üksi weel elus, Kindralid NadeM, TMeben, Loris«UMkow,  Skobelew on smnud. Europa sõeaplatsil oli sel aea! Kindral Gurko esimene, kes Wene sõeawäega üle Donau jõe läks, sõda Türgi riigi piiretes algas ja rasket käiku üle Balkaui mägede juhtis. Nii palju sõeaMZge on arwaft korraga ühe Kindrali all seisnud. -- Gnrko asemele Mmsh  mvi Kindral-Kubernöriks on Wenemaa Saadik BerluüiS, Kindraladjntani Graf . Schuwalow nimetatud, selle asemele tulla ehk Wenemaa Saadik Wienis, Würst Loban Rostowski; teisi Saadikute-wahetusi oli weel oodata. Ülepea  on rohkest liikumist kõrgetes ringkondades; mitmeid muutmist oli oodata, ligemad sõnumid oliwad weel tulemata. Jalawäe-Kindral von Bag g e h uff wu d t on St. Wladimiri rittrstähe I. klassist saarmd, -Ratsa-gardewae kommandör Kindralmajor A. aon Grünewaldt sellesama  ritlrctähe 111. klassist. Rahwahariduse-Minister Graf Deljanow on Serbia Kuninga käest Walgkotkarittretähe,  Ministri-abkline Würsi Wolkonski Soffirittretähel.klassist,Peterburgi  Kubernör Graf T o ! l Takoworiltretähe  I. klassist saanud. Seespidiste asjade Ministri abiline, Kammerherra Wirkl. StaatSrath SiKjagin (endine  Kuuramaa Kubernör), on Keisrikoja Zägermeistriw, Graf Aleksander Orlow- D a w õ i d o«, Kammer-juukeriks  ja Garderittmeisier Graf ScherZmetjew Keisrikoja  Stallmeistriks nimetatud. Maailma-knuluS muufiker ja komponist Anton Rubinstein, Peterburgi konserwatoriumi (muusikakooli)  kaua-aegne Direktor, on Talwekuu 8. pääwal Peterhof'iS  südame-rabandusesse äkitselt ära surnud. Määramata  osawõtmisega, ilu ja uhkusega, on tsma surnukeha Talwekuu 16. pääwal, parast pidulikku Zumala-temMuft Troizki-kloostreZ, maha maetud. Matusest on ka Keiserlikud  Kõrgused GtmrWÜrstt-prauad Alek s audra Josij  Wera Konstant iu o w n a, Würtsmbergi HerZsgipraua,  Herzogid Georg ja Michail Georgiswitsch von MeÄlenaurg- Streli Z , Senatorid Gerke ja Varon S t ackelberg, palju teist kõrgeid ülemaid, Mmlsika-feltstde ja teiste seltside süKtskoouKd ja lugemata rahwahulgad osawStnud. Majestätide Keisri ja KeiSripraua, KeiSri praua-less ja teiste KVtgek ö r g e m a Ver s k onn a li ige t s poolest oli auupärgast saadetud; ülepea on 5 wankrit anupargadrga surnukirstu taga käinud. Anton Rubinsisin oli ühe Juudi sugust Berditschswi waesema kaupmehe Poeg ja Talwekuu 18. päämal 1829 Podolia üchermangus sündinud, tema ema oli PreuSsi-Schksta'st päritud. Juba omal 11. eluaastal  laskis tema oma mangu Moskwas awalikult kuulda, ou hiljemini Berlinsis muusikat studerinud ja paljudel kunstreisudel  olnud. Wenemaale tagasi tulnud, sai tema aaStal 1859 Peterburgi Konserwatorwmi j vttektoriks, mis ametit  tema tema aastani 1892 tallitas. kus tema ennast lahti wöttiZ ja Professor Johannsm tema asemele tuli. Hiljemini on Rubtnftein kunstreisudel Europa'S ja Amerika'S olnud za tema mängu on igal poolel suure watmuStuseg a kuuldud. Tema on palju koApcmMimM ja ka palju raha järel jätnud. Muustka-taewa peal saab tema uimi jäävamalt  kui täht esimesest suurusest läikima. Krim'ist kirjutati Talwekuu 2. pääwal ?Peterburgi Zeitungile": ,UH!e ilus-ilm näib meile ka Tawekuul lruuwikS zääma. Täna hiilgab taewas täideõ pääwapaistes,  Pontus (Mustmeri) on yeegel-sile, üks uhkel pääwapaistest läbiõhutatud rahu, uenda et omast kohast wähene soojus (12 graadi põhjapoMss marjus) tuntud ei saa, waid kõik kui üks kena Mihklikuu-pääw wälja näitab^. Odtssa'st. Põhja wajunud amulaewa kere on Mustmere põhjas 45 sülda sügawaS leitud. Leidja on OdeSsa tähtede-tundja Professor Block. kes selle järel üleS ja alla waadata oskab. Laewakere on lõhkenud tagumise otsaga sügamast muda sess, mast on murtud. Wälja kiskumine pidi algatud saama, niipea kui ,Wla. dimirt".protsess lõpetatud okeks, mis nüüd juba lõpetatud  on. « c BatUM'st. Wiinakuu 89. paamal ;õud:S Keisem? Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija Georg Aleksandr  o w i t s ch Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Michailow  i saatmise! PriitalMu lsewustiku amulaewa  „Orel" peal Batumi sadamasse. Kui asjad malmis peetad raudtee-rongi peale wiidud oluvad, läks Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija amulaewa pralt maha ja läks pärast seda, kui kmdluse-kindlnse kommaudati auuravporti  sadama sillal wasta Võtnud ja ootajaid teretanud oli Keiserliku rongi peale. Teel Borshomllsse sai Suurwürst  Auujärjepärija kõikides jaamades, kus Keiserlik rong kinni pidas rahwahulkadest teretatud. Borshom ist reisis Ketserlik Kõrgus AbaS Tuman'isse. Sisse saadetud. Talwe-kuul fee aasta sai kõikidelt leatmvatele Eesti seltsidele ringkiri Keisri Majestäti kinaituse kohta kättesaadetud. Et aga weel mõned seltsid olemas wSiwad olla, kelle adres mitte teada pole sa et ka postikaudu mõni ringkiri kantsile wõis minna ning wiimaks,  et ta wäljaspoolselWdest elawad inimesed sellest ettewõtlest  lshemüi teatust wõiks saada, sellepärast palutakse ajalehe Tallinna Ssbra- toimetusi nõnda lahke olla, allseiswat  kirjeldust, mis saadetud ringkirjaga enam ehk wähem  ühte läheb, oma Veergudes awaldada: Meie noor Keiser Nikolai H. astus oma isaisade trooni paale selle toutusega: rahu ja õnne oma alamatele pak kudu. Niisugust paleuslist tõutust kõige tundlikuma südamega wastuwõttes,  su EeSti seltside kohus oma rahwa mms! saadikute  läbi selle eest tänu ning üleüldst Tema troonile aStumise  üle rõõmu awaldada ja ühtlasi selleda üht wcikest annet kingituseks tuua. „Karskuse Sõber Tartus pani Septembri kuul ette weel Troonipärija pulmapäewakS  Kõrge Mõrsja rinnakuju kunstnik Wezenbergilt wal. miStatnd, Eesti seltside nime! kinkida. Waheaja! ettetulnud  juhtumiste, niisama mõjnwalt poolt uõuuküsimise järele ei Võinud mitmed selsid, nende hu gas St. P. E H. Oelts, ettepaneku poolt olla. Pääle selle on, nagu lugejad  teswad, ka kunstnik herra Weltzmberg oma kaasaita- Wisest taganenud. St. P. E. Haätegew Selts arwab omalt poolt paremaks  andekõ üht a! bu m i walMistada lasta, milles terror Eesti rahwas oma ettewõtete, töö, kunsti ja haridusega  ärakulutatud oleks ja nimelt järgmiselt: 1. Pildid iga maanurga inimestest nende rahwariieteS,  kui Võimalik endistest ja praegusest ajast. 2. Pildid igast rahwa kihist ja seisusest: sulustest, rendi- ja pänSkoha omanikkudest, käsitöõlistest, kooli- ja kirikuõpetajatest, kohtu- ja teistest ametnikkudest, ajalehetoimetajatest,  scltsiliikmetest, õpetatud meestest, kunstnikkudest  j. n. e. 3. Pildid rahwa töödest: põllutööst, käsitööst, laewadest  jne. 4. Pildid rahwa elukohtadest: wabadikknde saunad, rendi- ja päristalud, seltsi- ja koolimajad, kirikud, liunad  jne. 5 Pildid Eestimaast: põllud, metsad, järwed, mered  jne. Albumi kaaned wõiks puust wäijalõlgatud saada ; pildid  wõikS wotokrahwerimise teel aga teistmoodi Valmistatud  olla. Kingituse kattewiijakS peaks saatkond walilama ja tema kättewirmise ajaks tuleb Majesteetide kroonimine maarata. Nagu sellest lühikesest kirjeldusest näha, on ettewõtte  suur. Selle albumiga ei tuleks mitte ainult terme Eeõti rahwas ennast oma Keisril? ette fäädma ja omaks andma waid ta tooks korraga ka oma Vaimuanded oma usinuse, haridusele ning haavusele püüdmise enesega kaasa. Et töö Võimalikult igaküljeline ja täieline, ning et igaükS selts ja eraimmsne oma arwamisi tema plaani ja walmiStuse kohta laialt wõikS awaldada, selleks Võtab, St. P. E. H. Selts häämeelega Tartu , Käsitööliste Abiandmise Seltsib ettepanekut wastu ja palub kõiki seltsist,  ükskõik, kaS nad senini ettewõtte poolt ehk wastu on olnud, oma saadikuid 7-makS januarikS 18 -5 kell 2 p. !. Tartusse Vanemuise Seltsi poolt lahkeSti lubatud ruumidesse  kokkutulekule saata. Selle koosoleku peaülesandeks, peale mitmeküljeliie nõuupidamise on komite walida, kes albumi Valmistamise ja kokkuseadmise oma pääle wõtab. Selleparast palutakse ka kõiki ajalehetoimetajaid koosolekule ilmuda niisama ka iga erainimest, kes ettewstet kudagi edendada soowib ja oma osawõtmise soowi St. P. E. Hrategewa Seltsi eestseisusele  enne teada annab. Peterburis, St. P. E. Häätegewa Naxoaaa, 44. Seltsi eestseisus. 7-mal jõulukuul 1894. Üleskutse ja palwe. (Sisse saadetud) EeSti rahwa poegadele on juba mõnda aega kõrgemate koolide uksed awatud, wõistluS on lubatud, õpi ja püüa edasi tee on lahti ees. Mõnel aga, kellel tahtmine ja annet on, takistab õppimise tee! waesuS ja puudus ja see tuleb iseäranis kõrgemates koolides nähtawale, iuS elu nõudmised suuremad,  on kui enne, kodune abi sagedast aga weiksem, sest et isa kukkur pitka koolmega waSta ei pea ja nooremad Vennad ja õed ka leiwakotti nõuawad. Kes ise nende raskustega ou Võidelnud ja teist näinud  wõitlema, see teab, kui paljud nemad kallit aega kulukamad, kni sagedasti paremaid püüdmist takiSlawad, mõnikord tee taieSte ära ummistawad. On ju ülikoolides ka abirahasid ja maid maksu kergendus  aga ega abitarwitajad mahu marjamaalel EeSti rahwaS ei ole tänine - kui erakombel antud abist matkime, oma ülikoolides ja nende wäärillSteõ õpetusesse  astudes õppima nooresoo heaks patju teha jäksanud,  ei ole ka ülepea mõtted õhutatud, et siin abi tarwiS oleks. Minema! aastal tegi Peterburgi Eesti hea tegema Selts sellega hakatuse ja awaldas kutsed, et uue aasia õünesooowidest lahti-oStmise maks EeSti sugust üliõpilaste abirahaks määrataks. Ei tulnud sel kombel enam stSse kui 30 rubla, on ju õnnesoowidest lahliostmife kombe meie rahwa! kaunis tundmata, ja otstarbe ise oli ka uus ning liig wähe tuttaw, aga hakatus sli ometigi tehtud. Mõtte ja nõttu selwnsi! abiraha korjata, oli naabritelt  Lätlastelt saadud, kes ka selles, nii kui ka mõnes teises asjaS, meie ees sammu edafi jõudnud. Waatame, kuidas fee mõtte Lätlaste seas on ärkauud  ja kasivanud, ja mis nemad oma üliõpilaste heaks selwiifi! on jõudnud teha wõrdlus teistega äratab meidgi. Riia Läti seltsis ärkas aastal 1875 mõte üliõpilaste amitamissst. Abirahaks määrati estalgussl, peale sellekohaste  kingituste, seltsis maksetud trahwi-rahad. Sel teel tuli nii kui mulle Lati seltsi ühe Eestseisuse liike poolt teaduStaii, aaStaS 350 rubla ümber fisse (seitsme aastaga 2650 rubla) abi tarwitus oli aga ikka weel suurem, kui abi. Nii taks lugu aastani 1883, kus täitsa ja löökas adwokat A Weber Riia Läli-seUsi kirjanduse jauskouna esimeheks w.ttiti, nimetatud jäuskonna kätte oli Üliõpilaste aitamise asi nSwd. Weber wõttts nõuuks Riia Lätlasi üles kutsuda, nemad praksuvad, nii kui Riia Sakslased oma rahwa liikmete ja asutuste heaks, mi Läti llliõpiaste heaks need rahad määrama, mis uue-aaSta õlmesoowi käikudest Vabastamise sest Maksetakse. Palwe leidis elawat wastakõla. Aastal 1884 wõidi Mõplast 1000 rublaga ailada ja nii edasi igal aastal; kahel Viimasel aasta! on jaatatud raha-fumma suurus juba 1200 rubla, ülepea on Lätlased 14,000 rublaga oma õppima uoore-sugu puudust kergitanud. Kogu see sumina ei ole mitte ülemal nimetatud teel sisse tulnud. Raha nimelt ei kingita mitte ikka abinõuudjale,  waid antakse mõnikord aga laenuks, muidugi ilma kajn wõtmata ja nõrgub mi aega mööda jälle tagasi. Niisugune üliõpilaste aitamise kombe on siis Läti rahwa seas ikka enam ja enam sõbru leidnud. Riia Läti-seltsid, tema lagunes Riia liuna kodanikkude sekka laiali, sääll Lälimaaseltfidesse, ja nüüd tuleb, ,Uue aasta kingitud Wenemaa põhjast ja Siberist, koguni Amenkastki. Maafeltsid tegsmad nii, et keegi liige teistelt raha kokku korjab ja edasi toimetab; ka lisatakse sagedasti ajalehe  tellimise rahale rublakene teatamaks otstarbeks juurde ajalehtede toimetustel ott ju õiguS niisuguseid rahasid wasta wvtta ja edasi toimetada. Pöörame nüüd naabrirahwa juurest oma kodu tagasi. Mis Lätlastel nii häsli korda ou läinud, kas see meil siis Võimata peats olema? elutingimised on ju meil pea ühed ja needsamad. Kui meie ka nii suurt abi ei jõua auda Eestlased on wähem Varakad, tui aga wäikene abi on ometi enam, kui täieSti abita jätmine. imei-aastal teine teisele õnne soowida, see pruuk on ju ka EeSti rahwa seas tuttaw, haritud seltskonnas käSsib ja nõuab seda otsekohe seltsiik komme. Wähem tuttaw on wist, et neist õnnesoowi kaikudest, mis sagedasti õige wäsitawad on, rahamaksu eest mõne heategewa otstarbe peale lahti wsib peaseda. Linnades on see juba igas kohas pruugiks (paljalt maksawad Eesti rahwa liikmed oma raha siin teiste kasuks): maksja nimi ilmutatakse ajalehes ja sellega on ta kohusest pääsnud ise õnne käia soowimas ehk seda kirjateel teha. Ja kui keegi kellegile õnne ei soowi ja seda kombel ei tunne, noh siis saatku ta ilma kombe tundmata ja teadmata  oma abiraha wõetakse tänuga waSza. Peterburi EeSti Heategew SeitS on tähtsamatesse Eesti linnadesse usaldusmehed nimetanud, kes - kwiitungi  wasta -- õnnesoowidest Vabastamise raha wasta wõtawad ja edasi koimstawad. Mõned neist, kes mul teada, nimetan siin, teiste nimed ilmutab ehk Peterburi Eesti Heatcgewa Seltsi eestseisus. Peterburis: Plads llseuu 3 M 40 korter M 1. M. K o i k: L. 0. 10 M 13. Heiurichsoh n LllcarepjuueiciZ LauuÄi-81,  korter 23. Jurjewis: Dr. H. Koppel. Suure Turu uulits 15. TallinnaS : Dr H. Ro senthal.Prooksmäel Geberti majaS. NarwaS: kooliöp. O. KallaS. Dr. Brasche majas. Pärnus: Adwokaat M. Sttlenberg. Walgaõ: öp. P. P. Undritz. Kellel tahtmine on makSia ja kinkida, peaks seda juba Jõulukuu keskpaigas tegema, et uimed õigel ajal (Nääri kuu aPul) ajalehtedesse jõuawad. Soowin aSjale kõigest südamest head edenemist ja kaswamist.  Kes ära on näinud, kui tarwiline siin abi on, keS mõistad, et rahwas oma haritud poegi awitama peab, et tal pärast seda suurem õigus oleks ka neilt jälle tööd ja tänu nõuda ja oodata, see annab hea meelega, nii palju, kui kukkur kannab ja ei kahetse antud raha, ta jäeb ju oma talu laeka. Lahtist südant ja lahtist kätt soowib O. K. AvsMLMo qsssxxo--. 20 IKM. «- i, «T,is.!Zv K»v«ZgNMM ?«Mõ-