õhtutel meie kirikus piiblitundi peetud, siis oleks meie arwateS lelleks kiudel tõke tehtud, et meie koguduse hinged mitte kõrbe eksima ei läheks. Li. Ristir. p. leht teatab, et sell talwei Liiwimaal  üleüldine koolide rewideerimiue tuleb. Rewideerimist  wõetakse rahwahariduse ministri soowi pääle manade kreiskooli kohtade rewidecrijaje poolt ette. Selle jaoks ütleb leht  onkõikLiiwimaa  kreisid nõnda ära jaotatud, et igas kreisis korraga kahed remidecrijad, teine waimulik, poolt koolide muutusest saadik 1886 ja 1887 mitte ministri käsu järele 22. Dets. 1893 tuleb seda aga teha ja sel põhjusel on siis ülemmakooli kohus kreisi maakooli kohtutele käsu annud, Luth. usu koolisi rewideerida, et neid teateid saada. Teated on: õpetajate ja õpilaste arm, ülespidamise kulud, ärawiidetud päewade trahwiraha, mis päcwade wiitmise waSta ette wõetud jne. Reewideerijatel on viguS, ilma makuta küüthobuseid nõuuda, Kuida kuulda, tahetakse Saaremaale 7 kaheklassilist ministeriumi kooli ehitada. Suuremale osale Sa arem a a malkadele on uued talitajad roolitud, nenda Kaarma-Suure, Kerla, Lümmada,, Mustjala, Leisi, ja meel teistele waldadele. Kuresaarest kirjutakse „EeSti Postimehele": Saaremaa Karskuse selts olla omale jälle korteri wõtnud ja tahta nüüd ammu räägitud rahwatheemaja  sinna sisse seada. Korter olla endine Peterburi hotell, kus omal ajal tuttaw Eesti selts omad silmad igawesele unele kinni pani. Üüriraha  olla aastas 200 rubla. Et seltsil praegu mõni sada rubla paiga! on, siis wõib ikka loota, et paar aastat jäksab üüri ära maksta ja siis: „Uinu rahuga!" Kuresaares on niisuguseid asju ka enne katsutud, aga kõik on hingusele läinud.  Uuest aastast saada sinna ka üks trahter käima pandud, seda wõib siis igaüks arwata, kumbasse rahwas jookseb, isegi meel pidude ajal. Päälegt on see koht ka nii kõrwal, et talumees ei oskagi sinna minna; parem joob ta turu paal saiamoori juurest kruusi täie „suslat" ära, mis L kop. maksab, ennegu ta seda thcemaja otsima arwamad, et kui nad paar klaasi sääl ära joonud, siis saada nad kodus selle raha eest kõige perekonnaga  juua; ainult mis pidudel pruugitakse, see on siis kõik ja pidud Kuresaares on wiimasel ajal ka niisugused, et ikka peab kuludele paarkümmend rubla juurde maksma. Kas Eesti Postimehe kirjasaatja ettekuulutus karskuse seltsi theemaja kohta tõeks peaks minema, seda ei wõi meie küll mitte tõendada, ega ei tahagi seda teha, maid soowime aga hääle eiiewõttele õnne. Usumäratsemine, mis umbes paari aasta eest Oudowa kreisis, Peskowa rahwa seas lopsakast!  õitses, on oma aja üle elanud, ainult weel mõned liigusulised peawad siin ja sääl oma koosolekuid.  Aastat paar tagasi tuiiwad siia ümbrusesse  kaks palwewenda ehk „baptisti apostlit", nagu rahwas nimetas. Esiteks püüdfiwad nad waimulikult oma alandliku meelega rahwa pääle mõjuda, misga ka mõne härda südamega naese ja ka mehe poolt toetust leidsiwad. Et aga nende jumalateenistustel awalikka tempusid ette tuli, siis sattusiwad mehikesed kohaliste ametikohtade kahtluse alla, keS neid kui ilma passita hulguseid ja rahwa petjaid edasi kubermangu walitsusele wastutamisele toimetaflwod. Aga lugu ei olnud weel sellega lõpnud. Mahajäänud jüngrid ajasiwad asja oma pää järele edasi jcr mõned ilmalikud, kes ka nalja pärast palwewendade usutempufid waatoma läkfiwad,  saiwad kui ketserid ja pühaduse teotajad lihtsalt  uksest Nälja wisatud. Muidugi ci olnud jma-lapsed sellega rahul, millest sõnawahetus ja pärast kaklemine järgnes, ja usklikud, kas oma pühadust häbenedes wöi mõne muu põhjuse pärast, pidiwad seekord wõidu kaotama. Kuda kuulda, on säraseid ususõdafid ümberkaudu õige tihti ette tulnud. Ka koguduse palwemaja on uued baptistlased  oma wõimu alla püüdnud, aga hagara koolmeistri läbi sai asi takistatud ja palwe pidamine  ära keelatud. Selle eest tuleb hagarat koolmeistrit  ainult tänada, aga wõta näpust. Selle sasti üles peetud saama. Kes seda ei teinud, sel muidugi õiget usku ja armastust ei olnud. Nüüd on loota, et asi selle poolest paraneb. Nagu teada, on ka KuresaarsS oma pisike trobikond palwelisi, kelledel ka Peskowa elanikkude usumäratsemise  tundemärgid juures on. Küll on soowida, et ka Kuresaare palwelised oma jampsimist  warsti ära tundma peaksiwad ja õigele Walla talitajate ivalimise juures on Saaremaa  rahwa seas iseäralised arwamised walitsemas ja nimelt kardawad nad, et kui wanat talitajat, kes juba kaks ametiaega tähendatud ametit on pidanud, weel kolmadama ametiaja pääle saab walitud, wald siis sellele pensioni peab maksma. Selle arwamisc tõttu kardetud siis ka mõnel pool manu talitajaid uuesti malida, ehk küll rahwas nende kasulikku tegewust ära oli tundnud. Muidugi mõista, ei ole sarnast armamist mitte igal pool leida, ja mõnedes waldadeS saiwad uued talitajad sellepärast walitud, et wald mana talitajaga rahul ei olnud. Nagu Saarlase lugejad tänase numbri teadaandmisest näewad, wõtab Riia alewi selts Kuresaares oma agendi läbi majade kinnitamist tulekahjude wastu üles. See tulekinnitamise selts sai aastal 1804 Riia linna kodanikkude läbi asutatud  ja on teine Wene riikis asutatud tule wastu kinnitamise selts. Seltst põhjuskirjad on aja jooksul  mitu korda, kõige wiimati aastal 1373 muudetud  ja ministri herra poolt kinnitatud saanud. Nendel, kes kinnitada lasewad, ei ole mitte kitsendajaid  seadusid pääle pandud, nemad wõiwad oma majasid nende terme hinna eest kinnitada lasta, ja saab nendele tulekahju korra! terme kinnitatud maja hind wälja maksetud. See selts on kõikidest rasketest juhtumistest saastal 1312, 1831, 1371, wiimati 1881 ja 1382) wõidurikkalt läbi pääsenud,  ja on üks ainukene kord 18L3 aasta jooksul oma preemiat pidanud kõrgendama. Praegu on scisukapitali suurus üle poole miljoni rubla. Sellepärast wõib selts wäga meikse maksu eest kinnitamist wastu wõtta ja iga majaomanikul  on wõimalik, oma maja meikse maksu eest tulekahju korra waStu kinnitada. Riia „linna hüpoteegi selts" ja „Liiwimaa linna hüpoteegi selts" laenawad raha majade pääle, mis selles seltsis on kinnitatud. Riia, Walga, Kuresaare, Wõru, Lemsali, Wolmari,  Lchoki ja Wiljandi linnawalitsused on linna majasid selles seltsis kinnitada iasknad. Minewal aastal sai majasid kinnitatud: RiigaS 2.283,507 rbl. Kuresaares 92,338 rbl. eest j. n. e. Selts annab tulekaitse seltsidele abi ja on juba mitu korda meie Kuresaare priitahtlikule tulekaitse seltsile  priitahtiikult abi annud. Wabrikute, kaupade ja liikuma waranduse kinnitamist ei wõta selts mitte wastu. Waljalast. Kogula ja Wana Lõwe mallad saamad ühes koos enesele ministeriumi kooli ehitama.  Kroonu poolt saada rahalist abi ja ka puumaterjali ehitamise tarwis. Karjast. Leisi malda tahetakse kaheklassilist  ministeriumi kooli ehitada. —Ka Persama malda tahetakse sarnast kooli asutada. 20. Nowembril  oli wolikogu selle asja pärast koos. Otsus jäi aga tegemata, sest et walla ametnikud rahwaga ligemalt kooli üle rääkida tahawad, et pärast kulude maksmise juures mingisugust segadust ette ei saaks Kuba kuulda, olla Leisi wald endise koolmeistrite  wilja>palk 1 külemat pere päält rahaks muudetud ja wolikogu olla iga koolimaja küti jaoks üle talwe 5 sülda puid lubanud ja igale koolmeistrile 30 rbl. raha palka aastas. Leisis on 6 külakooli, ja nõnda maksab siis Leisi wald külakoolmeistritele kokku 180 rbl. On näha, et ka Saaremaa ivallad oma koolide eest paremini hoolt kandma hakkuwad. P. külas olnud neidude ja peidude niisugune äge tüli, et külakubjas rahu käinud tegemas. Sel aastal on sü» pool üks „praakel" palju puid, iseäranis kuuse puid. Tallinna paberiwabriku  tormis üles ostnud, mille läbi karjalased hääd teenistust lootawad saamad. Harjumaalt. 25. Now. jäi raudteeteenija Hans O. Lagedi jaamas kell 11 e. l. kaubarongi rataste alla, mis tal mõlemad jalad ja parema käe maha lõikasimad. Rong peeti kohe kinni ja toodi raskesti haawatud meei Tallinnasse, kus ta kell 10 õhtul suure walu sees hinge Heidis. Ta oli 42 a. mana ja jäiwad teda kolm last leinama. Peterburist. Keisri Majesteet on Kõigearmulikumalt  luba andnud, terwes riigis andid koguda Kreeta saarel hädas olewate inimeste jaoks, olgu nad mis rahwusest tahes. Dwinskist. Baron Moritz Hirschi lesk on Dwinski linna juutide elementar-koolile 20,000 rbl. kinkinud ja ühtlast tõotanud, igal aastal 2000 rbl. koolile abiraha anda. Odessast teadustatakse „NowoSt'ileet sääl neli päratu suurt supeluse kohta fisse langenud. Purustatud koht on mitu tuhat ruutsülda suur. Esialgu kuuldus paukumist, kuna maale praod fisse iõiwad, selle järele langefiwad määratu suured mürakad maad merde. Kahju on aimamata suur. Maa langemine kestab ikka edasi ja Shwardab hirmust hädaohtu tuua. Harkowi kubermangust teatab säälne kubermangu  ajaleht, et 19. Nowembril BalashowSki raudteel postirong teewahi hoolsuse läbi hirmsast hädaohust pääsnud. Ühes kohas käib raudtee pikk Dnjepri jõe kallast, kus kõrged kriidimäed järsku üles tõusewad. Rongi tulekul kuulnud teewaht, et mäekülg hirmsa kohinaga tee pääle langenud, ning tema hädamärkide abil jõutud mee! rongi wiimsel silmapilgul kinni pidada. 70 töömeest puhastanud teed mitu tundi, enne kui rong läbi pääsnud. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Wene saadik würst Urussow  Brüsselis on säält Parisi Wene saadikuks nimetatud. Kuubast tulewad erateel teated, mis HiSpania lehtede roosiliste sõnumitega sugugi kokku ei käia. Nende teatede järele on Kuubas 800,000 HiSpania sõjameest hospidalites haiged maas. 200,000 sõjamehest, keda mässu algusest saadik sinna on saadetud, on praegu weel waewalt 70,000 sõjale kõlblikud. Mässamise lõppemist ei ole aga niipea sugugi loota. Hiinamaalt saab Inglise leht „TimeS" sõnumi, et mõne nädala eest wiis Wene ohmitseri olla Hiinamaale jõudnud, kus nad sõjamäe juhatajateks  halkamat. Ka Hiina tolliametnikkudeks nimetakse wenelast. 50. Saarlane 1397 Vastutaja toimetaja: Hartwig Tast. e»aä. seo.