Saarlane w 50. Teisipäewal, 10. Detsembril 1891. Vlll. aastakäik. maksab: Postiga saadetud aaStaZ. A „ „ Pooles aastas 1 „ SS „ Ilmub igal tsisip«SsV«»e. Kuresaares kaubauulitsas nr. 17. Kirjad käiwad: Saarlase toimetusele. Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum Ileülhiae xalitiha ajaleht maa- ja liaaarahmale Eesti ajalehed on sellel aastal otse ülekäte läinud. Minul kui ajalehe lugejal on selle kohta sõna õigus ja seda oma sõna õigust ei taha mina mitte lasta tuulde minna, maid tahan ühes rahulises lehes oma häält selle asja kohta tõsta; sellepärast palun auustud „Saarlast" enda kallist ruumist minule nii palju lubada. Kui õnnelik oli meie rahwas siis, kui kõik mehed tõsises meeles ja tuumakat tööd tehes, meie isamaa põllul töötasiwad! Mina, kui lihtlabane ajalehe lugeja, palun, jätke niisugune waidlemine ja nägelemine  omast lehtedest hoopis järele! Ärge arwage, et rahwal on . lust teie Vaidlemisi lugeda, sest rahwas saab isegi aru, kummal õigus wõi ülekohus on. Tehke rahulikus meeles tööd oma lehtede sees, rahwa maimu harimiseks aga mitte üritamiseks. Ajalehel on palju pühamaid kohuseid täita rahwa wastu. Mis peawad lugejad teist sell moel mõtlema, kui teie üksteise mäeni  aga tehtud töösid püüate maha lõhkuda ja jalge alla tallata. Tehke rahulises mõttes tööd, küll näete, et teil sugugi aega üle ei jäe, seesuguste sõnade külwamisekS, mis kõige selle aasta läbi teie lehtede kallist ruumi on raiskanud. Ärge mõtelge, et meie rahwas nii rumal on, et sell kiuslikul kombel teile oma usaldust kingib, waid igaüks saab selgest aru, et niisugusel moel mitte rahwa kasu, waid ainult raha. püüle saab waadelehte  paremaks!— Jätke kõik rsid ja waenuline elu sell' manal aastal maha ja tehke tööd ühes meeles, küll siis näete, et ka kõik rahwas sõbralikult teie kaunist tööst osawõtab ja teid toetab. Seesuguses maimus peab rahwas teicst nii pea kui wöimalik lahkuma,  sest kuidas sa metsa hüüad, nõnda kostab säält jälle wastu. Kes targem on, see andku nõrgemale järele, ütleb mana sõna ja seda tehke teie kõik, keS oma rähmast  armastate! Ühtlasi palun ma siin kõiki ajalehtede toimetajaid südamest andeks, et olen julgenud teid nende töö wäljal segama tulla; aga lootuses, et sest meie Eesti rahwale edeSpidi rohkem kasu saab tulema, soowin kõigile uueks aastaks kallist termist ja tugewat jõudu, meie rahwast rumaluse paeldest päästa ja walgusele juhatada. A. Reinwald ütleb: „OH wennad, jätkem kiusu, kärra!" ja isa Jannsen: „Ärge riielge!" W. Mägi. 2 Unustud kindlus. „EsitekS peawad nemad meite käest luba küsima," ütles kommandant, „aga sääl tuleb tagaajajate esik tagasi. Ta tahab wist wõtmid ahelate tarwis saada. „Mis nüüd, herra?" küsis Pulko. „Sa oled nemad ära kautanud." „Aha, saan aru." „Mine ja lase Hindu sisse!" käskis Palästro, „ta koputab juba." Pulko kuulis sõna, ja warsti seisis ratsanikkude  esik kommandandi ees. See oli üks kõrge, aga natuke wäljaehitud  kogu. Kullatud köwer mõek rippus tema külje pääl ja kiri turban kattis tema pead, tema julge nägu näitas, et ta sõameeste hulgast oli. „Mis tahab salef (pealik) minu käest?" küsis Palästro. „Üks wilets on ennast surma käest peastnud, Sahib (herra) Portugesi," ütles Hindu, käega selle laidu pääle näidates, mille pääl põgeneja oli, „meitel läheb sinu laewu tarwis; laena neid meitele." „Kes laseb seda meest tagaajada?" küfiS Palästro. „Samorin." „Mis on tema teinud?" Ühe silmapilgu wälkus salefi film; tema pidas seda küsimist wist häbemataks, aga ta sai enese üle wõitu. „Tahab teda ehk Sahib Portugcsi nuhelda?"  küsis ta siis pilkawalt. „Meie oleme selle maa Samorini käest ostnud, ja mina pean siin õigust tegema oma kuninga nimel," wastas kommandant. „On põgeneja üht surmawäärt nuhtlust ärateeninud?" „Tema laskis pesuwaagna Samorini jalge pääle kukkuda," wastas Hindu. „Ja sellepärast peab tema surema?" küsis Palästro. „Niipca, kui ta meite käes on," wastas Salef kindlalt. „Mina ei wõi teid niisuguste tingimiSte juures mitte aidata," rääkis kommandant. Salef imestas nõnda, et ta sõna suust wälja ei saanud. „Mis saaks minu kuningas ütlema, kelle laewastik iga päew wõib siia tulla," rääkis Palästro edasi, „kui ma tenia seaduste wastu saaksin tegema." „Samorin on siin «valitseja ja teie olete wõcrad sissetungijad!" hüüdis Hindu «vihaselt.  „KaS Sahib tahab mulle wõtmid anda wõi mitte?" „Ei." „Siis pead sina Home enam kuulma!" hüüdis Hindu tulises wihas. „Minu suuredtükkid saamad mu õigust kaitsma," rääkis kommandant kindlalt, sest ta rõõmustas ennast, et ta ükskord wõis waenlastele näidata, et ta neid ei karda. „ Hindud on ühe paadi keti katki tõmbunud,  herra," ütles sel silmapilgul korporal.  „Põöra üks suurtük pruunide pääle," käskis Palästro. „Hea, herra, "ütles Pulko ja warsti pöördi ühe suuretükki ots tasakeste alla poole. „Kui teie silmapilk seda paati rahule et jätta, tahan mina teid siniste übadega teretada," hüüdis kommandant. See ähwardamine aitas, salef hüppas hobuse selga ja sõitis oma meeste juurde. Paat sai jälle kinnipandud; see tüli oleks kui waigistud olnud. Sellegi pärast oli Palästro wäga tõsine, sest ta sai aru, et tal rasked päewad tulema saamad. „Meie pole sellegi pärast mitte saanud põgenejat ärapeasta, Pulko," arwas kaptein. „Üle öö wõib paljugi sündida, herra," wastas see kelmlikult naerdes, „kõige esiteks  jätawad need kollase nahaga kelmid sääl oma tagaajamist järele. Nad astuwad  hobuste selga ja sõitawad Samorini juure, minu polest sõitku- nemad ka põrgu. Ha, ha, ha!" Soldat naeris südamest. „Sa pead esimese poole ööd wahti, kellu kolm wõid sa mind äratada," ütles Palästo. „Teie käsu pääle!" kostis korporal ja ajas ennast soldati wiisi sirgeks. Kui aga kommandant oma majase oli läinud, Kõigekõrgem käsk Keiserliku Kõrgusele Suurwürst Troonipärijale Tsesarewitshile Suurwürst Nikolai Aleksandrani  i t s h i l e. „Keiserlik Kõrgus. Sellel aastal on wiljaikalduS mitmetes kubermangudes  rahwast päätoiduse poolest kitsa korra sisse saatnud. See õnnetus ei ole mitte üksi seda põllutööd harijat rahwa osa maal puutunud, kelle eest muretsemine olewate seaduste läbi ära an määratud, waid ka suurt osa teisi inimesi, kes mitte kohaliste waldade all ei ole. Ajalehe ..Saarlase" tellimine on alganud. Tellimist palutakse H nüüd pea ära toimetada. 8 Lehe hind on: s Saaremaal aastas ... 1 r. St) k. » Saaremaal pooles aastas 1 „ „ » Kroonu postiga aastas. 2 „ - „ » Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ I Tellimisi wõtawad wastu: s Kuresaare linnas „Saarlase" J toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. » Rohkem tellijad saamad iga kümne D lehe kohta ühe ilma hinnata ehk J 10 protsenti lehtede hinnast. WW