juhatusel elul olnud. Kahju, et asjad endid selles muutnud on! Ruki orased tuliwad sell kewadcl taieste terwelt ilma rikkumata mullast wälja, ehk küll kaunis kehwa pooltsed mõnes paikas, aga ilusate ilmad mõjul on nad siiski hästi haljendama läinud. Naljakas lugu juhtunud kusagil pool: Keegi naine peksnud oma meest õige lapse, fee on kase witsadega. Magamise päält keeranud mehikesele teki ümber pea ja teinud mehele õige heledad punased püksid. Mees pidanud asja cfite naljaks, aga kui aru sai, et küljeluul tõsi taga olnud, siis kruwinud ta pea nii kõmast teki sisse, et rabeledes ka säng katki läinud. Lahti pääsedes lõpnud asi sellega, et mees naisele „hundi passi" annud ja teda iseenesele ülespidamist otsima saatnud.  Külap see wist selle pärast juhtus, et mees „wa' haljast" natuke üle liia wõttis. Jnrjewist. Jurjewi kreisi wangimajas on praegu kurttumm mees, kes oma nime Karl Georgip. Tambergi ütleb olewat. Et tema wäga hästi ja õigesti Eesti keeles kirjutab, siis on wõimalik temaga kirjutamise  abil rääkida. Wana olla tema umbes 42 aastat. Tema isa olla soldat olnud ja Peterburis kroonud teeninud. Kui tumm 13 aastat wana olnud, tulnud tema isa PeterburgistJurjewisse (Tartusse) kus tema 1852, ehk 1853 a. haigemajas ärasurnud, kuna tema, tumm, siis ilma kõige abita ja sugulaseta jäänud ja ümberhulkuma hakkanud  Liiwi- ja Eesti maad mööda. Kurdiks ja keeletumaks olla tema oma oma 12. eluaastal jäänud palama tõbe ja kaelahaiguse järele. Enne seda olla tema oma isa käest kirja tähti lugema õpinud, kuna tema kirjutamist  trukitähtede järele ise ära õpinud olla. Ema surma ta ei mälestada, sest ta olnud sell ajal liig õrnas eas. Sugulast ei teada ta enesel olewat, nõnda sama ei ole tal ka kindlat elukohta olnud. Ettepandud küsimiste wastab kurttumm terawasti ja mõistlikult. Nagu kuulda, on see mees Jurjewi haigemajas pitkema arStilise  ülekuulamise all olnud, mille pääle tohtrid tema üle selle heaks arwamise üleskirjutanud,  et see mees kuuleb ja räekida wõib, kui ta aga tahaks, mida ka üks kurttummade  kooliõpetaja kinnitanud. Kui sellel mehel sugulasi ehk tutwaid olema peaks, siis mingu nad wiibimata Jurjewi wangimajasse teda tunnistama, muidu läkitakse teda ära „tühjale maale" kui hulgust, kellele mujal asupaika anda ci ole. Peterbnrgist. Suur rõõmusõnum käib täna tcrwest saja-miljoni-hingelisest Wen« riigist Abi. Meie maailma-riigi Aujärjepärija,  Ketserlik Kõrgus Nikolai Aleksandrowitsch  on õnnelik peigmees, on selle aja järgu sisse astunud, mis inimese-elus kõige armsam on. Tema kõrge pruut on Hessen-Tarmstadti  praeguse suurherzogi noorem õde. Inglise kuninganna tütretütar prinzesZ Alice sülle: aluse) sünd. 25. mail 1872. Tulemase Wcae keisriprõua üks wanem õde on juba Wcnemaal K. K. Sergei Abikaas, Elena Feodorowna. Rõõm ja magus lootus  täidab iga tõsise alama südant seda sõnumit  kuuldes. Õnnes oomid woolawad ülehuulte  Krge pruutpaari tormiseks ja hääks. Nad elagu! Uus passiseadus ei toowat mitte mi suuri kergitust, «agu enne loodeti. Passid ei kimda mitte ära, waid nende saamine miuemat uue plaani järele hõlpsamaks. M Mv meel see seadus maksma, et mulla» walitsused nendele liikmetele passi wõiwat keelata, kelledel maksud tasutud pole. Tähtjas  kergitus uues seaduses olla see, et passid kauema aja päüle wälja antawat, kui see tänini sündis. Pensast. Sääl on 28. Märzil kindrali  lesk Boldyrewa ja tema teenija tüdruk äratapetud, selle järele kallatud surnukehade pääle lambi õli ja pistetud siis põlema, et kuritöö jälgesid ärahäwitada. Tuld pandud aga aegsaste tähele, kustutatud ära ja saadud kurjateole nii jälgile. Mõrtsukaid pole meel kätte saadud; terwe linn on selle koleda kuritöö pärast suures erutuses. Wilnast. Ganuty külas tunginud juudi Schweizeri majasse sel ajal, kui ta kodust ära olnud, mittu meest sisse. Schweizeri  abikaasa kisa pääle rutanud üks ligidal elaw 18 aastane noor mees temale abiks, teda wõetud aga kirwehoopidega wastu, mis teda pea surmanud. Niisama löödud ka Schweizeri naine surnuks. Kui rööwlid maja paljaks riisunud, siis tahtnud nad oma kurjatöö nägijaid ilmast ära kaotada ja hakanud Schweizeri nelja last nugadega ja kirwedega tapma; wanem tütar, kellel korda läinud ennast ahju taha peita, päesnud  sellest werepulmast. Selle 10 aastase lapse tunnistuse järele on politseil korda läinud, teisel päewal juba 4 talupoega, kes kuritööd toimetanud, kinni wõtta. Kurjategijate  6 ohwrist on 3 surnud ja 3 elukardetawalt  haawatud. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Parisis hakkas ühe sõiduwoorimehe hobune lõhkuma. Uulitsa nurgal tahtis linnawaht teda kinni pidada, aga wankri tiisel purustas ta rinna. Üks noormees, kes sedasama katsus, sai silmast surmawalt haawatud. Keegi toatüdruk, kes ülemal VI. korra päält aknast seda päält waatas, kaotas kogemata tasakaalu ja kukkus uulitsale surnuks. Ta wiskas kukkudes ühe naise pitkali, kelle jalg mööda sõitma wankri alla jäi, nii et luu murdus. Kutsar kukkus pukilt ja sai raskesti wigastatud.  Hobune jooksis kuhugi wastu ja langes surnult maha. Bulgariamaalt. Iseäralised teated tulewad wiimasel ajal Bulgariast. Kõneldakse  Stambulowi tagasiastumisest, kahe wõitlusest tema ja sõjaministri w ahel, Koburgi printsi katsetest Austria abil Wenemaaga lepitust teha, jne. Raske on otsustada, kui palju neis juttudes tõtt wõi malet on. Nii palju on selge, et printsi ja Stambulowi wahcl lõhe olemas on. Prints püüab oma sugukonna walitsust Bulgarias jäedawalt kindlaks teha, ehk küll ei teda ega tema jema järeltulejat suurriikige poolt Bulgaria seadusliscks walitsejaks ei ole tunnistatud. Stambulom teeb jälle, mis wöib, et senist piirita wõimust enese käes pidada. Stambulom  on selles asjas printsist nimetpidi ees, sest tema tunneb Bulgarlasi ja Bulgaria seisukorda läbi ja läbi. See asjalugu teeb wahest Austria lcgi rahutust ja ta näeks heameelega,  et Stambulom kõrwale jääks, kui aga Ferdinandi seisukord Bulgarias kindlaks saaks. Wenemaa on Ferdinandi Bulgariasse  ilmumisest saani ennast nii tema wastu üles näidanud, kui ei oleks seda „würSti" olemaski. Kui tal wahel harwa Bulgariaga tegemist on olnud, siis on ta seda Saksa saadiku läbi teinud, kus juures Ferdinandi sõnagagi ei ole nimetatud. Nii on Ms küll Ferdinandi lootused lepituse pääle asjata, sest tema Bulgarias olek on lepituse peatakistaja. Tõepoolest on Stambulow  praegu niisama kui enne Bulgaria tõsine juhataja, kuna Koburgi prints paljas politikalik nukukene on olnud ja selleks näib jääwat. Bulgaria majandusime seisukord  ähwardab aga ikka kardetawamaks minna, nii et pangad talle enam lainata ei usalda. Mõningate lehtede sõnumite järele olewat Bulgarias midagi tähtsat walmimas. Bulgarias on rahutute arw praeguse walitsuse wastu sell möödul kaswamas, et Bulgarlased ennast ehk peagi ühel meelel Wenemaa kaitse alla soowiwad anda. Ja kui lugu nii läheb, siis arwatakse, et ei kolmiklepingul ega muudel selle wasta praegustel asjadö seisukorral  midagi wõimalik teha ei ole. Möndasugust. Peenike rööwel. ReggioS juhtus hiljuti järgmine sündmus, mis suurt erutust  ja tähele panemist äratas: Ühe toreda palli-ajal kodanikude-seltsis tungisiwad sõjariistus  soldatid pallisaali, et ühte pidule kutsutud wöörast kinni matta, kes juba kuu aega gras Mascini nime all linnas toredasti elanud. Tähendatud gras püüdis kinniwõtjatele  wastu hakata, aga rutusti kisuti tal rewolwer käest ära, mida ta taskust wälja tõmbanud. Politseile on selle mehe kinnipüüdmisega hea saak näppu juhtunud, sest gras Mascini ei olnud keegi muu, kui kardetaw mitme mõrtsuka töö pärast juba ammugi tagaaetud ja otsitud rööwlite päälik Giuseppe Tribori. Wast hiljuti rööwis ta oma kaaslastega Gesoce raudteejaama  tühjaks, kus juures säälne ametnik äratapetud sai. Hinge piin. Hiljuti tuli Tallinnas Klloni herra juurde üks noor kerjaja abiandi  paluma, mitme suguste käänliku pitka mangumiste pääle awaldas ta lõpuks järgmist  lauset: „ Halastage meel seekord mu pääle! Ma nõrken nälja pärast . . . Heitke armu! ehk muidu olen ma praegusel silmapilgul kohustatud seda tegema, mida ma oma elu-aja kõigist ihust ja hingest wihkan ning jälgiks pean." Helde südameline herra ohwerdas palujale 50 kop.; armu paluja wõttis raha tänulikult  wastu ja läks uksest wälja. Pääle raha andmise unustas helde isand järele pärimast, mis ta siis oleks teinud, kui talle mitte poleks raha antud? Wiibimata lasi ta teendri läbi hulgust tagasi kutsuda, ja küsis sellelt: „Mis sa oleksid teinud, kui ma sulle raha poleks annud?" „Mis muud, kui oleks pidanud tööle hakkama," wastas hulgus ja läks. Inimese õigusega siga. Lõuna poolt Wenemaalt teatab „Now. Wrem.," et neil päiwil ühe säälse raudtee waksalisse üks sõitja seaga tulnud ja ka sellele harjasloomale  piletid nõudnud. Kassapidaja teinud aga raskusi, sest et ta ei teadnud, mis hinnalist piletit seale anda. Sellepärast  küsinud ta tee agendi käest nõuu. See mõtelnud pisut aega ja käskinud seale inimese sõidu piletid anda, mille pääle ta oma käega kirjutanud: Selle piletiga sõidab inimese asemel üks elaw siga. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, S 4. Aprillil. Eestikeeli Jumalateenistus kellu V-12. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. M 16. Saarlane. 1694. WMutaja toimetaja: Hartmig Sah, eaaS. oee.xvi.