äraline kommission Wene-Hiina kaubalepingu  tegemise asjus kokku astuma. Kuida „Risk West" arwab, saab leping weel käesolewal aastal kinnitatud. Moskwast Smolenski raudteel, 314 wersta sääl pool Moskwat, on üks soldatite rong rööbastest wälja libisenud. Üks osa wagunid ja 50 sülla pikuselt rööpaid on purustatud, aga õnneks ei ole inimestele wiga juhtunud. Nishni - Nowgorodist. Kui kurba tagajärge halb abielu wõib tuua, sellest annab ka järgmine lugu kohutawat tunnistust:  LySkowa külas elanud 10-aastane Darja Aleksejewna Gomosulina oma mehega Jwan Kondratjewiga. Ühel õhtul läinud nad hoowi pääle magama ja homiku leitud noorik surnult, kuna Kondratjew ise kadunud olnud. Mees, kes naist wihkanud, kägistanud selle ära. Kownost. Järgmine kurb lugu on sääl nagu „Peterburgskija Wedomosti" teatab, neil päiwil sündinud: Widzi linnakeses  wõtnud üks auuS ja tasane käsitööline  naise, kuid armastuse asemal toonud  noorik tüli ja pahandust majasse. Muu seas armastanud halb naine oma mehe noore 13-aastase õekesega, kes nende juures  külalisena wiibinud, riielda ja tülitseda. Ühel päewal läinud ta pahandamisega nii kaugele, et lapse majast wälja ivisanud ja ära keelanud weel tagasi tulla. Laps läinud ka minema, aga wisanud ennast meelt äraheites „Maruga" järwe, kuhu ta ära uppunud. Wend olla selle sündmuse üle meelt ära heitmas, aga ka kurjasüdamega  õel naine kannatada rasket südame piina. Kahetsus tuleb liiga hilja! Harkowist. Loomatõbi laguneda Harkowi kubermangus ikka rohkem laiali, nagu ajaleht „Djen" teatab. Juba wiies maakonnas murda ta loomasid maha. Lõuna-Weneuraalt. Sääl hakatakse  rohkesti metsa külwama ja istutama. Tänawu aastal tehakse seda riigimaade ministeriumi käsul Podolia, Poltawa, Oreli ja teistes kubermangudes. Metsa külwatakse enamiste rohulagendikkude pääle, et nii kasuta seiswaid tühje kohtasid kasulikuks  metsamaaks ümber muuta. Wäljamaalt. Saksamaalt. Säälsed ajalehed kirjutawad  nüüd rohkesti hiljuti surnud riigiametniku  Lothar Bucheri elust, mis mitmeti tähelepanemise wäärt on. See mees oli 1848 aastasel liikumisel agar rahwameesja pidi selle järele Väljamaale peitu minema, muutis aga möörsil oma meelt ja oli pärast tagasitulekut paarkümmend  aaSta Bismargi parem käsi ta riigitalitustes.  Hamburist. SSäl põles 10. Oktobril Suur laewaehituse seltsi töötubade kraami ait maha. Tulekaitse seltsi peamees on raskesti migastatud. Kahju on pääle miljoni,  500 töölist on leiwata. Serbiast. Endise peaministri Pashitsh'i  wastu tehtud tapmise katsest toomad lehed nüüd lähemaid teatust. Pashitsh sõitis Peirowatzst linna poole, kus teisel päewal liigwabameelsete koosolek pidi olema. Mõned sõbrad oliwad teda tõldadega saatmas.  Õhtul kell pool 8 kihutas üksik ratsamses reisijatele wastu ja hüüdis 25 sammu maa paalt: „ pidage kinni!" Kohe pääle selle tõmbas ta suure rewolweri wülja ja lasis 5 korda Pashitshi pääle; 2 pauku ei läinud lahti. Siis kihutas ratsanik tuhatnelja Petromatz'i poole tagasi. Kui Pashitsh sinna jõudis, andis ta asja kohe kohtuniku kätte ja see lasi mõrtsuka kinni wõtta. Waewalt oli ta paar minutit wnhi all seisnud, kui ringkonna kohtu esimees  teda wangist lahti lasta ja oma juure kutsuda käskis. Arwatakse, et shandarm oma tegu ringkonna kohtu esimehe käsu pääle teinud. Liigwabameelsete wiha on ütlemata suur. Walitsus püüab Pashitsh'i waigista; teda kutsuti meel sellsammal õhtul noore kuninga lauale. Prantsnsemaalt. Sääl sõbruse asjus tahawad mõned wäljamaa lehed seda tähele pannud olla, et Prantlased küll sõnadega sõbrad olla, aga tegudega mitte. Näituseks tõmmata Prantslased ennast kohe auupakliku kummardusega tagasi, kui Wenemaa neilt raha tahaks lainama tulla. Wene rahaminister  olewat Prantsuse suuremate rahameeste  poole selle küsimisega pööranud, aga ainult wabandawaid ja eitawaid wastusid saanud. Siis olla meel teisel teel Prantslasi  selles asjas järeleandlikuks teha katsutud.  On juttusi wälja laotatud, et Wene ja Austria keisrid Skirnewices kokku tulla, et kõik kolm keisrit endist moodu ühendusesse astuda jne. Ja Prantsuse walitsus olewatgi  Rotschildi pangamaja Pariisis laenu poole wõita katsunud, aga Juut on Juut, ta ei ole siiamaani weel seks paendunud. Isegi Wene-Saksa kaubalepingu jut olewat seks otstarbeks wälja laotatud. Sääl on nagu teada üleüldine hääleõigus  walitsemas ja seda oma õigust tarwitades  walisiwad Carmaux (Karrnoo) mäetöömched ühe oma seltsilise Calwignaci bürgermeistriks. Kaewanduste omanik, selts, tegi ta aga teenistusest lahti, süüks andes, et ta palju päiwi ära wiitnud. Muidugi teada, nõudsiwad ameti kohused Calwignacilt  aega ja pääle selle oli ta ka haige olnud. Muidugi ei olnud töölised sellega rahul, et nüüd tööline, kes 20 aasta kõige paremate tunnistustega kaewanduSteS tööd teinud, sell põhjusel lahti lastakse, et suurrem  hulk teda bürgermeistri ametisse on walinud. Säält tuli siis üleüldine töötõrkumine.  Kuidas asi lõpeb on praegu teadmata. Jnglissemaalt. 10. Oktobril „Timessi" teate järele on 33,000 magasini-piissi  ja 320 milj. patroni Indiasse saadetud. Kõigile Inglise mäele Pendshabi antawat mõne nädali sees uned sõjariistad. Ka palju tagust-laetumaid püssisid ja suurtükka  on Indiasse tulnud. (Ei tea, mis Inglastel õieti sellega mõttes peaks mõlkuma?  HiSsianiast. Mõrtsukad ja rööwlid on kenas Hispanias praegu need, kelledest kõige enam räägitakse. Neil päiwil on üks politika märatseja Andalusia maakonna walitseja kindral Coello elu kallale kippunud.  Mõrtsukas palus kindrali jutule saada ja nõudis, kui teda sisse lasti, et kindral Vabariiki kuulutada laseks. Inimene,  Teie olete wist peast nõder! kostis kindral ja sai sell silmapilgul kuuli reie sisse. Kaks ohwitseri ja kindrali abikaasa oliwad esimesed, kes juurde kargasiwad ja mõrtsuka kinni hoidsiwad. Haaw ei ole mitte surmaw. San Perratis. (Sordina saarel), 10. Oktobril Siin mässas kole maru; 100 inimest on surma saanud, 300 maja (ka linnamaja) on wigastatud. Ida - Afrikast. Saksa asumaalt tuleb jälle õnnetuse sõnum. Wahehe sõjamehed tungisiwad Kilossa lähedal Sakslaste kallale; wöitluses on 1 Saksa ohwitser ja 4 soltatit langenud. Wahehed on seesama  Mcegrike suguaru, kes mõne aja eest Zelewski saatkonnale otsa tegi. Nüüd on nad Masitide suguharuga koos uueste sõdima hakanud ja mitmed Europlaste asupaigad  paljaks riisunud ning ära põletanud. Amerikamaalt. Ehikagos awati 9. Oktobril maailma-näituse maja pidulikult. Selleks puhuks tehti määratu pidurong ligi 10 wersta pikk, millest pääle 10,000 inimese  osa wõtsiwad. Ülesanne. <l,. tl. ti, 11. li., tl. 11, tl. 11. 11. li, 6, 6, 6, 6, s, s, g, ss, 11, d, i, i, i, i, i, i, i, i, i, i, i„ I:, Ic, Ic, Ic, k, Ic, Ic, 1, m, m, ir>, m, n, n, ii, ii, ii, ii, o, o, o, o, o, r, r, r, r, r, 8, 8, 8, 8, 8, 8, t, t, t, t, t, n, n, u, 11, r?, V, ü. Nende ruutude sisse sõnad seada, et küsimise  märkide kaudu lugedes, ühe hiljuti ilmunud raamatu nimi wälja tuleb. Nõuetawad  sõnad on järgmised: 1) Inimeste õpetaja. 2) Selts Riigas. 3) Linn Mustamere ligidal. 4) Linn Europas. 5) Aasia hirmus elajas. K) Maamehe tööriist. 7) Maajägu Europas. 8) Kasivama  puu liigi nimi. 9) Maakond Ilmerikas.  10) Linn Lääne Wenemaal. .11) Kuningriik Europas. 12) Maajagu BritaaniaS.  13) mängu riist. Seletus tulemas numbris. A. Vallik Möndasugust. Naljakas kolera abinõu u. Keegi herra Riias oli oma passijate nõuu andnud, et ta enam kolera pärast keetmata wett ei jooks. Teine kord küsinud ta järele, kas passija ka õpetuse järele teeb, aga saanud wastusckS: ei. Ühtlasi seletanud naisterahwas, keedetud mesi ei maitsta hea, aga ta teha wee teisel teel kahjutaks. „No kuda siis? küsinud herra. „Ma lasen wee läbi puhta lapi nõrguda, eks siis batsillused riide pölile jää," olnud tark wastuS. Ei tea, mitu niisugust batsillust weepiisa sisse ujuma mahuwad? Kui palju mahub po st kaardi pääle? Selle kohta teatas hiljuti üks Norra mees, ta olla sinna 7,000 sõna mahutanud ja mõni sada pääle weel. See tegu on Soome sulcmehi järele tegema kihutanud ja „Uusi Suometar" on nüüd postkaardi saanud mida ainult suurendusklaasil lugeda wõinud. Ning selles seisnud 20,100 kirja tähte. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, SS. Oktobril. (Õigeusu ülesivõtmise püha.) Saksakeeli Jumalateenistus ja lauarahwa wastuwõtmine  kell 10. Ülemõpetaja Lemm. EeStikeeli Jumalateenistus kell V 212. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. .V- 42 Saarlane. 1892 WaStutaja toimetaja'. Hartwig Sab, cauä. veo. poi.