Wõib olla; aga ma palun sind nüüd ennast rahule jätta, ema, sest praegu ei wõi ms sinule ometi õiget wastust anda. Rahuliku naeratusega lõks Anna uksest wälja; ta näost mõis arwata, et ta nüüd oma wõidu päõle julge oli. ° — Emal näitab õigus olcmat, ütles Leena iseeneses. Ma pean Pauli katsuma unustada sest muidu ei wõi ma kuidagi enam rahu saada. Mis on siis minule Paul? MikSpäraft pean ma teda just armastama?  Minu armastus Pauli wastu ei ole ju muud midagi, kui aina halastus. Muidugi l Las ei peaks ma siis mitte paremat  määri olema? Ma olen jutlus, uhke ja rikss ja Paul ei ole minu kõrwal muud, kui waene alatu poisike! Miks peab siis tema minu armu osaline olema? Mikspärast pean ms ennast nii kaugele alandama, et tema «aeseks saada? Ma olin. nii lapselik seda temale lubama, aga seda tegin ma ikka ainult halastuse põrast ja jätsin sündmuste  kõrgemad omadused hoopis körwale! Ms leidsin Pauli enese ees kui ühe paluja olemar, kes Ninu armu järele igatses. 'Ma ei wõinud temale omas lapselikus pehmuses muud kui .jah" ütelda! Aga ma ei mõtelnud jo iugugi 'elle põäle, kas minu elu ja olu selle jeõ lõuaga kokku wõib käia. Mihklil oli ZiZuS, ma ei mõtelnud sugugi selle pääle kas -ee jah mind õnnelikuks teeb ehk mitte. Jah stda ci teinud ma! Ms kahetsen nüüd seda! Aga mis ma siis nüüd tegema pean? Kas MS pean Pauli unustama ja teda maha jä:ma? Ses oleks küll hirmus pettus, aga ometi ei wõi ma teisiti! Mina märkan, ct mind üks muu asi palju, palju enam õnnelikuks teeb ja see on Mihkli armastus. (Järg Suleb.) K. tüttart lumega. Seda juhtunud wisatawa isa teada saama ja kacbanud sellepärast Z. S. kohtusse, kus ta teda seadusliku nuhtluse alla heita palus, sest et tema tütar lumega wiskamise läbi haigeks jäenud ja mitu päewa haige olnud. Kohtus seletas kaebtuscaluue, et kaebaja tüttar teda ennemalt  naerupärast wiskanud, millepääle ka tema kord wastu annud, kuid liiga tegemist pvle saal ette tulnud. Rahukohtunik pidaS ka süüdistamise ilmapõhjusetakS ja süüdistama  tütre lumega wiskamist laStemängikS ning mõistis sellepärast süüaluse õigeks. Sellega ei olla aga kaebaja sugugi mitte rahul ja tahta edasi kacbada. ts. Weebruaril mõistis Saaremaa I jäuskonna rahukohtunik paar meest J. K. ja P. M. igaüht 5 kuuks mangi Nimetatud  mehed oliwad Pajumõisast hiljuti 8 wakka mägesid 20. rb. wäärtuscs ja 4 ahela tükki 5. rubla wäartuses ära warastanud. 21. Weebruaril mõistis Saaremaa rahukogu Saarema L. walla eesistuja kolme rubla trahwi alla ja sellesama walla kirjutaja  4. päewaks kinni selle eest, et nad oma ameti kohuste täitmiseks pikalised on olnud. Minema aasta lõpul kaotanud K. mõisa herra oma pääle saja rublalise kasuka teel maale sõites ära, mille ülesleidmisest pärast midagi kuulda ei olnud.  Weebruari  kuu keskmiste päewade seeS toonud keegi talumees linna koorma heinu müüa. K. kõrtsi hoowi pääl hallanud ta oma koormat ümber laduma, et müümise  ajal suurem wälja näeks ja wisanud oma kasuka koorma kõrwale lume pääle maha. Sääl juhtunud aga mõned juures olijad tähele panema, et mehe kasukas wäga kallist materjalist tehtud olla, hakkanud  järele küsima, kust ta seesuguse kasuka saanud jnd., mille pääle mees wastanud, et kasukas tema oma olla, sest et ta seda kord tee päält leidnud. Järel waatamisel tuli awalikuks, et see kasukas K. mõisa herra oma oli, mille pärast see mehe käest ära wüeti ja õige peremehe kätte toimetati. Kuresaares hakkawad kelmid ikka enam ja enam oma tarkust awaldama. Hiljuti kaubelnud keegi Sörwe naene turupääl  wasitat. Sääl tulnud tema juurde paar „herra poolist" meest, kaubelnud wasika enesele ja lasknud naest wasikat ligidal olewasse hoowi pääls tuua. Hoowi pääl tapnud ostjad wasika ära, wõtnud poole wasikat ja naha enesega, üteldes, et seda kodusse wiiwad, lubanud pärast teise poole järele tulla ja siis ka raha ära maksta. Ühtlasi wõtnud nad ka müüja naese wäikese poja enesega ühes. Kusagil poodis müünud kelmid naha ära, andnud selle eest saadud rahast poisile 30 kop., käskinud seda ema kätte anda ja ütelda, et nad ise ka warsti tagasi tulema saada. Kuid meeste tagasi tulekut ootnud naene asjata, mille läbi minnaks arusaanud, et wasika ostjad muud kedagi ei olnud, kui paar „Kuresaare kelmi." Waatku sellepärast  aga igaüks ette, et mitte seesuguste kelmide kätte ei sattuks. Paari nädali eest käisiwad siin ameti tallituste pärast shandarmide ülema abi hr. Schiskow ja Eestimaa aktsisi walitsuse  noorem rewident hr. Scharinow. Kaupmehe T. poodi on paari nädala eest kahel öösel sisse tungida katsutud, kuid õnneks pole suuremat kahju mitte korda saadetud, kui ainult ukse ees seisaw taba on ära lõhutud. Kuresaare linna majaomanikule prl. S. saadetud hiljuti kiri, milles teda ähwardatud püssiga maha laSta ehk tema maja põlema panna, kui ta katusetorisse kirja tarwis mitte 200 rublat ei pane. Neil pmwil andis Kuresaare St. Laurentii kiriku eestseisus oma kaheksandama aruande lehe nimetatud kiriku seisu üle wälja. Sellest aruandest on näha, et kiriku sissetulek mööda läinud aastal 1917 rbl. 51 kop. ja wäljaminekud 1402 rbl. 41 kop. suured on olnud, nii et 451 rbl. 10 kop. järgmiseks aastaks üle on jäänud. Sellest rahast on 204 rbl. wäärt-paberitte  muretsemiseks Üleüdse oli kiriku kapital minema aasta lõpul 1051 rbl. 10 k. suur. (s. o. wäärtpaberites ja ülejäänud puhtas rahas). Ühtlasi tuuakse ka meie linna wäikeste laste kooli ja mitmesuguste  armuandide andmise üle teatust. Selle kooli sissetulek on minewal aastal 1292 r. 11 kop. suur olnud, mille raha juurde ka see summa on armetud, mis 1893 aastast 1894 a. järele jäi, nimelt 16 rbl. 63 kop. Wälja on antud kooli ülespidamiseks 852 rbl. 61 kop. Üleüldse on kooli pääkassa kapital wäärtpaberites aasta lõpul 7314 rbl. 72 kop. rikas. Pääle selle on koolil meel oma põhjus kapital mis 1893 aastal 800 rbl. suur oli, ja mis 1894 aastal 63 rbl. 92 kop. kasust toonud. Selle summa juurde pandud minewal aastal meel 25 rbl. Sest kapitalist oli aga aasta jooksul 19 r. 14 kop. wälja antud. Mitmesugust armuandisi on 1895 a. üleüldse 5100 rbl. 71 kop. sisse tulnud ja nimelt: kiriku kassa hääks 953 rbl. 69 kop., wäikeste laste laste kooli hääks 636 rbl. 7 kop. (need arwud on mõlemate ülemal tähendatud  sisse tuleku' armudele juurde arwatud) ja linna waeste hääks 665 rbl. 41 kop., linna kiriku Kihelkonna kooli hääks 292 rbl. 72 kop. Ew., Lutheruse abikaSsa hääks 270 rb., Saaremaa kurttummade kooli hääks 906 r. 86 kop., waeste maja juurde rahwa köögi ehitamise tarwis 314 rbl. 41, ühe haige ülespidamiseks 303 rbl, paganate missioni hääks 174 rbl. 52 kop., juutide missioni hääks 3 rbl. ja muhameedlaste misioni hääks 1 rbl., Rija linna pimedate Möndasugust. Suure jõuuga mees. ÜheS külas Nishm Nowgorodi kubermangus suri hiljuti l t aastane Wassili Filippow ära, kes wäga suure jõuuga oli. Ta wöttis 5 wakalise koti rukkid maast selga, laskis meel ühe inimese koti pääle selga istuda, ning kand>.s seda nii kui leisikcrraskulist kotikcst öladel. 40ms wedrolise wiina-waadiga  mängis Filippow nagu laps kunnagi. Taulupaegadel, kelle küüni aluspostid ära oliwad mädanenud, hoidis alati Filippow küüni katuse kõige taladega uute postide panemise tarwis ülewalh?). Üks kord kiskus ta pakkisid Wolga jõest kalda pääle, aga köis katkes tükkideks tugema jõuumehe käes pakkisid wälja kiskudes. Siis wöttis Filippow  sülega 6-süllalised pikad palgid ja tõstis rinna-kõrgusele Wolga kaldale. Wägimees  Filippow suri aga enneaegu ära. Klaas akna kruut. Moskwa ülikoolis  prs. Timirasewa laboratoriumis olla praegusel ajal üks klaaskruut imeliku omadusega.  Päewal olla ta selge lübispaistaw  nagu teisedgi klaasid, aga õhtu ümaral  tekkida tema pääle püha imetcgcwa „s!ikolai" kuju. Prs. Ttmirasew olla astronom  Zeraskiga juba terme kuu imeklaasi juures katseid teinud, aga et ole nendel weel korda läinud nähtuse põhjusest aru saada. Hapnikud ega muud ollused, ei rikkuda ime-nähtust klaasi päält. See klaas kruut on leitud Kurski kubermangust ühe waese talupoja urtsiku aknast. NähtuS olla tõesti huwitaw. Imeline inimene olla praeausel ajal Harkowis elamaZ. Mees, nimega Feodor Kwätkomskp, olla sündinud ainsa pahema sulaga, kuna paremast jalast mitte otsakestgi ei ole näha; muud liikmed ja keha olla temal täielikud. Keskmine kasw ja armas waade tegewat meest päris lõbusaks. Pahemat  jalga tarwitada mees imelikult, ta täita ning tegewat kõik, mis loomulik inimene teha wõib. Ka tantsida ta mitmesuguseid tantsusid. Petisele! Kas ehk pean meel sulle tänu tooma, S» Et sa auutull truudust murdusid? Kas pean sulle kiidu laulu looma. Et muu auu sa jalgel tallasid? Jah, ma tahan sulle tänu anda. Et mull' walet üksi rääkisid. Et mind lasksid rasket piina tunda. Seega mind sa -vabaks aitasid. Nüüd, kus juba wali wõitlus mõõda Kus mull mõtted ära selginud. Nüüd siis mõin ka tõesti aru saada. Mis ma seega olen -võitanud. Linnüäs, N 10 Saarlane, 1895