Inimestest, kes seal sadade kaupa tööl oliwad, on aga mõned peastetud, teised kõik, räägitakse umbeS 400, kõikide sõnumite järel aga palju peale 300, on sügamas maa all hirmsat surma saanud ja ka wäga paljude surnukehad ei saa wist wälja toodud, on ka täitsa puruks lõhutud. Kõik sügaw kaewandus oli nii kangest gaasidega täidetud, et peastmise-tööd seisma pidiwad jäätud saama, kui juba mitmed peastjad ära läkastatud oliwad. Maria-schachtist oli ka Adalberti-schacht ja Änna-schacht põlema läinud, selle läbi surnute hulk nii suur. Adalberti-schachiist on kolm koormat surnukehade tükkist wälja toodud. Õnnetumate  matmiseks on suured hauad, 350 surnukeha jäuks, kaewatud. Missugust ahatust sellest siginud, seda wötb igaüks arwata. Kahju waranduse poolest arwatakse millioni guldnat suur olema. Surnukehade otsimist arwati kaks nädalit kestama; schachtide parandamiseks kuluda 15 kuud aega. Kõige hirmsam on see, et tuld kurjast käest arwatakse pandud olema. Eluga wälja peaStetud töölistest  on ainult 13 elusse jäänud; peasijatest on 27 fchachliS surma saanud, Kahin rahwa keSkw on muidugi määramata  suur. Üks teine SnnetuS juhtus Lehekuu 31. (19.) pääwa õhtal Ungrumaal, Agram-Broodi raudteel. Nowska jaamaS langeS keertuul ühe sõidurongi peale. KakS wagonit 1. ja 2. klassist saiwad üles töSletud. kraawi paisatud ja taieste lõhutud. Wigastud on 22 inimest, nende keskiS mitmed nii raskest, et neid surema kardeti. Telegrafi-traadid saiwad lõhutud. Prag'i, Saksatheatre"  juhatus oli ühe Prantsusmaa näitemangijatcseltfi  seal mängima kauplenud. Kui kõik juba ette walmistatud  oli, stiS aSlufiwad need Prantsusmaa ,isamaalased"  järSku tagasi. Nemad olla kuulda saanud, et Prag'i Saksa theater on. Theatre-juhatuS on nende waSta kaebtust kontraltimurde  pärast tõstnud, oli ka juba luba saanud, seda raha Politsei läbi kinni pidada laSta, mida nemakr Jaanikuu 5. (Lehekuu 24.) pääwa õhtal Brünn'is teeninud. Kõuemüristamise  läbi wiiwis aga telegramm ja jõudis wast senna, kui raha kassast juba wälja wõetud oli. Noor-- Tschechilaste Parlamentt-saadikud Tilscher ja Mafaryk on Mähren'is üht seltsi Noor-Tschechilaste õpetuSte wäljalautamiseks  asutanud ja õnnesoowimise-telegrammifi Nancy'Sfe ja Lemberg'iSse saatnud, kus ka üht turnimise-pidu kõige Slawlaste ühendamiseks peetakse, millest 182 Tfchechi studenti osa wõtawad. Kaubaajamise-ühenduS Austria- Ungrmnaa ja Serbia wahel olla korda minemas. Holland ist. Kuniugapraua - walitseja ja Kuningaprinzesst  Berlinsi-wõeruSkäigu järges on Holland'iS jälle suurema elamusega noore Kuninga-prinzeSfi, keS ja ametlikult  Hollandi Kuningakrooni kandja on. kosja-piaanifi arutama hakatud. Rotterdamsche Kourant", Hollandi tähtsam wabameeline leht, kirjutab nende plaanide  kohta: ,Meie tahaksime ennemini igat kosja-plaani meie uoore Kuninga-prinzeSst jäukS tagasi lükata, mis ühe naabri»riigi, Inglismaa, Belgia ehk Saksamaa külge puudub.  Inglismaa Kuniugapraua soowikS seda rikast saaki küll wist ühele oma poja-pojsle. Saksamaal nähtakse wist ka hea meelega üht keiserlikku Prinzi Hollandi throni peal, ehk ometigi üht teist Saksa Prinzi, näituseks üht Wilhelm UI. õe, Saksen-Weimari Suurherzogi-praua poega, ehk üht noort Wiedtt Würsti. MiS BelgiaP maksab, siis oleks seal nüüdse thrompärija, Priuz Alberti, peale mõtelda, üks seesugune perekondlik ühendus olekS endise Hollandi ühenduse uueste ülesehitamine Belgiaga, miS aaStal 1830 häwitatud sai. Nii õnnelik fee abielu ehk ka olla wõtks, Beigialased ja Hollandlased üheskoos saaksiwad  halwaSte maja pidama. Peale selle on Prinz Albert Katholiigi usutunnistusest ja üht Prinzi selle usutunnistusest  ei saa Hollandlased iialgi oma throni peal sallima. Mis kihlumisest ühe PreuSsi Prinziga maksab, siis oleksiwad  Hollandlased juba sellepärast selle üle kahtlased, et ükS Preussi Prinz oma nihkumiStega sõewäe poole, maad sasiduSte sisse saata wõiks. Kõige parem oleks, noort Prtnzesfi, kui see küsimine kord küps on. ühe Põhjamaa (Daani ehk Rootsi) Prinziga paari panna, kelle wasta, sest et nemad Ewangeliumi usutunnistusest on, juba selle pärast rääkimiseks asja ei ole". Kõik Hollandi studentide-ühendused  on osawõtmist Nancy pidudest, kuhu ka neid kutsuti, tagasi töukanud. Belgia st. Sõeawägi. mis muidu Brüssel'is ja nüüd Beverloo's laagris seisab, on Jaanikuu 11. (Lehekuu 11.) paamaks BrüSsel'isse tagasi kutsutud. Suured Parlamentiwalimised  tulewad Jaanikuu 14. (2.) pääwal ja siis piab kõige juhtumiste pärast Belgia pealinnas küllalt sõrawäge olema. Mouscrou juures losksiwad kakS Prantsusmaa tolli-soldatid ühe era-wankre peale, miS üle piire sõitis. KakS inimest saiwad haawatud ja ükS hobune surmatud. Schtoeiz ist. Rahwus nõuukogu poolest ou kaubaajamiseühendus  Jtalia'ga 85 hcalega 13 heale waSta kinnitatud. Kuida mõne nädali eest kirjutatud, kogufiwad Sozialdemokratlased  healesi selle uue seaduse wasta, miS järel wõerad kurjategijad nende kodumaa kohtute pärimise peale piawad wälja antud saama. Oleksiwad nemad selleks 30,000 allkirja kokku saanud, fiis oleks selle seaduse kinnitamiseks kõige rahwa nõuu tarwis läinud. Soztal- demokratlased ei ole aga mitte zfil palju allkirjast kokku saanud ja see seaduö maksab sedaanist nüüd Schweiz iS. ilma et rahwa-kogu poolest selleks weel luba küsida tarwiS IWW. Schweizlased on sellega, et nemad SozialdemokrattaSke  ja Anarstjstlaste kutsumist mitte soowitud hulgal alla ei kirjutanud, kõige maailma ees tunmAanad. et nemad seesuguste ,wabalaSte" tällitamiStefl tüdimrM o» ja oma maad mitte üleilmliste kurjategijate tallermaaks ja pelgulmnakS keha laSta ei tahta, kelle koledad teud Prantsusmaal ja Belgia'S weel nii hiljuti kõiki maailma kohkumisega täitsiwad. Inglismaalt. Parlamenil koosoleku lõpetus, ühes aga ka nüüdse Parlamenti lahutamine, on Jaanikuu 25. (13.) pääwa peaie määratud. Kõik Parlamenli-liiked, ka tõrelejad, on selle üle üheS nõuus. et tarwilifemad asjad ParlamentiS enne koosoleku lõpetust arutatud ja otsusta, tud faakstwad. Sellepärast ei ole ka Neltpühiks rohkem aega Võetud, kui Neljapääwani. Isegi Derby-pääwal. kuulsal wõidusõitmise-pääwal, mis Inglaste suurem pidu aaStaS on, pidi ParlamentiS koosolekut peetud saama, kui aga ,Rääkija", s. o, Parlamenti Prästdeni, oma ,armsate päid" üle luges, stiS ei leidnud tema neid seal rohkem, kui 35 ja koosolek pidi ometigi pidamata jääma. Seda kallist pääwa ei olnud ratsasüidu-sõdrad, kulda Inglased seda enamist kõik on, ParlamentiS nõuuvidamistega  ära wiita raatsinud. Koburgt Prinz Ferdinaud. Bulgaria kinnitamata Würst, kuli Jaanikuu 5 (Lehekuu 24.) pääwal Pari S'ist Londonisse ja reisis Balmoral'isse. Kuniugapraua wõerusele, kelle abikaasa, jnba ammu ära surnud Prinz Alberti, ligisugnlaue tema o>. KunluS Londoni kaubamaja , New Oriental Banking Corporation" on oma waljamaksmisi seiSma jätnud ja langeb konkursi alla, kui wälist abt ei tule. Banki waranduS on B'/» millioni, wõlad ? '/«. millioui nael stärlingl peale arwaiud, nenda et need täiesie wõiwad wälja maksetud saada, kui wõimalik on maraudust koguda. Kitsik on hõbeda hinna alanemisest, Homikumaa kapitalide ülesütlemisest ja kaubaajamise  takistustest Khiina'S ja Zavauis tulnud. India'st ielegraferiti Jaanikuu 4. jLehetuu 23.) pääwal. et kholera seal ikka kaugemaks minna. SriuagrriS oli' wad juba peale 3000 inimest kholeraSse ära surnud Prantsusmaalt. Suur turnijate- ja studentide-pibn Nancy's oli imimaSke iöuumiie järel täideS käi kus Prästdeni Carnot tuli Jaanikuu 6. (Lehekuu 25.) pääwal senna ja sai määramata hõiskamisega waSta wsetud. Kõik uulitsad seistwad üliuhkrS kipu ehtes. Era-inimesed ja sõeawägi oliwad majade ja uulitsate ehketamiseS üksteise ette jõuda püüdnud. LinnaS oliwad 32 auuwärawat  ehitatud, millest üks peale 5000 franki maksnud on. Wihmast hoolimata on sõeawägi uhket pilti naitunud. Piiskop Tnrinaz on kõiki waimnlikku  ametkonda Präsidenti ette wiinnd ja kinnitanud, et tema ja preestrid kõige kolhringi rahwaga 0-imaatiSteS tundmuSteS Ühel meelel olla, ei nemad igaiseteS kõige Prantsusmaa ühendamist (muidugi Saksa ÄlsasS Loihriugi maadega) oodata, õiguse ja rahu pinnal Waimnltk ametkond  taita oma kohuseid allaheitmises Walilsnse waSka. Piiskop  Turinaz oli ka Präsidenti juure lõuue-lauale kutsutud, et ole seda aga waSta wõtnud. Wöeraid arwali Jaanikuu 7. (Lehekuu 26) pääwal juba 150.030 tulnud olema ja ikka oliwad ksik raudtee-rongid weel ülearu täidetud. Selsamal pääwal tui Prästdeni. tuli ka Sunrwürst Konstantin  Konstaulinowitfch Coutrereville'st ootamata NancySse.  Studentid laulstwad theatreS kõige rahva tZtteplaksutamisel  Wene hymnost. Kui Snurwürst Prästdentiga Präfekturi saatis rääkima» oli, togustwad studentid ennast aknate alla, hoiSkasiwad Wenemaa ja Prantsusmaa peale ja lehwitasiwad Elsass i lipu. Kümne minuti pärast on Sunrwürst  Konstantin KonstantinsGilfch Nancyst Contrerrville Sse tagasi söiluud. Ka Prändent Carnot on Jaanikuu 7. (Lehekun  26.) pääwal Rancyst PariSiSse lagast reifinud. Rootsi Kuningas on PariSis suurema auuStamisega  waSta wõelud. kui teised kroonitud pead, nagu näituseks omal aeal Spania Kuningas ja Saksa KeiSripraua-ema.  KuningaS OSkar on Präsidenti juures pidulaual  olnud ja Jaanikuu 6. (Lehekuu 25) pääwa õhtal ara reisinud. kuS rahwaS keda elawa hõiskamisega teele saatnud on. Parlamenti endine Vicepräsideut Anatole de la Forge on Jaanikuu 7. (Lehekuu 26) pääwal oma elule otsa teinud. AuarchistlaSle läbikuulamise käikuS on 141 dynamiti-padronit leitud. Need oliwad Pantin i külaS ühe silla alla peidetud. A n archistlafed pidasiwad PartS iS hiljuti suurt koosolekut, kuS msttsukakeke ja wargatele. nagu Ravachol ja Piul niisamati ta dynamitile  ülepea kiituse laulust lauleki. ParlamentiS on küsitad, mtS nsuu WalitsuS seesuguste aSjade waSta wökund on. Seespidiste asjade MmiSter Ricard on waStanud. seda aSja saada läbi kuulatud. Jtalia st. UuS Ministenum Giolilki juhatusel langed ikka rohkem kimbatuse stSse. Kõik tõrelejad ParlamentiS on ennast lausa mässajatega Miuisterkumi waSta ühendanud  ja sellest aeast saadik, kuS Parlamenti lahutamisest räägitakse, seisab Giolittl MiniSlerium waft stele Vihkamise all. Lausa mässamist on karta ja PaapstlaSte lehed omal maal ja wseral maal hsiSkawad juba, et Savoy(a Kuningasugu  Valitsuse otS kätte tulnud olla. KuniNga-paar on oma reisu BerliniSse teiseks korraks jätnud. Vatican'is olWse selle segadusega wäga rahul, ei usaldata aga weel sasist tegewat osa wõtta. Weel mäletatakse seal, kuida kõik rahwaS wtimasel sügisel kihisema läks, kui Prantsusmaa pilgerid Kuningakoda lenlasiwad. Prantsusmaa Repnblikanlased  ühendada ennast ehk PaapStiga, Italia Republikanlased  paenutada ennast aga ennemini Kuninga alla, kui PaapSli alla, kellest nemad teadwad, et tema oma mõtte korwaS üht -eift mõttel ei salli. Ehk peastab hirm PaopSti eest Italia Kuningriiki Republikanlaste käest, Walttsusel on seal aga ka palju teisi waenlafi ja neid on nimelt seal ka Kolmriigi-ühendusek. Igapidi näiwad asjad Italia» wäga kõikuwad olema, kõige wähemast ei ole Giolitti MiniSteriumil pitka elu-aega looka, kui ka uus Parlament walttud saab. Et see kahtlane asi Italia'S nüüd aga kangest Europa suure politika kohta mõjub, sellest on juba sagedast kirjutatud. Italia studentid ei ole kutsumist Naucy pidudele mitte waSta wõluud. ou aga oma .Praukfuse weudadele" terwiseid saatuud.  Roomas  oliwad Jaanikuu I. (Lehekuu 20) pääwakS 300 sellSkonda Caprera saarele sõi luud. Garibaldi kümnemat surmapääwa pühitsema. Irredeulkaied ei olnud ennast teistega ühendanud, oliwad aga omalt poolelt iseäralisel wiifil auupärja Garibaldi haua peale maha pannud. Lehekuu 31. (19.) pääwal peeti Rooma'» iga-aaStast lillede-pidu. Knniugapraua Marguerita sai oma lilledega ehtedakud tõlla eest esimese auupalga ja on seda ka waSta wõtnud. Vesulvi mägi on jälle kangemas tegewuseS. Laawak wooiad rohkest «trio del Cavallo poole. Via FratiinaS, Piazza im reS. tungiv Jaanikuu 3. (Lehekuu  22.) pääwal mõrtsuka» banki-peremehe PhelpS peale. Tema ütles ennast üht hiudpaberit wahetama tulnud oleura ja laskis mitu kord Pbelps'i peale, kui see ennast ümber pSsranud oli, kapist raha wõtma. Pheips suutis weel uulitsale karata ja appi hüüda, nenda et mõrtsukas põgenema  pidi, klma et midagi kaasa wõtta jõudis. Teisel pääwal sai mõrtsukas Saksa Konsuli kontoris kinni wõelud.  Tema nimerab ennast Adolf Schicktanz, olla 20 aaStal wsua ja Skolpen'is Saksimaal sündinud. Tema luuniStos. et rSSwida tahtnud olla. PhelpS on järgmise pääwa .hiat ära surnud Greekomaalt Kuninga» Georg on Taanimaalt Saksamaale lärmid. Greekamaa uuS P.irlament on Jaanikuu st. (Lehekuu 25) pääwal kokku tulnud. TheSsalia.S tulla ikka weel meriseid kokkupõrkamist DelyanniS'i  is TnkuyiS'i erakondlaste wahel ette. Mitme mereröömi leu pärast Türgi wete peal, on Politsei PiräuS'es mitmed kahtlased inimesed kinni wõtnud. Ka wõttiS üks sõealaew NaroSe saarel kaks mererõömlit kinni, kellest üks haawakud sai. Kohtu poolest on ülekuulamised algatud. Bulgaria st Kulda ülemal juba kirjulatud. on Prinz Ferdtuand Inglismaal ja on Knniugapraua poolest tema juure B.,laimati jchloSst kullulud. Jaanikuu 9 (Lehekuu 28 1 pääwal tuli leina sealt Londonisse lagast, kuS Walesi Prinz »a Gõinbnrgi Herzog teda järgmisel vääw.il enne iSuiiak teretamas käistwad. Homiku-lauakS oli Prinz Kerdinand Londoni Lordmayori juures, kus ka Cambridge Herz-ig, Inglismaa WaliSte aSjade Minister ja Austria saatekonna Sekretär oliwad. Lõune-laual oli WaleS'i Prinzt (Inglismaa ihronipäriji) luureS MiniSterpräkdent Stambulow on rtngreisu läbi Bnlgaria põhjavooliSte maade ette wõtnud, mis ka?S kuud kestada. Ikka weel iStuwad need wangiS, keS Rahaminister Beltschewi ära tapmist pärast kaebtnse all feisawad ja nende protseöst ei ole weel algatad. Pea näitab wälja, nagn oleks Walitiusel  nõuu, neid ilma prolseSstta jäädawall wangiS pidada, kui see ka seadusega kokku ei lähe. Rumstilia st. Kõik ametlikud kehakonuad on Kuninga junreS käinud. Kronvrinzi kihlamifekS õnne soowimaS. Kõikis Rumänia'» on rõõm selle üle ja Kuningas on kinnitanud, tema olla nüüd kindlas lootuses, ei Rumänia asjad lelle poolest kindla põhja peal feisawad. Kõik näiwsd  sellega rahul olema, isegi Wene lehed, keS oma rõõmu tunniStawad. et Rumänia edaspidine Kuniugapraua mite Rooma-katholiigi ega ka E-vang öuth. usnlunniStusest olema ei saa. waid Angiita >i kirikust, mis kõige ligemal Greeka.kalhoMgt kirikuga seista. Rumänia Kuningakoda saab selle läbi Wene Keisrikoja ligisugulasekS, sest Edinburgt  PrinzesS Marla on ju Wene Keisri õetütar. Kuniugapraua Elisabeth on Jaanikuu k. (Lehekun 20.) pääwal Pallanzast BaftllSse reifinud ja läheb sealt üheks kuuks oma wennaga, Wiedc Würstiga, U»S-Wied'i schlosfi. Pallonza linna kohtud ja palju rahwast oiiwad ennast wak»halliS ksgunAd, Rumänia Kuntngaprauat südamelikuit tereta ma ja teele saatma. keS liigutud hea lega täna S. Asikst. P ersi a'st tvlewad sõnumid, et kholera Meshedi ümberkaudu kahanemas on. Shanghaift on Luglismaale sõnumid saadetud, et Wusung'is. Shanghai  maakondaS, ärritawad kirjad Khristiaste waSta müüride  peale üle» oa pandud. Khtiua kohtud olla karmi nõuu ärritajate waSta wõtnud. Hunan i maakoudaS olla weel tigedamaid kirjast KhrtstlaSte waSta üles pandud.