tust/ — Mitmetest Gäksama maakondadest on koosolekule  terwiseid ja ühemeele tunnistust saadetud. Riigikanzlcrtle  saatis kooSolek järgmise telegraVPi: kogutud 1500 Gwangeliumi - meest kõigeist Saksamaa jagudest tunniStawad: Jesuiitideorden  kihwtitab oum õpetustega meie rahwa elükombete meeldufi (Sittlichkeit), segab oma õpetusega wandest hoolekandmist  õiguse eest ja häwitab rahwa tõe-armaõtust, trummist ja õiglast meelt. — Jesuiitiee-orden on kui üks salaselts ühele wõeramaa ülemale kõikides elükombete ja õiguSte Valdkondades, seltskondlikkuS eluS tingimata sönaknulamifele  kohustatud. — Jesuiitide-orden ähwardab kiriklikku rahu, mida meie isamaa kibedast tarwitab, wäga kardetawalt; see orden saaks oma takistamata tegewusega üht uut, palju kardetawamat lahutust meie Jumala armu läbi tagasiwõidelud rahwa-ühisuseS tegema. ÜkS seesugune orden et tohi iialgi enam kodumaa-õjgust Saksa pinna peal saada." — Üht ntisama-sugust nõuu on ka 8udwigShafen'iS,  Pfalz'ts, kogutud 1500 meest Ewangeliumt usutunnistusest wõtnud. — Stlmcmähtawalt on hirm Gwangeltumi usntnuiStuse ringkondades suur, et Saksamaa  ,uuS kurS" ehk wahest Jesuiitide sisselaskmist Paavst, lastele palgaks sõeawäe-ettepaneku wastawõtmtse eest anda wöikS. Äntisemitlaue (Zuutide-waStane) Ahlwardt, keS oma kirja ,3uudi.püSstd" pärast neljaks kuuks wangi msistetud  sai, on nüüd seda aega wälja kannatanud ja lahti lastud, 2 tundi 20 minutil enne, kui aeg õiguse järel möödas oli. Wist oli kohuS sellega rahwa suuremale kokkujoofSmisele ette jõuda tahtnud, kokkujookSmine oli aga senni juba suureks tüll kaSwanud. Ahlwardt sai määramata  auuStamise-käraga waSta wõetud ja 47 esimesest klasfist sõiduriista rongis läbi Brandenburgi wärawa Berlin iSse saadetud, nagu suurem kangelane wsidu.wainult.  Seal anti temale uhke pidu ja peeti kõnest Juutide waSta, kes nagu nendanimetatud kaaSsööjad ennast teiste iuimeSte higist ja werest toila ja kelle waSta mõtlema pidada, kuuni nemad Saksamaa piuna pealt hänsitatud on. AnttsemitiSmuS, mida selle kohtu.olsusega lämmatada, Vähemast piirata katsuti, näib sellega wast õiete leegile lõõtsutatud olema. — Zuut Lõme püSfiwabrikus. mida Ahlwardt nii wäga ära laitis, on Brasilia walitsuS nüüd 70,000 püSst ja 35 millioni padromd tellinud, -- Graf Caprivi sündmife-päämal, Küünlakuu 24. (lÄ.> pääwal, on Ketser Wilhelm ise temale õnne soowimaS käinud Endtue inäemeeS ja mitme-aastane mäeureeSte-juhataja Frih Bunte on mäemeeste sala-äSsitamiSte pärast ühekS aastaks tvaugi mõistetud. Et tema põgeneda katsuda tahtnud,  sellepärast sai tema esiteks kinni pandud, kuuui kohtuotsus  seaduslikuks saab. — >Lübeck'ist tklegraftriti Küünlakuu  22. (10.) pääwal, et kange põhjaida marutuul, üheS lumetuisuga, Idamere mett Trave jõkke ajas, mis kqngesi töuSmaS- oli, Suurtüki-paugud hoiutasiWad ..pahmast uputus?  eest. — Saarlouis'S tsustS Küünlakuu 26. (14/ pääwal tulewärgiKerade kärggtuse läbi ührS poeS suur tulekahju, miS mitst maja häwitaS. ÜkS inimeue on tules surmasaanud. Kuslrui-Mgrumuutt Rtigt-nõuukogu Viimastel koosolekutel  on Gaksa-wabameelise erakonna juhataja Pleener tasasel wiisil Böhmimaa Sakslaste ja Tschechtlaste lepitamist  arutanud ja ka Noor-Tschechilaste riiginõuukogusaadikud  on tasas.elt selle peale MSlanttd. Selle järgeö arutawad mitmed dealehed, et see lepttUs ometigi kulla wõib. Tschtchilanc Hõrold tunniSMõMa rõõmu Pleener'!  lahkuse üle TschechilaSte wasta, kinnitas aga üheS, rt sõnade järel ka ka teud tulema pidada, miS rahwuSlikku  rahu mõlemate ja kõigi riigi kasukS teewad. Sakslane  Russ tähendas, kõige pealt pidada tagakiWamtfed TschechilaSte poolt maha jäätud saama, mis nüüd ülesnäidatud  tasandase mõnul wõiMlit olla. Tema kutsuda Tschechilasi, ennast kõigist jõuust riigi teenistusesse andma. Wana-Tschechilaste lehed ei usalda SakSsaSte lahkust õiete, waid arwawad, et nemad sellega ainult Poolakaid suuremale järelandmtsele nenda waSta lollitada tahawad. — Keiser Franz Josef on Küünlakuu 27. (15.) pääwal Teritet'Sse Schiveiz'is reisinud, kus Keisripraüaga kokku saab. Keiser reisib salanime all Graf von HohemS ja pidi järgmise nädalini KeiSripraua ju>re jääma. — Oedenburg'tS on Küünlakuu 20. (8.) pääwal KatholiiklaSte-Nääwä  peetud, kuhu umbeS 2000 osawvtjal tulnud oli. Kõik tunniStafiwad ennast Valitsuse kiriku-politika wasta. Paapst le saadeti õnneioowimise-telegramm jubiläumikS,  mtlleS soowimist wälja räägiti, kõigist inimeste- Võimusest pUttdutamaia Paapst-Kuninga wabaduS, püha PetruS'epäranduse  peale põhjustatud saadagu uucSteasutalud. See ei tähenda muud, kui et endine uendantmetatud kiriku-riik, miS ptiha PetruS'e pärandus olla, Jtalia kuningriigist wälja lahutatud ja PaapSli ilmaliku walitsuse alla heidetud  piab saama. Juba paari nädali eest on ÜkS parlamenti'liigi  ühel pidul, kuS ÜkS Erzherzog ja kaks ministrid juureS oliwad, sedasama pärinud ja fee on Ztalia'S tuska AuStrta wasta teinud, kuS seesugust ärritamist Jtalia kuningriigi waSta mitte ei lämmatata, kuna ometigi mõlemad  riigid üksteise piirete kaitsemiseks asutatud koimritgiühenduse  liiked on. — Küsimise peale AuStria walitsuse poolt, ka? Galizia'st wälja rändauud talupoegadele Wenemaal  maad antakse, on Wene walitsuse poolt kinnitatud, et seda mitte ei anta, et Wene piirekohtud koguni käsku saanud olla, sisserändajaid tagasi saata ja ainult neid üle piire lasta, kes tööd otstwad ja kellel seaduslikud paSsid on. — Triest'iS on mitu sada perekonda Austria piiremaakondadest,  kõigist paljad, keda aSjatallitajad 'väljarändamisele  Brafilia'Sse eksitanud on, keS aga Jtalia piirel kinni peetud saipoad. — Parma Herzogi perekond, kelle keSkist Koburgi Prinz Ferdinand (Bulgaria kinnitamata Würst) kosib, tuli Küünlakuu 24. (12.) pääwal Wienisse ja Keiser Franz Josef oli pool tundt nende juureS, Pääwal  enne seda oli Prinz Ferdinand Wien'iSfe tulnud ja Bulgaria wäliste aSjade ministriga nõuupidamisel olnud. Parma PriuzesS Marie Louise ja Koburgi Prinz Fcrdinand'i  abieln-kontrakt >pn Wien'iS alla kirjutatud ja selles olla Vääratud, et nende lapsed Rooma-Katholtigi usutunnistuses  kaSwatud saawad. Küünlakun 27. (15 ) pääwal  reisisiwad Parma Herzog ja Herzogi-praua ja - nende tütar PrinzesS Marie stouise Wien'ist PariSisse, — Küünlakuu 28. (16.) .pääwal tuliwad Rooma-Katholiigi piiskopid Peft'iS kokku, adrekfide üle Keisrile ja PaapSlile nõuu pidama. — Pest'i ja Szegediu'i linna-nöuukogud on protokolli pannud, et nemad walitsuse kiriku-polittka poolt on. Kõik Ungrumaa lehed kiidawad seda. - Küünlakuu  22. (10.) pääwal oliwad Donau ja Waag'i jõed Komorn i juureS 50,000 iket (peale 25,000 deSsjatmi) põldu wce alla pannud. West hakkqs pea Vähenema. Donau qlamal jooksul oli aga west Küüulakuu 27. (15.) pääwal kaugest tõuSmaS ja hirm oli suur. MiluyH tammid oliwad lõhutud ja mitmed kohakonnad wee all. — Pest'iS oli K?S era.inimene klaweri tuua lasknud. Kui tema 12 aastana tütar seda mängima hakkas, kargas ÜkS klaweri sisse peidetud dynamikt-padron lõhki. Tütarlaps on raskest haawatud. — TschechilaSte tagakihutaja Iosef Voitek, keS mullu Greeka-Katholiigi usutunnistusesse heitis, on Treraus kui körge-äraandja kinni wõetud ja Olmüh'i kreiskohtu ette saadetud. Z - Daysttmnatt. Merewäe-manöwritele, miS New-Yorki lahel Ehicägo näituse auukS peetud saawad, saab Taanimaa  poolt kreuzer ,Balkyren" saadetud. Priuz Valdemar  läheb kui kolmaS ohwitfer kaasa. — WäinadeS on ikka weel seaga Võitlemist. Anrulaew ,Jakosi Prosoroff" Orelösund'ist (Rootstmaal) raua-ktwidega Rotterdamsiõse sõitmas õli 42 ' pääwa teel. ' Weestekond toitis, ennast 32 Viimast pääwa Sartuhwlrtega ja weega. Küünlakuu 22. (10.) pääwa Shtäl õN laew 9 penikoormat Möenllst ida pool, põhja «ajunud. Meestekond, 16 meest, peafiS KopenhagenllSse, oli aga ei suureS ihulikkus wiletsuseS. — Zeamurdjä „Rügen", miS Küünlakuu 24. pääwal Giedser ist wälja sõitnud oli. leidtS ees, et tagasi minema pidi. Järgmisel pääwal tahtis ,Rügen"  uut katset teha, aga reisijaid ega posti kaasa wõtta. Küünlakuu 26. (14.) oliwad jea-aSjad SuureS""belti» (wäinaS) paranenud. Kolm korda svitsiwad jeamurjad Gjedseri ja Warnemünde Vahel edasi ja. (agast. Ka tuliwad esimest korda reisijad Me'Kiellst MWi kaudu Kopenhagen'isse> —- Folkethingi poolest on raha kahe suure sieamurdja ehitamiseks lubatud, MiS: waljudel toimetel  wäinasi lahti pidama piaWad, ja ühtz uue 3soomus, laewa ehitamiseks. Mitte lubatud ei saanud raha saate? konna asutamiseks Madrid'tis ja kreuzer-kopwetti saatmiseks  New-Uorki -- : - Rootsi ülorrainaatt. Golhenburg'ist telegraftriti Küünlaknu  23. (13 ) pääwal, et sealine sadam sea taga-seisis, loodeti aga zead kahe pääMga Mi lõhkuda. Mingistoli  sõttumit saadetud, et Skagerack raske jcaga täidetud oli, Palju Põhjamerest tulnud ja GMenburM -Wälja s öitnutz auxulaewu oli skäride juures j ea sees kinnis- Christiania'st  telegraferikt- WüulskuV 26.- (14.) pääwal: - et jea-aSjad seal jälle sandemakS läinud oliwad. Kolm kõige tugewamatest aurulaewadest oljmad Viimaselskööiel-Välja sõitnud, tuliwad aga- jälle- tagasi. Kange põhjaida tuub oli tulnud ja -loodeti, . .et see iea pea katki murrab. -— Stockholmi wehklejate klubes oli Küünlakuu 22. (10.) pääwal fee õnnetus, e( suurtüki-wäe ohwitser, Lieutenant Fick. .Dr. nii raskest silma pistis/<t tema ühe tunni.pärast ära suri. Rootsimaa PbhjapsokisteS maakondades kaSwab näljahäda suuremaks. - Ainult. Wesierbotttn'isl  plaVad järgmistel kuudel 9584 inimest awaliku  kulu peqle toidetud saama- - i -- . BelsitaA PaplamentiS seisab nsiüd healeandmiseõigus,  parlamenti ja teiste walimiste labi .Mku seadawM nõuukogude liigete nimetamise juures/ pääVa-korrat. Seda õigust on wiie! witsil laiendada ette pandud: .!) kölge tulisemate > madalaste poolt/ nende juWata Äanson'i -läbi -— igaühele, kes M aaWt Manaks saanud on ; 2) Nothomb'i  poost -— igaühele, M aastat wanaW saanud on ; 3) Graur poplt yende Väljajätmisega kes:awa? likku abi oWkS ülespidamiseks, tarwitawab ja kes< lugedaega  kirjutada ei Ma; 4) Valitsuse poolt — neile, kellel tähendada wõin/. algas tema PõlaStes ja lohakast, Fjodor Fjodoritsch't juures nenda ÜkS töuglane ualjategijatest,  nenda ütelda üks teeniStuse-meeS?" Peterburgi herra tarwitas wäga selgeid sõnu, terawast ja trehwates. Wintsutatud, labiporutatud Njedapjuskin ei sqanud temal, tundmata herra sõnadest aru, selle wasta oliwad kõik wait. ainult naljamokk naeratas ülemeelise lahkusega. Herra Stoppel õerus oma käfi ja korratas oma küsimist. Njedapjuskin wqatas imestates ülespidi ja ajas suu laiali RoWaw Adamitsch pilgutas kihwtiselt filmi. — „Mina soowin Teile õnne, minu Armulikum," rääkis tema edasi; ,muidugi ei oleks igaüks, seda Võib ütelda, sellega rahul olnud, oma igapääwast leiba sel wiisit teenida; aga äs gasUbug uoa v«t clisMaullum: igaühel  on nenda tema enese maitsuS. EkS Teie arwa ka nenda?" Tagumiõtest ridadest sufistas- keegi ruttu imestamise ja üliröõmu pärast. »ütelge minule ometigi/ algas herra Stoppel uueste, kõige koosolijate kiitmast naeratusest kangest meelitatud, , missugune iseäraline anu? Teile Teie õnne saatnud on? Ei, ärge häbenege, ütelge aga; meie oleme siin kõik nenda ütelda vu üuMv (omas perekondas): Eks ole tõsi, minu herrab, meie oleme siiu su Vmillv?" See pärija, kelle poole Nostislaw Adamitsch ennast koge-nala selle küfimisega pööras, ei oSkanud kahjuks mitte PrgntsuS-keell ja. wastaS sellepärast ainult kiitma tasase köhakamisega. Selle wasta hüüdis aga sikS teine- pärija, üks noor inimene kollakate plekkidega otsaesise peal: /Wui, wui, muidugi." /Wahest ehk/ Võttis herra Stoppel jälle sõna, /võite Teie käte peal käia, ja piate selle juures, nenda ülelda, jalad ülespidi?" , - Njedapjuskin waataS kürwastuses ümber.— kõik nänd naeratasiwad tigedast, kõikide silmad ujusiVad rõõmus. , Ehk kas Võite -laulda nagu- cuki?" Hirmus naer Postis ümberkaudu ja Vaikis siis kohe jälle, uut nalja oodates. ,Ehk, kas Võite wahest nina peal. . / /Pidage kinni!" hüüdjS järSku Nostislaw Adamitfchi kõne wahele üks teraw, wali Heal, ,kaS Teie ei häbene ennast, üht waest inimest waewatq?" -Kõik maatasiwad ümber. Tschjertapchanow' seifis uksel. Kui ärasurnud rentniku sugulane neljandemast polwest, oli tema ka kutsekirja sugulaste-kongressile saanud. Kuna testamenti ette luetl, oli tema ennast, nagu ikka, uhkusega teistest eemal hoidnud. /Pidage kinni!" korratas tema, pead uhkusega püsti töSteS. , / ... Herra Stoppel pöörab ennast,ruttu ümber ja küsis, kui üht kõhna, waewalises riides meest nägi. oma naabrilt poole healega (ettewaatamiue ei tee ju iialgi kahju): see on?" ,Tschjertapachanow, mitte üks tähtjas lind," sosistas fee tema kõrwa sisse. - Noftislaw Adamitsch tegi toreda näu, . /Mis kommaudör Teie siisi olete? ütles tema läbi nina, silmi pilgntates mis lind Teie siis olele, lubagz . ! . Tschjertapchanow sufises üles nagu psissipohsi. kui sädemega kokku sattub. Wha pani tema hinge täieste ,Ps—'ds—ds—dh" — susists tema-NDU keegi/keda käägistatatse ja AÜriSHs^HiS^HMs: — »KeS mina olen? kes mina olen? 'Ä1na olen Panteljai Tschjertapchanow,  üks rngi-adelmecs; minu esiwanemad on Zari teeninud, ja keS.swdnSiMKs--u.- Roftislarv Adamitsch kahwatas la astus ühe- himmu tagasi. Tema ek' osnuo ootanüd, ei sedawiisi tagasi löödud saaks. l ,Mtna üks lind? mina, mina üks lind... oo, oo, TschjertapchanoV karM edasi; Moppel kargq? suyrB hiliyus kõrwale, sugulases kargasiwab- wihase möisapere mehe wasta. laskma, kohe laskW, üle niuarätiku!" karjus mihane .Pauteljai, / Sina palud mind ja teda andeks!" .. --. ,Paluge, paluge audeks/- sosistasiVad kohtunud pärijad  Stoppeli poole:. —- »tema wu nüüh/seesugune hull ! raluha/ , , Andke minule andeks, andke andeks ining xl tegdnud/ kogeldas Stoppel Välja: -- ei teadnud:.. /<»Ja„ teda palud ka andeks!" hüüdis Panteljai karedusega. Andke ka We andeks/ lisas Wostislaw Adamitsch juure, ennast Njedapjuskin') poole pöörates za nagu -pasa" wik(us wärisetes. . . . . - ? /TschjertgpchanoV jäi rahuliseks, läkS/Toichan/Jwai nitschsi juure, wSltis tema .kgest.-/inui,/ waqtas jultunud, silmaga.ümber-14,-. MS, sm - ühegi silma Vasta ei/Mhtunud,  - uhkest, sägsiwaWH waitolemiseS, auusast-teenitud Mq- uue- peremehega tuast wälja: . : - jZärg jääb tulema.) '