see wana madrus tõukab mind täiesti hukkatuse sisse; enne kui ta nii kaugele toibunud on, et kõik wälja lobiseda, mis ta teab, pean mina ka siit ära olema. Muidugi kulub senna meel paar päewa aega ära. Mikspärast ei põgene sa mitte praegus? Raha on suli nüüd; tule minuga seltsis. Ei, sina pead üksi kaduma. Et wana wait jääb, selle eest tahan ma muret kanda. Ma tahan weel siia jääda. - Wist selle ebu tüdruku pärast? Sa oled üks narr. See tüdruk on mind küll nii kangele wiinud! hüüdis walitseja metsiselt. Ta käib minuga kui kurjategijaga ümber ja ei ole ise sugugi parem, kui mina. Weel ei ole kõik lootus kadunud. Ma tahan tema kangekaelust murda! Minu kättemaksmine on juba plaanitud ja see saab mind mu eesmärgile wiima. Kui mu plaan korda läheb, siis ei lähe ma mitte üksi WrainSteini  lossist wälja. Sa oled üks narr! kordas Toom. Maailmas on ilusaid tüdrukuid aga kuula! ütleS ta wahele, mis see oli? Keegi sõidab all maanteed mööda wankriga, ütles walitseja ja jooksis läbi metsa ühe järsu mäe ääre pääle, kust orgu näha wõis, waatis sääl nattuke aega ja tuli Ms oma seltsimehe juure tagasi. Mõne minuti järele lahkusiwad nemad teine teisest ja ühe poole tundi hiljem astus walitseja lossi õue. Wankris, mis neid pimeduse sellisid kohustas, iStusiwad praegune lossi omanik, Alfonsu ja adwokat Fels, ning sõitfiwad linnast tagasi lossi poole. Sõites oliwad nad üsna tummalt teine teise kõrwal istunud, aga adwokati tuppa jõudes ütles lossi omanik: Meil puuduwad tunnistused, et nn rasked kahtlust tema kohta tõeks teha. Siit saadik ei wõi meel mitte kõige wähemat malet tema kohta tõeks teha. Ma arwan ometi, herra kapten. See Ameerika asi on ju selleks selge küllalt. Sedel on tunnistuseks. Hasting kirjutab selgesti, et seega teda proowida wõiks, kas tema see õige Kurt von Wrainstein on wõi mitte. Tema peaks seda paberi tükki selgesti tundma, sest et see üks tükk tema esiwanemate omadusest on. Tema aga näis naljakaid tähendusi selle paberi tüki kohta tegewat, sest et ma teda proowides ütlesin, see olla meeletuseks tema rõõmsa studenti elu kohta. See näitab ilma kahtlemata pettust. Muidugi, wastas Alfonsu, on ses asjas pettust. Aga kust peab seda petjat otsima. See Hasting kõige oma kauplemise näuga tuleb mulle ka nõnda isewärki ette. Kui temal endisest studenti elust põhjust on, teda wihkada, miks püüab ta siis temaga kauplust jalale seadida. Ja teiseks pean ma tunnistama, et ma walitseja wastu ka mitte prii ei ole umbusalduseks aga siiski petjaks ja marga seltsilisteks ei wõi ma teda ka mitte pidada. See ei ole ju wõimalik, et mu tädi ühele mehele oleks usaldust kinkinud ja teda oma armsa kasutütre abikaasaks määranud, ilma et ta tema südant ja elu wiisisi ei oleks tunnud. Walitseja elamise tunnistuse kirjad on iga pidi head, ütles adwokat järel mõteldes. Wõimalik, et ma kahtlustusega temale üle kohut teen. Lootuse järele saab Beppo warsi seda segast asja oma tunnistusega selgitama. Arwate, et walitseja siis seda siin rahuga ära ootaks, kui temal sest midagi karta oleks? Ka Gertrud annab mulle nõu ettervaatlik  olla. Ta näitab omad mõtted walitseja kohta muutnud olewat. Kes teab ehk läheb, kui kõik asjad selgunud on, ometigi mu õndsa tädi soow täide. Neid wiimaseid sõnu oli kapten tasase häälega iseenesele ütelnud ja waatas nüüd mõttes oma ette maha. Herra kapten, algas adwokat lühikese wahe aja järele ja köhatas enne kui ta edasi rääkis, meel on üks asi, mida ma teile nelja silma all tahtsin jutustada. Siit saadik olen ma seda tegemata jätnud, aga nüüd ei wöi ma seda mitte enam edasi lükata. (Järg tuleb.) o. kesk augusti kuul oliwad ilmad korra nii üle liig palaivad, nagu seda ka kõige mancmad inimesed  ei mäleta. Paar päewa näitas sojamöötsa koguni mõnes kohas 27 kraadi üle nulli. See oli peaaegu troopika palawus, aga ta kadus marsi jälle ja ilmad laksuvad jälle parajaks. Nüüd tuli meile iluS, kuiw, ühetasane ja soja päraline sügise, mis kuuni Mihklipäewani kestis. See oli küll wilja koristamise juures wäga kasulik, aga selle kehwa kaSwu ei wõinud ta enam paremaks muuta. Nagu juba nimetasime, pani alaline wilu ja wihm rugi õitSmise kinni ja öö külmad wõtsiwad  paiguti pääd koguni ära, nõnda et meie tänamu aastane ruki saak üsna kehw on. Odra saaki wõime aga , rõõmuga keskmiseks nimetada. Kartuhwlid on aga nii wiletsad et neist ei maksa rääkidagi, ka tikkuwad teised paiguti, rohkesti mädanema. Aja milja see aastal ka suuremat ei olnud. Õuni wõiks küll raha eest näidata, aga mitte müüa, ploomi marju oli aga mitmes kohas tublisti ja tikcrperi ja kirsi marju meel pääle kauba õige rohkesti. Siis ei ole see ju mitte Kärlalaste süü, et kartuhwli makk praegu linnas juba 1 r. 30. maksab. Tartust. Uuem Tartu kreis-politsei ringkiri juhib tähelepanemist häbemata teo pääle, mida wiimasel ajal Tartu ligikonnaS  sagedasti korda saadetud. Nimelt on linna ligidal elawaid r a u d t e e-w a htisid  iseäranis öösetel, kui nad oma hoole alla ustud teed järelwaatamas käinud, teotatud, löödud jakiwidega loobitud. Ka on kiwisid rööbaste pääle pandud, märguandmise  tahwlid purustatud jne. Peaks kreis-politseil ometi korda minema, sarnase häbemata teo toimcsaatjaid kinni wõtta. Tallinnast. Pühapäewal 11 Oktobril oli Tallinnas juba nii palju lund maas, et mõned woorimehcd saanidega wäljas oliwad ja uudisehimmnlisi sõidatasiwad. Esmaspäewa homikuks oli aga saanitee jälle sootumaks kadunud. Rakwerest. Uusajaleht. Kuda kuulda tahab endine lisaku urMnik hr. Franzdorf uut Eesti keelelist ajalehte hakata wälja andma, nimega „Külaline" Leht saada politika - sisuline olema ja iga nädalis korra ilmuma, ja Rakweres trükitama.  Luba-saamiseks on ülemale poole palwekiri sisse antud. Peterburgist. Arstidest, kes kolera haigeid arstimas olnud, on, nagu „Herold" teatab, 50 meest oma ametikohustele  kurja haiguse läbi ohwrtks langenud. Pealinna lehed kirjutawad, et kooli elu Bessarabias kaunil järjel seista. Sääl olla juba 400 rahwakooli, milles umbes 32,000 last õpetust leiawad, aga kahjuks pandawat nendes mähe rõhku Wene keele ja Wene asja edendamise pääle. „St. Pet. Ztg." sõnumi järele tehtawat Balti kubermangudes lähemal ajal k u rjategijate  pääluu wöötmine seaduseks. Aega mööda tahetawat seda seadust üle terme riigi maksmaks panna. Ehk Wene üleüldine tulekaitse näitus küsi juba ammugi möödas on, siisgi  kestnud rehnungite walmistamine kuni siia ajani. Nagu nüüd „St- Pet. Ztg." teatab, on 3500 rubla puha st kasu tehnikaseltsile,  kes näitust toimetas, järele jäänud. Seaduse-tundjate seas ja ajalehtedes on küsimine kõne alla wõetud, kas kohtunikud kõigile kaebtusealsutele„teie peawad ütlema, wõi wõiwad nadalamast seisusest inimestele „s in a" ütelda. „Grashdanin" arwab selle kohta, et wäikekodanikule ja talupojale „sina" peaks üteldama. Kohtuniku mõju saaks selle läbi nende seas kindlustatud ja päülegi wõiks alama seisuse inimesed „teie" ütlemise  läbi ülemeelseks minna, „Sudcbnaja  Gaseta" omalt poolt ütleb, Seadus olla kõikidele antud ja kohtunikud tema täitjad iga ühe wastu, järelikult pidada ka kõik kohtu ees ühesuguse seaduse osalised olema. „Teie" ütlemist nõuda seadus juba wanemast ajast ja kohtunikud on seda ka täitnud; kui nüüd seisuste wahel wahet peaks hakatama tegema, siis ei oleks seadus enam kõikidele ühesugune." Kohtu ees on niihästi rikas ja kõrgest seisusest inimene, kui iga teine, kolmas ühesugune  inimesed  ühesuguste nõudmistega õiguse kohta. 12. Oktobril Ametliku teadaandmine  järele on riigi wäljaminekud 180,900,000 rubla suuremad olnud kui sisetulekud. Puuduw summa on riigipanga tagawaral seismast sularahast wöetud. Kahewõitluste asjus on uuS seaduse plaan, mis Prantsuse oma sarnane, kohtu ministeriumS malmis tehtud ja riiginõukogusse  kinnitamiseks ette pandud. Surmaja  ehk haawaja pannakse kuni K aastaks mangi; kui kumbgi wiga ei ole saanud, siis mõlemad kuni kuueks kuuks mangi. Wõitlusele kutsuja saab 6 nädalast künni kolme kuuni waigistatud ja 100 rubla rahatrahwiga nuheldud. Koolilaste rautee piletite alandamise üle peab üks iseäraline kommission praegu aru. Armutakse 3. klassi piletid poole odawamaks  jätta, kuna 1. ja 2. klasis alandatud  ei saa. Loot on, et see alandus juba jõuluks maksma hakkab. Lähemaalt ajal saab Peterburis ise- Waikne homik. Wtu kallike, põllud ja kaljud, W» Kus hingamas haualik tund, Ning elama hingede paljud Weel uimnvad suliselt und. Koit kumab nii taewade wõlwil Kui loituks ta enesest tuld; Mu ümbrus tööwiljade põlwil On säraw kui hõbe ja kuld. Sääl kaste kui pärlite rida. End külmanud kandlide püäl. Kus nõiduwalt joonistab ida Tad kristallimiirudel sääl. All oru sees heinamaal kaugel. Kui peeglil, teist koitu näen ma. Mis lehwimas järwe wee» laugel Sääl kallima kubinina. Teist korda kord koitud ka Sina, Mu armas, meel ülemal auul. Niisamati käitun ka mina. Kui äratab hauast meid laul. O. Zssukölät, Saarlane 1892 .Xö 4^