W ene pa b errahä hin d, mis nimelt Põhja-Amerika Ühendatud-riikide hõbeda-osimise läbi ivli- Maftl aeal jätgeS kõrgemale tõuseb, oli 31. (19 ) pääwaT Berlttti börsil 100 rubla eest juba 242 marka 00 peniWat/kuna seal wähern kiti kahe äästa eest kord rohkem ei maksetud, kui 100 rubla eest 162 marka. Natuke arwatakse hAedä hinda weK tõuSma, mitte aga enam wäga palju, kuuni -kulla hind nii kaugele alanenud ou, et xoolimperial klubläl6 'HpiHt hõbedat maksab. Me u/ . r;i ig 1 st Jl e t ule sti is e d oy lUalitsuflTeädaaD selle aqM Näärikuu  .1. pääwgst HxhekuK^T) .Wwatti' 25S',«rubla fuMZ wÄhesti, kui Mllu sell aeal. Wäljammemised oiimäd NPoni 'rtibsa suu.red^' KDoÄ/xuHg Mfem, Tui; inhKu sell aeal. ' "II ' J PaZs i d e aSjus Medml sõnumite järel kohalisest paigast leatud,.. et passthe ümberwahetamise  juures neile inimestele, kes leW paikas elqwad, nende urred passid, kui Janad tagasi saadetud on ja midagi mMwat. takistust ei ole, kolme paäwa käikuS piawqh.  ..wafmis'.^sch'tud ga -ärq' .saadekull . --- Wene maa l aew ad e - ehita mi s e kergitamiseks  ja kaitsemiseks on ,Nowosti' sõnumite järel kaks asja Plaanitud. Esiteks piab Riigibankisi ja selle abibankidest  laewade ehitamiseks, kergema kaubaga laenu antama.  Teiseks piab aaStal 1882 määratud sisseolelud laewade toll kõrgendatud saama. Laewad kuuni 100 tonni ruumisuurusega, piawad 38 rubla kulda tolli maksma, laewad 100 tonnist 1500 tonnini iga tonni pealt 20 rubla kulda; laewad peale 1500 tönni 10 rubla iga touni pealt. Endine Eestimaa Kubernör, Kindral-Leituant Tl l t i ch on oma palme peate mundrega ja pmfioniga ametist lahti lastud ja selle juures Jalawae-Kindrali auunime  alla tõstetud. Selle kuu lõpuks saab Riia-Miitawi Piiskop ArZsett i j Tallinnasse oodatud, kust teuia- mitme ülempreestriga Hiomaale ja Wormsi saarele sõidab, Pühalõpe'!,  Emastu'l ja Wormfi saarel ehitatud Wene kirikuid üheS kohaliste preestritega pühitsema. Tallinnast minna Kubernöc ja Wene kirikute ehitamise üleivaatuse-komitee ülem kaasa. Leikttsekuu 6. pääwal saada Kr ä h Nhol - mis Narma juures Piiskop Acssenij' ja kõrgete ilmalikkude  ülemate osavõtmisel uue Wene kiriku põhjuSkiwi Pandud. Ettewalmistamiscd olimad juba algatud. Krähnholmi  wabriku wäliksuS lasta seda kirikut oma kulu peale ehitada. Ka HungeöburglS (Narma jõesuus) saada uue Wene kiriku põhjuSkiwi pandud. Niisamati Piiskop Arssenij osawõtmisel, saada Leikufekuu 15. pääwal igaaastane  Püchtizt- (Kuremäe-) pidtt peetud. ' ' - Rahwaharidnse- ja Seeshldiste-asjade Miuisleriumide  poolest on ühel meelel nõuuks wõetud, et wõer ama  a Juut i d e l aps ed, kelle wanematel Wene riigi piirKs elada mitte õigust ei ole, keskmistes ega ülemates koolides mitte ei tohi üles wõetud saada. J —_ Pühapaäwa! Heinakuu 15 paawal, on Tallinna lahel s u u r õ n n.e tu s juhtunud. /SeesiwabrikÜ teenija  Martin R e i n b e r g jä -Jor Ibielu-paar Iman ja .Anna M ä.r s ka ottwad jalutama läinus seal raüdtee-teenijatega Abram J' a rze w. Adolf E ln r o o S ja legor G e r a s st m o w kokku .saanud ja nõuuks wõtnud üheSkooS Brigittalle sPirika'lej Jumalateenistusele  sõita, mis sealises '' surnuaidas peetud sai. Kalamees. Le!smann attdist neile Ima paadi ja tema sulane luhann K e r/m an tt läkS kaasa, llmbed kell 5 parastlöunai sõitfi.wad nlrad mätja ja jSudfi.mad korraliselt  edafi, künni' ntttbes 2 werSta Hiro jõesuust eeckal. "Seal wiskastwad n.enhe paadi ümber ja kõik kukkusimad mette/ Meretvae-kirjutajad Aleksander Baüm, legor Laube, Angermald ja Pietmann ruttastwad oma paadiga rannast appi ja Anna Marska, Abraiu larzem ja Martin Reinberg saiwad nendest elusalt mälja peaStetud,  niisamati ka Iman Märska, Adolf Eiuroos ja legor Gerassimow meest mälja kistud ja kaldale miidud. Kui la üks merewäe-arst. kohe kõiki ära kglIS, fiiSki ei wõiimd kolm enam elusse äratatud saada. Johann Kermann'i  surnukeha m ol»O se-mi kostuni' meel leitud. Selsamal pääwal on ka üks teme paat sealsamas ümber läinud, üheksa inimest aga, kes peal olimad, on ise wälja peasnud. Heinakuu 18. pääwal uppus Sayajstawalitsuse  kirjutaja, 21 aastane Äteksauder Friedrich H Ü b e r t, Krausp e meresauua juures ära. Tema mend, keS temaga ühes ujumgs oti, katsus teda ei jõudnud". Ma aga mälja ktSkrida. SaünadeS 'cstnad" nimld peaflmlferiista  kuj paap ujumise põit, m.iS küll uppuja poole wisatud  faiwäd, mida laened aga teuiast ajast ma d. Ühtj paati tarrviMa, mis faMatze juures kaldal leistS, ei lubanud lWt mitte, waid krnuitas, ötJee kätki olla ja wee pea! Ä seista? M tema ütelnud, et fee paat mitte saullaoe-perentehe oma ei olla, maid kiina enese ja et tema sedä sellepärast mitte ei ole annud. Kui see nenda on, sitõ tulla afi kohtu alla. Heinakuu 10. pääwal sttri laialt tuutud kaupmees Leo A. Wuu k o wfk i äkitselt rabandusesse ära. Knida juba enne kirjutatud, oli ülemalt poolelt käsk autud, posti- ja telegrafi-tou kori keS kokkuhoidmif/-daSsasi  asutada, et rahwal, kellel ju neis kontorites sagedast tegemist on, oma raha seal ilma oeawiilmisela  hoida ja kasude peale auda wõikS. Nüüd ou ueid kasM Heinakuu l. pääwal järgmistes Pvsti- ja telegrafi-koutoritcs Eestimaal awatud: Talliu/aS. Nakwere's,  Balliski's, Paide's, Ishwi'S, Hapfalu'S, Märjama'l,  Lih>ila's, Tapall ja Kärdlas. ' —'Heinakuu 13. pääwal waraStas wähe-ialiue. enne juba nuhtluse all'skiSnule lulius T., prii-meresaunast Johann M - uuri ära, km fee ise mereS usumaS oti. Noor Jahälegija sai kiuni wõekud ja ütles, et tema uuri 5 rubla ebst ühe tundmata piimamehele müünud olla. WaraS on kinni pandud ja ostjat otsitakse. Wigala'st pätitNd ' luhann S. oli Pühapääwal. Heinakuu 15. r . Brigitka snrNu-aidas peetud Jumala-teeniskuselk tagasi tulleS. kõrtsis ühe ttittdmata mehega euuast sõbrustanud, nemad olimad pudeli' mina kadsa wõtnud ja mõnda leifl paika'waatama läinus knnm üheS kahewääriliseS majas 1. linnajäuS magama uiuusiwad. Kui Johann S. üles ärkas, siis olimad tema uur ja 70 rubla raha kadunud. Süüd - ajas tema oma uue sõbra peale, kellega temal par st nii wali riidlemine tuli, et mõlemad Politseisse wiidud saiwad. Uur sai pärast seal leitus kuS nemad maganud, raha on aga kadunud. luhann R Hartu st oli Heinakuu 15. pääwal Slrohmi kõrtsi taga magama heitnud, kus lihuniku-poiS Kart R. tema taoti,st 72 rnbla waraStanud. Noor pahategija on oma tegu lnnnisiannd, ütleb aga raha endise mangi P. katte auuud olema, kelle kasu peale tema seda teinud olla. P. ei oluud meel leitud. Hiljuti mäng ist lahti lastud spoisilc Nikolai P. ja tema seltfilaue Karl T. saiwad Heina kuu 17. pääwal kiuni wõetud, kui nemad raudtee wahi majast, ülesõttmise-paigal Weike Nauua-wärawa taga, üht uuri ketiga warastamaS oliirad. Mõne uadali eest waraSiati herra L. korterist Parun maantee äareS mil mesuguseid asju. Nüüd ou endine wang Aadu D. ku! selle warguje juhataja kiuni wöetud. TumMused tema waSta ou selged, kuhu wargus saanud, seda püüab tema aga ikka weel mitmesuguste waledega peita. Politsei on ka nende wargate jalgit. kes hiljuti Kloostre mõisast höbe-asju ja tsifi asju warastasiwad. Tallinnast kaevatakse, et kerjamine seal jälle üle-kätte minemas olla, kuna see kord Politsei ja Kerjamlse-häwituse-seltfi  hool Kandmisel pea juba häwitatud oli. Nimelt alemikeS saada majarahwas. pea igal paamal  hulkujatest lülitatud ja uulitsatel ja lasiugitet ei olla käijatel nende eest rahu. Liimalased joowtwad, et kerjajad ueude kogudustesse saadetud faaksiwad. Baltkski'st, Heinakuu 23 pääural. Ilmad oliwad roiimasel nädalil eiramist selged ja tuu-ised. Heina ou rohkest kokku pandud; kuhjad siin ümberkaudu ei ole kümne wiimaste aaState kaikus weel rui suured oluud. Rutls naib ka cuamlst leigatud olema ja saagiga ollakse - rahul. Sõea - laewÄd on meie lahelt ära läinud. Suurem kiln -vü üdm iu e algab nüüd, saagi-lotuse  Üle ei ole weel'selgemat kesitttft anda --Heite. Pühapääwal. Heinakuu 22 pääwal, sai meie kirikud Piibli- püha kauni osawõkmlkega peetud. Pldu-iutlust  Saksa- ja EeSkikeekiseS Jumala-teeuiSkufeS vida? Moskwa kirikuõpetaja O. Frey. kuna meie oma kirikuõpetaja  aru Täitiski Piibli-abkseltsi kegewusest andis Selsamal pääwal parast Wunat sai Eesti NemcnkarkoMõpekaja  ja kõsirr, G. Kasemetsi, jnhatttsel üheks heategewäks  otstarbeks kiriku koori/aulfakest waimulik kouksert antud, Mis wägä heaste korda läks. Mere liuna ömaksetefl ja wõemSkest oli palju knukjatd kokku tulnud. Hapsalust Heinakuu 15 pääwal tutt MseM MguS  Tuttrköürst Konstankiu Koustautl n o w ltsch auculaewa peal Harri-wäluake, kuS kae r ankrusse läks ja kust SnurivÜrfl ühe we ke aurulaewaga Hapsalu sadamasse sõitis. Järgmisel pääwal sõitsiwad Ketserlikud Kõrgused Suurwürsi ja Suurivürsttpraua HapsalstH ära. kuna nende Kõrged läpsed Leiktiftkttu sti katuseni Hapsolu'Sfe  jääwad. Rakwereß Kohaline /Teadaaudja'' kirjutad t Pa> raku on ka wiimäsel nädalil mitmed wargused sisse  lSh k ü mifega üleS pauna olnud, ilma et ttgijaid kätte saada korda läks. Iseäranis näSmad margad toiduassu  omaks silmamärgikS wõlnud olema ja ptakstwad festevärM  kõige pealt keldrid ja toidukamrid kaitsetud saama. Toidu-asju otl jälle waraskatud kirikuõpetaja majast, Httde. braud'i majast ja aktstfi-ametnik K.juurest.Peale selle on margad Inju mõisa keldrist 1 puiid wõrd, 7 pudelit kobar-wiina, NÄVff, pxääb!,' j. U. I. Zrct wimud. Talukoha aidast jchlossi -varemete taga. wkisiwad kaabakad. kui ukselabti "murdnud, ühe suure kohwri riietega sa Merino-lammaSte wkllu, kokku peale 100 rubla wäärt. ära --- MWer K. juures Palwemaja-uuMsaS katsu st mad margad sssel waSla Hciuakuu 12, pääwa aiW-ust tahti murda, ei saanud sellega aga kochg, sest et sulane, ses aida põningil magas, kralMamisest Uss arkaH ja wMMd ära. peleta S. .— W. mõisa Emamaalt on margad ühe Merino-lamma ära uüiuud, .M!da pwl wisi ära inr tapnud, kuida leitud jätetrfl UMka wõib. öösel wasta Heinakuu 18. pääwa sai majaperenaise F. triiphoonest Pitkal-uulitsal üks padi wma.stalnd. Ühel eelkäinud AKs tegi üks kaabakas katset, Sch. majas Pilkal-uulilsal läbi lahtise õhiuakug suurt aknal lahti leha, sai aga ärkanud rnajarahmast  õigel aeal ära pelelalud. -- Kui aSjad sedawiifi on, stlS kipub pimedaidsügise-öidmeele tnletales, hirm peale/ Rak U' ere kre i st Polil se! - ü le m, Kollegien-sekretär  Werig i-n. oir ,Newelski Gorodskoi Listoki'  sõnninile järel siulmnrangn-walilsuse poolest oma hoolsa teeiiiSlusr eest l ä n u saamid. Mggst Lüganuse kl hei konna st kirjutatakse ,N.,ka ere Teadaaudjaie* raSke w i h m asaj u üle Heinakuu t 3. pääwal: .Kolm tundi järgeS woolas wihm umha ja panni põllud ja heinamaad wee alla. Enne saju hakatust keerutas emast Lüganuse jõest w esipükS miin sülda kõrguli üles, kus jumes Üks waua mees, kes ligidat aida kohendamas oli, keertnulest pea oleks ära paisatud saanud ja ainult selle läbi kahju eest hoitud sai, et ühe lngewa puu iwrbert kinni hakkas. Siin hakati Heiuakun 12. paamal rukist letka m a, aga heinategemisega  ei olda weet walmiS, sest et sagedad wihmad takistuseks oli,oad. —» Heinakuu 13. pääwal pidas Lüganuse  kogudus B>, bti-r ü h a. Pidu-intiust tegi kirikuõpetaja  Pau.cker Nar>vast. Aagu ikka seesuguSlel pidulikkudel  kordadel, olimad kirilu ruumid koguduse kohta kitsad sa palju rahwast pidi ukse taha jääma/ Narma'st. Keiserliku.rongi wMamStmiM, millega Saksa Keiser Taliinua'si Narwa'Sse tuleb, ou Stieglipi wabriku peremees, Riigisekretär Polowzcw, ühe pidamisep.riga  ehitanud, mis 30,000 rubia maksab. Endise Stieglipi,  nüüd Polowzeioi schloSsi kauttislanrife kallal, kus Masesiäiit  ,ueie ja Saksa KriSrid korteril wõtawad, saab agarast kZüd tehtud. Igal pääwal (ülemad 'Heterbmg'ist (erwed wagoni-läied Lömwmaa (aimeid ja nuuid, mis kanMlamisekS ja korraldamiseks tariolS läheb. Töö oli pea malmis saamas. —' Suurle mauömrite plaanist, mis Narwa sa Krassuose-Selo wahel peetud saamad, kirjutab .Nomojc Wremja": »Kui laänkpooliue mägi Narwa ligidal  maale tulnud, hakkab seepeale tungima; kMuse-wagk saab mitme sõea-kmMi põhjuse parast Luuga jõe taha taganema, kui enne silla oma lakka ära lõhkunud ou. Pealetuugiw magi pkab siis, et edasi minna wõiks, pontonsiidasi  üle jõe lööma sa pea kaitsuse-wäe suurtükkide tule all üle jõe minema. Kulda kuuleme, saab see Dmina j.'o.,u ä(-rügement! hooleks autud, mis mulliSlekS manõmritew  W hijigawail korraldatud jäägrite.kommaudot wätja saakuud oli. Minemine üle Luuga jõe saab wist esimesel mauäwri-pääwal, Lelkusekuu 7. pääwal, olema. Manöwrite kestamine, niisamati ka 'võitlejale mägede edaspidine (egewuS saab täieSte selle järel käima, knida selle plaani esimene jägu ksrda läheb. Pealetuugiw wägi saab Peterbmgi poole nihku-na; kaitsuse-wäe afl saab muidugi olema, tungimist Pelerburgt peale tagasi tõrjuda/ Tartust. Kõige wanem Eesti Selts, ,W anem u i u . pidas Heinakuu 15. pääwal oma 25. aaStast snbiläumit. Rõõmuga on see Selts, millest ,Eesti Kirjamceste-isttS" ja rohkem ehk wähem ka kõik (eiled seesugused EeSii asutused wälja on kaSwanud, kus laul, muusika sa näitemäng ooia kindlat jalapaika leidnud, oma tänise tee peale tagasi waatnud ja rahulise watmuslusega  en mäleSkuse-vääwa pidanud. Pidn-iauasi ou umbeS 250 omal, wserast sa auuwõerast osa wõtnud. Palju õnnesoowimile/trjast sa telegrammist on pidulaual ette tuettrd mille saatjate keski st siin ainult Konsistorialrath Willigerode ja Tartu Linnapea, Dr. G. v. Oettingeu, nimetatud olgu; peate KeiSri Mojestäti terwise on palju teisi wälsa hüütud sa patsu kõuest peetud. Jumal aidaku sa kosutagu edasi. rahnltseS. lahke» ja kindlas, õigeõ rahvuSkikkuS maimus! T??f f u e r 1 erakooli juhataja, herra Hugo Treffster, on Tartu koMomta st urn tori poolest luba saanud, oma WÄI tä i «Tl se t S GymnafiumtkS mmta Täuawu on selles koolis peale 300 õppijat kundes klaSstS õpetatud, nüüd saab seitsmes klass juure alatalud TartuS saamad sedawiift edaSpidi kolm Gmnna finmtt olema: Kubermangu Gymnaflum, Kotliuanni Era- Gymnosium sa Treffneri Era-Gymuasiun,. ' - WttjMl»i'st- »W <kja n d t Teada toimetaja, ära fnrmw CaSpar von M Mühlen'! lesk. pwua Süilhetmine von M Mnhte» kuulutab, et tema seda lehte edasi wälja unda tahab, k«S selleks kõrgemalt poolelt luba tuleb, rmleks valwekiri sisse antud on. Genni vlab see kehk seadust mööda ilmumata jääma. Kmda kirfiitab. pidi .Kakal 0/ wäljaandmtle  Signs Heim>k«N 18. räämal trükikoja - peremehe Fr Ketdtsi wõlapärimise pärast, Politsei poolest awalikult