Rootsi Norramaalt Püüdmised Norramaad Rootsimaast.Jqhtads,-ilmuwad  Norramaal ikka selgemini. Nüüd on Storthingis ette pandud, Norra Niiginöuukogu-jäntust StockholmstS ära kautada. Kui KiWNgas RootsimaaDpN, fiis piawad temale selle ettepaneku järel ainult need asjad NorramaaWoolt ette pandud saama, miõ riigi mõlemite  jagude külge ühetasa puuduwad, miS Vähemat et tähenda kui seda et Norramaa Riigi-uöuukogu omal maal oma käe peal walitseda tahab, kui Kuningas mitte Norramaal  ei ole. Kas Storching seda ettepanekut wasta Võtab, fee on muidugi weel teadmata ja Saksamaa lehtede  sõnumite järel pärida ainult Norramaa kõige wasfakupoolisemad  lehed seda lahutust, need kinnitawad aga kange rõhuga, ühendus Rootstmaaga ei olla Norramaale iialgi mingisugust kasu toonud, waid ikka ainult tülideks asja annnd. Ka saada juba Storlhingi sel koosolekul otsuseks tehtud, et Rootsi Koususid wõeraStes riikides mitte üheS ka Norramaa Konsulid cmna ei pia. —lialgi ei ole rahwas Norramaal nii rahuliselt elada ja kosuda Võinud, ei ka nii jõukas olnud, "ui ühenduses Rootstmaaga,  aga rahutumad waimud on upsakat meelt seal äratanud ja kosutanud, ja see on Norralaste päid segaseks teinud. LuxemburgM. Öösel Vasta Jürikuu 13. sl.) pääwa leiti üheS Brüssel ist tulnud kaubarongis kakS rasket bombi, millest ci teata, keS neid raudteele annud. Politsei poolest  saab bombide sisu läbi katsutud. Kuida juba enne kirjutatud, tahetakse Belgias  kindlust mööda Maasst jõge ehitada, et see riik ühel sõe-aeal Saksamaa ja Prantsusmaa wahei mitte ühe ega teise sõeawäe läbikäiguks karwitatud ei saaks. Prantsusmaal  on wäga paha meel selle üle ja Prantslaste ssbrad Belgias, keda seal palju on, fersawad ka murdu selle Vasta, et rahwa raha mitte asjata raisatud ei saaks, kuida nemad ütlewad. Nüüd ou Belgia Parlamentis arutatud, kuida Prantslaste! juba ammu himu olnud on, Belgiast neelata s. o, Prantsusmaaga ühendada. Kui Napoleog üll aMal 1852 ennast Präfidentist Keisriks muutis, siis on juba järgmisel pääwal kuulutus ilumama pidanud, et Belgia Prantsusmaa külge Võetud olla; ainult Keisri ettewaatlikkude sõbrade nõun peale on seda kardetawat nõuu katki jäätud. Niisamati ou Prantsusmaa  poolt üks seesugune himu Krimst sõea aeal ja weel mitu korda hiljetnini ilmunud, on aga ikka Saksamaa  poolt wastapanemist lxidnud ja ainult selle läbi on Belgia naabritest tülitamata jäänud. Siiski mängiwad Prantslased ikka weel Belgia kaitsejaid Saksamaa waSta, kuna nende wõit Saksamaa üle Belgia ifiolemisele wist otsa teeks. Belgia'S ou aga palju Republikanlast ja wabalast igast tõuust, keS isamaa istolemisest ei hooli, kui nemad aga oma tuhinaid täita wõiksimad, ja teiselt poolelt  ajab ka Katholiigi preestrite wägiwald tasasemaid rwgkondafi ühe Walitsuse wasta panema, keS nende kannatamatä  preestrite wägiwalda taltsttada ei suuda. Sedawiifi  nihkub seal ikka rohkem rahwast lõhkujate poole. SchweizM. Kaubaajamise-ühenduse üle olla, kuida Berustst Jürikuu 14. (2.) pääwal telegraferiii, mõlemite maade wplinikud taieste kokku leppinud, Kohtute-departementis peetakse nõuu Auarchistlastc wasia. Nimelt seisab küsimine arutamise all, kas mitte need nuhtluse alla ei psa pandud saama,kellejuuresdynamiti ja teisi lõhkumise-rohtu st leitakse, ilma et neile selleks luba antud oleks. Inglismaalt. Parlamenti ette pandud riigi-majapidamise  eesarwus järgmise aasta kohta, on Inglismaa Wetulemised 90,» millioni, wäljaminemised 90,, millioni nael stärlingi peale arwatud. Maksud ei saa kõrgendatud  ega alandatud. Aaötaft 1887 saadik on sõealaewade, sadamate ja sütejaamade ehitamiseks 14 millioni nael stärlingi wälja antud. Wiimasel majapidamisc-aastal on fissetulemised wälxaminemistest 1,067.000 nael stärlingi suuremad olnud. Parlament saada Jaanikuu teisel nädalil lahutatud. Wassaku-pooline erakond wana Gladstonallga  eesotsas, kes seda elatanud rauka weel kord Miniskerprästdentiks  ja stdawiift Inglismaa Valitsejaks soowib,  tahaks Valimist weel hiljemaks lätta, et rohkem oma jõudu koguda Võiks, aga Waiitfus Lord Salisbury juhatusel  soowtb Varemini uue Parlamenti walimist ja saab seda ka wist korda saatma. Hoidlastel olla suur lootus walimistes wõitu saada ja sedawiist jääks stiS wist Lord Saltsbury ka weel edaSpidi Miilisterprästdentiks, uus maailma rahule wist mitte kahjuks ei oleks. Parlamentis on jälle wigadust Inglismaa sõeawäe asjus arutatud ja neid õige rohkest leitud. Herzog of Cambridge, Kuningapcaua poeg, kaebab selle üle, et soldatid liiga noorelt teenistusesse Võetud saawad; noored mehed alla 20 aastat, keS Indiasse  saadetud saawad, ei kannatada seaiist klimat wälja ja nendest surra sagedast posled ühe aaSta kaikus. Söea wägi ei seista rahwa juures küllalt auustuses; hiljuti weel ei olla üks kirikuõpetaja Horthland'is üht pealikut mundres laulatada tahtnud; et soldatid trahterite-peremeestest  sisse lastud ei saa, fee olla igapääwane nähtuS. Kindral Wolseley pärib sõeawäele rohkem palka; kõrge, palk osta see saladus Muh, millega Cromwell oma sseawäge  tubliks tegi. Soldatid et pidada kauemini teeniskusesse  wöetNd saama, kui kolme aaSla peale; seitsmeaastane  teenistuse aeg kohkutava teist sellest tagasi. (Inglismaal  saawad soldatid paigatud, kohustatud selleks ei ole keegi. ,T. S." t.) Loudou'is räägitakse, et üks Wene laewustik Jaanikuul Inglismaa merewae harjutustele ligidal tulla. Sellele saada niisama uhke waZtawõtmine Valmistatud, nagu witmasel aaSlal Prantsusmaa  laewnStikule PorlhSmould'iS. Prantsusmaalt, Jürikuu 19. (7.) pääwal on Trocadero'S (PariSllS) suur kontsert Weneinaa näljahädaliste heaks antud. Prästdent Carnot' asemel ou kaks tema adjutantidest  seal olnud. Raha olla heaSte sisse tulnud. Wenemaa Saadik Parissts. Baron Mchrenherm, oli nuesle influenzaSse haigeks jäänud, aga mile raskest. As u - maade asj n S seisawad Prantslased taheS cratondas. Ühed pSriwad asumaade agarat kaitsemist ja korraldamist, uti HeaSte Tonkingls, kui LlfrikwS; nred on sõeamehed ja endise Ministerprästdent Ferry sõbrad, keS nimelt Tonkingit ja teisi Prantsusmaa asumaid Lõnnkida.Usta'K laiendama ja korraldama hakkaS za selle läbi Khiinlastega tülisse sattus, mis nii paljn raha maksis, cl tema wMa sed sellest asja saiwad, l.llasi ringkondasi tema wasia wihale kihutada. Teine erakond panb, et asumaad koguni maha piawad jäätud saama. Reed nõrgendada Prantsusmaa  wõimnst Cnropa's mida stin isamaa , nii kibedast tarwis minna. Selle erakonna liiked m BonlangillkaSte riismed ja teised seesugused, kes ülepea Walitsusele kõiksugust takistust ja pahandusi teele kanda püüawad, iseäranis aga itta ja ikka peale Saksamaale mõtlewad ;a selleparast kõiki isamaa , kotkn hoida püüawad. kuna .kaitsemine" nende suus muud ühtigi ei tähenda, kui uut karga suist Saksamaa peale, kellel himu ega asm n ole, sellest midagi omale pärida, miS PrankSlaSte oma on. MaMsus ei näi aga neist erakondadest ega nende soowimMest palju hoolima, waid tahtma! Tonti n gsis iõerööwteid tagasi tõrjuda ja selle asumaa majapidamist sa seespidiseid aSin ülepea korraldada. MadagaÄka r i s seal ise kodurahwa  WMsnsega tchtnd kauba täitmist kannatlikult za ektewaatliknlt taga nõnda ja seal Prantsusmaa kohtuid asntadi, niis käbi see suur, kena ja rikas saar aega> mööda muidugi taieste PranisnSmra omaks saab. Su - d a nlls sa ülepea Tsad-järwe pool seda kinni pidada, mida Oder Siid Archinard ja Humbert seal wõitnnd on. DahomejsiS Kont onu ja Porto-Nowo linnade kinnipidamist,  wahest ehk ka Dahomey ainsa sadama, Whydah. jäädawat wõtmist Prantsusmaa Lääneafrika asumaade külge. Seda plaani, miS koguni mitte weike ei ole. on Parlament wasta wõknnd aga ilma wõitlemiskeka ei saa see wist mitte korda minema m wSitlemised saawad raha maksma, milleks Parlament ka juba 3 mtstioni franti lubanud on ja wist ta lisa wbama saab, mida küll roh kest karwiS läheb, rohkem kui rstlekS arwalakie >a ütelda tahetakse. Kreuzer ,Saue". mi? Võnnc-Amerika kahk! walwamaS oli, on käsku saanud sealt Whydah lahele minna ja peale selle lähemad kodumaalt kat? krenzerit senna. Kodumaalt saadeti Jürikuu 10. (Paastukuu 29.) pääwal 300 merewae-sotdatit Dahomey teele, teisel pääwal  anti neile aga käõkn. Bordeanr sadamasse tagasi tulla; Seuegalstst saadetud mustast sõeawäkst saada Kuningas Haikala taltsttamifkks küll. TeiSte sõnumite järel olla need soldatit wasta pannud za sellepärast lagast kutsutud. Sõda Dahomey'S wöida ülepea mast pärast simlist wihmaaea  lõpetust peale hakatud saada, miS ueli kuud keStab. Muidugi wõib Kuningas Haikala senni palju kahju oha. Znglksuraa ja Prantsusmaa wahel kaubeldakse ühise nõuu Ae, mis läbi sõeariiStade müümine Dahomey Kuningale  keelatud saaks ja mõlemad on sedaka juba täitma hakkanud, niipalju kui see nende eneSte wõimnse all seisab. Jürikuu 11. (PaaStnkun 80.) pääwal leiti Jnwalidide-kafarmi ligidal üks bombidega ja granatitkga täidetud kott. Jtatiast Kuningas Knningaprana reistwad pärast Jtalia rahV»S-öüha BerttnllSse Saksa KeiZrioaoli ruSkäiku Monza's, aaStal 1889. lasuma. Reifwpääw ei olnud meel määratud. — Raha-astadc pärast on Jtalia MiniSteriumts nii palju waidlemst olnud, et Mk Mmistrid  ennast ametist lahti palnstwad. Kuningas cu Mimsterprästdenti,  Marchese di Nudini. hooleks annud, uut MittiSlerinmit kokku seada, kes seda ka wasta wõMttd on. Ühelt poolelt acwalakfe, Rahaminister Colombo lahkuda ükst, teised jääda paigake; keü-ll poolelt räägitakse ka teiste Ministrite taganemisest. Marchese di Nudini jääda raha-asjuS endisele joonele ja riigi seespidise pooliti ka kohta ei saada sellel wahetujel mingisugust järge olema. Tülid . Põhj i- A merika st hendat n d - ri i - kidega Jtalialaste äratapmise pämst New-Orlean'iS, on nüüd lSpupäriliselt lepitatud. Jtalia Saakeke-nna-sekretär  Washingtonis, Jinperlali di Francavista. kes mäheaeal  seal Jtalia asju üksi tallitaS. cn lsthendatud riikide Walitfnse poolest 125,090 franki saanud, sügamiseks surma saanud ZtaiiaksSte omsksete KSkts. Riigid ise oi. sellega lepitatud ja Jtalia korraline Saadik laada Washington tSse lagast minema. KeS surm alud meeSte. «maksete keSktst oma iasumise.osaga rahul ei ole, see wõida Ähendusekohtus  kaebata. Seda tahta küll kõik teha, aga palju sellest küll wist mitte Välja ei tule ja lepitust riikide wahel seeenam et riku. —Monic-Carlo S. Monaco kuulsas wõidu-mängu paikad, on kõitklube-taaljdaegliseik lukku pandud ja 20 inimest kimi wSetud, sest et ftak milmM-padromd leitud ou. Paapst Leo XM. saad pea oma 50 aastasi PiWopi-jubiiärimkt pidama ja 80 Itatia tümas on j»ba komiteed selle pidu korraldamiseks asutatud. J talla Wa titse kulu peale saab San Lorenzo kirik Roomas, tus Paapst vmal aeal Piiskopiks õnnistatud sai, kohendatiid. Uks Prantsusmaa throni ja krooni himustajatest, Prmz Bictoe Napoleon, on ennast Paar su teretaMisele valunud, keS teda aga mitte waSta ei wölnud. Greekamaalt. Achenstst telegraferili Jürikuu 14. (S.s vääw.il, et piirel Greelämaa sõeawägi rõöwlitkga tolku jattnund mi. keS Türgi piuna peal! kuluvad. Röötvli-salgvd saiwad üle Türgis piire tagasi aelsd. DelyanniS oir reiwle läbi PeloponucSst läinud, oma erakounale Parianlenti-wvÜmiSteks hmlesi korjama. Kairost! on Parisst kand» j muunid kullmd, et Grcekamaa.  Konsul Mansmatss teuiatnd ja Poliifrigsk wiidud olla, kiu tema sealife kodurahwa ia GreekkaSle wahei llheS lülk-aSjuS seletust teha on katsunud. Hiljemini on sea! üht Greeklast laga aetud, kes kirikusse põgenes. Serbiast!. Jälle kord on Scrbia'S Minifirite-wayetust vinud ja kolm vut Milnftrit o« eudiAe asemele astunud. Polikika iüeiitdtsf joou? minttmisi ci arwata West aga mitte tulema. - - MwstwaN on drna Plewako Belgradi kaldedralile Ühe uhke preestri-ornaki pildulikkkdekS JumalateeuiSiuSlekS  LihaVSle-kiugtlttsekS jaalUich. Bulg«m«'st. Äskaß kiidetakse Konstanliuopelli Poltt. sc> agarust Dr. Wnlkonnischst mõrlsnkäle otsimise ja kinniwõtmije  jimrey. Mitmele asjade pärast 'adtlrlsi ei peamõrisnkaS  Merdfchan ülepea teiittd klimi wõetnd saaks. Polrlsei osi teda aga pea leidnud ja tuku taha pannud. Mõnelt poolel! arwataksc, tema. olin juba enne käes olnud, kui seda nnmMnlt knnintnli. Et kma ta tõeste nuhtlnse  alla pandud saab, seda loodetakse kindlast, sest Sultan  ise osta seltsiks juhatust mmnd. Bnlgaria WaiiisuS  on Türgi KommSfarial»jekr«tär Neschid B«y'le So> flas ühe amelliw kirja loimelainisekS oma Walitsuse käike annade Kui niiiiv Bnkgaria Watusus selle maa rahu ia kmd.i ülrS pidanud olla, kui see Waiiisus kõiki oma nM üldiseid Väliseid kohust täiluud,  pärimist  söea kulu de tasumise ja psgeueuud Wene Anarchistiaõle  kohta, niisamati ka oma kohuseid kõikide Vasta, siis arwata Bnlgaria NaMfnS omate Türgi Walitsuse usai duft teeninud ja õigust lootuseks saanud olema, et Türgi Watitsns nüüd ka Vn.tgaria pig>lSke >a imwituste kaitse mist käite wõiakd. Bntgaria WMfiM ei olla kahitust ei Türgi Alalisi»? WnKowilschi nmsta tehtud mõrtsuka' leu sünnlkaiaid. NckolauS ja Ramn Tnefktschljew ja Schisär «nailöw wälia päiuna saada, ,o paluda, ei Bnlgcma põgenikud Türgi riigist wäkja aetud saawad ja et Türgi Walitsns Bu lgaria nn üdist seisukorda Berlmst kongressi protokolli art M. järel seaduslikuks tmmiSlaks. See iähendah, rt Prinz Ferdinand Türgi Wallisuse poolest Vnlgaria seadndittnk» WürStiks wmriSiMd saaks. Türgi WalilfnsC wõib selle palme iile suur mure olla, sest selle täitmine pahündcM Wemmaal waga, kuna seda Witnls ja LmdonstS wist soowilakse ja Emopa teiSieS pealinna des wH ka palju selle wastn räägitud ei saakS. - - Wiiusts käistvad jutud, Bulgaria MiniSterprjstdent Siampnlow  olla zärSku segaureeliseks jäänud. Just uklaiaw.id ei ole need jutich nrllte, sest Stambnlow on j.nba sagedast suremas ehk kogum surnud olema üteldud. Rumänia'st. uhe Vukarrstll lehe sõnumite järel olla Kuningas Karsk'il jälle nõnu Kronminzi heaks throni pealt taganeda. Mõned Saksamna lehed arukawad selle järrl juba. khron Kuningas Aarolst all olla, ülepea kõikumas.  k<mai 0110 palju waStaseid rahwa ja isegi nende Parlanmm-sngele keSkts. keS Waltiluse poole hoiawad. Ci käniue lellest Mkgi kuulda n ole olnud, M on seda sõnumit wähe usaldada. Et aga Gdinbmgll Herzogi tlikar Numänta Kwuvriuzj pruut olla, tuida mitmed lehed ?!!'>ln > oad frda on Cdinburgi Herzogipraua sSunrwmMi-prana  Maria Atekiandrowna) ise tühjaks jntuw tkMttiKtanttd. Mõnel poolel peetakse seda aga siiski tteks. Knumgnm-wa E-isabelh lahed Lehekuul LeopoWNroul  schtoSsi Kalzbiirgi suures elama, miS ka tal wiieks elumajaks kormwawb saab. Mömli poolelt räägitaks-'.  et tema koguni enam NnmäniaMe tagasi ei tulla—  Bulgaria põgenik Rlsow Serbias, kes sealt Mene maale minna tahab, ei ole Nnmänia Walitsuse poolest luba saaand sealt läbi soita, ka mitte selle kaubaga, et tema ühes joones ja Politsei nlewaatamtse all sõidaks. Asiaat, Tokis tinnaS J a p n a M s, on wiimasel juure!  tnsekatzjnl nmbeS 6000 maja maha põlenud ja 59 inimest j unna sammd. Afghanistani Emi ri ülem s.'ea-rea!ik. GhVlam-Haider-Khan, on Kästrstam Bajour-maakonna ülemat peameest, Umra-Khanstt, põgenema  löönud. Selle wsidu läbi cn Dora-ööniStee, mis