Teie okste Wesugufi suuri wsitufi omale wõidelnud, Teie mõlemad; mina aga, nenda see minul pea näitab, mina walilsen ühe rahwa üle, kellel ainult üks käewMs on, kelle kõrwad kohisewad ja jooksewad*), kelle rind peksab Sellepärast aStun mina hobuse seljast laewa peale ja reisin polist polile; mina räägin LutheruS'ega, mina kuulatan  Jumala healt, mina ajan sõeawäe wälja, mina põgenen metsWsse mina ajan lindufi, vrina tantsin, mina annan käSkufi, mina pian nõnukogufi ja lähen ära, kõiki ilma järelmõtlemiseta, ilma wahet-pidamata, sellepärast, et minul näitab, minu walitsuse-pääwad olla luetud ja et mina kõige wähemast üht jälge omast elust järele jätka tahaksin, et ükskord sunnitud ollakse, minu peale mõtlema. * — Mida see Prantslane oma kõnega, mis osalt wali pihti-jutlus, osalt kahjetsemine, osalt wabandamine, osalt Saksamaa wastaSte lootuS olema näitab, sellest ei ole õiete aru saada, üks aga on selge: oma kõikuwate lallitustega  äratab Keiser Wilhelm Saksamaa sõbrade ja waenlaõte imekSpauemist ja kahtlust oma kohta. Et selles kirjas õige rohkest ofawust ja terawat tähelepanemist on, seda ei wõi keegi salata. Jürikuu 19. (7.) pääwal andis Wene Saadik Berlin'iS,  Gras Schuwalow, Saksa auukS pidulaua,  mis õhtal kell 7 algas. Keisripraua jäi künni kell 9 7i senna, Keiser künni kell 11 — Franks u r t'iS on Rothschild'i bankmaja kassahoidja Jäger ära kadunud. KaSsaS puududa 1,700,000 marka. Arwatakse, et tema seda raha mitte kaasa wõtuud ei ole, waid wilja-kauplemifes kautanuv. KasfaS on weel 15 millioni marka järel olnud. Jürikuu 25. (13.) pääwal otsiti Berlin'iS Anarchistlaste elumajast läbi. Kakskümmend inimest  on kiuni wõetud ja palju mäSsajate-kirjast leitud. — Italia Ku ning a-paar saab Jaanikuu 6. (Lehekuu  25.) pääwaks Berlin'isse oodatud. Ka räägitakse AuStria ja Saksa Keisrite kokkutulemisest sel suwel. Et Keiser Franz Josef Berlin'isse tuleks, seda ei usuta seal mitte. Walitsejate tänawuStel wöeruSkäitudel ei ütelda mingisugust politika-tähtsust olema. Seda üteldakse neist ikka ja sellepärast ei ole wist wiimafel sõnumil mingisugust tähtsust — Mecklenburg-Schwerin'i Suurherzogipraua-ema  Aleksand riue surnukeha on Jürikuu 27. (15.) pääwal maha maetud. JuureS oliwad Keiser Wilhelm, Mecklenburg-Slrelitzi Sumherzog, Suurwürst Wladimir Aleksandcowitsch, mitmed teised würstlikud herraskonnad ja palju rahwast. — Würtembergi  Herzogi praua Wilhelmine Eugeuie  on Jürikuu 25. (13.) pääwal Karlsruhes (Pealt- ära surnud. Austria Ungrumaalt. Böhmimaal on rahwuSlik kiustlemine  TfchechilaSte ja Sakslaste wahel uueste üles l-e-kanud.  Walitsuse poolest on knulutatud, et Wekelsdorfis ÜkS Ringkonnakohus awatud saab, kus kohku-aSjad Saksakeeles  tallitatud piawad saama. Ka saada weel teisteS paikades, kuS rohkem Sakslasi elamas on kui Tschechilasi, kohtuid asutatud, kuida see selles lepituse plaanis määratud  ou, miS ülewiimasel aastal Wiin'is SakSlaSte ja TschechilaSte wahel tehtud sai, millest aga nimelt Noor- Tschichilased nüüd enam ühtigi teada ei tnha. Nemad nim lawad seda kohiute-asulamist Böhmimaa Saksa-keeliSteS  ringkondades kuulmata wägiwallakS, Walitsuse sõeakuuiutamtjeks  TschechilaSte waSta ja ähwardawad kõigi wssta oma healt anda, mis Ministerinmi poolest Gras Toasse juhatusel Parlamentides ette pandud saab. Ka Wana Tschechilased näiwad jälle kõikumas olema. Nende «volinikud üheS kommissioniS, miS Saksa ja Tschechi kohtuköndade piirete määramiseks asutatud sai, on kuulutanud,  et nemad sellest «välja aSkuda tahawad. Noor- Tschechikased ähwardmvad Riigipääwal ette panna, et MmiSterium selle ,«vägiwalla" eest kohtu alla antud saakS. Sakslased paluwad, et WalitsuS oinalt poolelt, ilma Maapääwa osawõtmifeta kohtukondade piireid määraks.  WalitsuS tõutab lepituse-plaani kindla käega täita. — Ung r u maa Rumänlaste eneste keskiS, keS nõuukS wstfiwad, Keisrile üht märgukirja  Rumänlaste rufuinise üle MagyarlaSte läbi ette panna, tõusewad juba healed selle wasta Selleks ei olla nende arwates uüüd mitte õige aeg — Jürikuu 24 (12.) pääwal on Miinis Feldmarschall Radetzky mäleStuse-sammas suure iluga katte alt wõetud. Keiser Franz Josef, Keisrikoja liiked ja wõerad kõrged herraSkonnad,  keS Miinis oliwad, wötsiwad pidust osa, niisamati ka kõrged sõeawäe, riigi ja kohtute ametnikud, määramata rahwahulgad, sõeawägt 'ja iseäranis need «vanad föea«uehed,  keS Ungarlaste waStapanemise lämmatavusest aastatel  1848 ja 1849 Radetzky all osa wõtnud on ja kellest muidugi enam palju järel ei ole. Iseäranis selles kodu-sõeas ja hiljemini sõeas Ilalia wasta, on Feldmarschall Radepky omale maailma-kulust nime teeninud.  Selsamal pääwal andis Berlini .Liederlafel" *) Keiser Wilhelmi ÜkS käewarS on kuiwetanud ja temal on aeguti jooksewad kõrwad, mis aga tõe poolest kaugelt nii suur häda ei olla, kui Prantslased ehk lsodawab ja millest nemad sagedast ülemäära  kirjutawad. Wiin'i Raekoja Arkadide- (wõlwede-) hoowis kontserti, m da umbeS 3909 inimest knnlamaS oltwad ja kuS kõik laulud kohawa waimuStusega waSta wõetud saiwad. WSrraSMe lauljatele sai uhke pidu antud ja sealt faatsi. wad Wiin'i Sakslased Keisee Wilhelm'ile telegrammi. Järgmisel pääwal andis AuSt a KetSri ees Schöubrunni schloSsiS kontserti, kuS kõik Grzherzogid, teised KeiSrikoja-liiked ja kõrged auukandjad kuulama» oliwad. — Saksamaa lehed on täis AiiStria-Ungrumaa sõeawäe kiitusest, mis wägew ja igapidi heas kordas olla. Kõik. see piab muidugi AuStria ja Saksamaa kõikumata  sõbrust ja ühendust näitama. — Kõik t ööli 8 t epidud  Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwal on WiiniS Politsei poolest ära keelatud. Töölised on nõnuks wõinud,  sel pääwal Wiin'ist wälja sõita ja üht kärata pidu pidada. WiiniS on üks kiri silme all ,Lehekuu 1. pääw 1892 ilmunud ja 40,090 eksemplaris rahwa sekka laukatud.  Selles tähendatakse kange rõhuga üleilmlise tööliste-pidupaäwa  tähtsuse peale ja päritakse kaheksa, tunni st tööpääwa ja üleüldist healede-õigust Parlamentide ja teiste awalikkude nõuukognde walimiste juures. Jürikuu 22. (10) Pääwal on wabrikute-peremehed ja teised suurtõöandjad  Wiin'iS koosolekut pidanud ja uöunks wõtnud, tööliste-ühenduste wasta suurtöö peremeeSte.ühendust asukada  ja ainult siis kaheksa.immisi tööpääwa wasta wõi la. kui see ühe üleilmlise nõunkogu poolest määratud saad. Seda ei ole loota ega karta. Põhjapooliseb maad, kus tööpäärv looduse-seadust mööda lalwe aeal alla kaheksa tundi pitk on, ei wõi iialgi selles nõmis olla, kui oma tööga mitte lõunepooliste maade taha jääda ei taha. Seda ou nimelt Rootsi-Norramaa pooit juba paari aasta eest kõige rõhuga kinnitatud. -- Wim'i hobnSte-raubteede peal on b n n a m i l i - p a d r o „ i d leitud, õnneks enne, kui üks wagon üle sõitis. — Mitmest Ungrumaa maakonnast  tuleivad sõnumid, et sandid kewodesed ilmad miljapõldudele  kahju teinud ou. Hermanusiadtl ümberkaudu sadas Jürikuu 21. (9 ) pää oal mitu tundi patju luud ja siis cuiiwad isune aeal ruttu üks teise järel kaks lühikest maawärisemije.lööki lõuue voolt põhja poole. MajadeS kõikusiwad ka kõige raskemad asjad. AuSlria Keisripraua  on Jürikuu 26. (14) pääwal ootamata Athewisse tulnud ja otsekohe Kuningakotta sõitnud. Enne kui tema Korfu saarele tagasi sõidab, tahab tema mitmel Gceeka saart waalama minna. — K 'olideminiSter Baron Gantsch, kelle waSta Tfchechilaled tormi jootsiwad, on Keisri kaest Leopoldi riltrele snnniSti saanud. Taanimaalt Folkethingi-walimised on möödas ja on Walitjuse-erakonnale tnelust toonud. Riigipääw on Lehekuu 6. (Jürtknu 24.) pääwakS kokku kutsutud. — Woori-peremehed Kopenhagenis on oma sulaötega tülis, keda nemad waStapanemise pärast teenistusest lahti lssksiwad  ja sellest on seal nii suur töölisle-tõrkumine töuSnud,  kuida seda Daanimaal enne weel nähtud ei ole. Kõik ehi tüse-tööd on seisma jäänud; süt,kandjad sadamas ei lase nende woorimeeSte peale laduda, keS wooriperemeebte.ühenduse  liigete palgal sõidawad. Süte webamine aurulaewade wäljSlaSümise-paskadesi oli Jürikuu 22. (10 1 pääwal seismas. Wooriperemehed tahawad aga kindlaks jääda ja loodawad ehitnje-carwiiuSte ja süte stSsewedajate abi peale. Hollandist Kumngaprsua-waltiseja ja KuningavrluzeSst  wõeruSkäik Saksa Keisrikojas on teiseks korraks jäätud. Luxemburglst. LuremburgilaSie suur rõõ«u, ek nende maa parast Hollandi Kuninga Wilhelm lil. surma jälle kord oma kae peale sai, ei ole kaua keSIanud. UuS Suurherzog  Adolf I. ei ole radwa südaut mõika oSkannd ja pahandus kipub juba uksest ja aknast siSje woolams. Temale pannakse pahaks, ek tema neist 15 kuust saadik, kus tema LuremburgiS walitseb, kõige wahemat aega seal elab, palju muud teinud ei olla, kui tema ülespidamiseks määratud 400,000 franki wasta wõtnud. Suurherzog ja Suurherzogi-praua elawad ena mi st KönigsieiniS, Hamburgis  ja Miinis, kuhu nemad ka nüüd jälle läinud on, kui paar nädalit kodu olnud oli vad Nende poeg ja järeltulija, Erbsuurherzog Wilhelm, elada aga ennemini Nizza'S ja MonkcKarlo'S, kui igawaS LuremburgiS. Prantslased lõõtsutawad omalt poolelt wist ka tuld >a sedawrisi on seal juba suured kokkujookSmtsed olnud, kuS Republikat päriti ja ,Kadugu NaSsautane! (Suurherzog Adolf, kes Nassau st päritud on j kar>nti Politsei on käratsejaid laiali pillutanud, kuS juures mitmed inimesed haawatud saiwad. EsttekS on nüüd küll rahu, kui kaua see aga keStab, see on teadmata. Belgiast. Vekgia Paclamenlis on arutamifed riigi põhjuSseaduse muutmise üle algatud, nimelt heakeandmise laiendamise üle «valimiste juures. Walitsuse poolest on ette pandud, niisamati nagu Inglismaal healesndmise. õigust selle järel määrata, kuida kellegi! liiumata waraudust on. — Lehekuu 1. paamaks on uulitsad kokku kutsutud, käratsemist töökiSte-pidudel soigutama, kui ueid tulema piakS. Schweizist. Ikalia-Schweizi kaubaajamist-Ahendus on mõlemate WalitsuSte poolest alla kirjutatud, ühmdufe-nõuukogu  on Lehekuu 30. (18.) pääwakS kokku kuksWd,  M see kaup rutemini klnniMch saaks. Sedawiifi õn Schweiz W ühe sidemega Kolmriigi-ühenduse külge käidelnd. ükS suur pahandu» on Waadti kantonis ilmunud. Teoliste karedamate wabakaSte wägiwaldne estmeeö VeSsaz, keS oma erakonna üle raudse käega waiitseS,  maksude-üsselvõtia LanfaNueS oli ja weel mitmeid tähtsaid ametid kallrtaS, on kaebtuse alla pandud, et tema Jura-Simploui raudtee ehitamise juures, kuS tema ülem aSzaiallikaja oli, kaubamajade poolt, kes selleks raha toimetastwad,  72,159 franki ,meelehead saanud ja wõtnud on. Aealrht ,Bmrd« oli sellest kirjulannd ja VeSsaz ähwardas esiteks knriaSte, ou aga wiimakS kohtu ees oma süüd tunnistama pidanud. Jnglismaalt SõeamiuiStkriumilr on teada antud, et mehi, keS selle eest ühe suurmaa-riigi poolest maksu saamad, Inglismaa priitahtlaSle-korpweSse aSrunud ja kewadeskest manZwritest osa wõtnud on, kindlnSte uurimiseks Themse jõesuuS. — Manchester ConriS' tahab teada saanud olla, et Prinz Georg of Wales oma ara surnud wanema weirna pruudiga,  PrinzesS Mary van Teckiga, kihlatud olla, mis pea ametlikult knuluialud saada. — Kmnngapraua Victoria ou Jürikuu 25. (13 ) pääwal Prantsusmaa Hyeres'e saarelt DarmstabtiSse reisinud ja järgurisel pääwal senna tõusnud. Knntngapraua kaasas on tema tütar, PrinzesS Beatrice von Battenberg. Prantsusmaalt. Jürikuu 24. j! 2.) p. dhtal peeti PariS'iS Weue Belgia pidu. Wene nälwbädaliSte ja nende Belgialaste heaks, keS paari aaSta eest Ankwerpen'iS kahju saiwad, kui seal üw suur padnmite-ait õhku kargak. SiSsetnlemine  olla hm olnud —, Sõnumid, mlS Dahomey'st tulemad, on õige pahad. Dahomey Kuningas on Kaiho- Uigt miSsiouist Wydalss neli nussionari mangi wõtnud ja ära wimud, kolm Elsaö asi ja ühe Velgialafe; niisamati ka wiiS PrauisnSmaa nunne ühe ketse sõnumi järel olla Dahomeylased koguni juba Porto-Nowo linna fiöse wõtnud;  see sõnum oli aga weel kinnitamata. Senegambiast oli juba natuke abi tulnud la abi kodumaalt oli ka juba teele läinud; watze aeal wõid Kuningas ,Haikala * svak aga palju kahlu teha. Ita li aü. TäieSte ielciatud ei olnud käärimine Italia MimSteriumiS weel mitte, kui ka Rahaministri lahkumine Kuninga poolest waSta wõciud ja see amet aegiiselt ühe teise Ministri kallikada antud oli, kuna MintSterprästdent Marchese di Nnbini ja teised Ministrid paigale jääma pidttvad. Käärimine on nimelt raha puuduse pärast tulnud,  niis sel aatttai 39 vullioni liral suur on. Mitmelt poolelt armutakse, et ulSti MmiSterium kindel olla ei wõi, enne kui sõeawägi währuda ud saab. Teised piawad seda üheks kardetumaks aSjaks. SöeaminiSter kubaS järel mõtelda, kuida kulud ilma lõeawär wähendamisela wõiwad  mähendar.ld saada. Jälle armakatse. ek rohkem jägu söeawäge Afrika asumaadelt ptab ära kutsutud ja ainult M ssauah öie garnison jäätud saama. — Kuninga ja Kunlngapraua kaasas minna ka MiniSterprästdent Berltu  issr, mis näitab, ei sellel wöernsMgul ikka ka oma poiittla tahtlus on .... Rooma s piab üleilmline Puna. risti seilS koosolek"! NõunkS on wõetud, ka mere-lödade kohta neid pehmendawaid ;a hoolekandltttust seadust wõi. Malikult malSma pauna, mi» maa sõdade» juba maksawad.  Wene woliuik iellet konferenzit. Professor MartenS, pärib ka Peastmile seltstdele mere hädast RiigiwalitsuSte kaiisemist. Seda ettepanekut ou waSta wõetud Niisamati  piad Professor Marleusi stttepanekut mööda rohkest  PnnanSli.aluiklttin aiutakud. kirjast wälja antud, korraldamiirks nAmkogust j. u e. peetud saama. — öösel vaSta Jürikuu TA. ii 4.) päawa wöeli RoomaS ja teiSteS Italia pealinnades palju AnarchjstlaSte esimehe kinni Seda tehti igat poolel nüüd sellepärast, et Lehekuu 1. j Jüri kuu tv.) pääw ligemate lõudmaS oli. Portugalist Jürikuu 17. iö.) vääwaHöhtal tuli ükS tundmata mees Lissabon is endise Rahaminister Mariano Carvalho waiaSje ja palus tema juure salajutule saada. Kui teda stsie iastr. stiS wsttiS tema rewolwri wälja ja päris 509 mltreist. (5orval Ho andis temale, keda segameeliseks  pidas, muist ja lubaS teist jägu määratud aeal ja määratud paiga peal anda. Sellega ssltjs wõeraS rahul. Juba särgoiiskl pääwal oli Politsei teda leidnud ja kinni wõtnud. Türgi riigist Prantsusmaa Konkul, kes oma koha peale Diarbekirsse reisimas oli, saituS Aleppo ligidal rööwlitega kokku, krS üht -handarmi tema kaaskonnast haawastwad. PrsnisuSmaa Saadik on seda Türgi Walitsuseie  teada annud. Rööwleib aeti taga. Endine MiniSterorastdent DelyanniS reisib Greekamaal ümber ja ärritab walijaid Kuninga ja nüüdsete Ministrite waSta wihsle. Kui nemad mitte tema nõuu järel ei walida, stiS ei saada nemad pärast ilma mässamiseta kõigist ülekohtust lahti, mtS rahwale tehta, nagu AuniugaS keda seaduse wasta ametist heitnud olla. Et seda ärritajat luku taha ei panda, enne kui tema suurt pahandust teinud ja mõnda õnnetuse KSse saatnud on, see süü langeb Greekamaa üliwadameelise põhjuSsea-