kesk õõsfel lahkusiwad, sest et protokollide kirjutamine aega mattis, kuhu alla igaüks ise oma nime pidi kirjutama. Nõnda on meil Walljala kihelkonna 13 wallast ainult 2 malda saanud, s. o. „Kogul a" ja „Wanalõwe". Karjast. MiSliig onliig! Jah liiale ja ülekäte läheb küll märgus sääl pool. Mitte ühte ööd ei lähe enam mööda, kui kurjad käed ome kurjast tegusi ei teeks ja siiski mitte nii häbematalt nagu paari nädala eest. Ühe ainsama Löga lõhuti nelja pere aida uksed lukust lahti, kust igalt poolt mitme sugust kraami sai warastud. Wiiendamast kohast ajas peremeS neid ära, kunas kuuendamaZ kohas seesama lugu olnud. Sellsamal öössel warastud ka Karja kiriku köstril 8 leisikat liha ära, teisel öössel lõhutud jälle ühel talumehel aida uks maha, kust kõikisugust kraami ära wiidut. Kolmandamal öössel lõhutud Tilga kaupmehe aidad ära, kust raha ja mõnda muud kaupa wiidud. Päewal nähtud mehi metsas suurte kottidega, kunas ühel ka rewolwer kaasas olnud, mida ta ähwardades mööda minijatele oli näitanud.  Pärast seda nähtud Leisi metsas kahte meest paju põssas, suure kraami hunniku juures aru pidawad; üks tütarlaps juhtunud kogemata nende juurest mööda minewat, sellepääle tulnud teine suure noaga ja jooksnud tüdruku järele künni metsa äärde. Pärast läinud mittu meest senna waatama, aga ei leidnud muud, kui ainult asemed meel järele jäänud. Päew pärast seda tunginud paar meest Parasmetsa  metsas ühe Muhu mehe kallale, teine läinud hobuse suu juure ja tahtnud seda kinni pidada, aga tubli hobu olnud wile jooksma, nõnda et mehe peaaegu ümber tahtnud wiia ja nõnda päästnud oma peremehe nende küüsist. Kas pole jäle ja kole kuulda! Rahmas on õige suures kartuses ja mures, oma natukese waranduse pärast, et ei tea kus seda hoidma peab. Meie lugejate tähelepanemist  juhatame selle pääle, et sellel kuul mäga tähtjas sündmus ees on, ja see suur tähtjas sündmus, millest küll terme Wene riik kombel saab osa matma, on Keiserlikkude Majesteetide hõbe pulma päew 28. selle kuu päewal 1866, see on siis nüüd 25 aasta eest 28. oktobril, oli see päew, mil Keisri Majesteet Oma Kõrge pruudiga paari heitis, kellega Ta nüüd weerand sada aastat kõige õnnelikumalt on abielus elanud. Pärnumaalt. Saardest. Jseuputaja. Siin sündis hale lugu, mis kurwa mõjuga iga kaastundlikusse linnasse tungib: Üks oli ennast purju pannud ja kodu tulles oma naist nii armetumalt  peksnud, et see meeltäraheites surma otsis ja ennast, linaleotamise auku ära uputas. Õnnetut iseuputajat jäiwad seitse last leinama. Oh alkohol, ka abielu puhtad sidemed kisud sa armetumalt katki ja annad Litsemad, süüta hinged surmale ohwriks! Kole kohutaw mere-töö, mis kõiki inimese armastajad hingesid ehmatusega täitis, tehti 28. Septembril M. kõrtsis ära: Keegi lõi teisele wankri rõukpuuga nii raskesti pähe, et see arsti abist hoolimata kohalise kihelkonna-tohtri juures hinge heitis, mõne tunni pärast. Purjus peaga lööja aga wiidi Pärnusse kinni, kus oma mõtlemata  teo eest teenitud karistust peab ootama. Oh joomine, kui kurwad on su järeldused?! Tartust. Meile kirjutakse: Palme Eesti kirjanikkudele ja kirjastajatele. Tartu Eesti Üliõplaste Seltsi liigete püüd on kõiki raamatuid, mis eesti keeles ilmuwad, lugeda ja omasse raamatukogusse muretseda, nõnda, et see wvimalikult täieliseks saaks, ja temas kõik siiamaani ilmunud raamatud leida olekfiwad. Eesti Üliõplaste Selts on juba mõnda aastad oma eesti raamatukogu ostmise ja kingituste maral täiendanud, iseäranise  hoolega on ta wanemaid raamatuid, mis raamatu kauplustest enam saada ei ole, enesele muretseda püüdnud ja on siis seeläbi tema raamatu  kogus raamatuid leida, mis juba paari saja aasta eest trükitud ou. Ommeti, ehk küll wanemate raamatute poolest see raamatu kogu nüüd juba rikkam on, kui keegi muu Eesti raamatu  kogu, puudub neid meel suur osa. Niisuguse korjamise ja kogumise juures on Eesti Üliõplaste Seltsile mõnigi raamatu kirjutaja  ja wälja andjaabiks olnud seeläbi, et nad oma toimetud nimetud seltsile kinkisiwad; iseäranis  tanuwaärt wiisil on seda trükikoja omanikud hrad. C. Laakmann, K- A. Hermann ja A. Grenzstein  teinud; niisama mõned ajalehtede toimetajad, kes lehe ilma hinnata saatsiwad. Et nüüd kõikide ilmunud ja meel ilmuwade Eestikeeli raamatude ostmine kaunist summa raha nõuab ja et juba nagu ülewel nimetatud mõnigi toimetaja ja trükkisa oma raamatuid hinnata  E. Ü. Seltsile lahkesti saatnud on, siis julgeb nimetud selts siin palwet awaldada, et ka teised Eesti kirjanikud ja kirjastajad omad toimetused selle seltsile kingiksiwad ja seeläbi ka omalt poolt tähtsat ja tünuwäärt tööd : täieli  st Eesti raamatukogu asutada, edendada püüaksiwad. Et raamatukogu täieline peab olema, mõtab E. Ü. Selts tänuga ka kirjanduslise sisu poolt wäörtnseta raamatuid (seltside asutuste põhjus kirjusid ja aruandeid, lisata kalendrid n. n. e.) waöta ja hoiab neid alal, et tarwilisel korral uurijal soowitam materjal käe pärast olla wöiks. Lootes, et nimetatud nõu ja töö kõikide hulgast, kellel see wõimalik, toetajaid leiab, julgeb seda palwet awaldada Tartu Eesti Üliõp laste SM. Adress: JeroWuuxa, ui, i'. /lsMri>. Riiast. Armus tlk. Liiwimaal on mineival  aastal 410 meeste ja 98 naisterühmast wägiwaldsete juhtumiste läbi, kogemata ehk isetapmise läbi surma saanud. Nendest saiwad 19 wägiwaldselt tapetud, 84 wõtsiwad ise oma elu, nende seas 16 naisterahwast,  häkitselt suruvad 8 meeste- ja 22 naisterühmast.  Libast. SM on, kuda telegramm Wilnast teatab, Oktobril hirmus tulekahju mässanud, millesse umbes 400 maja vhwriks on langenud, nende seas ka politsei walitsuse, linna wolikogu, rahukohtunikkude kogu, maeste kohtu ja mõned ametlikud majad. Petcrburgist. Luteruse usu kirik uraamatu  pidamese Wene keeles oleme juba teatanud. Nüüd on sellekohane seadus „Walitsuse Teatajas ära on trükitud ja käib see nii; 1) Luterusu usu kirikuraamatud pcawad Wene keeles peetud saama. 2) Ülema walitsuse nõudmise ehk era inimeste palwete pääle ou ewangeliumi Luterusu usu kirikõ petajad kohustatud,  neile kiriku kirjadele, mis nendest kirikuraamatutest  on wälja wõetud, mis enne selle seaduse andmist mitte Wene keeles ei peetud, Wene keelse tõlke juurde panema, mis kirikõpetaja allkirja ja kiriku pitseriga kinnitatud on. Suure summa raha on üks Peterburi riigipanga ametnik, wanem raamatupidaja Schljakow,  aastate jooksul ära raiZkanud. Asi on nüüd awalikuks tulnud ja uurimine alganud, millest näha, et Schljakow juba wiis aastat wahest suuremad,  wahcst wähemad summad panga raha kõrwale on toimetanud. Tenniste uurimiste järele olla raisatud summa 36,500 rubla. Et palju paberist tarwis läbi waadata, siis saada uurimine weel kaua aega wõtwa. Rõibinskist. SSäl ligidal Wolga jõe pääl on üks laew 19 Oktobril põlema läinud, mille juures 7 inimest surma saanud. Orellist teatatakse, et sääl ligidal raudtee pääl hiljute terwe perekond raudtee rongi alla jäänud. Talupoeg Subow sõitnud oma naise ja 15 aastase pojaga raudteed mööda ja ei ole masina wilct kuulnud. Rongi ei olla enam wõimalik olnud seisma panna ja läinud see kõigest kolmest üle, mille juures mees rohkeste purustatud saanud, naisel pahem ja pojal mõlemad jalad. Kirjawastused. W. M. K- Täname ja tcrwitainc! Palume kui wõimalik mõnda juhtkõned saata. Ülesanne 18. A. Vallik u, u, u, u, L, s, ö, s, o, e, A, i, i, i, i, i, i, i, i, k, lr, k, m, u, n, o, o, x, p, r, r, r, 8, 8, 8, 8, 8, t, ii, v, Nende ruutude sisse tarwis need tähed seada, et keskmine püstrida ühe Eestikeelse ajalehe ja põikrida ühte tutwat Eesti luuletaja nime wälja annawad; nõuetawad sõnad on järgmised: l) kirja täht, 2) Kui linnul teda ei oleks, siis sureks ta, 3) Jõgi Saaremaal, 4) Keisri riik Europas, 5) Luuletaja nimi, 6) Teiste juhataja, 7) Mõis Eestimaal, 8) Naisterühma uhkus, 9) kirja täht. Seletus tulemas numbris Wäljamaalt. Üleilmline politika kord on wagane ja Europas maksab seesama arwamine rahu kohta, mis mõni nädal tagasi. Wene Jtalia ministrite koosolekul tõendati sedasama uueste. Riigid wübiwad  eksitamata oma rügipäewadc ehk parlamenmentide,  Storthingide, Volksthingide ja Skuptshinade  juures, kuda neid kuskil nimetatakse. Need edenemise ehk wastu seismise laened, mis kodustes töödes liiguwad, ei ole kuskilgi üleilmlist politika wäärtust ega selle nägu saanud. Nimelt üteldakse seda enne marutawast Prantsusemaast, et sääl praegu kui lille ja pidude politik olla; rahwas rõõmus, wagune ja ühelmeelel. Kui pikaks niisugune  pilwita päew jääb, seisab selle küljes, kui palju riikidel ühist tahtmist on, iga tõusewat pilwe ühel nõul eemale peletada. Saksamaalt. Kui haiget kohta puudutakse, on see ikka walus ja nii on lugu ka mõnega, kui nende põucpattu, liigjoomist, hurjutaks?. Saksamaal, on „SSjawäe-Zcitungi" kirjatükk, milles nimelt Saksa mäemeestele liia õllejoomise pärast Lewitlfid loeti, pahandust ja wastuwaidlcmist  sigitanud, et kuula aga. Ka suur „PZHja Saksa üleüldine Zeitung", mis Bis marki ajal kantsleri häälekandja oli ja seda nüüd ka Capriwil olla, kirjutab, et „Sõjawäe Zeitung"  liiga teha, kui ta õllejoomist rahwa terwise ja waranduse hukatuse kaewuks nimetada ja ka maakaitsewäeliste lohakat olekut selle süüks lükata. Nii raske ka üleüldine etteheide, kõikide kohta ci olla kohaline. Ja nii kirjutawad ja kõnelewad weel palju teisigi. Eks ole asjadel ikka mähemasti  kaks, aga mõnel õige mitu külge, millest neid maadelda wõib. Roomast. SSält teatab S. Oktobril.: Kolme wersta Pantellcria saarest õhtu poole tõusis eile merest suur tulemägi üles, mis tuld, kiwa ja suitsu wälja ajab. Ajamise ajal on maa-alust mürinat kuulda. Shweitsi Tessino maakonna» ei ole mulluse mässu tormid Meelgi waikinud, maid fee ajab uusi pahasid õisi. Hiljuti tapetud sääl jälle üks apteeker ta politika wastaStest ära. M 43 S a a r la n e, 1891