käekäik õitseda wõib, et ainult see rahwas auus rahwas wõib olla, ja et ainult see rahwas õige kristljku rahwa nime wõib kanda, kes ka rskra h w a s on- Et see nõnda on, siis jääb minu kõige suuremaks soowiks, et ka meie rahwas karskuse poole hoidma ja alkoholi põlgama halaks ja seega ka enesele teiste ilma rahwaste keskele auusa koha muretseks. Tehku siis seda igaüks, kes oma rahwa õige liige tahab olla. Karskuse asjanduse  poole hoidmine ci too ju kellegile muule suuremat kasu, kui karskuse asjanduse poole hoidjale endale! 1,. lul. Isamaalt. Kuresaarest. „Arensb. Woch." kaebab, et Kuresaare linna maksud liikumata waranduse päält mäga kõrgeks olla kruwitud. Seaduse iärele wõida liikumata waranduse sissetulekust kõige rohkem 10°/» linna kasuks nõuda, kuna praegu juba 9'/«°/o wöetakse nõnda et ainult Va°/o kõige kõrgemast  lubatud protsendi piirist puudu on. Et nimetatud  maksumaksmine rahwale raske on, olla maksu suurel hulgal wõlgu jäämisest näha. Sellepärast  soowib leht, et seda maksu peaks alandatatama.  See on soow, mille täide minemist paljud  ootawad. Edasi kirjutab tähendatud leht, et Kuresaare majaomanikkude pääl seaduse wastasel kombel uulitsate ja trotuaride tegemine ning parandamine  seista, sest et see linna seaduse § 138 p. 10. põhjusel linna, mitte aga majaperemeeste, kulul peab sündima. Muidugi oleks see meie linna majaomanikkudele  suureks kergituseks, kui nad nimetatatud  kohustest lahti saaksiivad, kuid asjalugu ei ole siin selleks weel mitte küllalt põhjendatud. Ehk küll § 138. p. 10. on öeldud, et linna kulu pääle ka uulitsate korraSpidamine aimatakse, siiSgi ei wõi meie ainult sel põhjusel Kuresaare linna majaomanikkusid ülemal nimetatud kohustest wabaStada. Linnaseaduse Z 71. p. 5 põhjusel loetakse uulitsate ja trotuaride parandamist ja korraspidainist majaomanikkude kohuseks. Sellest kohusest wõiwad nad ainult siis lahti saada, kui see kohus, linna seaduse H 03 p. 7. põhjusel wolinikkude koosoleku  otsuse järele linna kulu pääle ümber wiidakse, missugune otsus Z 7S. p. 2 nõudmisel sisemiste asjade ministri poolt kinnitatud peab saama. Kui Kuresaare wolinikkude kogu sarnase otsuse on teinud ja see ministri poolt kinnitatud, siis on muidugi majaomanikud ülemal tähendatud töödest wabad, kui mitte siis wõiwad nad ilmaasjata Z 138. p. 10. üle rõõmustada. Pääle seda ei ole ju selles paragrahwis mitte öeldud, et just kõik linna uulitsad ja trotuarid linna kulul psanmd korras peetama, waid ainult need, mis linna „rehnungi" pääl seisawad (asõnsiu ua oiusr 'b ropsis,), millel ainult siis oma õige tähendus wõib olla, kui see majaomanikkude kohus seaduse teel linna kohuseks on läinud. Teiseks tuleb siin weel üks teine nähtus ette, mis ühe osa meie linna majaomanikkude õigusi selles küsimuses kitsendab. Kõik need majaomanikud, kes uuemal ajal, kgS linna wõi kiriku maid on omandaiMh, on ennast kontraktide läbi kohustanud,  uulitsaid oma piiri ette ehitada ja korras pidada, mida nad ka muidugi täitma peawad. Nõnda ei ole stis räägitaw küsimus mitte küllalt selge ja nõuab weel seletust. p. 19. Sept. ISS3. KoerteseaduS on juba mõni aeg Kuresaares maksaw olnud ja meie oleme ta wilja näinud. Nähtud wili on aga siin mitme sugune. Kasulik  on see seadus muidugi linna kassale, kuid kõigeparem  mitte linna korrale, ehk küll hakatuses arwati, et uuS seadus koerte asjus linna korda pidi parandama.  Tõsi on ju, et siin uue seaduse läbi suur hulk koeri ära kadusiwad, mis muidu linna mööda ümber huitastwad, kuid selle waStu astus üks kole elukas jälle asemele, mis linna elanikkude moralikku  tundmist ja ühtlast ka linna auusat korda rikub. See kole elukas on koerte kinni püüdmine. Missugusel kombel see sünnib. on kole -vaadata. On „koertekubjas" koerale lingu kaela wiskanud, siis ei pane!a kõigewähematgi rõhku selle pääle, et koera -vähese waeivamisega onia kasti sisse topiks, waid see sünnib suure piinamise läbi. Koera saab lingu järele taga »eetud jnd. Mõnikord wältab sarnane piinamine kaunis hulga aega, sest et koer wastu punnib. Sagedasti sünnib kinnipüüdmine päewa ajal ja turu pääl ja sel teel peawad siis inimesed sarnast pilti päält -vaatama. Et see rohwa moralikku tundmust  ja auusat korda rikub, on ju küllalt arusaadaw. Siis on sarnane püüdmise kord seaduse wastaline,  sest et seadus loomade piinamist keelab. Üleüldse wõib ütelda, et koerte seadus praegusel kujul mitte aja kohane ei ole. Paar sada aastat tagasi siis ehk oleks ta läinud, nüüd aga mitte enam. Siin peaks teine kord sisse seatud saama. Teesid selleks on ju küllalt. Miks siis peab just koeri kinni pilutama ja neid waewama. Koerte, maksu wõiks ju sel samal teel sisse nõuda, kui hobuste maksugi, ilma et neid kinni püütaks. Kui aga siiSgi mitte kinnipüüdmise korda ei wõi kaotada, siis peaks linna walitsus tingimata kahte asja jalule seadma: esiteks, et koerte kinni püüdja ennast kõige -vähema koera piinamise eest peab hoidma ja teiseks, et koerte püüdmini ainult hommiku  wara sünniks. See ei oleks mitte üksnes auusa korra ülemal pidamise kasuks, waid ta saaduks weel ühle teist halbtust kõrwale. Praegune kord on ka selle poolest wäga tülikas, et päewa ajal palju koeri maalt iinna tulewad, kes kui ilma märkideta, sagedasti kinni püütakse, ehk neil küll seaduse järele täieline õigus on linna tulla ja ühe kuu aja ilma maksuta linna ilu waadata. Koera omanikule on aga see muidugi pahandaw, kui tema koera seaduse wastu piinates kinni on püütud ja kui ta selle eest weel kinni püüdjale 25 kop. tasu peab maksma, pääle selle weel koera ülemal pidamise eest 20 kop. paewaS. Üle selle peaksiwad koerte omanikud ise ka nii palju mõistlikumad  olema, et priitahtlikult koerte päält maksu ära maksaksiwad, see wähendaks kulu ja kaitseks 'Md korda. Ise asi on see, kui koera omanik sel teel oma koerast lahti tahab saada, mille häwitamiseks  ta -vastase! korral kulu oleks kanda pidanud,  mis aga sel juhtumisel linna kassa kanda jääb. Kinni püütud koerte „wäljalunastamise" korral nõutakse nende omaniku käest ka 25 kop. kinnipüüdmise tasu. Et koerteseaduse järele kinni püütud koerte eest, pääle linna hääks maksetawa maksu, ainult koerte ülemal pidamise ja rawitsemise  eest 20 kop. päewa päält nõnda on lubatud, siis on ülema! lähendatud maksu nõudmine seaduse wastaline ja tuleb ära kaotada. 29. Augustil oli siin -virmaliste wehklemist näha. 3. ja 4. Septembril möllas siin kange torm, mis iseäranis maal kahju on sünnitanud. Kaarmalt. Endine Kalmu kõrts, Kaarma  kihelkonnas, on 4. Septembril keskpäewa ajal ära põlenud. Sisse olla 45 koormat heinu ja weel teist muud kraami jäänud. Kahju olla 500 rbl. suur. Kõrtsi olla üks 12. aastane poiss põlema pannud. Poiss on kinni -võetud ja ka oma süü üles tunnistanud. Õhtul enne nimetatud  päewa on säälsamas kihelkonnas ka üks saun ära põlenud. Mustjalas hakatakse wallakoolisid paremale järjel- wiima. Tühisemaid üksteise tigidal olewad koolisid tahetakse ühendada. Pühast tuleb meile rõõmustan- sõnum, sõnum mis Pihtla -valda auustusega ehib. Sääl olla -valla wolikogu rahwa hariduse põllu pääle astunud,  et seda põldu parandada ja kohendada. Nimelt teinud wolikogu otsuseis, Pihtla -valla Kailuka ja Äkana mõisa külade jaoks uut üleüldist koolimaja ehitada, sest et nendes külades wäga wiletsod koolimajad olla. Seda wolikogu otsust tuleb terwitada. Wist on ta esimine, selle sarnane otsut Rukkiuss on Pühas mitmel pool rukkiorasele  palju kahju sünnitanud, nõnda et mõnes kohas teist korda vn kütitud. Tallinnast. Põllumeeste seltside asutamiseks palub põllutöö ministri herra ringkirja läbi mõisnikkude  esimeestelt toetust ja edendamist, kuna-viimastele  nende seltside uus normal-põhjuskiri mitmes  eksemplaris kätte saadeti. Kuberneridele palub  ministerium kõigi seltside üle, mis nende lubaga asutatakse, põhjalikka teateid. Liiwimaa ökonomia sosieteedi poolt awaldatakse  järgmist teadaandmist: Nagu endistelgi aastatel, nii tahab Liiwimaa ökonomia sotsieteet ka 4. Balti põllutöö kesknäituse ajal Riias põllu- ja metsapidajate awalikka koosolekuid toime panna z seepärast astus sotsieteet Eestimaa põllumeeste  seltsiga ja Kuuromaa ökonomia seltsiga ühendusesse. Et wäike krundi-omanikkusid ligi tõmmata, on sotsieteedil nõuu, kesknäituse ajal awalikka ettelugemisi põllutöö asjade üle ka Läti ja Eesti keeles läbirääkimistega (diskussionidega) ära pidada. Kõik need koosolekud peawad niihästi  harutatawate osjade, kui ka koha ja aja poolest näitusega kõige lähemas ühenduses seisma. Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Esterhazy, kange Dreyfusi  wastane, oli Prantsusmaalt Londoni põgenenud  ja sääl seletanud, et tuhandest dokumendist, mis Drcpfusi asjus olemas, 600 wõltsitud olemal.  Tema ise olla ainult tööriist oma ülemate käeS olnud ja tahtwat kõik ülestunnistada. Dreyfufi protsessi läbiwaatamise asi on juba kohtuministri  Sarrieni kätte antud. Kohtuminister Sarrien on dokumentide läbiwaatusel seletanud, et Dreyfus tõeSti ilmasüüta on, aga olla näha, et üks teine süüdlane olemas on. Uus Dreyfust protsess peetakse ühes wäiksemas linnas ära. Üleilmline rahu-ühisus Londonis on Wene Keisrile ta rahumanifesti eest õnnesoowikirja läkitanud,  millel 200 allkirja on. Selle ühisuse liikmed  on rahwasaadikud Inglise parlamendist, niihästi  ülem- kui ka alamkojast. Oma kirja andsiwad  nad Londoni Wene saadikule edasisaatmiseks Austria keiser on oina alamatele kirja awaldanud,  milles tema keiserinna surma üle leinasõnu  kõneleb ja ütleb, et need kaastundmuse ja kahetsuse awaldused, mis sel õnnetuse korral temale ja riigi rahmasle poolt osaks saanud, temale kõige paremaks troostiks on ja temale jõudu annawad, omas Jumalast seatud ametis tööo edasi teha. KirjaS on iseäranis need wiimased sõnad tema alamate seas tähelepanemist ja rõõmu äratanud, sest et ühtelugu jutud liikumas oliwad, nagu tahaks  keiser Franz Joosep enne surma auujärjelt lahkuda. Nüüd on tema seletanud, et ta tõõs kõige paremat troosti ja kinnitust leiab. Paar Austria Tschehhi lehte toomad üleskutse Austria rahmastele, nüüd omawaheiistele tülidele lõppu teha ja rahuaega atgada- Keiser on nüüd otsustanud,  et keiseriuna surma pärast mitte tema -valitsuse  Sv a. jubeli pidustusi ei peeta. Senini ei oodanud keegi juubeliaastal mingit uuendust, nüüd on aga niihästi ministeriumi kui ka riiginõukogu poolt käsulist tegewust oodata ja on loota, et riigi üksikutele osadele omawalitsus tagasi antakse, et segadustest pääseda. 88 aastase Rooma paawsti termis läheb ikka kehwemaks. Praegu räägib ta üksnes mähe ja seda üsna tasa; kirjutada ei suuda ta enam ja mõtlemine wäsitab teda. Ta mõtted on nii segased, et ta kümme korda ühte ja sedasama palwet algab, ilma et ta seda ise märkaks. Politikast ei suuda ta enam osa wõtta, maid on kõik sellesse puutumad toimetused riigisekretäri kadrinali Rampolla  hooleks andnud. Paast Leo XIII. on 2. Märtsil a. 1310 sündinud ja on praegu walitsejatest  würStidest köigewanem. Nagu Rooma lehed jutuStawad, nimetab ta sagedasti naljatades kardinali Gotti't enese troonipärijaks, aga watikani  (paawsti lossi) ringkondades peetakse seda nalja tõeks ja arwawad, et ta kord tõesti Leo järeltulija saab olema. Kadrina! Gotti on praegu A 39 S aarlane 1898