takse hirmu sellega, et ähwardatud mässamisel) tõe poolest  iialgi lahti ei minna. TööltSte-mäSsamiue ei olla BrüSsel'iS ilma kodanikkude abita koguni mitte wõimalik ja need saada ennast hoidma, oma näppudega waenlaStele kastanjeid tulise tuha seest kiskuma. Adwokatide-kongresS on ennast üleüldise healeandmise-ötguse waSta tunnistanud. Tasasemate wabalaSte juhataja, Frere-Orban, on üheS kõneS ütclnnd, üleüldine healeandmtse-õiguS anda wõimust küll suure hulga kätte, mitte aga õiguse kätte. Loodetakse,  et ka tööliste juhatajad nii rumalad ei ole, et mässamiseks nöuu annawad, mis töölistele ainult kahju saata wöib. InMmautt, Kuningapraua Victoria rsifiS Paastukuu  20. (8.) pääwal Windsor'ist oma wäimehe Prinz Heinrich von Vattenberg'i ja tema abikaasa saatmisel PortSmouth'tSse, jäi ööseks oma ssidulaewa peale ja reisis  järgmisel pääwal oma kaaskonnaga Cherbourg'i kaudu Florenz'tsse, kuhu nemad ka juba jõudnud oliwad. Paastukuu 30. (18.) pääwast saadik on parlament pühadel  ja Jirilavte homerule-waStased tahawad pühade»aega tarwitada. lirimaal enesel homerule waStaseid koguda, mis ka niinelt Ulsier'iS küll korba läheks, kui selleks aega oleks. Aga wabalased, kelle käeS sel korral walitsuse-ohjad on tahawad pühade-aega parlamentis, mis nne PaaStukuu 24. (12.) pääwast Jürikuu 30. (18.) pääwani keStama pidi, ainult Jürikuu 4. (Paastukuu 23.) pääwani keStata laSta. Sellega loodawad wabalased seda maad hoidlaste käest jälle tagasi wõita. mida nemad sellega kautasiwad, et homerule teine lugemine üle pühade wiiwitatud sai. Parlamentis on Balfour walitsuse waSta järgmist pääwakorda  ette pannud: lirimaal äratab walitsuS sellega, et raSkeid kurjategufi andeks annab ja seaduste maksmapanemist  mitte ei tueta, seda wägiwalda ja neid hirmutamifi  uueste elama, mis seal walitsesiwad ja paneb seaduse  täitmist pölaStuse alla. WäliSte asjade parlamenli-sekretär  Grey on kohalise küsimise peale waõtanud. Samoa saarestiku ülem-kohtuwanem von Cederkranz, ükS Rootslane, keS senna kohtuwanemakS pandud sai, olla Rootsi walitsusele teada annud, et tema sellest ametist taganeda tahta; Inglismaale ei olla selle üle ametlikku sõnumit saadetud. Inglismaa laewade ärawõtmine Wene kreuzerite läbi (kala- ja ülgepüüdmtse pealt Wene meredes) wiimasel aastal seista weel nvuupidamise all, Wenemaa poolt ei olla weel waStuft tulnud. Inglismaa küsimise peale, kuida Wenemaa selle asja kohta järgmisel püügiaeal  olla tahab, olla waStatud, Wenemaa et soowida mitte selle korra waõta waielda, mi» seespidiste wete kohta üleüldiselt maksab; aga selle iseäralise aeglise kauba juures, miS Inglismaa ja Pshja-Amerika ühendatud-riikibe wahel juba tehtud on ja selle aeani, kuS üks üleüldine üleilmline seadus ülgete-püüdmtse kohta tehtud saab, paana Wene-. maa iseäralisi korraldamist Wene ülgete,püüdmise kaitsusekS  ette, mille üle nüüd nende kahe walitsuse wahel nöuu peetud saada. Kalkutta'st trlegraferiti PaaStukuu 22. (10.) pääwal, et India walitsuse poolest endine kommissär  Afghanistani piirete õiendamiseks, Oberst Yate, saadetud  on, Wene kommissäriga üheS tüli Wenelaste ja AfghanlaSte wahel Kushki jõe wee tarwitamise üle seletama.  Üks Prantsusmaa ohwitser olla Lääne Afrika's Gambia joe ääreS Inglismaa waldkondaS Inglismaa lipu maha kiskunud. Ligemad sõnumid puudufiwad weel. ÜkS Inglismaa soealaew on Gambia jõge mööda ülespidi  läinud. Prantsusmaalt. Protsess raha andjate ja raha wvtjate  waSta on esiteks ühe kohtuotsusega lõpetatud, mida köitis maailmas imeks pannakse. Ainult kolm nendest, keS kaebtuse all seiSsiwad, Charles LeffepS, Blondi» ja endine rhituSte-minister Baihaut on süüdlasteks leitud, mõlemad esimesed süü kergitusega. Selle järel on mõistetud  : Charles LeffepS ühekS aaStakS wangi. Blondi» kaheks aaStakS wangi, Baihaut kodanlikkudest õigustest, auutähtetest  j. n. e. lahti ja witekS aaStakS wangi Peale selle piawad kõik kolm kokku need 375.000 franki tasuma, mida LeffepS Panama-seltst kaSsust Blondtn'i läbi Baihaut'le aunud, ja weel 750,000 franki, seltsi liquidatort kätte, nii kõrgete intressidega, kui walitsuS määrab. -- Prantsusmaa lehed arrutawad seda kohtuotsust wäga mitmel wiisi. RepublikanlaSte  lehed on sellega rahul ja ütlewad, republika olla neist keelekandmistefl, mille miimast otstarbel kõik maa tunda, puhtalt wälja peasüüd ja oma kohust täitnud; mõned teised laidawad, et mitte kõik kahtluse-alused ministrid  ja parlamenti-liiked kohtu alla pandud ei ole. Walitsuse  mikmekarwaliSte waStaSte lehed ütlewad, wiimast sõna rääkida jääda nüüd walijate hooleks, kui uuS parlament walitud saab. Parlamentis on juba päritud, miks Arton leitud ci ole. miks CorneliuS Herz Inglismaalt wälja antud ei saa, miks endised ministrid Clemanceau, Floquet ja teised, kelle käed igaühe teadeõ selle sopa seeS tallitanud, mitte ka kohtu alla pandud ei ole. Kohtute-miniSter BourgeoiS  on waõtanud, Arton'i kinniwõtmifekS olla tehtud, miõ wõimalik, kuida see asi aga praegul seisab, seda siin seletada ei olla õige paik ega aeg; Herz olla Londonis nii haige, et teda seal üle kuulata ei woi. TeiSte ministrite  ja parlamenti-liigete wasta ei olla tunnistusi leitud. Republika waStased ei tahta Panama-pahanduft enne >va- limifc soikuda laSta, aga republikanlased saada nende kawalust  tühjaks tegema. Selge on, et walitsuS pahandust lämmatada tahab, kui ka õiguse kulu peale ja sellepärast ei soawi, et Arton leitud ja Herz terwekS saaks, sest nende tunnistustest nisikS nõnda weidret aSju ilmuda; selge on aga ka, et walitsuse wastused sellest pahandusest omale polilika-raha  lüiia pitiLawad, Wist saab see weel kaua tüli ja pahandust tegema. Eiffel on Paristst ära kadunud. Paastukuu 22. (10.) pääwal sai Ferry matuse rong peetud. Ilm on wäga iluS ja osawõtmine määramata olnud. Kõnedes sai tema paenutamata meelt ja kõikumata isamaa-armastust  kiidetud. RahwaS leinarongi tee ääreS on surnukirstule  auuandmist näitanud; palju auupärgast on toodud olnud. Senati präsidenti-kandidattkS on Challemel-Lacour 106 healega 64 heale waSta Valitud, millest 59 ConstanS'i ja 5 Magrin'i peale langefiwad. Senat nimetas estmefe 172 healega prästdentiks. Paastukuu 23. (11.) pääwal on PariS'iS Vahekohus Behringi-mere kalapüüdmise asjuS kokku astunud. ,Berltner kirjasaatja Pariõ'iS, Otto BrandeS, on sealt wälja saadetud. SelleS lehes oli kirjutatud, et Präsident Carnot wanein poeg, Grnest Carnot, ka Panama-seltfi checkisi saanud olla. Pari S'i lehed kirjutawad, et BrandeS juba enne Rooma'st, kus tema Saksa saatekonna kanzler olnud, dokumentide-wargufe pärast ära on minema pidanud. ,Berliner Tageblatt" kirjutab, see sõnum olla ühest teisest lehest Võetud, millega BrandeS'il  ühtigi tegemist ei ole, keS nii PrantsuS-sõbraline olla, et Saksa tulisemad rahwuõlascd ennast sagedast tema üle pahandanud on. Üks Wcne laewuStik Admiral KaSnakow'i  all on Algier'iSse tulnud, kuhu ka Prantsusmaa Wahemere-laewuStik tuli. Wene merewäe-pealikutele antakse  seal uhkeid pidust ja lauletakse Wene ja Prantsuse rahwalaulufi suure Vaimustusega. Algier'iS olla näljahäda  ja waenc rahwaS suureS Viletsuses. Dahomey'S näimad asjad kardetawamad olema, kui tunnistada tahetakse.  Kindral DoddS on nsuupidamiseks Paris'iSse kutsutnd.  Parist lehed hakkawad jälle käratsema, Kuningas Behanzin saada SakSlaSte ja luglaSte käest abi. Inglismaa  kaudu tulnud sõnumite järel ei ole Siam'i Valitsus Prantsusmaa pärimist mitte täitnud, mis iärel Makong'i jõgi PrantSlaSte Cambodsha-asumaa ja Siami raja olema pidi. Serain'iS, PranlsuSma Cöle-d'Or'i departementis, on suur kohkumine; seal on metsas kaks potti leitud, kus 160 dynamiti-padronit seeZ oliwad. AnarchistlaneMathieu, keõ Very trahteri lõhkumisest osa Võttis, on nüüd warguse pärast kiuni Võetud. Itafia'st. Dynamiti kurjateud hakkawad Italia'S jälle hirmu tegema. Rooma's on wiimasel nädalil Amerika saadiku elumaja eeS, Paapsti ülcm-hofmarschalli palee ja Marignoli palee ees dynamiti-padronid lõhki karganud ja ühe maja trepi pealt on üks enne lõhkemist ära Võetud; tegijateks saamad anarchistlased ja sozialistlased peetud, keda aga kohtud weel leidnud ei olnud. Paastukuu 23. (11.) pääwal jõudis Inglismaa Kuuingpraua Floreuz'isse, kuS Aosta Herzog, linna ülemad ja Inglis naa saadik teda wasta wõtfiwad. Wene wäliSte asjade minister, Riigisekretär  yon Giers, olla Florenz'is juba täieSte terwekS saanud. Tema teine pdeg on seal, reisu kodumaale tagafi ette walmiStamaS. Bpania'st. Kumngapraua-walitseja on omaist riigi poolest  määratud siSsetulemiStest kaks mtllioni maha jätnud. Ka köikideS miniStertumideS katsutakse -võimalikult raha kokku hoida. San Sebastian'is on üks suur spirituselager  maha põlenud; 25 inimest on selle juures surma saanud. WiimakS ometigi on Pastukuu 18. (6.) pääwal  ,Ewaugeliumi usutunnistuse kirik Madrid'tiS pühitsetud, ja kõik on rahuga mSöda läinud, kui ka ükS paapstlaste leht ärritawat kirja EvangeliumlaSte waõta rahwa sekka wälja jaganud oli. Kirik on seeõpidi lihtlane aga wäga tluS, walge ja kullatud, pühakirja sõnadega seinade peal. Laul ja Spania kirikuõpetaja pühitsemise kõne, milles tema selle peale tähendas, kuida khristlik kirik Spania'S ennast aaSta-sadadest saadik 6!ooma ikkest wabakõ hoidnud, on kuuljaid waimuStanud. Saksama' Ewangeliumi kogudustest  oli õnnesoowimifi ja ilusaid pühalaua-riistu saadetud. Ühe teise Spania Ewangeliumi kirikuõpetaja kõnega ja lulttga ~(Za»tillo kuseta es nustra Via»" (j,Ein feste Burg ist unser — Meil tuleb abi Zumalast" Me' Jumal on üks kindel linn") sai waisuslaw pidu lõpetatud. UuS parlament saab pea awatud ja thronikõnneS saada kinnitatud, et Spania rahu ja sõbrust Vatikanaga ja kõige riikidega pidama, kõikidega, kes seda soowiwad, kaubaajamise-ühendufi  tegema, ja ennast kõigist eemal hoidma saab, miS Europa üleüldise politika küige puudub. Monucost. Montccarlo wöidumängu-majas, kuS kergemeelifeid  retsijaid wälja rõöwitakse ja selle paku-rahaga weiket riiki, koguni ka kirikuid, üleS peatakse, on jälle kord suur pahandus olnud. KakS mängijat on 25 louisdori pärast tülisse saanud ja kiskuma hakkanud, mille kaikus ühe pealuu lõhki löödud sai. Õnnetu on arstimise alla antud, teine tnast wälja -visatud. Et kergemeelisrd -võidumängijad,  keS seal kõiki oma waranduft kautanud, mängumaja  uhkeS parkis oma elule otsa teemad, see on seal alaline  asi. Türgi riigist. KonstantinoPei'ist kirjutatakse, et Türgi walitsuS sellest rahast, mis wiimaseS Wene-Türgi sLeaS kahju saanud Wene kaupmeestele tasumiseks määratud on, 65,000 Türgi naela wälja on makSnud. Serbia endine Kuningapraua Natalia tuli Paastukuu 24. (15.) pääwal KonstantinopeliSfe sai Sultani jutule wõetud, Sultan ssitis selle peale tema juure ja andis temale Schesakali rittretähe 1. klaöfist. Kuningapraua pidi sealt pea Sewastopol'iSse retsima. Kreekamaalt. Kuna Panama-kanali ehitamine Prantslastele  muud toonud ei ole, kui määramata pahandust, hakkab GreeklaSte KorinthuS'e.kanal pea walmiS saama. Seda tööd oli esiteks ka üks Prantsusmaa seltskond aktsiatekapitaliga  oma peale wötnud ja Paastukuu 27. (15.) pääwal alganud, raha puuduse pärast aga feiSma jätma pidanud, kui kaks kolmat-jägu juba malmis oliwad. Siis asutafi vad Greeklased ise ühe seltsi, miS endast kohuStaS, kanalit Paastukuu 10. (Küünlakuu 26.) pääwani 18S3 walmiS teha. Pahad ilmad, maru-tuuled ja wihmad Näärikuul 10. on aga tööd wiiwitanud ja aeg sai Lehekuu (Jürikuu 28.) pääwani pitkendatud. Nüüd loodetakse, et esimene anrulaew Jürikuu 23. (11.) pääwanl  mööda Jonia merest Ägäia meresse sõitma saab. See kanal, on selsamal joonel ehitatud, mida juba Keiser Nero plaanis ja algas, millest ka weel jalgest leiti, on umbcS 4 Inglis-penikoormat pitk ja mak. sab, kui walmiS, 68'/. mtllioni franki, s. o. umbes nii palju, kui Panama-kanali ehitajad wägewatelc meestele jooduraha annud on. Berkl'a'st. Noor Kuningas Aleksander saab sel suwel oma ema juure JallaS ehk Smaja's elama. Kuninga, praua Natalia hofmarschall Oberst Simoniwi on Konstantinopel'isse  reisinud, Kuningaprauat seal ootama ja Zalta'Sse saatma. Vnlgarin'st. Professor Dr. Billroth on oma wälja. leikamist Prinz Ferdinand'i haige körma juureS walmiS teinud, mis walus olnud, aga heaSte korda läinud. Wene lehed kirjutawad, et see haigus, miS leikamist tar. nitaõ, koguni mitte looduslik ei olla, waid kui Prinz Fridinand omalt kosja-käigult tagasi tuli, siis olla tema elu peale kiputud. Rumänia'ft. Parlamentis on sõeaminiõler seletusi 2rreth-Bukarest'i kindluSte-joone üle aunud ja kinnitanud, et kõik fõeawägi selle aaõta lõpuks Manlichi-sõeapüSfid saab. Mitmesuguste püssirohtudega saada järgeS katseid tehtud. Zsähja.Amerika'st. bitchfieldi kohakondaS, IllinoiS'e riikiS, on Paastukuu 21. (9.) pääwal suures ijahuweSkiS tust põlema läinud ja nii suurt kärgatust teinud, et 40 maja ümberkaudu lõhutud saiwad ja kaks elewatorit 200 bushel wiljaga ja 12 randtee-waggonit ära põlefiwad. Ümberkaudu saiwad kõik akuad lohutud. Palju iuimefi on raskest wigaStud; surmatud on ainult mölder ise. Kahju olla 1,150,000 dollarit suur. Memphts'e ja Tenefee riikides ou hirmus maru-tuul wäga palju kahju teinud. Mississippi aasu.maadel on Tunica ja Cleveland'i  linnad pea täitsa häwitalud. Visconsin'i riikiS mõllaS maru-tuul Paastukuu 5. (13) pääwasi saadik; liikumine Milwaukee poole oli seismaS. Hawaii PrinzesS  Kiulaut ou oma reisuga Washingkon'isse rahul olnud ja Inglismaale tagasi reisinud. Wist on temale tema kuningriiki jätta lubatud. Aesk.Amerl'ka'st. Ccuiz Loma mägi Popayan'i linna ligidal Colmbia's on järsku kadunud. Kui juba mõnest pääwast saadik kardetawat maa-alust kõminat kuulda olnud, olla mägi järsku lõhkenud ja sisse wajuuud, tuua määratümad  kogud mulda ja kiiva üleS paisatud saanud, miS ennast üle ümberkaudse maa wälja lautanud.ja mitmete jõgede jooksu kinni pannud on. Umbes l 0 kuuni 12 inimest olla selle juures surma saanud, ka olla mõni sada looma surmatud. Löune-Ä>narika'st. Brasilia Rio Grande Do Sulsi maakondaS on mässajad Allegretta linna wälja rõöwinud, kui linnarahwaS ka elawalt waöta pani. Kindral TilleS, walitsufe.sõeawäe ülem, on Bage linna poole läinud, miS mässajate käes oli. Ikka weel Keisri äcaajamise järjed  õnnetumas Brasilia'S. Omalt maalt. Tallinna'!!. Hobuse-wargustest kirjutatakse Tartu'st Zeitungile" Paastukuu 5. pääwal otse kohkumisega,  kuida need Liiwimaal ikka rohkem ja rohkem wõimust  wotawad, näituseks Wiljandi kreisis. Maa- ja linnapolitfet  uus korraldamine ja kohtute muutmine ei olla felleS asjas ühtigi parandanud, hobuse -- wargused olla witmastel aastatel koguni järgeS kaswauud. Wiljandi kreiSpolttsei ametlikku ülesandmist mööda, mis Pöltfama EeSti Põllumeeste-seltst kooSoleku ees seisnud, ei ole Wiljandi kreifi Pöltfama, Witjandi PaiStu, Pillistrvere, Suure-Zaani, Kolga-Zaani, TarwaStu ja Helme kihelkondades  Jõulukuu 17. pääwast 1891 sellesama kuupääwant  1892 mitte wähem kui 315 hobust waraStatud, mtS ülesandmist mööda 19,W7 rubla peale arwatud on. Teada on, et kaugelt mitte kõik hobuse-wargused politseile teada antud ei saa ja sellepärast piab maarahwale Hobuse-