peetud komme ka meie Eesti rahwast meel kaua. Awaldagu suuandmise sees Eesti isad sa emad enda armastust lastele ja lapsed wanematele, peiu ja neiu teine teisele, sest seda kässib ka püha kiri, nagu Paulus ütleb: „Teretage teine teist lahkesti suuandmisega!"  tõmbas oma moega mälja. Räägi mulle üks waStane sõna ja ma löön sind kui üht koera maha! Nende sõnadega läks tema nõnda julgelt würsti kallale, et see hirmuga oma trooni päält üles kargas. WLtke seda häbemata lurjust kinni! hüüdis ta. Teenrid ei kuulnud aga seekord sõna, sest et igaüks wihast Portugiislast kartis. Paned meel mastu! müristas Pulko, oma moeka Samorini rinna wastu pannes. Sanwrin oli kadunud, sest tema oli täieste oma wastase käeS. Küll uäitas teenritel lusti olewat, ennast nüüd korporaali  pääle missata, aga nüüd pidas Sa? morin neid tagasi, kes kõige sandemad ja hirmsamad kartis. Teeme selle naljale otsa, ütles würst, kes selles minnutis oma julgust jälle leidis. Teie olete üks wahwa ja julge mees, pistke möek tuppe ja minge rahus. Ilma Majata ma ei lähe, wastas Pulko. Wõtke teda seltsis, ütles Samorin. Portugiislane pani oma mõega tuppe. Tule, Maja! rääkis ta. Lähme siit palastist ära! Minu waene õnnetu isa! kaebas tüdruk. Sina ei ole mitte tema pääle mõttelnud, Pulko. See oli sant! armas korporaal. Antke Maja isa priiks, Samorin, ütles ta. Minge ära minu palastist, käskis Samorin. Jälle palus Pulko oma armukest  ära tulla. Mitte ilma minu isata, wastas see kindlalt. Weel ükskord katsus korporaal oma õnne Samorini juurest, aga enne kui ta oma juttu lõppetanud oli, tundis ta ennast tagant kinniwõetawat ja maha wissatut.  Ühe sala pilgu pääle Samorini käest oliwad mõned teenrid tema seljast kinnikarganud ja nüüd oli kardetud korporaal  oma waenlaste käes. Samorin kargas kinnistutud kallale. Sina milets ! hüüdis ta. Mi uu h oma palastis tõmbasid sina minu wastu oma mõeka. Surm on sinu palk! Home pead sina krokodillide ette wissatud saama. Wiige teda mangi! Samorin pööris ennast wärisewa Maja poole. Sina oled tänasest püewast saadik minu ori, rääkis ta. Ehita ennast, tuike, Home pead sa minu riigi suurde ees tantsima  ! Nende sõnadega jättis Samorin Majat saali, kes ennast nuttes ühe posti najale tuetas. Üheksas peatu k. Korporaal laamas oma aseme pääl kanges walus ja oli raske kettidega oma wangikoja põrmandu külge kinnipandud. Mure Maja pärast ei lasknud teda mitte magada. Oleks ma kawalat Samorini ometi mõegaga läbipistnud! mõtles ta. Nüüd oleme meie kõik tema mõimuse all, ja ükski ei wõi meid päästa! Sel silmapilgul tehti uks lahti ja wangide maht astus sisse. See oli üks Ahwrikaanlane, üks Koljati moodi kogu. Must kui süsi oli tema nahk, walged kui lumi tema hambad, mida tema hirwitades  näitusele tõi. Walge mees ei olema midagi weel söönud, rääkis tema riisipotti pääle waa- dates. Tema ennast kartma krokodilli eest, hee? (Ots tuleb). Joogi majade asutamisest ja nendes müümisest. H 612. Kohal joomiseks kangete jookide  müümise eest nendes joogi majades, mis üksnes sees müügi tarwis asutud, on kui süült wälja müüakse, siis langemad  need süüalused mitte rohkem kui ühe kuu paale aresti ehk trahwi alla mitte rohkem kui sada rubla. § 613. Kangete jookide mõlaks müümise  eest sees joomise joogi majades, ka tulemase wilja kasu, riiete, maja riistade ehk teiste asjade pandiks panemise wastu, nii ka kangete jookide wahetamise eest wilja ehk teiste maaandide wastu, kui ka raha asemel wiinaga maksmise eest, mõla tingimiste tegemise ehk tööga tasumise eest, langemad süüdlased esimise korra mitte kauem kui kahe nädala püüle aresti ehk raha trahwi alla mitte rohkem kui 50 rubla; teisel korral aresti alla kuuni ühe kuuni ehk raha trahwi alla mitte rohkem kui 100 rubla. K 614. Eesolewa § 613 üleostmise korral, süüdlasele püüle mõistetud nuhtluse, wõetakse temalt need pandiks wõetud asjad ja antakse nende omanikudele ehk nende perekondade lahutamata liigetele, nende palwe püüle, tasumata tagasi; aga mõla kirjad, wõlad ja lubamised, mis kangete jookide mõlaks saamise karmis tehti, arwatakse  asjatumaks. A 615. SeeS joonrise joogi majades keettud ajal lahti pidamise eest ja nõndasama  ka keeltud lõbude, mängimise, käratsemise  ehk korratuma oleku eest langemad müüjad esimisel korral raha trahwi alla, mitte rohkem kui 25 rubla, teisel korral 5l) ja kolmandamal korral mitte rohkem kui 100 rubla. H 616. Kui sees joomise joogi majades lubatakse allaealisi ehk neid, kes päält nähja joobnud on, kangeid jookisi juua, siis langemad süüdlased raha trahwi alla mitte rohkem kui 50 rubla. K 617. Kui kangete jookide sees joomise  maja pidaja kord nuheldud asjad pandiks ehk jookide eest mahetamiseks wastu wõtab, teades, et need asjad warastud oliwad, ehk niisama kui ka teisel korral oli nuheldud Z 612 ja 613 põhjusel ja kolmandamal korral § 615 üle astumise eest, wõetakse joogi maja patent aktsiisi ehk politsei walitsuse käsu järele käest ära. S 618. Nende jookide müügi eest, milles midagi terwisele kahjuliku olewaid asju leitakse, langemad süüdlased ära müüdud ja järele jäänud joogi müümise hinnast, kaks korda suurema raha trahwi alla, ehk Rahu-kohtu nuhtluse alla H 115 järele (wciljaantud 1885 a.) ja siis häwitakse ka need joogid ära. K 619. See müüja kes õllele mett juure lisab, ehk niisugust asja sekka paneb, mis küll mitte terwisele kahjulik ei ole, ehk ka teiste wabrikute õllega teist segab, see langeb raha trahwi alla, mitte rohkem kui 50 rubla. A 620. Kes kangeid jookisi müüwad kas ilma panderollita, ehk malts möötudegv mis mitte tcmbeldud ci ole, need langemad Rahu-kohtu seaduse KH 1175, 1177, 1567 ja 173, 175 alla, (mäljaantud 1885) järele. H 523. Müüjad joogi majades, kes nägcmad, et keegi joobnud inimene oma jõuu pääle ehk. kuidagi moodi kusagile kardetumasse  annetusesse mõib juhtuda ja kui sellele siis mitte abiks ei olda, langemad Rahu-kohtu nuhtluse alla M 127 ja 128 (mäljaantud 1885 a.) järele. Kui joobnu käest midagi ära warastakse, ehk mõne ta ihu liikmele wiga tehakse, ehk teeb ta ise omale midagi wiga, siis langeb joogi maja pidaja ehk müüja süü alla ja see peab kõik joobnu kulu kandma ja teda oma kulu pääl arstima. Kui aga joobnud saadud wigaduseft ehk liiast joomisest ära sureb, siis langeb müüja nuhtluse alla, Nuht. kogu § 1465 (mäljaantud 1885 a.) järele. Kõiki neid paragrahwisi saab meie Saaremaa  karskuse selts kõrtsides hoolega järele waatama ja nii seadusele abiks olema, kohe ülesandmä, et süüdlased oma trahwi saamad, mille läbi tõesti see hirmus joomine  ja joobnutele juhtuwad õnnetused meie kallilt Saaremaalt mähenema saamad. Kuida praegus nähja, on iga kangete jookide  müüja pea ülesanne see, et aga rohkest  joodud saab, ilma selle pääle waatamata,  kuida jooja oma käsi pärast käima saab. Nüüd peawad nad aga nende eest igakord wastutama ja kartma. Jumal andku ise ka jõuudu ja rammu selle noore seltsile selles uues ettewõttes, et ta silmad igal pool niisugustes kohtades ja ette tulemas  juhtumistes ikka lahti on! Sellega Ülesande seletus. Ajaleht Saarlane soowib kõigest südamest, kõigile oma manadele ja uudele lugejatele, õnneliku uut aastat. 189 Z. Otsitawad sõnad on: 1) Maasi. 2) Soldat. 3) Weega. 4) Eestlane. 5) Luud. 6) Leemet. 7) Lööts. 8) Jaan. 9) Esden. 10) Sügise. 11) Jaguar. 12) Noot. 13) Tõllu. 14) Kahi. 15) Kalilea. 16) Kuub. 17) Taawi. 18) j. 4. Petja keel. Ha õitsed kui õrnema lillede õis. Mis täidetud kallima lõhnaga täis. Sull südamest woolab nii nõiduse wäel See ihaldan? südame rõõmude hääl. Sa igatsed ainult hiilgust ja sära Ja rööwid kõikide südamed ära. Sa truudust ivõid manduda mitmele weel, Sest sinul on petja ja meelitaiv keel. Sull süda küll kiivist -meel siiski wõib ta. Nüüd seda, kes teadmata rõõmustada. Oh maata, sa tundmata rõõmude teel. Et ei hukka sind kuri ja „petja keel!" 4. LuläL-rnr. X. 3 Saarl a n e, 1892,