Jamajast. 14. Augustil on T. maldas M. külas, julge warguS korda saadetud. Ühe säälse peremehe poeg olnud juba mõni aeg mere paal teenistuses. Nimetud päewal olla ta mere päält omasse külasse tulnud, kus teda ka teiste küla elanikude poolt nähtud. Kodusse pole tema aga mitte läinud, maid walwanud kusagil maja ligidal. Kui pererahmaS kiriku Minna jõudnud, läinud kelm läbi akna tuppa ja warastanud säält 208 rubla isa raha ära. Sell ajal juhtunud aga isa tagasi tulema. Seda nähes pannud waras tua ukse kiimi, et isa kohe sisse ei saanud, pugenud  ise läbi akna wälja ja peitnud ennast ära. Politsei poolt said kohe kohalikud abinõud marga ülesotsimiseks wvetud. Praegus on waras alles üles leidmata. Eestimaalt. Kolera näib Eestimaal raugema halkamat. Kreenholmis, Jõhwis ja PüsfiS ei ole enam ainustgi haiget. Üksi Narma JoaoruS jäi meel 17. Augustil II kolerahaiget rawitsemise alla. Tallinnast. LaSnamäält leiti lahti» lastud soldat, kes nii kange jooja oli, et 7 aastat otsa maewalt „walget päewa" nägi, surnult maast. Arwatakse, et ta joobnult näo pääle maha on kukunud ja äraläkaStanud. Kuda M." teatab, on lie kõrtsi juures ühe talumehe surnukeha leitud, keS joobnult wankri päält ripakile kukkunud ja nii mööda maad wedades surma saanud. Jurjewist. Kui raske lihamüüjaid puhtuse eest hoolitsema sundida on ja kui hoolsalt Jurjewi politsei lihamüüjate üle «aimab, näitab see lugu, et hiljuti ühel ainsal päewa! 16 lihamüüjat I. jaoskonna rahukohtuniku juures karistamisel seisnud. Nendele määratud trahwid kõikunud 12 ja 30 rubla wahel. Rahaministri herra von Witte helduse läbi on üks Jurjewi linna waene paSsija oma kaotsi läinud raha, 17 rbl., õnnelikult kätte saanud. Täh. naisterühmas  oli nimelt omad wanad rahad, mis tuttawal musil 1. Maiga oma wäärtuse kaotasiwad, uute waõtu ümber wahetamata jätnud. Talle anti nõuu, palwekirja läbi rahaministri herralc läheneda, mis ka sündis.  Lihtsa paberi pääle kirjutatud palme ühes manade rahadega läks päälinna poole ning mõne nädala pärast sai passija oma rõõmuks riigipangast uued rahad täiel summal  kätte, muud kui postikulu oli aga maha arwatud. Rahaministri herra helde tegu on seda kiiduwäärilisem, et just maesed  inimesed, kes lehtesid ei loe wõi lugeda ei oskagi, rahade ümbervahetamist õigel ojal toimetamata on jätnud ja seega kibedat kahju peamad kannatama. Wõrumaalt. Põlwa kihelkonnas sündis ühel tüdrukul poeglaps, kellel kolm jalga all on, üks jalg on teise poole päält sugu ette poole ja teistest lühem, suu on tal laiem kui harilikult lastel ja lõuga ei olla peaaegu sugugi Laps olla tõbine, ei olla palju elulootust. Pärnumaalt. Uks Penaju mees oli Pärnu läinud kaupmehele kaupa tooma ja oli 150 rubla ligi saanud. Ta oli kauba kõik õieti pääle wõtnud, raha mälja maksnud,  mis temale ligi antud ja läinud selle psäk ühe linnamchega ümber kõndima. Paari tunni pärast tulnud ta tagasi ja olnud joobnud. Kaupmees, kelle juurest kaup «setud, ütelnud temale: nüüd ma koormat sinu kätte ei anna; mine ja maga ennast wälja; tule siis, siis ma annan su koorma kätte. Mees oli läinud ja jää- nud. Paari nädala pärast leitud ta Rae padrikust puu otsas rippumast. Riiast, üks herra Konstantin von Rengarten alustas siit 15. Aug. kell 4 homikul, teekonda ümber maailma jala! Ta sammus Jaaniwärawast wälja ja tahab Jungserhofi Kirchholmi, Üksküla jne. kaudu kõige päält Dwinskisse minna, kuhu ta 8 päewaga loodab jõudwat. Julge jalakäija ei taha mitte oma käima-kiirust, maid waStupanemise-jaksamist  julge ettewõtte läbi proowida.  Tal on teekonna tarwiS iseäraliselt tellitud kohased riided seljas ning raamat kaasas, kuhu ustawad inimesed peatamisepaikadeS  tunnistuse kirjutawat, et rändaja ka tõesti jala on käinud. Herra von Rengartenil on kassaliseks üks herra Greinert, keS tema „ihuliku häü korra eest" hoolt peab kandma. Libawist. Sääl on 16 skp. jälle 167 inimest wälja rändanud. Suurem jagu wist läheb Amerika Ühisriikidesse, pisem osa Afrikasse, kus neil enamasti juba sugulasi ja tuttawaid eeS on. Soomemaalt. Soome paberit hakatakse  Jnglisemaal ikka rohkem ja rohkem tarwitama. Tänini pruukis walitsuS üksi Soome paberit, nüüd hakkawad  sääl seda ka erainimesed tarwitama. Peterburist. Teedeministeriumi poolt on raudteedele ette kirjutatud, et ükski reisija niisugust pakki wagunisse ligi ei tohi wõtta, mida kandjate abil sisse wiiakse. üle ühe puuda ei tohi kääskantawat kraami ligi olla. Walitsew senat on otsustanud, et alamate politsei ametnikude teotamise asjad (urjädnikudel, desjatnikudel jne.) nende ameti talituste juures wallakohtute otsustamisele  tulewad, olgugi ka, kui teotaw oma seisuse järele wallakohtu all ei seisa. Rahaminister on seda tähele pannes, et kaubandusliste koolide arw elutarwitusi mööda ruttu kasivama saab, sellele otsusele jõudnud, ühte kõrgemat kaubanduslistkooli uniwersiteett asutada. Sarnane ülikool oleks esimene terwes Europas, ja ta aitaks kaupmeeste haridust Wenemaal palju edendada. Tänini oliwad Baltimaal Ew. Luiheruse  küla koolide seadused ühes kohas ühte, teiseS teist moodi. Nüüd tahab rahwahariduse  ministerium riiginõuukogule ühtlaSti Luteruse usku külakoolide seaduste  plaani ette panna, mis kõiges kolmes kubermangus maksma peawad. Ka tahab ministerium Baltimaa kubermangude GreekaÕigeusu  koolide seadusi muuta lasta. 30,000 kuli jahu läks 9. skp. ühes weolaewaga Peterburis Newa põhja. Wlndiwostokist. Rahwahariduse ministri tasul asutatakse ühte Wene gümnasiumisse  Hiina klass, milles õpilastele kolme aasta jooksul Hiina keel pratikalikult  ja theoretikutikult kätte õpetatakse. Kauplemine ja läbikäimine Hiinaga minna päew päewalt suuremaks ja sellega üheS kaswada Hiina keele tarwituS. Sellepärast olla maja, et Hiina keelt rohkem õpetama hakatakse. Aarizönift. Siin mõisteti tohter Notrin ringkonna-kohtu poolt kolmeks kuuks arreSti, sest et ta 1892. aastal, kolera-ajal, tõbe külgehakkamist kartes, haigetele ei olnud  abi anda tahtnud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Preifimaal Bmdzinis laskis politsei kolera pärast ikldriruumid läbi otsida sa leidis hulga kolerahaigeid keldris ärapeidetud olewat. Rumala rahwa seas on arwamine laiali lagunenud, et arstid haigeid ära kihwtitawat. Prantsusemaalt. Charleroys on hiljuti hirmus plahwatuS olnud. Ühe uue raudteemasina aurukatel lõhkenud sääl hirmsa wäega. Üks masinist saanud silmapilk surmatud, kuna teine masinist ja ahjukütja raskesti haawatult ja põlenult kaugele wisatud. Kuna plahwatuse läbi palju aknaruutusid õnnetusepaiga ümbruses purustatud  saanud, wirutanud aur üksikud masinaosad  200 meetri kaugusele linna. Üks 400 kilo raskune masina tükk leitud 200 meetrit, teine niisamu raSke raua klomp 150 meetrit õnnetuse-paigast eemal. Parisi ajalehtede sõnumite järele kestawad anarhistide wangiwõtmised sääl edasi. Pea-aegu iga päew saab politsei uute salaseltside jälgile. Hulk anarhistisi on Prantsusemaalt wälja rännud, sest et nemad endid sääl enam julged ei tunne olewat. Kui üks arnarhist Prantsusemaalt kusagile on wälja sõitnud, teadustab seda Prantsuse politsei sedamaid säälsele politseile,  niisamati annawad ka kõik Prantsusemaa  naabruses olewad riigid Prantsuse politseidele  korralikult teatust anarhistidest, kes säält üle piiri Prantsusemaale lähemad.  Anarhistide elu on siis õige kibedaks tehtud ning arwatakse, et nemad pea taltsamateks  lähemad. Jnglisemaa on siiamaani nende isandate wastu weel kaunis hell olnud,  seepärast on neid siis nüüd Londoni nii palju kogunud, et säält politseile kananahk  selga hakkab tulema. Roomast. Paaw Leo XM. olla katoliki waimulikkudele HiinaS, Jaapanis ja Koreas nõuu andnud, nüüd õige ettewaatlikud  oma tegewuseS olla, awalikult sugugi wälja astuda, et säält rahwad, kelle meeled sõja läbi muidugi wäga ärritatud on, wägiwalda nende ja teiste kristlaste wastu pruukima ei hakka. Paar niisugusest  lugu on Hiinas ette tulnud. Hiina walitiuS on neid, kes europlaStele kudägi wiisi liiga teemad, waljuSti karistada lubanud  ; aga kui palju see ähwarduS mõjuma saab, on weel teadmata. Kui hiinlased kord jaapanlastest kõwasti lüüa saamad, saab europlaste käsi Hiina küll wistiSti pahasti käima. Seepärast katsub nüüd ka säält igamees, kes wähegi wõib, wälja rännata. Schtveizimaalt. Meie riigiwalitsus on praegu Schwcizimaaga waidluseS. Meie riigiwalitsus tahab Schweizimaale St. Gotthardi  mäe rinnale Kuradi silla juure, kuS Suworow 25. Sept. 1899 prantslasi lõi, mälestuse-sammast üles seada. Schweizi ühisuse nõuukogu ei tahtnud selleks esiti sugugi luba anda. Aasta, mil Suworow Schweizis oli, oli sellele maale tema alanduse-aeg,  mill suuremad riigid teda nõnda ütlelda jalge all tallasiwad. Üks mäleStusesammas  ülemal nimetatud lahingu-platsil saaks schweizlastele seda kurba aeg liig elawalt  meelde tulemata. Meie saadiku, würst Golizõni, pääleküimise pääle andis ühisuse nõuukogu wiimati ometi järele, kuid selle tingimisega, et mälestuseks sinna ai» nutt rist seataks. Sellega arwaS meie walitsus asja juba lõpetatud olewat ja wõttis sedamaid tööd käsile. Kuid nüüd hakkas Schweizi walitsuS.uueSti selle maStu põiklema: rist, mida sääl üles tahetakse seada, olla liig suur. Jälle seisab tõõ ja on waitlused alganud. H 3S. Saar l a n e, 1894