juurde olgu tähendatud, et 81,807 wäljarändajal wähem kui 30 dollarit  taskus oli. Nõnda on siis suurem  osa wäljarändajaid kõik waesemad  inimesed olnud. Nagu lugejad teawad, alandati  pikemate sõitude eest raudteedel söidu-hinda. Seda hinnaalandamist on, nagu Wena ajalehed kirjutawad, mõned tähelepanijad sahkerdajad oma kasuks tarwitama hakanud. On näituseks sahkerdajal A. tarwis Riiast Moskwasse  sõita, siis maksab tal 11. klassi pilet 968 wersta eest 12 rbl. 30 kop. A. wõtab aga pileti Odessast saadik (1530 wersta) ja maksab selle eest 16 rbl. 15., nõnda siis 4 rbl. 20 kop. rohkem kui Mõskma pilet maksis. Moskwas müüd ta oma pileti sahkerdaja B.'le, kes Odessasse tahab parajasti sõita ja 562 mersta eest 8 rbl. 70 kop. peaks maksma, aga A käest saab ta 7 rnbla eest pileti. Nõnda maksab A'l reis Moskwani 12 rbl 30 kop. asemel ainult 9 rbl. 50 kop., ja sai ta 2 rbl. 80 kop. kasu, kuna B. 8 rbl. 70 kop. asemel pileti Odessani 7 rbl. eest sai ja seega 1 rbl. 70. kop. wöitis. Rusa lähedal (Mõskma kub.) tapsimad  ühe möldri sulane ja tüdruk, kes pruut ja peigmees olimad, perenaese  ära, kuna mölder Frolow tütrega  kodust ära oli. Mõrtsukatel oli nõuu, peremeest ja sette tütart lähemal öösel ka ära tappa, aga kui mõlemad koju tulimad ja perenaese järele küsisimad, oli mõrtsukapaari olek ja jutt nii mõõrastam ning kahtlane,  et mölder paha aimas. Ta sõitis tütrega kohe jälle minema, tõi inimesi appi, ning mõrtsukad wõeti mangi. Tapetud perenaene leiti warsti üles : ta oli ära kägistatud ja ta pääluu siis meel lõhki löödud. Sulasel  ja tüdrukul oli muu olnud möldri juurest marastatud rahaga paari minna. Nad ootwad oma hirmsa teo palka. Samara kubermangust, Jekaterinvwka  külast kurdetakse „Sam. Listokile,"  et joomine sest saadik, kui wiinamüümine malitsuse kätte sai, sääl sugugi ei olla wähenenud, maid koguni kaswanud. Enne olnud sääl külas 4 wiinapoodi, nüüd 3, kuid miina hind ei olla, nagu loodetud, mitte kõrgemaks, maid odawamaks seatud, nii et talupoeg nüüd mitte ainult kodus ei juua, maid ka küla tänawal, kus ta siis kõiksugu müra ja kära tegewat. Esimeste 20 kuni 25 päema jooksul olla purjus inimeste  arm külas suurem olnud kui ialgi enne; saada näha, kuda lugu tulewikus minna. Üleliigse miinajoomise  läbi olla kaks talupoega ka juba surma saanud, nimelt kaks naabriküladest  siia tulnud meest. Poole kuu jooksul olla Jekateriuowka küla , 3 wiinapoodi l()00 rbl. sisse wõtnud. Lätimaalt. Riiast. „„Karsklased," nimelt „Saule" juhatajad nõnda teatab „D. Lapa" toimetawad laialiselt ja püüawad oma arwamisi niisuguse tuhinaga laiali laotada, et neid peaaegu  nagu iseäralisi kangelasi imes' tama peab. Nad käiwad joogi kauplustes  ja pakuwad sääl mitmesuguseid  karskuse - lehekesi mitmesuguse keele pääl. Kui need mehed kallale tulewad, siis on raske lahti saada. Nad müüwad raamatukesi küll määratud,  küll määramata hinna eest, wvtawad ka rohkenmt maksu suurema tänuga wasta, muidugi mõista häätegewaks  otstarbeks karskuse edendamiseks.  Ainult sissewõetud ja wäljaantud summade üle ei ole kusgil  midagi lugeda olnud." Miitawist. Kuuramaap õllu  meeste seltsi palwe, et tolliraha  wäljamaalt toodawate kunstsõnnikute  päält alandatud saaks, on ülemal pool tähelepanemata jäänud. Sellesama asja pärast oli ka keiserliku  Liiwimaa ökonomia sotsieteedi esimees hr v. Õttingen põllutöö ministri  herraga rääkinud, ja saanud niisamasuguse wastuse, et tolliraha wäljamaa kunstsõnnikute päält, riigi kasude pääle waadates ja omamaa kunstsõnnikute walmistamise edendamist  silmas pidades, mitte alandatud ei saada. Miitawi Läti seltsi teatri - kommisjon soowib tulemaks üleüldiseks laulupiduks uut näitemängu  saada, mis pidu ajal etendada wõiks. Läti ajalehtedes on ta üles' kutse awaldanud, milles soomitakse, et Läti kirjanikud algupäralisi näitemängusid  kuni 15. aprillini teatrikomitee  esimehe Sterste nime pääle sisse saadaks, kuna auupalgaks parema  näitemängule 300 rbl. on määratnd.  Näitemängu sisu ja wormi poolest on kirjanikkudele täis wabadus  lubatud; pikkuse poolest peab tükk üheks etenduse - ajaks ulatama. Auuhinnaga kroonitud tükk jääb kirjaniku  omanduseks, ainult Miitawi Läti seltsi idatri - kommission peab omale õiguse, seda esimest korda, nagu ka edespidi etendada. Kui kaks ühesugust  anuhinna-wäärilist näitemängu sisse saadetakse, siis lisatakse nimetatud  auuhinnale weel sada rbl. juurde, nõnda et mõlemad 200 rbl. saamad. Niipea kui tükile auuhind on mõistetud,  peab kirjanik hoolt kandma, et ta trükitud saaks. Auuhind makstakse  laulupidu ajal etenduse päewal  walja. Auuhinna mõistjate nimed  antakse edespidi üleüldsi teada. Nõnda püüawad Läti naabrid siis oma suure, üleüldise laulupidu näitemängu eest tublisti hoolt kanda. Kuuramaal on wiinapöletamine  wiimaje 20. aasta sees märksa wähemaks jäänud. Näituseks  on 1873 aastal 126 wiinakööki  53,165,000 graadi põletatud ja wiiua ajanud, aga 1893 aastal ainult  52. wiinakööki 35,417,000 graadi. Üksikute maakondade järele aetakse Talsenis kõige enam wiina sl 1,866,000 gr.) ja köig? wähem Miitawi maakonnas (455,380 graadi). Läti põllutöö-lehe „Semkopi" toimetajaks on J. Drawm-Drawneeku aseme! agronom Jaan Berg ülema trükiwalitsuse poolt kinnitatud. Käesolewa aasta suil peetama Läti laulupidule olla takistusi ette tulnud, niis aga nüüd, nagu „Tehwija" teatab, nii kaugele korraldatud olla, et pidu ettewalmistamised  uue elamusega edeneda wõida. Mõnelt poolt laiali laotatud jutud, et pidu käesolewal aastal wõimalik ei saada pidada olema, olla põhjuseta  ega sündida neid tähele panna. Noodid saadetud juba enne jõulu laulukooridele kätte, kuna nüüd nende poognate saatmist meel korraldatud, mis puudus tulnud wõi milledega saates eksitus juhtunud. Kandawi pöllumeeste-selts olnud, nagu „D. L.-le" kirjutatakse, oma kestuse  ajast saadik möödaläinud aastal kõige enam tegew olnud. Üks suurematest  töödest olnud kaupluse - äri awamine. Aasta hakatuses olnud seltsil ainult 9 liiget, kuna nende arm nüüd 50—60 olla. Kauplus awatud 15. juulil 1610 rublaga ja on kuni aasta lõpuni hää järeldustega  töötanud; osawõtmine olla Päew päemalt kaswamas. Blihdeni konsumi-selts pidanud 21. jan. oma pääkoosolekut. Nagu „B. W." kirjutatakse, on seltsi kassasse  kuni 31.dez. m. a. 14,781 rbl. 98 kop. sisse tulnud ja sellesama aja sees 14,458 rbl. 67 kop wäljaantud. Selts on kaupluse m. a. 5 webr. awanud ja 13,241 rbl. eest kaupa ostnud ja 11,515 rbl. 10 kop. eest ära müünud. Pääleselle on selts 1146 rbl eest kunstsõnnikuid ostnud ja 1172 rbl. eest jälle ära müünud Selts wõida möödaläinud aasta eest oma liikmetele 60/<» diwidended maksta, mis liikmed aga sissemakstud osamaksu  juurde otsustanud panna. Seltsi kaupluses olnud 31. deZ. 1894. 3000 rbl. 45 kop. eest mitmesugust kaupa. Kauplus on kannis wäikse raha summaga awatud ja esiti ostetud  weidi enam kui 900 rbl. eest kaupa. Et selts nii lühikese aja sees nii palju edasi olla jõudnud, selle eest tulla kirjasaatja arwamise järele ümberkaudsetele elanikkudele tänu anda kes igapidi seltsi eesmärki ja otstarbet  toetada ja edendada osanud ja tema püüdmistest aru saanud. Wana-Atest. Wäikse Salatsi alewiku apteegi pidaja B. oli möödaläinud  sügisel minetatud walla piirides  jahti pidanud ja selle juures Raujchu talu pooleteraniku koera maha lasknud, kes loomade juures karjas olnud. Selle pärast tõstnud pooleteranik apteegi pidaja B Pääle Ruhja rahukohtuniku juures kaebtuft 1) lubamata jahipidamise pärast R. talu piirides, 2) tema koera mahalaskmise  pärast ja palunud rahukohtuniku.  et see B. sunniks mahalastud koera eest 25 rbl. kahju tasuma. Asi on Ruhia rahukohtu juures ees olnud, ja mõistetud B. Kõigekõrgema armukuulutuse Põhjusel mõlemas kriminal  - punktis trahwi alt wabaks, aga pooleteraniku eranõudmist peab B. ikka Läitma ja mahalastud koera eest 25 rbl. pooleteranikule wälja maksma, nõndasama peab B. kohtuja  tumnstajatekulud tasuma. Kodumaalt. Püha kihelkonnas Saaremaal on, nagn „Areusb. Wochenbl." teatab,  üks 2 aastane laps leitud, kes weel ristimata olnud. Isa wabandanud  end sellega, et tal lapse ristimiseks  ja warrude pidamiseks jõud puudunud. Rakwere priitahtlikkude tuletõrjujate  selts pidas 30. jan. Pääkoosolekut,  mil kõige päält Keiserlikkude  Majesteetide tänukiri seltsi õnnesoowimise  eest Keisripaari laulatamise puhul ette loeti, mille kohta waimustatult  hurraa hüüti. Seltsi aruaudest  olgu „Wes. Anz." järele nimetada,  et seltsil praegu 161 tegewat ja 37 mitte-tegewat liiget on. Tuld kustutamas oli selts minewal aastal wiiel tulekahjul. Tulusid on 668 rbl. 78 kop., kulusid 533 rbl. 96 kop. olnud, nii et kassasse 135 rbl. 82 kop. jääb. Selts on üleüldise Wene tuletõrjujate-ühisuse liikmeks heitnud. Linnawalitsus on aastase abiraha 300 rbl. pääle kõrgendsnud, kuna siinne hoiukrssa seltsile 100 rbl. kinkis. president Dehio astus ametist ära, kaua-aegne liige H. Michsll on ära surnud. Päämeheks  waliti R. Stöckenius, tema abilisteks  Funke ja Nikolai Jürgens, nõuukogu liikmeks õpetaja Pallon. Keilast. Nüüdsel waesel ajal, kus elu täis wõitlemist, muret ja kurbdust, on täesti lõbus ning südant kosutaw kuulda, kui peremehed oma teenijate käekäigu parandamiseks töötawad ja nende waimutoidu eest hoolt kannawad. Saku mõisa ja õllewabriku omanik hr O. von Baggo on meie Keiser Nikolai 11. troonile astumise mälestuseks kõik oma wabriku  töölised „Rossija" seltsis õnne- Luste wastu kinnitanud. Juhtuwal korral, kui keegi tööline omast wabrikuteenistuses peaks end wigastama,  saab tema, nii kaua kui ta töö wõimetu on, 20 kop. kuni 1 rbl. päewas. Aga surmakorral saamad tema pärijad wõi sugulased seltsi poolt 200 rbl. wälja makstud. Kõik kinnitamisekulud  kannab wabriku omanik omalt poolt. Et töölised oma priiaega  kasulikult ära wiidaks ja oma waimu kosutaks, ka selle eest on mõisaherra  isalikult hoolt kandnud ja muusikukoorile kõik puhumise - mänguriistad  omal kulul muretsennd, koorile asjatundjate poolt õpetust lasknud anda ja noodid muretseda. Nii kuda nimetatud mõisa herra oma tööliste ja kõigi teenijate hää käekäigu eest hoolitseb, nii saab ka wabriku sisemine tegewus, kõik uuema aja nõudmiste järele eeskujulikult sisse seatud. Paar aastat warem oli siin pool aina wõõrast, kaugemalt sissetoodud õlut näha, aga nüüd hakkab ikka enam ja enam Saku wabrikus walmistatud  jook niihästi ülemates kui ka alamates ringkondades oma hää maitse pärast sõpru ja lugupidamist leidma. Kui suurepäraliselt Saku õllewabrik kaupleb ja sisse seatud on, wõib sellest ära näha, et nimetatud wabrik aastas mitu tuhat tschetwerti otre linnukeste tegemise tarbeks ära pruugib ja paljudes kohtades kodumaal  omad abikauplused peab. Pääle selle ühendab kõnetraat wabrikut Tallinnas  olewa kontoriga. Iseäralise tähelepanemise wäärt on ka auru jõnuga Löötaw wõi'wabrik, mis oma korrapäralise sisseseadluse, töö kiiruse, ja puhtuse poolest nii mõnelegi  piimatalitusele eeskujuks wõiks olla. Saku wõi saadetakse suuremalt osalt kõik Peterburisse, kus temal kindlad ärawõtjad on, nii et aga wäikene osa siia jääb. —ch. Wäike - Ma ar j a st. Kaarma mõisa ja laialt tuttawa wiinapuhastamise-wabriku  omanik Juhann  Pahle on 28. jan. kõrges wanaduses  ära surnud, kuna tal weel minewal sügisel haruldane õnn oli oma kuldpulmasid pühitseda. Kihnu saarest. Kihnlane tuli tänawu aastal 20. januaril esimest korda hobusega suurele maale ja kõneles : „Häda oli kihnlast tänawu talwe pigistamas jää pärast. Ehk kül esimese poole talwe ilmad pehmed oliwad, siisgi kippus mõnel talul külm ja sääl juures mõnel mehel ka weel nälg kallale. Kindlad  teed külm Kihnu ja maisamaa wahel ei teinud, millepärast siis Kihnust midagi wälja ega sisse tuua ei saanud,  sest talw on ju iga talupojale ja iseäranis kihulasele kõige parem kauba aeg, millal meie oma suwel korjatud kauba, nagu: kalad, räimed, ülgenahad ja raswa maisamaale ära müüme ja omale leiba, linu, mida Kihnus wähe, puid, mida Kihnus sugugi ei ole, terweks aastaks jälle malmis koguma peame. Leiwa paluke,  kui ka ahjuküte ajas mõnesgi talus inimestel silmad tilkuma. Leimapalukesega  oli weel kuda oli, aga ahjuküttega oli asi weel halwem. Meie ei pea wiimast mitte üksi oma, waid ka koolide tarwis muretsema.  Kust wõtame seda koolidele, kui juba kodu paja all wiimased puuriismed  majas, ka suwel metsast korjatud männi käbid ja mõnel ka Põllu aiad oliwad juba hädaga ära põletatud. Koolid tundsiwad külma Pärast sedasama walu, mis meiegi, kooliõpetajad, kes klassis kahe paari saabaste, topitud palito- ja kasukatega käiwad, paniwad ikka weel wastu, aga koolilapsed waesekesed pidiwad muidugi rohkem häda kannatama, sest harwa, kellel nendest kasukas on; suurem osa peab „troisid" süle pää tõmmata kamsolite) ja hallikarwaliste risti riidest kuubedega rahul olema. Ka kindaid ei taha õpetajad hää meelega laste käes näha. ja kirjutamise  juures on see ka muidugi wõimata.  Nii oli meil mitmed hädad kannatada. Nüüd wõime jälle oma häda parandada ja puudusi wähendada. laska. lisakust. Kui ma, olgu missuguse ajalehe tahtes, kätte wõtan,  waatan ikka esiteks, kas auusad kirjasaatjad ka lisakust ajalehtedele teatust on wiinud. Aga wõta näpust!  selle mõttega petan ennast. Kas on nad kulu kartnud, wõi on halb tee ja külm ilm süüdlased? Ma pajatan just oma elukoha ümbrusest,  nimelt Terewerest. Mullu Jakobi päewa ajal kuulutati siin, et talnkohtasid hakatakse müüma. See kuulutus tegi mõnelegi mehele kurba meelt, ja nad ütlesiwad: „Nüüd peame omad kohad käest ära andma, kus meie wanemate wanemad, kes teab kelle ajast, elanud." Mõni mees on nöuuks wõtnud Wenemaale rännata ja on kohtasid käinudgi waatamas. Kodu tulles on nao kiitnud, et maa on hää ja hinnad odamad; see teatus on mõnelegi wäljarändamise - himu teinud. Siiamaale ei ole keegi wõõras  siit wallast krunti ostnud, pääle mõne oma walla mehe. lisaku mängukoor on suikumas, sest ammugi ei ole ta oma häält kuulda lasknud. Auusad, iisaklased, astugem kokku ja õppigem ning näidakem teiste kihelkondadele  jälle händ eesmärki, nii kui tere siia ajani olete teinud! Paha asja kõrwal on mul ka hääd teatada. Nagu kuulda, tahta lisaku mõisa omanik K Micheli kohalise kiriku ligidale üht maja paekiwist ehitata, millesse tohtri elukorter ja apteek saada. See uuendus  on wäga tähtjas lisaku kihelkonnale.  Kohalise kiriku juures on see pruuk, et kellel paremad Hobused  on, need ajawad nad kiriku juurde. Jumalateenistuse ajal kisendawad  hobused, nimelt täkud. See on wäga inetu. Meie kirikus ei ole orelit; täkkude kisa laulmise ajal on nagu oreli asemel. Soowida oleks, et niisugune halbtus kiriku juurest kaoks. Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra, tõsine riiginõuunik E. N. Scalon, reisis reedel, 3. skp. õh tul Riiga. Lootuse seltsi pääkoosolekul  wõeti ka weel nõuuks, herrasid linnanõuunikku Elbe'd, Nikolai gymnasiumi direktori G. A, Jantschew e tz k y d, zensori mag. Tr uus manni ja polizeimeistrit A. v. Nottecki „Lootuse" seltsi auuliimeteks paluda. Meie meelest on selle seltsi õhin, omale ikka uusi auuliikmeid paluda, kaunis imelik. Liig rutuline ajamine  uulitsal ou mõnel woorimehel  nagu haiguseks. Hiljuti sattus Wiru uulitsal keegi raugake niisuguse kihutaja saani alla. Süüdlane kihutas minema, ilma et teda oleks wõinud wastutamisele wõtta. Kohalikud sõnumid. —„Wanemuis e" s e l t s i s oli pühapäewal. 5. skp. ilus pe - rekonna-õhtu rohkel rahwa osawõtmnes. Kui muusik oli mänginud,  siis pidas herra Jlwes kauni õpetliku kõne. mis kõikidel meele järele  oli. Siis lauldi seltsi laulukoori  poolest hr Linnamägi juhatusel mitmed ilusad laulud, toodi ka wäike näitemäng ette ning lauldi kentsakaid laulusid ja duettisid. Nagu näib, leiawad säärased õhtud wäga rohket kiitust ning pakuwad liikmetele kõige paremat ja kasulikumat lõbu. Eila kell V»l2 teatasiwad tulekellad jälle tulekahju Raatuse  uulitsas, Oberleitneri majas. Tuli oli KusneZow'i lambikaupluse tagumistes ruumides hakanud ja ruttu kõrwal olewasse puusärgi-magasinisse,  uurmaakri - ja habemeajamiseärisse  tunginud, mis kõik rikutud on. Kui tuli leekimas oli, siis on mõned inimesed asju päästma läinud; korraga  tulnud suur plahwatus; üks inimene kukkunud sees maha, teised paisatanud uksest wälja teele, ja teelgi praksatauud paar meest wasta teisel pool uulitsat seiswat maja, nii suur. olnud plahwatuse wõim. Leek oli, kui tuli wälja oli tulnud, hirmus suur, nii et terwe linn hele-walge oli. Puumaja, mis täiesti maha põlenud on, andis tulele palju söödist. Külmaga ei saadud tuld täiesti ära kustutada ja oli täna hommiku kella 7 aeg uuesti suuremalt  võlema hakanud, nõnda, et kõrwal  olew kiwi maja ka tulehädas oli ja ka pritsid uuesti tööle pandi, mille pääle siis tuli laiemale ei wõinud minna. Tule hakatus arwatakse ühest ümber kukkunud lambist tulnud olewat,  aga kindlasti ei teata seda. —n. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburist, 4 webr. Täna jõudis siia Hiina erakorraline saatkond  Siinse Hiina saatkonna liit med kui ka keisrikoja ja wälimiste asjade ministeriumi ülemad wõtsiwad saatkonda waksalis wastu. 5. webruaril. Keisri Majesteet  andis sedamaid luba ühte ko« miteed asutada, mis rahakorjamist kadunud  keisri Aleksander 111. mälestuse-samba  tarwis ja selle ehitust juhataks. Iseäraline Hiina saatkoid on siia jõudnud ja „Europa" niõõrastemajas  aset wõtnud. Nowgorodis, 3. webruaril Kubermangu semstwo tegi otsuseks riigiwalitsust paluda, et raudtee Permist Wologda kaudu Peterburisse ehitataks. 4. webruaril. Riigipäew tegi Böhreni ettepane niie pääle otsuseks  riigipäewa presidendi wõimu-piiri laiendada. Ettepaneku wastu oliwad sozialdemokcatlased, mõned saadikud katoliklaste erakonna seast ja rahwameelne  erakond. Berlinis, 3- webr. Keiser wõttis täna põllu wö-ühisuste eestseisusi  mitmest Sa isamaa osadest wastu. Wienis, 4. webruaril.  Pragast  telegrafeeritakse, et maapäew ühel häälel ia suure waimustusega kõik ettepanelnd keiser Franz Joosesi wiiekümne- aastase walitsuse-juubelipäewa  pühitsemise kohta wastu on wõtnud. Londonis, 3 webr. Hiinast teatatakse, et Li-Hung-tschang oma endised auumärgid tagasi on saanud; talle olla käsk antud rahusobitajana Jaapanimaale minna. Admiral Ting ja Hiina kindral, kes Li-kung tao saarel mägesid juhatas, olla oma elu tootnud. Noomas 3. webr. Ajalehed tealawad, et Jtalia laewastik juuni' kuul ühre Inglise sadamasse wõõrsule  saada minema, et Inglise lae- wõõraskäiku wasrata. Belgradis, 3. webr. Wana» meelne ajaleht „Odje?" teatab, et jutud, nagu oleksiwad wanameelsed wabameelsetega kätte tulewate .valimiste  pärast endid ühendanud, mitte õiged ei ole. 3 '. Postimees. 1895. Wasiutaw tvimeiaja ja wäljaandza Ibr K. A. Herma»«.