Raskete nüWste alla ÄMMd stä Mst- kuuldi , Mustast  käest" wähe, poolteist aasta eest ei ühtigi enam. Öösel wasta Näärikuu 9. (Jõulukuu I 8.) pääwa tuli aga jälle üks salk Anarchistlasi sõearllstadega Tere S'e linna rööwima. Shaudarmid . läkstwad nende wasta ja Võitlemine tuleriistadega kestis koiduni, kus ratfawägi appi tuli. Ratsawägi ajas kurjategijaid laga ja wSttis neid kinni, kes nüüd fõeakohtu ette lähemad. ,Must käsi" on ainult lõuuepoolises Spania's ilmunud ja ei seisa sidemes Sozialistlastega Catalonia wabrikute-töölisle keskiS. käsi" kogub ennast pea ainult waeseks jäänud talupoegade ja maatööliste keskifl lõunepool Spania's,  kus wiinapuu-koi waesuft sigitanud ja rööwlite- ja salakauplejate-jutustused ikka wee! rahwa kestis liiguwad ja rahwast toorustawad. Bulgaria'st. Prinz Ferdinand ja Stambulow on jälle ähwarduse-kirjafi saanud. Kui nemad mitte pealikutele õigust ei tee, siis tulla pea mässamine sõeawae keskiS, mis nende wõimust lõpetada. ÄhwradajatekS saamad mõned  Majorid peetud, kes OberstlieutinankidekS saada himustanud,  aga seda mitte saanud ei ?le. Walitsus kannab  hoolt mässamise lämmatamiseks, kui see tõeste tulema  piakS. Serbia poole waadatakse Bulgaria'st kaht» lase silmaga. Seal saada Bulgaria põgenikud, kes kurja nõuu oma kodumaa Walitsuse wasta plämad, kohtute poolest  kaitsetud ja karganud soldatid rõõmuga wasta wõetud, kui nemad üle piire tulewad. Serbia poolt salgatakfe seda küll, aga Sofia's on pahandus wäga suur. Prantsusmaa poolt on lepituseks päritud, et Bulgaria Gäliste asjade Minister Grekow ametist lahti laStud ja Ehadonrne le 50,000 franki kahjutasumist maksetud saaks. Bulgaria poolt ei taheta aga muud teha, kui üht kirja kähjetsemisega saata, et Chadourne ilma Prantsusmaa asjalallitaja abita wälja wiidud sai. Et see PränksuSma wõitu Bulgaria üle tähendaks, seda ei arwa mist keegi. Serbiast. Pealt näh e S on Serbia ja Bulgaria mahel rahu ehk koguni söbruskus. Kuningas,  aeglised Walitfejad ja Ministrid olla Prinz Ferdinand'ile  Uus-aastakS õnnefoswimise-telegrammisi saatnud ja meel selsamal pääwal- niisama lahkeid wastuseid saanud.  Sügawamas on aga tüliks asja. Bulgaria põgenikud  leiawad Serbias lahket wastawötmist ja teha seal plaanist Bulgaria Walitsuse wasta. Juba on Austria- Ungrumaa poolt Serbia Walitsuse tähelepanemist selle peale juhtinud, mis sellest tülist tuleks ja mõnelt poolelt kinnitatakse ka, Kolnmigi-ühenduse kaks teist liiget, Saksamaa  ja Italia, olla Austria-Ungrumaaga selleS ühes nõuuS. Serbia poolt kinnitatakse küll, seal saada kõiki tehtud, et pahandust Bulgariaga ei tuleks, laga seda ei taheta diste uskuda. Serbia'st tulewad sõnumid, Bulgaria's  olla jälle kurja nõuu- Prinz Ferdinand'i ja Stambulow'i  elu wäSta leitud, mis ühel pidu-õhtal pidanud taidetud saama. Bulgaria poolt kinnitatakse, Sofia's ei olla sellest ühtigi kuulda olnud,- äga Serbia'st tulnud sSnumid, et Bulgaria põgenikud seal midagi plaaniwad ja'sellepärast olla Sofias walwamift rohkendatudii Serbia s tahab wabameeline.erakond SkuptschiuaS-seletust Kuningapraua Natalia wäljasaatmise üle pärida. i Greekamaslt. Tüli-asi Greekamaa ja Bulgaria Mahel koolide pärast ole meel< maid Greekamaa  poolt tahetakse seda suurriikide ette-pannal Bulgaria's  ja. Ida-RttMelia's ou umbes sadakuhat Greekiast, -W enne Türgi alamad oliwap ja nüüd Bulgaria alamad on. Wmrast aeast saadik oli neil õigus oma enese kirikute  ja koolide peale, ja fee Sigu S sai ueile Berlini kotigrM  protokolli Z 18 ja § 20 sees ja nendaniuielatud ~keAlsmeut oisiuü.iue" - läbi uueste kinnitatud. Waheaeal  on aga Bulgarlased ühe une kooliseaduse malmis teinud, mille Z 10 ütleb, et kõik lapsed oma ll eluaastast  12. elu-aastani Bulgaria-keelistes koolides piama käiwad, mis kõikide wõeraste, Greekä, RUmänia, Serbia ja Türgi koloniede häwitamist Wendab. lGreeka Walitsus  on Sosta õ selle wägiwalla wasta nNrisetud ja seal on lubatüd, et see paragraf uwudetM säams-chiab Seda ei ole- aga tehtud, maid seda on Sobranjes koguni lõpupärileftit  mästa- wõetuL. Uue Numnä veale lubati uueste parandamist, kui Sebranie jälle kokku lluleb. Et aga -Bnlgarlaled. oma .esimest Ma-- pidanud -ei ole, ei usalda Greeklased neid enam ja tahamM-suarriikisi appi kutsuda. - '-u; - Egyptus'est. Tür-i Sultan, kelle iilewaliksusej all SpypttiS nime pMesi ja cksiz-kchu poolest seifab^-on une Wedioe kinnitaNtsega feda-ikiidetskse.-igalt MMlt targaks nõuuks. UuA. CHedibe, AbbaS M»S aastat Wttn'is. elanud,' -kus tema studeris. efiteks , Therestanumi Gymnasiumis, parast Therefianumic AkadezMiaS.  Dockoric graadiutema- kW «i himustanud ! ja oleks ehk nüüd muidugi kodumaale tagasi läinud, kuil km isa surm seda mi tte pärinud et oieis. Peale ssa Prisz Abbas kahÄolegasõewAe-teaWMuderüind. Tema ja tema !-?/, aastat zMorem wend-sn ennasi oma iodn>  maa Pruukiidest.. taiestel:LahiMnudyn«ümtt usutunmStuse LombeAi M- mslemad. l hoolega pidanud.- c Neil oa Homikumaa  Akademia qWsMiiw'D -iMhelakvlm kamret^luud. Noorem wend, Oriitz /Äehemed kirjutatud, ou kestmisest kaswuft, Abbas Pascha mõned tollid lühem jä lihawam. Homikumaalast tuntakse esimesel ssilmapilgul Äema tõmmukast näust ja kõigist loomusest. Ka Chedwe waimlik .loomuS ou teistki, kui tema seltsilaslel Wiini Therestauumis. Temal oM nüüd pea tailine Europa haridus. Koolide wah-aeal on Mõlemad Priiizid rohkest reisinud, ksikis Europa's, Wenemaal, Skandiuawia'S ja Prantsusmaal. Kodumaa! ou nemad sel aeal ainult kaks korda käinud. Juba Heinakuu t 4. (3.) pääwa! aastal, omal 17-mal süudinnse-Mwal, sai Prinz AdbaS täie-ialiseks mõistetud, kui tema oma waneckate jnureS oli. Seda tehti maga pidulikult, tema sai Pascha-litle za Kindrali-rangi ja Austria KeiSri käest Franz Josefi riltretähe.  Nagu tema ema, uenda olla ka Abbas Pascha PrantsuS-sõbraltne ja on sagedast nädalite kaupa PariSls elanud. Enne on tema koolitajad euamift Prantslased olnud. Saksa»keelt räägib tema Wiin'i murdes. Marokko Sultan on Prantsusmaa asjatallita. jale kirja saatnud ja kinnitanud, et Tuat'i korwe-faar. mida Prantslased päriwad, tema oma olla ja tema ise seal aSju korraldada jõuda. Sellega et ole aga Pranl. suSmaa asjalallilaja mitte leppinud, waid oma Walitsusekc õigust pärinud, seal oma tarwitufl ja tahtmist mööda tal» lttada, sest Tuat ei seista mitte Marokko wulitsuse all. Senni oliwad mässajad suba Tauger'i ligidale jõudnud ja ühe Marokko killa wälja röõwinud. Omad kohtud ei suuta rahu-rikkumiSte waska ühtigi teha, sest rahwal ei olla usaldust nende peale. Tauger'i lahel walivawad Prantsusmaa, Italia ja Spauia sõealae.oad ja üks suurem  Inglismaa laewusttk on Cadir'i kahel, aSjade kattu tähele panemas. Omalt maalt. Tallinnast. Teisest H äd a a e a - lo kteriestkirjutatatse pealinnast, et felleS niisamati t,290,999 laost ja igal loost! 5 kupongi olema saamad, kui estmefel ?ee laklerie saab ka wiimane olema. Sek korra! saaload toosid kollase wärwiga trükitud. Wene riigi fisfeiulemised ja wäljamiuemifed aaSta 1892 kohta, on järgmisel wiifll ette armatud: Korralised  sissetulemisel) 886,544,325 rubla ÜI c - korralise d sissetulemisel): sMkstkude tasumiue Tstrgi riigi poolest 3,337, 139 rubla; jaädamad stsstpauekud 742,099 rubla; Ritgkeutei puhas raha sellega kokku, mis laemipaderitc ümber - wahetamisest 3 protseutitisle wasta kasu wleb, 74,268.375 rubla; iseäralised kapitalid 44!,227 r., kokku fedawiifi ttik fiSsetukemised 965,393 966 r. K o rr a l ised w äl j a m i u e m ised 941.668 066 rubla; stkekö r r a l i s«d: sadamate sa raudteede ehitamiseks  33,495,990 rubla; uuteks sdeariistadeks 29,! 49,900 rubla, kõik waljamiuemised kokka sedanM ka 965,393,966 rublas —S ea VustP ü ha pä ä,v as u nuil nbpü h i t - f emis eks olla° ,Nowoje Wremja" souumlle oodata» —xWalitfase kunsntnsi määda on järgmised  ametnikud Uus>aab!aks Kõigekõrgemalt m edal pr d saanud: Kuld-Medalje St. Auna chaeläga kaelas kanda: Luba mi Riigibauki-jälituse Viskonto-komitee kiige Georg Puche r t; sMsaMä medalje St. Stanislaus'e paelaga rinna peal kanda: Tallinna Newaatajch Jakob 3a? obs on; St  kaelaS  kanda : Tallinna Eduard K a tz - mann; Riia kreisi kanbaa/amise-faadik, kaupmees 2. gildist, Friedrich Baum a n n ; Walgel kreist kömMissioni liige Ernst Gustav TpaWbergi ja Wsiu kreisi maksnde-kommisstont liige Nikökäi N a g e l. TallinNa majaperemees- kodanik W i crk m a n N, ön hbbe-medalje '^'Hoolsuse M. riMa peal kanda faannd. ° Pealinna Wte de ssuMi te - järel Ma N i igi Mi tsrlsel MUu/ theatrele W teisie' iõbtt-asukuste' km ulnt u s i -lihe maksu alla panM kuida see tvõewl 'illaal juba Ma. Esiteks saUda see - Maks ai Nn ll n ätjn-yädali Ste > heaks tarwitatud:  Kõikidele wamgi d et e on tea Va a-itnd/et nettde MMisest toidust Sl) prötfeNti maWMvatad. saab. - MostiMehõ^"'sõnumite jäM M"hiWj ilmunud raaMat: ' a e s ai iv ' jutlustes ära Kdarmä- kitiknbvekusa''K Everberg'i' pöolt, ära keelatUd ja TallrnnW' W. MMM Politsei läbi raaMAtu-kauplnStM ära'Miiad/ ' ' MedictuUl-wukiftiNele M ette ktrjsttatud, selle iile walwaka, et sl l e i u ür e h u m ä l a k e a se Ul e l mklte teist tohtust, uagä qstaDsta, kdkkeb-kerad j. n. e., tamvltatud 'ei saa, kulda seda nimelt WeikeMateS peuulkööktdeZ sagedast tehtud ella. ? T a l l i uÄ ala h e le ajad kerge pehja-idä tuirl Nääriku u 11. paamal ujmvat j ead, miS seal kokku kAI» anelas ja tahet kattidj kus ka estkM-Äeel ker^ist^' — Kolm pvtfikeft tlchtuwad RääMmi' W. päawal juba kle KauwMa-öatterie wareÄete- jmire kellest MH Ha peasiõ poisike ise wälja. Esimese jea pMe poisikesed mrtte laStud saama. Näärikuu i 4 päämal ajaS kuul lahe Me lahti. 5 NäWkuu 6. paama! ajaS ük° 'chchobnse-woorimees  Narma maanteel übe poisikese > aln ühest jalast häda sai. s »n kohtu alla autud. Viimasel nädalil on Tallinnas >alle kaks last rougetesse surnud ja üks käiSkaVwanud iniWene cu u endeks haigeks jää und. Brommig'i maja h..uist, ?..ure Tarku maantee ääreS, maraStati Näärikuu lv. pääwa dhtal üks hobune saaniga. Suurelt turult maraStati Näärikuu 9. paama homikul Järwamaal! päritud Juhan Auu'a hobune saaniga  ära, mida tema üheks silmapilguks üksi senna jätnud oli. Ka teisi märgust ou wiimasel uädalil Tallinnas ette tulnud. —W 0 lga »W tesen g ru n d -kolo n i e d e st, nimelt ,Weizenfeld'i" kirikuõpetaja abikaasa Elile Koch käest, ou Saksa-keeline .Prlerburgi ZeitmM järgmise kirja sea» li sest hädast saanud: .Sõnad ei ulaka küll mitte, kõiki seda wilelsusi ette näidata - see lõhub südant. Katharinenstadtiased  räägiwad waesusest ja kaebamas, aga miS on seatine, häda selle -vaSla, miS meie steppide kogudustes  walitfeb. Näituseks meie kihelkonda-? on 00VV hinge, kellest kõige rohkemast iOOO ennast meel ise katta ja toita wöiwadj. teised 5000 on poolalasti ja näljasurma  ligidal. WalitsnS aitab küll niipalju kui wõib, annab igas kuus sõõja peale, ilma tAZtegijateka, M naela rukkid. Rüüd on aga mõne? majaS li inimese keSkis 2 kuuni 3 töötegijat ja ainult 8 kuuni 9 sööjat saamad  30 naela kaupa ja sellcga wõib üks inimene ainult poole kuud läbi saada, sest et neil inimestel nüüd ühtigi uinud ei ole, kui 30 naela rukkid. Sellest-wöile armata, kui suur milelsuS au! Ei muud ühtigi, kui kliide.leiba ja ei sedagi mitte küllalt, ühegis majas ei möi iuiiuesed oma köh!» käi? Ma, muidu maksimad nende pääMadeja na valite  kaupa ilma söömata olema, sest et neil kmwhwkeid, kapsaid, ei ka keetmiseks sagedast mitte soola' ei ole. Suurem sägn ei möi rukist esi koguni ' mitte leiba keha, sest et neil muidu 30 naelast kaheks nädaiiks ei MkS; jahu piawäd nemad keeüuifeks höidmä. Süurem Pau inimestest elab siin sellest, et kaks tord pääwas üht' ftppi keevamad, meest, soolast ja natüke Vnkkistahusij et supp mitts tummikäks ei saa, ja seda Mmad nemad ilma leiwaia.  sellest wSite mwaia. W hirmus nälja-häda ou. Reuda clawad inimesi meie i-mres jÜW kuude-kaupaj; UeMad oi» juba surma-kahwad ja noored  20 kuuni 30 aastased mehed wabisewad, nägu raugad.  JseäramS raMst kanäatawttd We all manad inimesed  j sunreß jägu 'kieist'o'n . wMs/'iMÄed on nälga sümnd: SSKe käbi, tzl nemad kSM täis Ma ei. tohi ja Vinnlt Mkistahu saamäd, häkkawäd' stMd päistetamä, saamad Veetõbe jäsüreMad' sellesse.' Mal pääwal' Nõrkes inimesi Käija pärastj lapsed kärjumad leiwa järel sa maneinas jasiftwad VWkuses jullre abi otsima Nemad nulawad ja kerjäwad leiba. MiS Meil Msiiali? Mk. sWä Mels leeme. aga kiriknöpetajad ei säa jnbä i', aoStai enam palka ja ei saa ka tulewal aaSkäl fanna; meie vleme käupOeeste armu hooleks Mhd, sest mM piaMe' Mki möla peuke wSkmat Mle-Symid oN küll korjandust teiünd, agä' palju Kväefekp kõhtkKüleb lväsie ffsst. Meid iänind' JsD rubla saänstd. Miõ fee agsi n tuhan detch Maljn tst tele,' kuS elMivMed nii hiMuS llällis on. PMe sells''^sM'MäDlete'' snurem fchtt on pool-älaSki, üesida Kk wneMt dma Wbi kalku wöiivad, mitmed lapsed M Meste nIUSW Ma MSM Majade stutittmW stäuS el'ole'silmn-wSWStnst, M pimedaks lähebj kell 4 '«Ui etiNaff müha heitma jä kuMi WMunl stW' o 'mäha sääum, M pääivawalM tulD, ja sMeMiesKstW kShlttja! Pea lgäS niajnS on hoigeid.Md sedäwiisi t 4 wndi pimetW Määs olema M- Mitte"We- olcli neil MM. tn Id ÄlrS känlakfesickd poti fees majast MäWse. Weikdä näitab asi meie. juureS m>ks- "upalju wiletsust. niipalju'ohka- Mst. -et sedä'pe, enaMtzeallMMW^WM«ltzssand MnKagsi'meie Veale' NükVlit?e pea''wätjaspoõlt' abi MIM stts'VN 'Meee 'MuNd- - ' Teil VWNVkeI- '-OäkS pleM MdaW-Mcte Mläke^Meste abil -uilte. TelD miM detde käsi lahti JVsdNd sMb 'srdä DeiiestuhasidpDSrrKstdsWa. '^^Meie^säMle^igä'Wl aUde-Vesi iväisaräMWta täNWtud õlem»>'' MÄeHvötdMe köiGmida meil/täNkse, MM MMMstK ja Kt Web-ka küiMWsd sed- Meksiwad ; -rtidetKka' neeöt- kr'siil WauW -ja kulunud olla tui iganes taheS. km need ta taVM oni Meie oleme iga 'Mbe kA otsata tänullküd, iganeS taheS. . 'Palun. Mdake. kni Adrsts-: /xVksMV r. -r-õVif"ciÄML NVu!'s)o «st IM.Mräo'V  see MikupraUa G. Kochsi kiri VSda M WetzeWlssiS Ma MeSte kokku stillS ckek sssu Hsttuud keS