ja mitmed lahtimise-majad maha põlenud. Enamist igalt poolelt tulewad head sõnumid ilmade ja põkuwilja üle. Samara kubermangus on aga Viimasel nädalil lund sadanud ja Odessa kubermangus on rahe peale 1000 desfätini wilja maha löönud. Mõnda. Suurest tulekahjust Longus Point'i segameeliste  majas, 9 Inglis penikoormat Quebeki linnast KanadaS eemal, millest hiljuti lühidelt kirjutatud sai, on laiemad sõnumid tulnud, mis endist lühemat sõnumit igapidi  tõeks tunuistawad. Kuida tuli lahti läinud, selle üle ei teata weel ühtigi; arwata olla aga, et pahad ehk pöörased inimesed tuld pannud on. Haigeid olnud seal peale tuhat; selgest ei ole nende hulka üleS autud. Rohkem  kui 150, enamist kõik need, kelle ase pealmise korra peal oli, on surnuks põlenud; nemad oliwad omais üksikkamriteS  luku taga ja ei peasnud wälja. Mis seal kõiki hirmsas hädaS sündinud, seda wõib lugeja ise arwata. See oleks wist ka terweid inimest pööraseks teha wõinud. Kõige kurwem lugu selle õnnetuse juureS olla, et palju segameeliseid ara jooksnud on, metsades redus elab, seal nälga ja kõiksugust wiletsust kannatab ja ka ümberkaudsele rahwale hirmu teeb. Kui palju neid seal on, seda õieke ei teata, neid arwatakse aga umbes 100 olema ja niisama palju on wigastatud, mitmed nendest nii raskest, et nende elu peale lootust ei ole. Ka peastmise-mecstekonnast on mõned raskest Vigastatud. Härjapõlwe-rahwas AsrikaS. Sellest ime-rahwast, kellest palju räägiti aga wähe teati, on Stanley ühes kõnes Londonis järgmist aru annud. ,Juba wana-isa Homer (Wana-GreeklaSte kuulsam kirjamees) on sellest rahwast midagi teadnud. See weike rahwas on uhkeid Pharaofid, Babyloni ja Perfia kuulsaid Kuningaid  ja Rooma Keisreid ära iganud: peale 50 aasta- sadant elab see rahwaS omal kodumaal. Awrliko'õ, nheS paikas Zturie jõe ligidal leidstwad meie nälginud kaasalased  esimest meest ja naest sellest weikeft inimeSte-tsuust, keS kesket harimata Edenit plantanisi koorisiwad. Arwata wõib, kuida need weiked loomad kohkusi vad, kui järsku 6 V-jalga kõkged mustad SudaneSlased nende ümber seifiwad.  Minu Sanstbarlased aga, ikka pehmemad kui SudaneSlased, ei lasknud neile mingisugust häda keha. Nemad tslwad neid minule näha, just nagu nemad W enemuistse mammuthl kihwa ehk üht teist ime-aSja loonud olekstwad. Kui need mõlemad nüüd wöriseteS ineie eeS seifiwad, andsin mina mehele nime Adani ja naesele Ewa, wist sündsamad, kui Bnkakurn ja Akikowa, kuida nemad ennast ise nimekastwad. Ja kui mina nüüd seal seisin ja nende peale waatafln, kui maailma kõige wanema rahwa järeltulijate peale, fiiS oli minu imeSkuS suitrem, kui mõni tooruSlane ehk arwab. Waesed Greeka kangelased  ja Juuda rahwa esiisad, k»I wäga kahwalastwad nende estwanemake sugusõnnmtb nende inimesekeSle waSla! Need mõlemad et teadnud aga ühtigi seesugustest uhketest tundmustest. Nemad seistwad seal oma kahtlaste nägudega  wärisetes, mille peal selgest küsimine seisis! ,Mst tuiewad need suured inimesed ? Kas taha wad nemad meid ära süüa Mees oli 4 jalga pitk, naene weel lühem. MeeS wõiS umbes 85 naela kaaluda. Tema nahk oli pool-põlelakud leliSkiwi karma. Loodusliku waiiunandete  poolest oli tema wist kõigest meie mustust kaasalastest  üle. Puutööd oSkas lenia näituseks paremini, kui keegi meie keSkist, teadis, missugune pnnmili termis ete hea ja missugsed seened kihmtised on. Tema mõis meid selgest  juhatada, kuida melsast läbi saada. Meie moonaotsijad  woiwad umbeS 50 neist härzapõlwe-inimeStest kiuni Võtnud olla. Kõige suurem oli 54 talli pitk; muidu kõlkus nende pikkus 39 ja 50 lolli mahel. Ühes metskülas  elawad nendest ikka 20 kuuni 100 perekonda ühes kooS. Kõigist kõiki elab neid Jhuru ja Jturi mahel umbeS 2000 Perekonda wabas rändajate-elus, Kesk-Astika määramata  metsa igaweseS widemiknS.^ Kiriku teatused. Ja <, aiNrNus. MS Uiud Edgar RiMw. Mn»a Wilwg.  August KM,». N-kolal LiUep. August MlaS. Evalt Nudi. Erust KomstS. Bikivr RelnauS. Otto Jaslcr. Sostc PautS. Marta Parma. Mdr RovS. GvNlleb S!«bmann. Antonit Elwlnc Krain. Arvolt Ornrwclt. Artur Hugo Murel. AureNe Marit Rostln. Hilda Smielc Waiaogu. Rigma Elisabct Lukter. Albrrt Adolf Parm. Jrantttt Riidas. Maet u d , Kart Auvltsche. endlae aoderohwits?r.  67 -akt. Hermann Poldvlt, 1 aasta. liiri Tomsvn, kojamees, AS aastat. Rosakle Semenov. 6 aaSk. Aleksander Tomderg 24 a. Wilhelm HüUdmonn. laeawameeS, 57 aaSt. Ivan Kaego, soldat, 21 aaSt. Juhan Barvni, wüljaiecnirmd soldat. 41 aaSt. Hans Nippe?, maja omanik. 58 aaSt. Aima Adoson, lesk, 72 aaSt. Hans Wachmann. raudittwahi, 32 aaSt. Aletsaader Grabi, lukusep, 27 aost. Hans ProshaM, endine Rehata peremees. 73 aaSt. Alvlne Nosalie Reilik, 4 kuud. Helene Hradetzti. Pauli naene 70 aaSiat. Mari Nrat, lesk 72 aaSt. Truuta Nrllnberg, lesk 7ö aaSt. Johann Sottliebow. malniiwaloja. 2? aaSt. Adolf Leonhard «lnmenthal, 1 aasta. PUda.Waim u . k i r i lu ». NiStilud - Mart ha Getdik Maetud: tios-rrisell Jakob Luige», 4b aaSt. mana. Aa ar c« ri r tku » Ristikud: Mbrechk Leopvtt Helde. Alice Marit Steberg. AgneS Cltsabeih Mal.hiestcn. JohanmS Eduard Koppermann. TltalhNbe lahanna Kruus. Olga Wilhelmini Nero. Hilda Salanine Karmann. «itkjandrr Gcvrg Toel. Minna KrtSlme Ersp. Julias Friedrich Portmaun. Helene Uurelie Silberk. «lekfauder  Gukerderg. Richard Radctt Tamm. Helene Aalariine Palm. Johannes Friedrich Marriiow. Alide Liselie Altsep. Heinrich Fmdl. nand Radiug. Elise Johannes Orras Ewald «ltmet». Arnold Kon. slamin Tammal. JuNus Pauk-ne Tulpe?. Konstantin Voldemar Vogk, M aetad- Voldemar Albert sSanl 4 kuud 14 p. wana. Cmllie Pvlna W p. w. Oloa Wilhelmini Nero IL p. w. Guötav W-ldemar JllrgeuS 4 l. ItZ p. w. Marie Helene PreiSmann 22 p. w. Scma Surma>m 20 a. 9s.iip. w. HanS Kasterbursch 53 a. 8 k. ZS p. w. Friedrich Peterson S 3 a. w. Madli Ltkcrt 29 a. » k. S p. «. Hans Tedder SS a. 2Y p. o>. vernhard Hermann Peet ta. 10 k 1b p. w. Beena Dllna 20 a. II k. 21 p. w. Jaan Limson S t. b p. w. Unna Kelping 33 a S k. 19 p. w. Karl Wttttrlmg b a 10 k. 3 p. w. NNHkel ÄaSfeld L 3 a. II t. 29 p. w. August Gtieglltz 25 a. 2 k. w. Eduard Johannes Guchftn?  4 k. 3 p. w. AiMo«so qossxxo». Aexõ, SZ-?o b!s- ISSO. TrSNwd Ligl-t »?«. »Irkj,,« tsvee« wlaxa. Teadaand inised. meie lehe )5 Tallinna s er peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teada andmistes kuulutud saawad. niisamati ka Lindforsll Pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud telli nüsi waStawõtta ja toimetada. Tellimi>e hiud on 18W aasta peale: postiga ehk kodu Kätte saata aastas 3 ruöka Kop poolaastas 1 „ 70 „ TaMunas iseärakuna aaslas 2 pOolaastas i 40 kop. 40 .. Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herva pagarimcister Mieetvnmnn Tallinnas Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib ..Talliaaa Sõbra" Imaas. UWU > s völlutnaod kaob rendi vealt?' mõisa põllumaad saob rendi pealt" autud. Loomalast ja elutoad on harimata  maa peal, Holohiuo Warikawi raudtee, jaama Beiajaft. Ligemat teadust saab wallawanema Heinrich Pud-! dersen i juurest. ! !K8 wakamaad, põllumaad ja see juure tar-' jwilit heinamaa ja karjasmaa, Tapa.jaemo > ligidal, wbib kohe rendi peale antud saada 1 ) Ligemat teadust annab Tapa mõisa walttfus Kunstsönikut kui 1 WiMMchati, Z»pkri>>jossijl>ts! K«ii>iti selle aasta kõige paremast seltsist HM" nmiiimad odawa hinnaga ! Georg Riik, TartuZ. Woldemar Bolk, , Droegemüller Nakweres. Gebr. Müller Tbeovor Hapsalus. ! X xx^^^ E? 8 limaa rnywa » » wanail setW on wee! saada Lilldsorsl triikimjss, HMmas. «Kaia-Milsas.