Tallinna Sõber .V- Z 2. KakSteistkümncs astakäik ?alli««as, Zj>. Lthtkuu Mool IÜW. NleSldne aeilteht Eesti ralniialt maal ia iiunadts. Tuleb ükskord nädalis wcklja. Maksad Tallinnas LinbforS'! pärijate trstkimajaS: -aStaS 2 rndla, 40 kop.— pool-aastas ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas! ......... 3 rubla pool»aaSta« l rubla 70 kop Suulukused maksawäd iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Trlllmised woeta?fe waSta t Zalliuua»: Piirtpitk krõltlmatao. - ?ttttSuratS! H. Keekanbtt Zt b 4. Uark»»« Laalimann. --UMweres z J. Anhs. Zkaldas: A. Keidetter». Lapsalna ! K. LossSerst. ! K. IstÜntr'! poodis. - Mljnudts : A. L»row'i raamatupaod. Narmas: W. NSdcr. Mõras- Urana Melrose. Malgas: M. NuSbtsi Lnrtsaarr» : Tst Laaste. Maal: kuida iseõraui» lnnlntalse. WoStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elod BaNi»kiS, - kirjad Niiwab Bauisl! (Ballizchport - kkäristcM.lloxri Regkstor:" Uppilmid inimeste elustamisest Ülcksdised sõnumid maailmast. Omalt maalt Tallinnast! T»Sli> j Nelised Gcecka-Katholiigi kirjad. Wibrrkndi hospidalid. Abirahad Weur NNe õppijatele. Talli>u>ci. stipendiumid. WaugUööde näiuS. Märgilaskmised merel. Äkiline surm. VaUiskist - Ätmad -, Litwa sõidud. Zialapüüdmlut. - N«1 piu Ma.üu PoUllÄignd WLsulk. -- «tn« llptlk. Kapla kohtumajad -7 T-rtiist: Dr. Wtvke mati-o. önutlusrd. WoftleNnAi Rahr. Mast' «urjattgu s gamkeles. Pelrrburgist: Du.ekahtii. —WL tirmiked eraut«la»le «aeta. Coomeinaalt Lumesadu t > SSlülmad. Mst Wenemaalt. MSnd» Uppunud inimeste elustamisest. Ühe sellega iseäranis harjunud arSti sulest toob ,Zeitung  für Slgdt und Land/ järgmist juhatust nende tallituSte  üle, millega uppunud inimest piab elule äratada katsutama. Peale salgamata ja igaühele tuttawate surma-märklde keha külges, ehk kui surm ühest arstist tõeks tunnistatud on, ei piaks elustamise katseid uppunud inimeste juures iialgi tegemata jäätama, sest neil wõib ka fiiS soowitud järg olla, kui keha juba kauemat aega wee all oli. Muidugi  on ka fiin üks plir,jmida aga mitte-arstid omalt poolelt määrata ei pia tahtma ja sellepärast on, kus iganes «võimalik,  kõige pealt arsti järel saata. Wahc-aeal on aga kõiki asju paigale muretseda, mis elustamiseks tarwiS lähewad: waepasi, kuiwa pesu ja riideid, pudelid ehk kruukist palawa weega, palawaid teliskiwa ehk triikraua poltist, kottifi palawa liiwaga ehk palawa tuhaga, Zerumise riiet ehk harjast j. n. e. On seda tehtud ehk tehakse seda, stiS on kõik aSjata pealtwaatajad ära saata ja ainult kolm künni neli inimest abikS senna jätta. Uppunud inimese keha ei tohi kogunimitte, kuida seda umbteaduses tehakse, ühe waadi peal kõigutatud, jalge peale ehk istuma pandud, ehk koguni jalgest üleS tõStetud, ega teisel wiistl wintsutatud ega weeretatud saada, ka fiis mitte, kui weel nõdraid elutähtefi näha on. Abi on koha ja paiga peal ja wiiwimaka keha, järgmist juhatamist korda mööda tähele pannes-1)  Uppunud inimese keha on parema külje peale nenda maha panna, et pea jalgadest natuke kõrgemal seisab. 2) Su U, kurk ja n i nasõermedon senna kogunud  wedelikust ja ilast puhastada, sõrmega, ühe rätikuga  ehk sulega. 3) Pea on eeSp o ole langutada, slasi ja otsaesist tuetates, ja mokad on lahti teha, et wesi kergemini wälja jookseks. 4) Pea lmi n e keha on ruttu, oga ilma keha tõukamiseta ja põrutamiseta riietest lahti teha; tarwitust  mööda on riided lahti seigata, wöö on jära wötta ja altriided lõdwendada. 5) Aewastamist saata on katsuda, kas kangest haisewate rohtudega, nagu sipelga-spirituS, põletatud suled, äädikas j. n. e., ehk ninasõermete ja kurgu kõliskamisega ühe sulega ehk nööri-otsaga. K) Nägu ja rind on järsku külma ehk sooja weega pritsida. Kunstlikku hingamist on järgmisel wilfll toimetada: 7) Ke ha on ruttu ? uiwatadaja kerges! õeruda, iseäranis pea, käed ja jalad. 8) Suu on mokkade awale-kiSkumisega lahti teha. keel wälja tõmmata ja sellega wäljo? pidada, e! ühe taskurätikuga lõua külge siutud saab; mokad on niisamati awal pidada sellega, et üht korki ehk pulgakesi tagumiste hammaSte wahele pistetakse. 9) Uppunud inimene ou sel j lti pöörata, pead ja õlast ühe riids-kimbuga tuetaleS. lk) Keha alumine pool on ühe waebaga ehk kuiwa riidega katta. 11) Uppunud inimese pea kaha piab asutama ja järgmisi  tarwitusi tallilatama: n. Käewarredest wõetakse küünarnnkkide juurest kinni, paenutatakse neid kehast eemale ja pitkamesi oma poole, ühetasa ja tugemast üle uppunud inimese pea, Selles seisus peetakse neid siis umbes kaks sekundi, pitkamefi üks kaks lugedes. d. Uppunud inimese käed saawad siis jälle keha lõrwa tagasi pandud, nenda, et neid MnamMdest paenulalaksc ja siis tugewast, aga ilma tõukamiseta, rinna mõkcmile poolele «vajutatakse, niisamati nmbeS kakS sekundi. Seda tehakse «vahetpidamata nmbeS !? künni 14 kord minutis, kuna üks künni wiiS luetakse, Kõige paremini tehakse seda oma enese hingetõmmamist mööda. seda. mis a all juhatatud, õhu sisse h i n g ami s e, mis d all juhakalud,  öhu w ä l j a h i u g a m i s e jumes. 12) Seda on tüdimata nli kaua teha, kuuni uppunud inimene ise hingama hakkab ehk kutsutud arst teda surnuks tunniStab. 13) Nende tallituste aeal. ilma neid seisma jätmata ehk tülitamata, piab ükS abiline uppunud inimse keha tasaste riietest täitsa lahti, aga mitte aSjaka paljaks tegema. j 4) Nii pea kui uppunud inimene ise hingama hakkab.  aga ainult fiis ja iialgi mitte wsremini, on kõik keha kuiwa waepadega ehk riietega kalka ja katte all õeruda, ilma käte ja jalgade lahti tegemata, ikka all ülespidi,  f. o. käte ja jalgade luupäWest krha poole. Oeruda on flanelliga, kalewlga, harjadega. willaSle warrukatega  häda pärast ka heintega, hõlgedega j. n. e. Käepihud  ja jala tallad plawad kauemini õe rutud saama, 15) Keha tuleb soojendada, stdawiisi. et soojendatud triik-raudafi ehk kelMwa, pudelid ehk kruuttsi palawa weega rätikute flsfe mässitud. ehk kottisi patuiva liiwaga ehk tuhaga üle keha libistatakse. Soojendamise nõnud on natuke kauemini südame-augu, jala-taldade ja käe-pihude peal pidada. tk) M pea kui haige meel fclgib, ag a mll k e enne, antakse temale ükS eh? kaks lhee-lusita-täik «vett wiinaga, ehk ka sooja kohwi ehk theed. 17) Haige on ühe raami peal wäga ette w aa!- llkult, selja jä parema külje poolt waepadega kaetud, ühte selge õhuga ruumi wila ja soojendatud sängi maha pauna, kus keda läiesle rahule jäälakfe. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltislis, Lehekuu 18. pitäwiil. Saksamaalt. Sel sügisel saawad Saksamaa suured maa-ja mere-manöwrid SchleSwig- Holstcini randaS peetud ja juba nüüd kirjutatakse neist valm. Iseäranis m rewae-manöwrid näiwad kõige maalima  tähelepanemist oma peale juhtima, sest nendele saawad ka Inglismaa, AuSlria ja Ilalia laewustikud saadetud. Nimelt wiimane riik on wiimaSte aastate kaikus oma meremäe eest maga palju hoolt kannud ja wäga palju raha wälja annud, ja seal on nüüd kõigesuuremad söealaewad,  nende keSkiS soomuSlaewad ja mille sarnaseid suuruse, kiiruse, korraldamise ja suurtükkide poolest weel ühegil teisel riigil ei ole. Need ei ole senni weel Wahemerest wälja tulnud, tulla aga sel sügisel Saksamaa lahedele ja pidada teel näitama, kuida tormide waSla wõidelda suukawad, mis BlSkaya-lahel wäga sagedast  o«i ja wäga kangest puhuwad. lugliSmaa poolt ta hr li rsilckv neli suurt lahingi-laewa saal» kui aga Ilalia poolt lõeSke teiste keskls nii suurte «imeriistadega nagu näitusele tullakse, mis üle palju kahtlust ei olla, siis ai wa latte, et Inglismaa, kui esimene wägi merede peal, rohkem uhkust wälja näitama saab. Saksamaa tahedel saab ennast nenda igapidi üks laewuStrk  koguma, milles kõiki näha on, mis wiimaSte aegade teaduS ja osawnS saatis, sest ka Inglismaal ja Austrias on selles palju tehtud, ja Saksamaa noorel laewnStikul saab õige ceg olema, tuhandele asjatundjate silma ees näidata, kui kaugele see juba kosunud on. Kirja ~Vulo«nt. cormulek" «vaSta, «uis Saksamaal hiljuti ilmus, millest ka siin kirjutanud oleme, milles Sakslaste sõeahimu  ida poole ja kääne poole kõlistada katsutakse ja Würst BiSmark'tle liialist rahu-armaStust ja ,üdita poliukat"  süüks antakse, on nüüd üks teine ilmunud, nime all krW» wMv" t.SöearilSkad taganegu rahukuue  SelteS koStetakse Würst BiSmark'i rahupotitika  eest ja mõistetakse esimese kirza sõea-himu walju sõnaga hukka, Äanzler Kindral Caprivi sõnade peale Nngwääwal täbendates, n«is järel Idamere rand Saksamaale  kaitsemiseks ;a faubaajamiselS ,p itk kül olla. üks ,Newoje sõnumisaatja, Lwo w, on kelle lehele riiki kirjast jutustamisest saatnud, mida lemat Würst BiSmarkiga Fri«drichruh'eS olnud ja seda jututtisiamift arutatis leiab .Nowoze järgmist ootamata otsust: ,Igapidi astus Würst BiSmark omas jutustamises Wene kirjasaatjaga weel kord kui kindel «vastane ühe Saksa-Wene sõea waSta üleS. Silmanähkawalk  cl ole Saffalnaa kählfainakel politika-meeStel kellegi! himu rahu rikkuda, nimelt rahu Wenemaaga mitte. Kuida kord kirjutati, tahta ka Keisripraua-ema sKeiSripraua Friedrichi Wene Keisrikoja wõerusele tulla, mtS wist ilma tähtsa järjeta ei jääks ja millest üks wäga nähtaw fõbmfe-täht  nende Keisrikodade wahel wälja kaswada ja ilmuda wõikS, kuida mõnel! poolelt ka juba nagu poole