ja hüüdis siis järsku nagu hull: ,nüüd, nüüd. nüüd!... on see ÜkS rumal loom! Nüüd!" Õnnetu puudel aga wärises ainult ja ei julgenud suud lahti teha; tema jäi sissetömmatud sabaga istuma; kiskus suu kortsu ja pilgutas kurwalt silmi, nagu mõtleks iseeneseS:  »noh ja, Sinul on hea tahta!" ,Noh söö, puudel!" korratus wäsimata mõisaperemees. olele teda hirmutanud", tähendasin mina. ,Noh siis, mingu peale!" Peremees tõukaS teda jalaga. Waene puudel tõusis üles. raputas waikselt leiwatükt niua pealt ja jooksis nagu warwate peal. sügamast pahandatud, eeStuppa. TöeSte: sealt tuleb ükS wõerast esimes korda ja minuga käiakse nenda ümber! Teise tua uks kärises waikselt ja herra NjedapjuSkin aStuõ lahkest naeratales ja sügamast kummardates sisse Mina tõusin kohe üles ja teretasin teda. .Ärge tülitage ennast, ärge tülitage ennast", kogeldaS tema. Meie istusime maha. Tschjertapchanow laks teise tuppa. D,KaS on juba kaua, et Teie meie Palästina'Sse tulite? algas NjedapjuSkin pehme healega, ettemaatiikult käe alt kohatateS ja sõrmi mokkade peal pidades. ,Teist kuud." ,So, so." Meie olime mait .Täna on wäga ilus ilm," rääkis NjedapjuSkin edafi ja waataS tänulikult minu peale, nagu oleks iluS ilm minu tegu: »Wili on hea, seda wöib ütlelda, ime-hea." Mina nikutasin pead, täheks, et ka nenda armasin. Jälle olime mait. (Järg jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. Balti « N'», Küiwlakuu 2K. Pääwal Lakjainuatt, Paastukuu 1. (Küünlakuu 17.) pääwal on Keiser Wilhelm Brandenburgi maapääwa pidulaual üht kõnet pidanud, millest arutatakse, et tema oma nooruse  üliagarat mõtet, kõikidele seda saata, mida igaüks himustab, maha jätma ja seda taga nõudma hakkab, miS wõimalik kätte saada on. Kõrge kõneleja on nimelt ütelnud:  aeg armaStab möödaläinud aea peale tagasi waabata ja seda nüüdse aeaga wõrreldada, enamist wiimase  kahjuks. KeS ühe nii suure möödaläinud aea peale tagasi waadata wöib, kui meie, see teeb heast, kui sellest õpib. Asjata kaebtuSte hooleks ei pia ennast keegi andma, waid piab ennast elu-rõõmsa, töö poole pöörama ja oma esi- Vanemate jälgis edasi käima. Keiser Wilhelm I. kõrge kuju sai wägewaid järgesi kõikumata usaldusest tema temale Jumalast saadetud kohuse peale ja selle wäsimata täitmisest. Selles mälestuses olen mina üles kaswanud. Mina ei salga omale mitte, et minul iialgi korda minema ei saa, kõiki ühetasa rahule panna >a õnnelikuks teha, loodan aga üht elukorda toimetada, millega kõik rahul olla wöiwad, kes rahul olla tahawad. Minu lootus on isamaa kaöwamine ja kindluö seespool ja omistamine ja kartus wäljaSpool. SiiS wõime kindla julgusega ütelda, .Meie Sakslased kardame Jumalat, aga ei muud ühtigi maailmas!" Viimased sõnad on Würst Bismark'! kuulsast kõnest Küünlakuu 6 (Näärikuu 251 pääwal 1888, kuS tema ütles: .Armastuse ja lahkuse läbi kergest aga ähwardamiSte läbi tõbi töeSte mitte! Meie Sakslased  kardame Jumalat, aga ei muud ühtigi maailmas, ja Jumata-kartuS on juba, miS meid rahu armastama ja auuStama panema piab." Et Keiser neid sõnu meele tuleks, kui .suurest möödaläinud aeast," Mwanemete tegudest ja jälgedest" ja omast suurest wana-isast rääkides, see on nagu soe rvõmu-öhk läbi Saksamaa käinud ja lootust äratanud, et ometigi lepitus Saksamaa kesriigi wana ehitaja ja noore peremehe wahel tulla wüikS, kui ka kusagil enam lootust ei ole, et Würst Bismark weel kord omasse endisesse ametisse tagasi astuks. LepituS ja lahkuS nende wahel saaks aga kõiki Saksamaa tõsiseid isamaalast rõõmustama,  keS seda tuSka, mis nüüd walitseb olse Saksamaa teutusekS kõige maailma eeS piawad. Ainult tarretanud Roomlased pahandavad ennast selle üle ja nende pealeht, mis enuast nagu iseenese pilkamiseks .Germania' (Saksamaa)  nimetab, puistas uneSte oma sopast wihapolti Würst BiSmarkt wastawälja, mis aga selle hiilgama nime läiki mist mitte wähendaba ei suuda Ikka uueste tärkawad Saksamaal jutud üles, et ülemates ringkondades rohkest woolust olla, seda seadusi maha jätta, miS mõnle Rooma- Katholiigi waimulikule ordenile ehk seltskonnale, nagu Jesuiitidele, asumist Saksamaal ära keelad. Sellega taheta nendanimetalud keskpaiga-erakonda söeawäe uue korraldamise  poole wõlta. Rahwa-nali on neile nelsandemakele bataljonidele, miS jünre piawad asutatud saama, ka juba nime .Jesuiitide-bataljonid" annud. Keskpaiklaste keSkis on aga ta nüüd juba mehi, kes riigi kasu kõrgemaks piawad, kui oma erakonna kasu, sa sellepärast tingimata lugewa sõeawäe eest koStawad. Seda on hiljuti Freiherr vou Schorlemer-Aist, kes Windthorst'i kõrwas keskpaiklaste juhataja oli, ühes awalikkuS kõnes wägewa sõnaga teinud  ja üheS kinnitanud, Hohenzollern'ide koda olla monarchliku  Valitsuse kants Saksamaal ja kõikis Europa's; saada see kants põrutatud ja langeks, M hakata kõik thronid langema. Sõeawäe ettepanekul arwatakse nüüd ritgipääwal õige rohkest lootust läbipeaSmise. peale olema. Tottide-kauplemised Wenemaaga olla nii kaugele jõudnud,  et mõlemilt poolelt kahe kauba tollide kergitamist nõuutakse, Venemaa poolt Wene wilja ja puude fiSsewedamife-tollide  Vähendamist, Saksamaa poolt Saksamaa põllutöö-maschinate ja kiwisüte fiSsewedamise-tollide Vähendamist.  Walitsuste wahel näib kaup korda minema, kaS see aga Saksamaa parlamentidest kaikumata läbi läheb, see on muidugi küsitaw. Wenemaaa põllutööle tooksiwad mõlemipoolised tollide-wähendamised suurt kasu. Wene saadik Graf Schumalow reifiS oma abikaasaga Paastukuu 4. (Näärikuu 20.) pääwal KeiSrl sündimise-pääwakS Peterburg'iSse  ja wõttiS ka Saksamaa ettepaneku tolltde-aSjus kaasa. PõllumeeSte-ühendnse tõrelemisel wiljatollide wähendamife  waSta olla rohkem üleüldine politika põhjuseks, kui põllutöö kasu. Riigipääwal on sozialtst Bebel jälle kord sellest juttu teinud, et ükS üleilmline wahekohus selle üle otsust tegema pidada, kaS Elsass-Lothringi maad Saksamaale  jääma wõi Prantsusmaale tagasi antud saama piawad. Riigikauzler wastaS, kui ükS wahekohuS neid maid Prantsusmaale tagasi mõistaks, siis ei lepiks Saksa rahwaS sellega mitte, waid annaks ennemini oma wlimase weretilga. Seda wastust on kiitusega waSta wõetnd. Paastukuu 4. (Küünlakuu 20.) pääwal on Daani aurulaewade  korralised sõidud KorSör'i ja Kiel't wahel jälle awatud. Posen'iS oli Warthe jõgi Paastukuu 4. (Küünlakuu 20.) pääwal kangest töuSmaS ja oli madalamad  uulitsad juba wee alla pandud. Zustna-Augrumaatl. Riigi-nõuukogus on palju nurisemist  Saksamaa wasta nende uute tollide-korraldamiste pärast, mida Saksamaa Wenemaaga tegemas on. Alandatud  wiljatollisi taheti ainult AuStria-Ungrumaa põllutöö heaks saada ja tarwitada. Kaubaajamise-minister on waStanud, et Saksamaa wiimaSlel tollide-korraldamistel Austria-Uugrnmaaga ennast kudagi kohustanud ei oie, seda mitte teiSte maadega ka tegema. Wien'i lehed arutawad paha meelega seda, mida Wene /Walitsuse- Teadaandja" Bulgaria pöhjusseaduse muutmisest ja Austria osawõtmsest sellest asjast kirjutauud ou. ,Uus Wieni Pääwaleht" kirjutab: .Austriat ei ole wiimaSte ettetulemistega  Bulgaria's ühtigi tegemist. Austria ei seganud ennast iialgi Bulgaria seeSvidiSte lugude sisse ja andis nõuu pühiusseaduse muutmise wasta. Wien'i ametlikud ringkonnad  saiwad Koburgi Prinzi kihiamisest wast selle kuulutusest  teatust " (Waewalt mahub see küll tõega läieste kokku. „T. S." t.) Kroatlased kuulutawad. et nemad Ungrumaa rahwuSkondade kongressist, mis Lehekuul Hermanstadt'is  peetud saab. mitte osa wõtta ei taha, sest nemad ei olla mitte üks Ungrumaa rahwuskond, maid põhjusseadust mööda üks rahwasugu oma käe peal. Ungrumaa  rahwuSkondade ü esaslumist Magyarlasle wägiwalla wasta pidada nemad õigeks ja tahta kõige monarchiriigi rahwuSkondade kongressist osa wõtta, kui see Wien'iS ehk Prag'i3 peetud saaks. Böhmimaal ähwardada mitmed Saksa Böhmi kogudused liigi usuluunistusest Ewangeliumi usutunnistusesse astuda, kui seal Tschechi keeles jutlusi pidama piaks hakatud saama.  PresSdnrg'is  tahtis hoteli-peremees Nagy, kes sealises segameeliste-majas  oli, PaaStukuu 1. (Küünlakuu 17.) pääwa õhtal sooja sauna saada. Haigete-tallitajad paniwad teda tulise wee sisse ja pidafiwad teda, tema hirmsast kisendamisest  hoolimata, nii kaua selleS kinni, kuuni tema kupatatud  oli ja üürikese c.ea pärast ära suri. See asi on kohtu ülekuulamise alla wõetud ja kaks haigete-tallitajat kinni pandud. Ungru maalt tuleni jälle sõnumid suurtest  uputustest. Gerieni kahakoud oli Küünlakuu 28. (16.) hääwitatud; pea kõik majad oliwad sisse kukkunud. Rahwas peastis waewalt oma palja elu; mitmed inimesed  on ära uppunud. Ka teistest paikadest Donau-waldkondas  tuliwad sõnumid uputustest. Peft'ist tclegraferiti PaaStukuu 2. (Küünlakuu 18.) pääwal: Monau paneb jälle mitmed kogud«sed uputuse alla; Bogyõzlo'S knkkufiwad  peale 200 maja sisse, 40,000 iket põldu seisawad tammide katkemise läbi wee all." Oedenburg'ist, selsamal pääwal: ,Rabi jõgi on üle kallaSte tõusnud, Csany, Niczki ja Repcze-Laki kogudused seisawad wee all." Daanimaatt. Jea-seisnst telegraferiti FrederikshavenM Paastukuu 1. (Küünlakuu 17.) pääwal: Mõned seia tulnud auruiaewad loowad sõnumit, et sõit läbi Skageraki  palju ujuwa jea pärast ikka weel kardetaw ou. Aurulaew  pLivonia," Danzig'ist sõidul Nootstmaalt Bremerhafen'isse,  on suure auguga bugis ja weega eesruumis seia tulnud. Skagen'i märgujaamaft kuulutatakse, et wefi Skageni ümberkaudu ujuwa >eaga täidetud on." Kopeuhagen'ist,  Paastukuu 3. (Küünlakuu 10.) pääwal: ,Tugew põhjatorm ajas öösel ja enne lõunat wäina-jra ruttu lsuue poole, neuda et hiljuti lõhutud Kopenhagen-Helsingör'i laewatee selle läbi wöimatumaks sai." Kopenhagenist, PaaStukuu 1. (Küünlakuu 17.) pääwal: Muur belt on on nüüd igal poolel jeaft puhas. Aurulaew Mommercial"  Kie!'ist tuli täna Korför'ist sõnumiga, et söiduwesi Skagenttst Korför'isse üsna ilma jeata on."  Sealtsamast,  Paastukuu 3. (Küünlakuu 19.) pääwal: ,Jea- murdja .Aryderen" abil lahtilohutud laewasõidu-tee siit HelfingSrisse, ci ole jeamurdja ,Thor" arwamise järel lihtlastele aurulaewadele weel mitte tarwitaw." Kootsl-Korrnmaatt. Lootused Rootslaste ja Norralaste  lepitamise peale näitawad sel korra! täieSte kadunud olema. Norramaal on wõimuõ lõhkujate-erakonna käeS ja need ähwardawad juba sseawäega, miS Norramaal tugew küll olla. Kuningas on oma nõuu, Christiania'Sse minna, maha jätnud. Christiania's piamad Norramaa üliagarad isamaalased nöuukogufi lukkuS uste taga ja ministrid wõtawad  nendest osa. Asjad on tväga kirjud ja kergest maiks werewalamine wend-rahwaste wahel lahti minna. Norramaa  tasasemad lehed soowiwad üliagarate ministrite taganemist  ja nende järeltulijate nimetamist Kuninga euese iäbi. Stockholmis sai Paastukuu 4. (Küünlakuu 20.) pääwal Kuninga, ministrite, parlamenti.liigete ja palju rahwa ligiolemisel uuS soomuslaew ,Thule" mette laStud. Üks sadama-pink läks katki ja umbes 30 inimest, nende keSkis ka mitmed naesterahwad, kukkustwad mette. KaS kõik peaStetnd saiwad. seda ei teatud meel.  Gothenburg'ist  tclegraferiti Paastukuu 5. (Küünlakuu 21.) pääwal.  et kauge põhjaida tuul kõiki jead skaride wahel lõhkunud  ja üheS Kattegati jeaga SkagerraksiSse ajanud on. Sadamad Mustranbi ja Strömstadtt wahel oliwad lahti. Hammerfest'is on kanges lumetuiSkuS Küünlakuu 28. pääwal meel 15 kalameest snrma saanud, enamist perekonna-tsad.  Zäreljääjate häda oli wäga suur.  Christianssandsisse  tulnud aurulaew Mana" on 25 mercpenikoormat  Färdersist eemal ka?S meest KattegatiS põhja wajunud Rootsi aurulaewü Malriot" meestekonnast leidnud  ja peale wötnud. Mis teistest saanud, kes üle jea Rootsi randa minna tahtnud, see oli teadmata. Hollmidllst. Aurulaew .Obdan." 400 reisijaga Roterdam'ist  New-Uiirksisfe minemas, on Paastukuu 5. (Küünlakuu  21.) pääwal Sandyhooksi juures kinni jooksnud; lugu oli wäga kardekaw. Aetgiast. Küünlakuu 27. (15.) pääwal pidafiwad sozialistlaste mastajed Saint Nikolastts nõuukogu. Pärast selle lõpetust tuli suur kiskumine nende ja sozialistlaste wahel. Shandarmid lahutasiwad kiskujaid bajonetliga; mitmed kaimad haawatud. Käratsejaid üleüldise healeandmise-öiguse  eest on ikka meel wäga palju, aga ka tasasasemad  wabameelised ringkonnad seisamad nende waSta. Palju kahinat ja muret teeb Belgia'S, et söeawäe keSkiõ üks fala-seltS sozialistliku joonega leitud on. Seda on ÜkS unterohwitier asutanud, keS enne juba ühe seesuguse seltsi liige olnud ja pea la meel kaks unterohmitsert ja umbes 50 soldatit oma poo'e saanud on. SõeakohuS on muidugi walmsega nende waSta tallitanud, aga kergest wõib see tõbi laiemale laguneda ja kõige sõeawäe hukka ajada. Bchmeiz'tst. Wastia-pidul on BaselsiS Prantsusmaa Präsident Carnot ühel iseäralisel nurjatumal wiisil teutakud.  Kegi tuli tema kujul, punane Auulegioni pael üle Sla ja selle peal selja taga ükS 500,000 franki suur Panama-seltsi check (raha-wäljawõtmise sedel), nagu oleks tema seda selle seltsi walitsufe käest filmarohuks saanud ja waõta wötnud. Schmeizi ühenduse-nöuukogu saatis kahjetsemise-kirja Prantsusmaa saadiku Arago kätte ja tunnistas oma auuStamist Präsident Carnot wasta. Paha asi wõib sellega lepitatud olla, see näitab aga ka, kui suur SchweizlaSte pahanduS PrantSlaSte wasta tollidekiustlemiste  ja teiste kiufilcmiste pärast on, keS kord nii häbematad oliwad, et ühel SchweizlaSte pidul Schmeizi lipu oma wakshalli pealt maha kiSkufiwad, mis Schmeizi pinna peal seisab. Schweizsi ja Saksamaa wahel on ka natuke waidlemist. Saksamaa poolt päritakse senna põgenenud sozialistlast Koestersit wälja, keS wale-wande pärast kaebtuse all seisab, miS üks potikast lahutatud süü on. Schweizsis peetakse teda politika-põgenikuks, kelle Väljaandmist pärida Saksamaal õigust ei ole. Asi seisab meel kauplemiste all. Öösel waSta Küünlakuu 26. (14.) pääwa on kurjategijad Laufen'i jaama juures Jura-Simploni raudteel  26 kruumi ja 30 metrit roopaid lahti kiskunud. Õnneks on raudtee-waht seda enne leidnud, kui ükSki rong senna jõudis.  Tegijateks peeti lahti laStud töölisi. Inglismaast. Wana Gladstoue läheb lirimaa aSjus õige kindlal sammul edast ja mitmed, kes enne homerule waStased oliwad. näimad ennast nüüd rohkem selle poole pöörama. Et Jmlavte heaks midagi piab tehtud saama, seda ei salata kusagil ja isegi Saksamaa tõsisemad lehed, nagu ,Post", kirju tawad, see ei olla õigus, et Jirilastele nii palju isikallituse õigust anda ei taheta, kui Saksamaal juba ammu igal linnal, igal kihelkonnal ja maakonnal on. Senni wõtsiivad Saksamaal ainult Roomlaõte lehed Jirilaõte soomimiStest sellepärast osa, et nemad Rooma- Katholiiklased on, nüüd teemad seda ka teised. Inglismaal ise tõuseb ikka rohkem healesi JirilaSte pärimiste eest; suuremat ifitallitust et wõida neile omal kodumaal keelata, kui neile aga nende eneste parlament Dublin'is asutatud saab, siis olla sellest palju kära ja segadust karta, mis eest lirimaa hoitud saama pidada. Kõige suuremat waStapanemift leiab ZirilaSte wsimuse rohkendamine nende eneSte maarahma, Emangeliumi-usuliSte juureS Ulster'iS,