" sõnumisaatja Tallinna's kirjutab sellest asjast meie ligema kodumaa esimeses linnas: ,G see küsimine sel silmapilgul üheks pslewaH RimZtada  tuled, selle üle ei ole kahtlust, kuida ju Za Riia's ja Miitawsis selle korraldamist algatud on. Ka Meie juures ei ole see küsimine mitte Linnasaadikute-kogusi ega Linna-walitsufest wälja läinud, waid KubsrMangN-walitsuss poolest oli Liunüsaadikute-koguls selle aasta Leikusekm 31. pääwal plaan üheks Handwexkide-KMeäte põhjuskirjaks läbiwaatamiseks ja heaksarwamifeks harutamiseks) saades tnd. See plaan tuetab ennast kaunis ligidalt nende seadmiste  peale, mis nüüd ära kantatnd Tallinna Raekohtu poolest selle Viimaste aegade sees sssta! 1385 Mkuts zuustide kohta antud saiwad ja mille mõtte ärataja, weel unustamata Syndikus Magister W. Greifsnhagen oli. Undes plaanis puudud aga kõik näitus selle peale, kelle kätte ülewaatamme antama põhjuskirjade pidamise iile langema pind. mis enne Raekohtu käes seisis, MA Ma's Linnaameti ja selle all seisma Kafiköö- (Gewerbe-) ameti kätte antud on. LinnasMdikute-kogu poslest oli M kuue-liiteline kommiSfion Linnaameti-liike Erbe juhatuse! selle plaani läbiwaatomiseks Valitud, õigusega, tarwitusi mööda ka kohalist mehi handwergi-seisusest asjatundjateks kutsuda. Wiimasel Kesknädalil (Mihklikuu 21. pääWal) oli see kommWon esimeseks, oige tegewaw uõuupidamiseks  kooS, millest teiSte Linnafaadikute ksrwas ka meie kohalise aealugn uurija Dr. von Nottbeck ja nüüdne Kanuti-gildi Eltsrmann Schrötsr kui liited osa lvStfiwad. Kui ka meie nõndanimetatud Weikes ehk Kanutt gildis ennast tänine ikka weel, kui ka mitte enam palju, tublist zunflmeisiretd alles hoidnud on, siiski on sellide ja õpipoisside  lugu wäga alanenud ; selles plaks küll antawate seadmist? piuguma tarwitamise läbi üksikutes ametites, s. o. nendele pandud ülemate poolest kelleks ?a siin wift Riia Käfitöö-amsti kohaliselt üks linna KäsutÄtmisekommission  kõige sündsam oleks -- kõige pealt Muutust