on ka RakwereS koolmeistrite ofawõtmine Wene-keele kursustest wähene ja neid et saada fiis ka mitte täides laiuses antud. Ainult 9 koolmeistrit on ennast osawõtmiseks  üleS annud. Wilud ilmad ja öökülmad on Rakwere'S ja ümberkaudu õrnematele taimetele ja puuwtlja-õitele  palju kahju teinud. Lehekuu 27. pääwa homikui  on thermometer 0 alla langenud ja maa kergest külmetanud olnud. Seesama leht hoiutab jalutajaid linna ümberkaudu ja annab nõuu, ainult mitmekesi wälja minna, et tooruStatud, lojuse-sarnasete meeste kätte ei sattuks. Üks seesugune roojane on seal hiljuti üht jäletumat  lojuse-tegu teinud. Maalt. Lehekuu 26. pääwal on Hageri uue kiriku põhjuSkiwi pidulikult maha pandud, mis Eestimaa  Kindrat-superintendenti osawõtmisel tehtud sai. Wilu ilmade ja öökülmade üle kaevatakse mitmelt poolelt. Alutaguse-maal on öösel wäSta Lehekuu 23. pääwa mitmes paikas kange külm oluud, mis täides õitsemises seiSwatele wiljapuudele palju kahju teinud, ja mis järel jäi, seda on külm järgmisel öösel häwitanud. Weel rohkem kaebatakse Liiwimaalt. Nenda kirjutatakse W!a'st Lehekuu 26. pääwal: /Raudteerong,  mis heile PihkwaP tuli, oli lumega kaetud. Reisijad,  kellest mitmed ranya poole ruttafiwad, räägiwad, et kõigil teel Walga ja Segewold'i wahel kange külmaga lund on sadanud, nagu talwel. Wäljad ja puud on lumega kaetud olnud. Seesama-sugused sõnumid tulewad ka Riia- Mnähurgt raudteelt/ Niisamati on lugu Peeterburgis ja ümberkaudu olnud. „P ü ch t i z i-" m ä g i (Kuremägi),  nimetatud ,Jumala-ema Alutaguses, on pealinna lehtede sõnumite järel kötkiS omas suuruses, 21 dessätini 800 ruutsklda, wäljaomastämise alla antud ja saab Greeka-katholiigi waimuliku ressori omaks. Peterburg'ist. ' M a j estät Keiser ja Keiserlikud  Kõrgused Suurwürsti-prinzess Olga Aleksandrowna ja Äüurwütst Aleksandrowitfch on Lehekuu 29. pääwal  Gatschtna'st Majestät Keisripraua  suwimõisa  elama läinud. —Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärij a reisust kuulutab Malitfuse Teadaandja" järgmist telegrammi Sungatschinskaja'ft, Lehekuu pääwast: KõrguS Auujärjepärija Cäsarewitsch reifiS Lehekuu 21. pääwa homikul posthobuStega  Kindral-kubernör Baron Korffi, Rannawaldkonna Kuberuöri jq kaaskonna saatmisel Wladtwostokist ära. Kohtud, sõeawägi ja kõik rahwas wötfiwad Keiserlik Kõrguse  saatmisest osa. Greekamaa Prinz Georg, kes mereteel  Eurypa'Sse tagasi reisib, niisamati ka laewustiku pealikud,  jätffwad Keiserlik Kõrgusi linnast wäljaspool Nikolskoje's  Jumalaga. Auujärjepärija pidas laagris söeawäe  ülewaatamist, millest ka Jdafiberi 1. küttide-bataljon osa wöttiS, mille Ülemaks Keiserlik KõrguS hiljuti nimetatud  on. Lehekuu 24. pääwal astuS Ketserlik Kõrgus nendesamade saatmisel Amuri-seitfi aurulaewa ,Jngoda" peal sõidule Sungutschi ja Ussuri jõgedel/ Moskwa'st. Õõsel waõta Lehekuu 28. pääwa läks Sretenski lijmajäuS tuli lahti, kuhu Keiserlik KõrguS Kindral-kubernör juure tuli. Kaks puumaja pölesiwad maha ja mitmed teised saiwad kahju. Teine tulekahju oli Moskwa-BrejN raudtee wakshallis, kus selle pealmine kord maha pöleS, milles kontor ja raamalu-pidamine oliwad. Mohilewi kubermangust, üks suur tulekahju on Lehekuu  12. pääwal peq kõigi Gorki linna häwitanud. UmbeS 400 maja pölestwad maha, nende keskts kõik awalikud majad. Kaitsule alla oli wähe antud. Õnnetus olla tulepanemisest tulnud. Krimmist kirjutatakse tuba k a--ka swata m is e alanemisest: Krimm'iS oli üks tähtjas asi sealiseõ põllutöös ja jõudis 70nemate aastate ja esimeste 80nemate aaState sees täiele kosumisele. Nenda sai maa, mis wiinapuude ja teiSte wiljapuude all seisis ja palju kasu ei toonud, tubaka-kaSwatamisekS wsetud. Keskmistest 80nematest aastatest saadik ei ole aga tubakakaSwatamine  Krimm'is mitte ainult kahanenud, waid on ka wäga kangest langemas. Juba aastal 1886 oliwad tubaka hinnad palju alanenud ja oliwad mitmed tubakakaswatajad  sunnitud, seda maha jätma, kui ennast mitte täitsa waeseks teha ei tahtnud. Mitmed tubaka-kaSwatajad  on kõikt oma warandust kautanud. Pea-aSjas tuleb see tubaka-kaSwatamisest Kaukasuses, kuS maa ja tööjõud nii kallid ei ole. Teine põhjus on tubaka ikaldamine  aastatel 1887 kuuni 1889, kus wähe tubakast saadi ja ka see sant oli/ Nertschiuksist. Serentuisksi mäekaewanduses on Söeakohus  wangitööle saadetud Burin'i ja Agurjanow'i wasta protsessi pidanud, kes ühe neli inimest suure perekonna hirmsast ära tapnud oliwad. Mõlemad saiwad wõllasurmale  mõistetud. Ilmade- ja pöllu-sönumid kõigist riigist. Soomemaalt,  Lehekuu 26. pääwal: .Mitmes paikas Soomemaal  külmetas ja sajab aeguti lund/ Wolsk'ist, Lehekuu 27. pääwal: „Siin on wihma sadanud ja kaswamine  on elustatud. Ilm on külm/ —Kharkow'ist, Lehekuu 26. pääwal: .Wihm on wiljapöldufi palju parandanud.  Loodetakse head heina- ja keeduwilja-faaki. VZihm käis üle kõige Kharkowi ja osalt üle Kurski ja Zekaterinslawi 2B. pääwal: ,Suwiwili  ja rohi kosuwad filmanähtawalt/  Nertschiusklist,  Lehekuu 28. pääwal: jögkdcs on kõrge. Teed on põhjatumad; post Tomsks'ist on 20 pääwa wiiwinud/ Koslow'ist, Lehekuu 29. pääwal: .Külmad wiimasetel kolmel pääwal Häwitastwad meelonid ja keeduwilja-istandused, ja tegiwad mitmes paikas pöllnwiljadele  suurt kahju/ S ewsk'ist, Lehekuu 30. päawal:  .Heile öhta saiwad kange lõune-ida maru-tuule läbi linnas ja ümberkaudistes külades palju häwitust tehtud. Ristid kirikutornide otsast saiwad maha paisatud, majade katused ära puhutud, aiad laastatud. Ka täna on ilm tormine/ Sara t o w ist, Lehekuu 31. pääwal: .Pärast pitka põuda on rohkest wihma tulnud. Wiljasaagi  lootused o« selle läbi tõusnud. Hejle sadas kange tuulega rasket wihma. Wolga jõe peal on mitmed alused põhja waj unud ja kaupmees Seliwanowsi auru-saeweski on wee all/ Iseäralised ja uuemad sõnumid. München'ist, Jaanikuu 9. (Lehekuu 28.) pääwal: Wana-Baiersis oliwad heike mitmed rasked köue-mürista- mised, mis lahi mitmed inimesed surmatud ja 12 tulekahju  sünnitatud saiwad. L i n z'ist (WStria'S). Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.) pääwal: KahakondadeS > Laakirchen, Altnang, Ohlstorff, Schwanenstadt, Kirchdorf, Pfarrkirchen, ja Meukirchm oli hirmus kSue-mürtStamtne tormiga ja rahesajuga. Kõik pölluwiljad on häwitatud. Wälk sünnitas 12 suurt tulekahju.  Wiin'ist, Jaanikuu 12. (Lehekuu 31.) pääwal: Tunaheile tegi kange maru rahesajuga Galizia s wiljapöldudele  palju kahju. Beresowiza's ja Wielka!S bäwitas maru 90 elumaja ja surmaS 20 inimest. Brody's on mitmed hooned häwitatud ja mitmed lapsed surmatud. Mähren'is tegiwad pilwekatked suurt kahju. Wisewiz'i linnas on uputus. Belgia'st, Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.°) pääwal: Mitmes Belgia maakondas on alalised wihmasajud uputust  sigitanud. Kardetakse suuremat kahju, kui sajud üle ei lähe. Türgi riig i st. Aealeht ,Achbar< kinnitab, Bethlehema tülidel olla FranziskanlaSte peale tungitud. Greeka-katholiigi preestrid olla seal nüüd, kus nemad Prantsusmaa möeka enam ei karda, wäga hakkajad. Jerusalem'a  Patriarch olla tüli kihutaja. Põllutöö ja majapidamine. Sügaw.kündmine: Ustatawad põllutöö-lehed kiidawad sügaw-kündi kerge maa kohta weel rohkemast, kui raSke maa kohta. Sügaw- künniga tahetakse üheltpoolelt maapinna  alumist korbast taime-juurede ligemale toimetada, teiselt poolelt niiskust rohkendada Wiiipane on iseäranis litwa-maa kohta tähtjas, mille pealmine pind kergest ära kuiwab. Kergitatud maapõhjast tõuseb rohkem wett auruwiistl  Ülespidi, kui kswast, ja tasub seda. mis pinnalt ära auras. SiawöZd saamad enamist juba esimese sügawkünniga  läkastamise läbi häwitatud. Sügüw-künni juures Pandagu tähele: 1) Pöllu-pinna sügawandamist wõetagu ainult fiis ette, kui rohkest rammutaba wõidakse. 2) Igal korral sügawandatagü ainult umbes 2 sentimetrit  (umbes tolli). Suurem, järskltk sügawandamine  on ainult siis woimaltk, kui: a. rõhk-kiwi kord läbi murtud ja maa pinnale piab tõõtetud  saama; d. parem, sawisegane põhi maa pinnale tõstetud ka liitvasegase  põllumullaga segatud piab saama; o. mölemitel kordadel piab iseäranis rohkest sõnnikut olema. 3) lialgi ärgu wõetagu Mupinnä sügawandamist rukki-külwi waSta ette, sest rukis ei kannata toorest mulda. 4) Sugawandamine saagu lUpmide, kärtühwlite, nairiste  ja kesa wasta tehtud. 5) Muidugi ei Pia sõnnik sügajasse sisse küntud saama, sest et liiwamaal muidugi wähe rammu taimejuurede  fisseimemisekS on ja sõnnik fiiS nii sügawasse minna wõtks, et juured enam nii kaugele ei ulata. Avsvoieoo qWszspoio, Asyiri», 7-ro Irms IK9I. Tekkitud Ltudf»rv't Pirljit» juures ja kuluga. Teada andmised. meie lehe Tallinna Sõber" peale saawad köitis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1891 aasta peale: postiga e?k kodu Kätte saata aastas 3 ruöla kop. psotaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua aastas 2 ruöla 40 kop. poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lr gejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Miecirrnann Tallinnas, Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kust neid äratuua Võib. - , ..Talünvll Sõbra" Väljaandja Kindsarsl parljad. Lai" ml. Nr. 48 Wj. UM" WiiiM head "MU Inglis seppa-sööd, müüdakse odawa hinnaga J. K. Kuhlmanni luntoriS, Kotzebuk-uulitfaS. WW j« Küllllld mis pruukimises, (pole heaSte' ära-üienta' tnd), niiheasti uued kui wanad saawad õiendatud ja Mwaliseks tehtud. W. Wchotv, ! WaSsesepp jaZmetalliwalaja, Rotermanni poe wastas- Md kaeru mitib J. E. Kuhlmann, Kotzebue uulitsas. Hobuste kaswatajatele antakse selle läbi teada, et kaks Wiljandi mõisas seifawad. Wikjandi möisaWaitfus.