 kes äratatud tuhinates seda nende järel tegimad, ise küll ikka lepitusest sa rahust räägiwad, aga oma ülewoimnst  teiste üle rahuks" nimekamad. Rõõmustaw on aga ikka, et nüüd nii mitmesugused maimud ja wõimud rahu tarwitnst ära mõistnud on. Ehk mõjub see aega mööda Jumala abil nenda, et mõekasi sirpideks ja odasi sahkadeks  sepistatakse, kuida püha-kiri seda tsutab. Selleks on aga kõige pealt tarwis, et rahwad püha-kirja jälle rahwusest  kõrgemaks pidama hakkawad, mitte aga koguni usutunnistust  oma rahwuse tundemärgiks ja sõeariistaks teiste wasta et tee, kuida seda paraku meie paiwil nii palju näbakse. Wast siis on üleüldist rahu seespool ja Väljaspool,  wast siis on maksude kergitust loota. Saksamaalt Ikka weel arutatakse Saksamaal Würst Bismarki lahkumist Kanzleri-ametist, kas tema seda oma tahtmist mööda teinud, wõi Keisri käsu peale, selle lahkumise  jargesi ja seda, kas tema weel kord seda ametit oma peale wõtab, wõi mitte. Nüüd, kus Riigipääwa kokkuastumine ukse ees seisab ja seal Auslria-Ungrumaa wiljatollide alandamine arutamise alla wõetud saab, mille wastane Würst BiSmark ikka olnud on, nüüd on selle asja üle jälle üks uus kiri, -Tagasi tõukama wõi wasta Võtma?" ilmunud. Austria-Ungcumaa wilja-tollide alandamine  saab seal walju sõnaga hukka mõistetud ja Saksamaa  wiljakaswatajate äraandmiseks nimetatud. ühes räägib see kiri aga ka Würst Bismarki lahkumisest, selle põhjusest ja selle järgedest. Kirja ülespauija jätab arutamata,  kas Würst Bismarki nouu Keisri teise Wenemaareisu  wasta esimest asja tema lahtilaskmiseks annud on wõi mitte, arwab aga kinnitada wöima, et see wõeruskäik Wenemaa! nõdruseks peetud sai ja Prantsus-Wene ühendust  kiiremast tulema pani. Hiljemini awalikult tunnistatud  ühendus Saksamaa ja Inglismaa wahel olla selle tusa järg olnud, mida Keisri asjata wõeruskäik Wenemaale,  tegi. Wahe-aeal olla Prantsus-Wene ühendus, kas seda kirjalikult wõi ainult suu-sõnaga tehtud, Saksamaa  politikat edaspidisel aeal raskemaks muutnud. Würst Bismark olla nelja aasta eest, kui ka siis sõda suurema lootusega oleks Võinud algatud saada, sõea lahtiminemist eemal hoidnud, lootes, et temal wõimalik olema saaks, ühenduse kaitsusel Austria-Ungrumaaga, endist sõbrust Wenemaaga uueste jalale aidata ja lepitust Wenemaa ja Austria-Ungrumaa wahel korda saata, mis läbi Saksamaa seisupaik Prantsusmaa wasta kindlamaks saanud oleks, nenda et Prantsusmaale ainult üle jäänud oleks, Saksamaaga  ära leppida ehk ühe teisest rangist riigi aseme peale alaneda, nagu Spania. Würst Bismark olla juba siis oma lahkumise peale mõtelnud, mitte aga arwata wõinud, et juba üks aasta pärast seda lahkumist tema politikast enam aru ei saada, ehk tahtmine puududa, selle järel käia ja seda täita. Igal poolel Valitseda mõte, et Saksamaa mitte ainult wastatamist Austria maade eest oma peale wõtnud ei ole, waid ka Inglismaa maade eest. See olla Wenemaad Prantsusmaa körwa ajanud, kust Wenemaa enne ei lahkuda, kui see arwamine körwale saadetud on. Ainus elaw inimene, kes selle armamise kõrwale-saatmist loodetama järjega oma peale wõtta wõiks, olla Würst Bismark. See töö olla selle poolita järg, mida tema kõigil omal elu-a?al kinni pidanud on. Kui tagast-pööramine sellesse politikasse mitte wõimalik ei piakS olema, siis pidada Saksamaa sõea peale mõtlema, ja ainult fiis, pandagu tähele, tulla Saksamaale sõda mida warem seda parem ja wähem kohkutates, kui Würst Bismark  jälle Riigikanzler on ja Kindral Caprivi jälle üht korpust juhatab. See olla ometi wõõriti, kui Kindral Caprivi sõea aeal diplomatika-notifi kirjutab ja rannakommando  Feldmarschall Würst Vismark'i kätte autud saab. Üks Baieri aeleht noomib Sakslasi mitte selle üle waielda, miks ja kuida Würst Bismark Riigikanzler: ametist lahkus,  mis muud ei teha, kui Riigiwalitsusele raSkusi. Tõe asi olla kord, et tema lahkus, niisamati ka, et tema sellesse ametisse iialgi enam tagasi ei tule. Rahwa määratu suurem hulk ei tahta sõea-kisast: Keiser siin Bismark!" ühtigi kuulda kõigist auustamisest wägewa esimese Kanzleri wasta, tema suremata suurte tegude pärast, hoolimata. Sakslased pidada nüüd oma Keisri järel kaima, riigi pärast. Seesama Baieri aealeht kirjutab, Keiser Wilhelm olla oma ligikonnale, kusi temale nõuu anti, mõjuwalt Würst Bismarki nurisewate kirjade wastu üles astuda, wastanud: seda mina ei tee. Ennemini tahan mina seda kannatada, kui tema masta nende nõudega Võidelda, mis minu käes ou, sest selle mehe kangelase-kuju on üks nii kallis waimlik wara Saksa rahwale, et mina oma kätt selle külge pista ei tah^" Erfuct'is peetud Sozialdemokratlastekongress  on, omaist seespidistest tülidest hoolimata, ikka mõnda nõuu oma püüdmiste põhjuseks pannud, millest mõned õige kentsakad on, nagu: Kõik maa ja pind, mäekaewandused, toored kaubad (materjalid), tööriistad, maschinad, raudteed j. n. e.. piawad seltskonna omaks antud saama. Walimise-õigust piawad kõik riigi-omaksed,  meesterahwad ja naesterahwad saama, kes peale 20 aastat manad on. Seadused piawad rahwa poolest antud saama. Usk piab iga inimese era-asjaks tehtud sa kõik maksud usu ja kirikute ta rivi-usteks ära kantatud saama j. n. e. Wene Wäliste asjade Minister, Riigisekretär von Giers, tuli Wiinakuu 24. (12.) pääwal  Wiesbaden'isse. Wnrtembergi Herzog Albrecht reisis Wiinakuu 24. (12.) pääwal Berliuttsse, Peterburg'isse  ja Wiini'sse, Kuningas Wilhelin'i Valitsuse hakatust ametlikult teada andma. Kuida juba enne kirjutatud, saab Rumänia Kuningas Berlin'isfe oodatud ja tema anuks Valmistatakse Keisrikojas pidust ette. Ilma tähtsuseta  politika kohta, ei olla see wõeruskäik mitte, kui ka tähele panemata jääda ei wõi, et Kuningas Karol Saksa Keisri sugulane on ja et ikka mee! jutud käiwad, Rumänia Krouprinz saada Inglismaa Prinzess Mariega, Herzog Edinburg'i tütrega, kihlatud. Et aga kanplsmtfed Rumänia astumisest Koi meilgi-ühenduse kõrwa käsil olla, seda ei taheta di ete uskuda, kui seda ka mitmelt poolelt kinnitatakse. Kuningas Karol jõudis Wiinakuu 27. (15.) pääwal Potsdam'isse >a sai wakshallis Keisrist la kolgest Preussi Pnuzidest wasta wöetud. Danz?g'iZ algati Wiinakuu 27. (15.) pääwal Neufahrwasser'- sadama ehtetamist,  Wene Keiserliku sõidulaema Swesda" waskawõtmiseks. Saksamaal peetakse nõuu, soldatite teenistust rügementides kaha aasta peale Vähendada, mis läbi tagawara-wägi kiirest suuremaks kaswakS. Korpusekommaudöridest,  kelle nöuu selles asjas päriti, on muist selle poolt, muist selle wasta olnud. Reed, kes selle poolt oliwad, piawad katset tegema, kas noored mehed kahe aastaga soldati-amekit kätte õpiwad. Sõeawäe-walitsus tahab nisn-moona puudusi Jda-Judia nisudega täila. Jürikuu 1. (Paastukuu 20.) paamast saadik on sel aastal  4,644,000 quarterit nisu Ida-ludiast Saksamaale loodud, 2,752,000 qaurterit rohkem, kui mullu sel -real. Sõeawäe-walitsus pärib üheks korraks suurtüki-wäe korraldamiseks 34 millioni marka. Meestekoudast ei pia rohkendatud saama, aga kõik 434 söea-batteried piawad kõrgema korra peale pandud saama, kuus suurtükki hobustega ja kaks künni kolm laskmise-moona Vankrit hobustega. Berlinis pidasiwad trükimajade-leenijad, kirjaladujad ja trükkisad, Wiinakuu 22. (10.) pääwal koosolekut ja wölfiwad  nöuuks, tööd kolmandemal pääwal seisma jätta, kui nendele mitte rohkem palka ei makseta. Seda pidi ka kõigel Saksamaal tehtud saama ja on Leipzig'iS, Breslau's,  Hamburgis, Königsbergis, Franksnrt'is, A»gsburg'is, Nürnbergis ja Würzburgis Wiinakuu 24. (12.) pääwal tehtud. Poseu'is on kirjaladujad ja trükkijad selsamal pääwal trükimajade-pecemeestele teada annud, et nemad kahe nädali parast tõrkuma lähemad, kui nende pärimist mitte ei täideta. Peremehed on wäljaspoolt abi paitanud  ja nende pärimist tagasi töukanud. Maiusis on ainult Sozialistlaste lehe töölised tööle jäänud, teised kõik töö seisma jätnud. Kardeti, et mõned lehed esiteks wäga weikeses kaustas ilmuwad, kuuni wäljaspoolt abi tuleb ehk lepitust peremeeste ja palgaliste wahel tehakse. —- Saksa Jdaafrika asumaadelt tulewad sõnumid, et Major von Wissmami Kairo'S on ja seal Sudaueslaii soldatiteks palkab, kellega tema oma reisu jarmede poole ette mölab, õnnetusest hoolimata, mis Zelemski'te juhtus. Loosimise sissetulemisest, mida Oriuse - häwltamise- selts pidas, on Major von Wissmann oma nöuu kordasaatmiseks  juba suure osa raha ette saanud. Jnsheniör Hochstetter  läheb Major von Wissmann'! eel Bictocia-Nyanza järwele, selle sügawust möetma, et aurulaewa teed määratud  saada wöikflwad. Zelewski õnnetus ei ole Sakslaste  julgust Idaafrika's mitte häwitanud. Wiesbadcntts seisis Wiinakuu 23. (11.) paamal student Mink kriminal-kohtn  ees, duelli pärast politika asjus ühe Wenelasega,  kelle ega ka sekundantide ni-ne Mrnk üles er annud. Duell on ilma mereta mööda läinud. Mink sai kolmeks kuuks kindluse-wangi mõistetud. Austria-Ungrumaalt. Wana-Paka jaama juureS, Reichenberg'i ligidal, sai üks inimene kinni peetud, dynamiti-kurjateu  pärast Rosenthal'i juures Austria Keisri elu masta Wiinakuu 1. (Mihklikuu 19.) paamal, millest tema ennast rohkem teadma ütles, kui teised ja selle juures Keisrist teutlikul wiifil rääkis. Tema sai kinni pandud ja saab Reichenberg'i Kreiskohtu ette saadetud. Et tema ise kurjateu-katsest osa Võtnud, fee olla wõimata, sest tema on sel pääwal Hochstadt'is Kreigkohtu Vangimajas kinni olnud. Tema nimetas ennast Zinke, armutakse aga, el see tema õige nimi ei ole ja loodetakse, et tema ülekuulamine  kurjategijate jäljile aitab. Austria Maapääwal päriti Tirol'i Sakslaste häda wasta abi, kelle wiinamarja-saaki  öökülmad häwitaund on. Noor-Tstbechttaue Ada me k on Maapääwal Böhmimaa maawalitseja, Graf Thun'i, wasta üles tõusnud, sest et tema mitte Tschechilane  ei olla. Sakslased olla näikuse-asjus Tschechilasi ärritanud. Maapääwa-faadik Lupul on tähendanud, ei lepitus ainult flis korda minna Võib, kui mõlemad, Tschechilased  ja Sakslased, uhetasa järel annawad. Wiin'i kauba-kamri liige Czelechowfkt sattus Wiinakuu 23. (11.) pääwal ühe dok-maschina proowimise juures Bregenz'is. medn-köie stsse ja sai paigal surmatud. Ungrumoal katsub Kossnt'i, Ungarlaste juhataja mässamises aastal 1848, erakond ennast töreljatega Kroatlaste keSkifl ühendada.  Kossntlaste wolinik on sellepärast Kroatlaste esimeestega  ja Piiskop Slrossmayer'i erakondlastega tlöuupidaunses  olnud, ?riisarnati ka Numänlaste ja Serblaste juhatajatega Ungrnmaal. Ungarlased (Magyarlased) lnbamad  kõige rahwaste õiguste eest kosta. AgrauüiS ei usaldata seda öiete ja tahetakse ära oodata, künni selle Slawi-kongressi uöuuwõtmlsed ilmunud on. mida Austria- Uugrumaa Slawlased oma rahwuse-asjns pidada tahawad.  Poolakad ei tahta sellest Slawi-kougressift mitte osa wötta; nemad näiwad Austria Walitsnsega taieste leppinud olema. - - Uugrmnaa Maapääwal on jälle kord suur pahandus RahwuS - erakonna liike Horanszky ja Kohlule-muüSker Szilagpi wahel olnud, kes üksteisele sõnn aimud, mis muidu Parlamentides pruugitawad ei ole. Nemad on üksteist parast duellile kutsunud, on aga Auukohiu  käbi lepitatud. Ungrnmaal on mitmed P-iökopiaseiued  tühjad. Walüsns pärib, et nende peale ruttu uued malmid saamad, sest pea mõika Paapsti-walimme ette tulla, kus tarwlS olla, et llngrninaa Roonia-katholiigi kirikul otna täieline heal on Erzherzogi prinzsss Margacetha  Sofia on raskest plekk-typhnfes haige, mida tema omal pilgeri-käigul Trier'i püha-kiliie juure saanud. Paapst on temale oma õnnistust saatnud. GakiziaS on inflnenza  kangest lahti läinud. Würiembergt Herzog Albrccht  jääb esiteks Wnm'sse, kuuni teada saab, kus Wene Keisri koda teda wasta mölab. Taanimaalt. Wiinakuu 27. (15.) pääwal oli Kuninglik  hirwejaht Seelandi saare pöhjapoolises jauS. Gardiwäe pealikute saatekond rügementi-kommandöri juhalusel,  töl Weuc Keisrivaarile eesolewaks hõbe-pulmaks ühe pildi kingituseks, mis Keiserliku perekonna maaletulemist  Kopenhagenis näitab. Maicstätid Wene Keiser  ja Keisripraua o a Kõrge lastega, Daam Kuningapaar  ja PriuzesS of Wales nuumad Wiinakuu 29. (17.) pääwa lõune aeal sõidulaema /Poljarnaja Swesda" peal Dauzig'iSse, kust Körgcstuemad Limadiasse söidawad. —- Wiinakuu 22. (10.) pääwal oli Daanimaa Kuningakojas  ükS pörutaw juhtumine ja kohkumine. Kaptäu Galster, kes Prinz Karlile, Krouprinz Frederik'i pojale, mathemalika-tuudisi audis, langes kooli-laual järsku maha la oli paigal surnud. Kohtute-miniSter on MaupaSsnm'i  raamatu Ami" Daani-keelise tült-kirja ära keelanud. Kõik wäljaauue olnud aga wist juba enne ära müüdud. Wiinakuu 21, (14 ) pääwal põles Frederiksberg'is  suur Ferslew'l trükimaja maha. Palju kallid käekirjast ja trüki-asju on sisse jäänud. Kahju acwatakse 250,000 marka suur olema. Rootsi Norramaalt. Norramaa kuuluS kirjamees ja wabalane, Rootsi Kuningas OSkar'i lepitamata Vaenlane Biörnstjerna - B j o r n s o n, keS muidu omal isamaal palju maksab sa palju rahwast ülemabaduse teedele  inhtinud, on nüüd oma maarahwast, meel rohkem aga Rootslasi pahandanud, muda et tema erakonda selle läbi malimiöte junreS paliu kahju saama anvatakse. Tema on ütelnud, Norramaa pidada igal miisil ja iga hinnaga Wenemaa sõbrust otsima. Kui Wenemaa kord üht sadamat Norramaa lääne-randas soomima praks, miS mitte kinni ei külmeta, flis ei olla Norramaal aSja, seda soorvimist täitmata jätta. Stockholmist tuletatakse meele, et aastal 1855 Inglismaaga üks kaup tehtud on, miS ikka weel maksa sa milles Rootsi Kuningas töutab, Wenemaale Nootn-Nocrarnaa pinnast ega randadest ühtigi omaks anda ega ka wahela, ei ka Wenemaale seal mingisugust õigust anda. Schweizifl. Wiinakuu 25. (13.) pääwa homikul läks kauge mägl-tuulega, mida föhn nimetatakse, suures Meiriugi külas Berull Pealtmaal, tuli lahti. Selles külas lueti 2853 hinge. Kolme tunniga oltwad 120 maja maha põlenud ja 165 perekonda 784 hingega peamarjust  ilma jäänud. Aga ka teised on palju kahju saanud,  nimelt olla enamist kõik kalmeks kogutud tagawara häwilalnd. Kustutamine selle föhui juures, mis ennast kitsades orgudes mägede mahe? kogub ja sealt nagn lõõtsast  puhub, on möimala olnud. Metsad 2 tundi (8 wecSta) kauge Brmenzwplerä küla juures, on sädemetest põlema läinud ja küla ise on raske kaitseda olnud. Znterlaken  ist saadeti õniiktumatele kohe toitu. Inglismaalt Wana Gladstone maSta on Chamberlain  hiljuti kõnel pidanud ja kinnitanud. et, kui Parlamenti-wattmiske  läbi wöimnS jälle tema kätte langeks, lnus kuud küll olekflmad, lirimaad määramata sa sidu õlega läita ja Inglismaad ta wvcraste riikidega sasisse ajada. Selle eest pidada wali>ad Inglismaad hoidma. —> Wapxinglls  oil laewaehikuse törkniatel löötislel kange wtha laema laslijale waSla, kes nende tõrkumisest osa wötta ei taha. Arwalalse, et mõlemad erakonnad pea üksteisega kokku porkawad. Wiinakuu 22. (10.) paamal on kiirrongi  Castbourne'st London'iSse, sellega roopa test põrutada katsutud, et suurt raua-tüMsi raudtee peale Veeretati. Rong on aga õnnelikult üle komistuse-riistade peasnud. See teeb sellepärast suuremat hirmu, et wiimMe vääwade sees sedasama katset Great-Westem'i raudteel tehtud on. Dubliiäts ivlsatt Wlinaknu 26. (14.) pääwa öbtal üks booid PameÜi-wMaje lehe National Press" kontorisse,