muutmist olnud, ega pääle Tshiile sõja ka mujal haritud sõjaivägedc wahel enam merd malatud. Riikide ja rahivaSte politika tööd ja liikumised vlimad kodused rahutoimetused. Ükski uus põieni küsimine ei iähe wanast aastast uuesse, wäbemalt niisugust mitte, mille pääle silmapilgul kõik ilm sõrmega näitaks. Ja fiisgi on ka läinud aasta rüpes asju marjul, mis politika ilmas mitte tähtsuseta ei ole ja mis niisama hästi, kuida neid wõetakse, kas kord müristamise pilwi wõiwad üles kutsuda, ehk selgele päewale maad anda. Läinud aasta ei olnud küll mitte sõdade aasta, aga ta oli tulewiku Europa sõja mastu ettc- WaliniStsmise aasta. Ta oli ühenduste aasta, mis sõjakaotusel ilma sündistwad. Waatame Europa politika kaarti pääle, siis näeme, et see 1891 kahte suurde jakku on langenud, kahte tähtsasse politika wõimusse ühendatud. Need on Kesk-Europa ehk Saksa-Austria-Jtalia ja Wene- Prantsuse ühendused. Need kaks pealaagrit on selgeste silma paistwad. Pärastine kaubanduse leping, mis esimese ühiskonna riikide ivahcl pool malmilt seisab, tuletab seda seisukorda uucste meelde. Weue ja Saksamaa sõprust ei ole mitte enam olemas, esimine on enesele uue sõbra leidnud, wiimne omale uue politika tee otsinud. See on selle aasta tähtsam uus nähtus Europa politikas. Kui ka, nagu üteldud, see aasta mitte põlewate politika küsimistega ei lõppenud, siis ei ole temas ka mitte manad tähtsad küsimised seletatud saanud, mis mitte lõpnud ei ole maid praegu waguli seisawad, sellepärast seisamad, et nende liigutamiseks  aeg mitte paras ei olnud. Weel seisab Homikumaa ehk Bulgaria küsimus niisama segaselt kui enne. Weel on ta würst kui wägiwaldne sissetungija, keda teiste riikide poolt õigusliseks walitsejaks pole tunnistatud ja seda tunnistust ei ole tal lootust saadagi, wähemast Wenemaa poolt mitte. Weel elab Saksa ja Prantsuse maade wabel Elfass-Lothringeni pärast mana wihamaen, mis ka kummagi poolse walitsuse rahunõudest  hoolimata awalikuks maenuks wõib saada, kui rahmad ise rahu rikuwad. Rahutumad maimud uuristawad Kesk-, Lõuna- ja Ohtu-Europas ja nõudwad walitsustelt alalist ettewaatust ja ohjade pingul hoidmist. Saksamaalt. Saksamaal teeb jälle üks iseäraline sündmus palju rääkimist. Graf Limburg,  tuttam wanameelsete erakonna liige ja ka Bismargi truu jünger, on kohtu alla wõetud. et ta teatamas „Risti-Zeitungis" ühe kirja awaldanud, milles uute kaubalepingute wasta sõitles ja walitsuse politika talitust laitis. Põhjuseks  on see mvetud, et grahw Limburg riigi ametnikkude armus seisnud ja seega oma ülemate wastu eksinud olla. Sellega on muidugi aga wanameelscd uuesti ivaga ärritatud ja wangutawad  pead, urisedes, et kui kaugele walitsuS nii mõtelda saada, kui oma tublima toe (wanameelse erakonna ise katki murrab. Muftriamaa inimestel on uuel aastal õige hea meel, nagu seda kaua enam pole olnud: riigi majanduses on mullu 22. milj. guldnat üle jäänud. See on ometi asi, mille üle Austria meestel hõisata maksab, sest ammust ajast ju oli ikka riigi majandus puudusega kimpus. Nad kiitlemad nüüd oma riigi majanduse korra kõmemisest.  Inglismaalt. Sethi ja Tayleri jahuweSkid  Themse jõe ääres on 280,000 kotitäie wiljaga ara põlenud. Inglismaa ja iseäranis Kuningliku pereperekonna  peale on raske kurwastuS tulnud. Riigi noor tulewane troonipärija Kiaranfi hertsog on influenza haiguse ärasurnud. Paari nädala pärast pidi noor prints abielusse heitma ja kõiges riigis walmistati pulma pidusid. Nüüd on selle waStu riigis suur leinamine. Ka meie Keiserlikul perekonnal on surm uued leinapäewad toonud, sest surnud prints oli meie armsa Keisri prõua õepoeg. Sellesama haigusesse on Austria ertshertsog  Karl Salwator ärasurnud. Mõne nädala jooksul on kolm Austria Keisri wcnda ja üks menna prõua influenza haigusesse ärasurnud. Westministeri hertsog on teiste Inglis maa suurtsugu meestega komiteeks kokko heitnud, milles otstarbe on, ühes häätegewa seltsis grahw Leo Tvlstoile abiraha muretseda, et see oma naljahädaliste toitmist suurendada wõiks. Prantsusemaalt. Tolli-leping Rootsi ja Norra maaga on malmis saanud. Hiljuti awaldatud kuulutuse järele mõib siis Wene maa lambaid sisse wedada, kui need Prantsuse maa laewadega ja ühe kaasas reisima loomatohtri ülewatamisel saadetud saamad, ehk neid 3 päewa sadamas järelmaatamise all peetakse. Portngaliamaalt. Sääl on jälle ministeriumi  maheaeg. Rahaminister oli mõne pahanduse  põhjusel ameti maha pannud, ja et järel tulijat ei saadud, astus terme miuisterium ametist ära. Uue saamine on waemaline. Bulgariamaalt. Mitmelt poolt tõendatakse,  et Bulgaria kõige hoolega sõja wastu malmiStab. Austriast tuuakse palju suurtükka, dünamiiti, hobuseid. Ehk küll BulgariaS see aasta küllalt hea wilja aasta oli, siiski oStawad Bulgaarlased Serbiast hulgakaupa wilja kokku. EgiPtusemaalt. Egiptuse asekuningas ehk Khedimc suri Kairo linna 27. Detsembril influenzasi  tulnud kopsu põletiku kätte ära. Hiinamaalt. Üks Hiina rannas sõitja Inglise maa sõidulaew on 414 mehega, enamasti Hiinlased, merepõhja waonud. Põhja-Amerikas. Sääl on minewal nädalil hirmus maru mässanud, mis mäga suurt kahju sünnitanud: Fayetteville linnas on 30 kirikut, awalisi ehitusi ja elumajasid purustatud. Ühe maja kokkulangemisel jäänud 9 inimest alla. Ka teistes linnades on torm suurt kahju sünnitanud.  Möndasugust. Poola kelmid on kõige kawalamad, nagu järgmine lugu, mis Lodzi linnas sündinud, näitab. Istub sääl mõne päewa eest talunaine tapetuv hanede koormal, kuna mees wankri kõrival seisab ja ostuhimmulistega kaupa sobitab. Aga jooksul kogub salgakane kelmisid, kes ka nimelt siis hea meelega hanepraadi söömad, kui seda rahata saamad, koorma ümber ja lühikese  nõuupidamise järele astub üks tugew poiss eidekese selja taha, haarab selle kaenla alt kinni, tõstab oma õlale ja paneb kilkama, elusa koormaga  plagama. Manamees, kartuses, et kallist küljeluud kaotab, jookseb päästmist nõuuS järele, koormat kus seda ja teist jättes: aga  päästetud  kalli waraga õnnelikult tagasi tulles, leiab ta ehmatades, et sulgedeta praelinnud ära lennanud! Kuresaare kiriklikud sönumid. Pühapäew IS. Januaril. Saksakeeli Jumalateenistus kellu 10. Jutlust peab stuä. tllsol. Holzmayer. Eestikeeli Jumalateenistust kellu V»l2. Jutlust peab stuä. tllöol. Holzmayer. Saarlane, 1892. M 2. Wastutaja toimetaja: Hartwig Sah, eauä. ase. poi B-io lB9l r IlL'i!»õ i>ÄZpi>mzsiL!i xckzM Uo.?l>iiklll. Trükitud „Kurcsaar« NSdalilehe trükikojas." Ajalehe on alganud. Tellimist palutakse nüüd pea ära toimetada. Lehe hind on: Saaremaal aastas . . . 1 r. 50 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas. 2 „ „ Kroonu postiga pooles c>. 1 „ 25 „ Tellimisi wõtawad ivaStu: Kuresaare linnas „Saarlase" toimetus, kaubauulitsaS nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast. Teadaandmised. Saaremaa karskuse selts. KSltt-Shtu WW" piihapäewa! Januaril (Luteruse usu kiriku-kooli ruumides.) Hakatus õhtu kellu S. „Löbu seltsidest. Sissemineku hind 10 kop. Eestseisus. Igast raamatukauplusest saada: Meie Issanda Jeesuse Kristuse Armulaud kirjutanud W.. B°, 862 lehekülge, 8 pilti, hind 1 rbl. 59 kop. tulekinnitamise selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  niihästi majade, kui kõiksugu liikuwa asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja C. r. Äligdiisch, Karja mõisas saawad igal ajal kõiksugu ostetud ja suurt hinda maksetud.