Et üles leitud maraitatud jahust uuesti ära peita, pannud waras nendega jooksu. Kuid taga otsijad oliwad ta kannul ja wõtsiwad põgeneja kinni. Öösel 8./ S. skp. ivotnud keegi pikanäpumceS maalt linna tulles Masa kõrtsi ligidalt karjamaalt ühe wööra lehma enesega kaasa, keda ta linnas juudile ära müünud. Pärast lehma müümist lasknud ta oma häbene ära ajada, juuksed maha lõigata ja ostnud enesele laada päält uued riided wist arivateZ, et kui lehma wargus awalikuks peaks tulema, siis teda, kui lehma warast mitte ära ei tuntaks ja hakanud siis tublisti purjutama. Warsti sai aga politsei teada, et nimetatud pikkanäpumees juudile lehma olla müünud. Et ta ka enne marguSte pärast kimpus olnud, siis langes ta kahtluse alla ja pisteti puuri, kus juures ta aga kangesti ära salgas, et ta lehma juudile mitte müünud ei olla. Salgamine ei awitanud aga midagi, sest juut, kui ka mõned lehma müümise  juures olijad, tundsiwad mehe ka tema „uudeS mundris" ära. Selle pääle ilmus ka lehma omanik, kes omaks suureks rõõmuks, ära Varastatud  omaduse jälle kätte sai. 10. Juulil Saaremaa kurttummade kooli heaks peetud basaari läbi on 63S r. puhast kasu sisse tulnud. Ka see summa näitab mei'e, mis ligimise armastus korda wõib saata. Basaarist sisse tulnud  raha on wili, mis armastus kaõwatanud. Sest ligemise armastus oli see, mis basaari asutajaid  tegewusesse pani, mis nii rohkesti andisi kokku korjas ja mille läbi need anded rohkeid ostjaid leidsid. Niisugust armastust awaldasiivad ka Muratse  ja Marienthali laulu koorid, kes ilma mingisuguse  tasumata basaari aega oma lauluga lõbus- tasid. Aga armastus oli ka see, mis luba andis, basaari ilusas Salongi aedas ära pidada. Mis basaari programmisse puutub, siis oli selle eest rohkcste muretsetud. Paale harilikud? müügi laudade oli sääl weel õnne õngitsemine, õnne korw, kaalumine, märki wiskamine, thee, kohwe, shokolaadi, limonadi, „moroshena", kookide ja n. ed. müümine. Laste tarwis oli koguni suurpränikute  maja tehtud. Basaari aja lõbustamiseks oli ka Kuresaare tulekaitse pasuna koor tellitud. Basaari korra pidamise kohta peame tähendama, et see eeskujulik oli. Üks meel mille siht õnnetumate amitamine oli paistis igal pool selgesti silma. Kõikidele, kes üht ehk teist moodi basaari korda saata awitanud on, tänu awaldades, jääme kindlasti  lootma, et armastus kurttummade mastu meie rahwa iseäranis meie õrnama sou juures, keS ka selle basaari heaks nii rohkesti on tõstatanud,  mitte ära ei wäsiks, maid ka edespidi niisama tegew oleks. Kuida ennemalt teatasime, pidiwad Mustjala  näitemängijad basaari päewal etendust andma. Ette nägemata põhjuste pärast polnud neil aga mitte wõimalik mängima tulla. Kuida kuulda, saada nad Augusti kuus siin kahte näitemängu etendama. 10. Juulil ülemal nimetud basaari pääl juhtus ühel wäiksel lapsel selle läbi õnnetus, et kahe kopikalise raha tüki, mida ema talle mängimiseks  kätte andnud, alla necleS. Ehk küll lapsel pracgus midagi wiga enam ei ole, siiski oli esialgul  arstide arwamise järele ta elu kardetaw. Olgu ka see juhtumine laste järele waatajatele hojatusekS, et niisuguseid wäikseid asju, mis alla nseldes õnnetust sünnitada mõiwad, wäikeste laste kätte mängimiseks ei antaks. 13. skp. peeti siin Saaremaa Õige usu Wennaste seltsi heaks linna parkis basaar mille sisse tulek ka kaunis hea olnud. Jurjewist. Sääl juhtus ühele 17 aastase noorele mehele mõne päewa eest see õnnetus, et ta kolmekordse maja katuselt, kus ta tööl oli, hoowi püäls maha kukkus, nii et ta raamiga hospidalisse kanti, kus ta 11. Juulil ära suri. Tallinnast. Laste kukumisi akendest on linnades nii tihti ette tulnud, et otse imeks peab panema, kuda inimesed aru ei taha saada, et ettewaatus tarkuse ema peab olema. Nii kukkus minema esmaspäewa homikul Wirn uulitsal ühe maja ülewaatja kolme aastane laps teise korra päält alla hoowi, õnneks aga nii õnnelikult, et temale midagi suuremat wiga ei saanud. See juhtumine tuletab jälle uueste meelde, ärgu jäätagu lapsi üksi. Soomemaalt. Säält teatab „Pet. Listok", et sääl tänawu rohkeste karust hulkumas olla, kes häbemata julgusega lamba karjast ja loomast kuuni küladeni taga ajada. Nii tunginud neil põimil üks ilmatu suur karu Jänsu linna ligidal lambakarja kallale ja kihutanud selle künni Silkoneki külani, kus inimesed temale heinaja  sõnniku harkidega wastu läinud. Wana mesikäpp ei ole aga sugugi arg olnud, maid ajanud ennast kohe tagumise jala pääle püsti ja ootanud rahulikult oma waenlasi. Kui need aga tormi jooksta pole julgenud, hakanud ta pikkamisi minema,  ajanud end aga kohe jälle püsti, kui ema nime wäärtgi! Aga mis ma tegin, seda tegin ma ainult häda pärast! Mul oli küll ka kahju oma last laia maailma sisse lükata, aga ma ei wõmud teisiti! Mu süda lõhkes waluga, ma nutsin ja nutsin aga ei saanud parata! Oh Paul, Paul, kas wõid sa seda mulle iialge andeks anda? Palawad pisarad woolasiwad wanakesel üle palgede; wiimaks aga jäiwad tema mõtted tuimemaks ja pool unistades langes  ta seina najale. Praegu kustus wiimane tule tukk ahju nurkas. Õhtu oli juba käes; torm oli õueS ju üle jäenud, ilm oli selge ja wagane ja täis kuu paistis aknast sisse. Mari ei märkanud midagi: ta silmad oliwad aga muidu lahti ja wahtisiwad tuimalt ümberringi. Korraga hirmus ta omast tuimusest ülcsse; wäljas ukse ees oli sammude kahinat kuulda ja lähemal silma pilgul astus keegi noor poisike tuppa; see oli Paul. Tere õhtust ema! hüüdis ta rõõmsalt. Ms tulin sind ka tüki aja pärast jälle Vaatama- Kuidas sinu käsi nüüd ka käib, kas oled ikka alles terme? Pole kull palju maad siit wahet, siiski pole ms pärast seda kui sinu juurest ära läksin, sinust enam midagi kuulnud. - Jah, kes minust ka midagi teab rääkida! - kostis manaks. Kui ka mõni minust midagi teaks, siiski arwaks ta asjata waewaks sellest teistele rääkima hakata. Minu surma sõnum wõiks ehk waewalt rahu» suud liikuma panna Ura pea ennast nii halivaks ema! On j» ka Äka neid inimesi olemas, kes sinust natukegi lugu peawad. Isegi minu MM peremees, Juhan Hallan peab sinust «ii palju lugu, et mind saatis sinu terwise ja elamise järele küsima. Noh kudas on nüüd lugu? Ei ole kiita, ega ka just mitte laita, sest et ma jo paremat tunnud ei olegi. (Järg tuleb.) Nalja tilgad. A. Millest see tuleb, et kassa hoidjad nõnda sagedasti türmi juhtuwad. B. Sellest, et nad redelite taga istuma on milunud. Lapse maitse. Ema: Juku, miks sa ei söö oma saia mitte ara? Juku: Ma ootan nii kaua, kui teise pere lapsed ka siia tulewad, sest teiste laste juures olemisel  mekib saia söömine palju pareminc. Kohtunik. Tunnistajate läbi on selleks tehtud, et teie ühe tassi kuld kirjadega ära olete warastanud. Teate ka, mis nuhtlus selle pääl seisab? Nuhtlus? „M äleStu s e k S" seisab tassi pääl kirjatud ja muud midagi. Ei usk´nud Sa mind. Mi uök'nud Sa mind ei mõistnud Sa seda Kui armas mull olid. Kuis lõhkes mu süda Kui rinda mull koormas see piinawam ivatu. Kui paistis mu silmi Su lustilik elu. Ma Sinuga rääkides hoidsin end mait. Et küll südames loitis mull heledani koit. Ka süütas ta pilkudes põlema mull. Mu endale kahjuks nii leekiwad tuld Kui Sinuga üksinda rääkisin weel. Rind tuksus mull armust läks segaseks meel Su aintsema pilgu eest oleksin ma Wõind eluga ennast Suli ohmcrdada. Ei oota, ei nõuda ma midagi wõin'd . . . Nii armas mull olid nii waikida sain Ja kui ma nii põlesin meeletu tules El usk'liud Sa mind nüüd pisar Sull paleS. ä. LÄÜWsr. Möndasugust. Natuke hiinlastest. Hiina keeles on ühtekokku 450 ühe-hüüdlist sõna, millest, kui neid neljal isesugusel kombel üteldakse, 1,203 sõna tähendust (hääli) saadakse. Et sõnu, mis kena küll, nii wähe on, siis peab loomulikul ühel ja sellesama! sõna aina ühe hüüdliselt üteldud, wäga mitmed tähendused olema. Selle pärast tarwitatakse,  nagu teisite ei lähe, üks ja seesama sõna 30 kuni 40 mõiste tähendamiseks. Teistest rahwastest leidsiwad  ja tarwitasiwad hiinlased kõige enne oma kasuks kompassi ja püssirohtu. Ka raamatutrüki leidsiwad nemad kõige enne. Hiinlased leidsiwad paberi juba aastal 170 enne Kristust. Wiiburisse saadetud hiljuti üks mees, kellel passi pole olnud. Saadetaw  olnud kül Soomlane ja Wiiburist  pärilt, kuid lapsest saadik elanud ta juba suuremalt osalt Wene kloostrites. Mees on enesele õige rasked kannataja kohused pääle pannud, sest „liha pidada nuheldud saama": ta keha olla ümber ja ümber raud-kettisi ja ristikesi täis, mis kokku umbes 1 puud kaaluda ja peas kanda ta 9 naela raskust raudkübarat. Selles kannataja mundris käija ta juba 3", aastat. Mitmed Wenemaa kaubamajad on nõuuks wötnud, üht laewa Wenemaa ümbriku  sünnitustega täis täita ja Jtalia, Hispania, Portugalis ja Põhja- ning Lõuna- Amerika sadamatesse saata, et teiste maade kaupmehi ja rahwast Wenemaa kaupadega tutwustada. Laew saada weel selle suwe jooksul teele minema ja tagasi tulles wõeramaade  kaupasi Wenemaale tooma. Pea osalised selle ettewötte juures on Kiiewr, Warshawi ja Odessa kaupmehed. w 30. Saarlane. 1894.