poole/selle ja stls ka üheS Äraf Caprivi maSta, pööranud  ja kirjutab: »Meil et ole aõja Mgimalitfnse nüüdse juhataja -vasta panna, meie loodame, et tema seespidist politikat hoidluse (konservativ) teele juhib; aga sellepärast tõstame meie oma healt weel kaksteistküumemal tmmil, ette näheS, et sõeawäe-etlepauek Riigiwalitsust umbuulitsaõse  wedama piab, kust, kui see ülepea -võimalik on, teisiti wälja ei saa, kui Riigikanzleri langemisega, kui WalitsuS mitte Parlamenti eeS sõeariiSm maha panema ei pia, mtS meie sõeamäe korraldamist häwitab." Räägitakse  siiS ka juba, et seda aSja ehk -vahest koguni mitte Niigipääwa ette ei panda. Lühikese aea see olekö see siiS juba teine uõu, mida Saksamaa WalitsuS hirmu pärast Parlamenti eest maha jätab ja fedamiist oma nõdrast tunnistab. „Uus kurs« kipub laema rihkude peale -vedama ja pea igal poolel soowitakse ofawamat tüürimeest, kui Graf Caprivi on, keS wäga hea sõeawäejuhataja  olla, aga wäga wiletS pMika-juhataja olema näitab. Salgatud et saa kusagilt perelt enam, et Graf Caprivi oma iste peal kõikumas on. Muidugi tähendab see wäga palju maailma suure poli'ka kohta. -- Keiser Wi l hem ' i wõeruskätk Wten'iS seisab kõige Europa lehtede elama arutamise all. Inglismaa leht Telegraph" ütleb, miS selle wõeruSkäigu  läbi uut tuge saanud, olla ühenduG Europa rahu kaitsemiseks. Kõik söea-hirm tulla Prantslaste kättetasumise-tuhinast.  Enne ei wsida rahwaid koormawad malmiõtamised  sõea maSta lõpetatud saada, kui Prantslaste istun -võitjate mere peale kaub. Saksa-keeline /Peterburgi Zeitung' ütleb, see olla tõsi küll, aga Inglismaa lehed ei pidada oma maa kaassüüd Europa -viletsuse juures mitte m-uStama. Inglismaa olla ikka -varitsemas, kui Europa riigid kokku psrkawad, et möidu-hinda omale saaks, kuida seda Na nähtud on. See Inglaste himu, teiste rghpaste were-külwtft -vilja leigata, olla ka üks takistus Europa ustatawa rabu lootuse maSta. Daanimaalt. Aurulaem ,Hekla/ mis Meremäe. Lieutenaut Ryder käsu all looduse-uurijakega Ida-Grönland't  randa saadetud oli, on sealt tagasi tuluud ja rohkeid teaduslikkusi korjandusi kaasa toonud. Rootsi-Norra Kronprinz Gustav ja abikaasa tulimad Viinakuu 12. (Mihklikuu 30.) pääwal Kopenhagen'isse, wninglikkudest jahtidest osa mõtma. Daanimaa Kronprinz ja abikaasa reisisi-vad  Viinakuu 13. (1.) pääwal Greeka Kunmga.paari hõbe-pulma. Amertka Konsul Ryder, kes kolme kuu eest mitmesuguste pettuste pärast kinni pandud sai, on 20,000 krooni kautsioni peale esiteks tahti lastud. FolketingiS olipad  juba rltgimajapidamise. (budget-) arutamtsed ette mõe. tud, -veel ei olnud aga selginud, kaS nüüd rahu Valitsuse ja Folketingi wahel tehtud saab, wõi kaS -võitlemine edasi kestama piab. Valitsuse erakonna sõnamees. Professor Scharling, on mõista annud, et kui nüüd lepitust ei tehta, siiS ei olla seda ülepea enam sel aasta-faeal oodata, siis ptdtkda aga wastapanijad wastatamist oma peale -võtma, sest sellest tulla iseenesest suured muutmised riigi põhjusseaduses.  Tasasemad törelejad olla mõne kaubaga lepituseks  walmiS, aga käredamad tahta ssda edasi pidada. Folketingi-liige Hage, keS kinnitab, et tema ühegi erakonna külge köidetud ei olla, on raha-asju õige kurblikult arwuStanud.  Ainult pealtnähes olla need heas kordas. Ligi 70 Millioni krooni olla ehituste eest wälja antud, sellest 30 millioni Kopenhageni uue kesk-wakshalli ehitamiseks. Enne kubisenud riigi-kassa rahast, olla nüüd aga tühi ; kõik olla walmistamistekS sõea wasta -välja antud, mis ühtigi siSse ei kanna. Riik nihkuda raha-häda poole ja pea saada uusi laenust tarwis minema. Kui ueed nenda räägiwad. keS ,ühegi erakonna külge köidetud« ei ole, siiS näitab küll -vähe lootust lepituse peale olema. luMmaalk. Pahandused Inglismaa söeawäe keSkis ei taha lõppeda. PortsmouthiS on Viinakuu 13. (1.) pääwal woort-kompanie soldatid hobuse-riistu rikkunud ja häwitanud. Nemad ütlewad ennast seda pahal meelel oma raSke teenistuse üle teinud olema. See gardi-rüge- Ment Windsorlls, milles hiljuti sedasama tehti ja kus ülema komtnaudöri kutsumise peale tegijad seda mitte ei tunuistauud. on nuhtluseks Kuuingapraua elupaigast ära. Shorncliffe'Sse saadetud. Puuwilla-wabrikute töölised löuneida-Lancashire's ei lepi sellega, et uende pääwapalka sandi aegade pärast 5 protsenti -vähendada tahetakse; sellepärast  saada neile üles üteldud ja umbes 60,000 töölist saada selle läbi tööst ja leiwast lahti; 20 millioni -värtnatest  jääda 15 millioni seisma. Kindral Adyc, endine Gibraltari Kubernör ja üks kuulus kirjamees sõea-asjades, arutab ,Times" sees, et Pamir koguni mitte üheks seisupaigakS  sünnis ei olla. kust Venelased India peale tungida  wõiwad. Inglastele olla sellepärast üks kõik, kelle oma see maa ou. Inglismaa aurulaew Mis Viinakuu 8. (Mihklikuu 26.) pääwal Schanghai'st -välja sõitis, on PeScadore kaljude -vasta (Khiiua ranna sa Formosa saare -vahel) joowuud ja kohe põhja -vajusiud.  Laewa meestekounast uppufiwad 32 Europlast ja 70 Asiälast, 5 pealikut ja 3 sershauti Honkongi garuisonist, S ersi-iniMesi. 4 naeSterahwast ja üks laps. Peastetud saiwäd 25 inimest. Laewas oli 13,000 pakki siidi, 300 toni theed, teisi kaupafl ja 200,000 dollarit raha. Väliste asjade Minister, Lord Roseberry. keS Inglismaa -väliseid aSju selsamal joonel juhib, kuida need Lord Salisbury  aeal juhitud sawad, on Kuningapraua käest Põlmepaela  rittretähe saanud, Inglismaa kõige kõrgema auutähe. MarquiS of Lorne, Kuningapraua'wäimeeS, arutab üheS kirjaS ,TimeS'iS, et riik Ugauda't nüüd otsekohe oma enese kaitsuse alla motma piab. Riigiwalttsuse waStatamine  asumaade eest algata seal, kuS Asumaade-seltside jõud nende eest waStata lõpeb. Prantsusmaalt. TõöliSte-tülid Carmaur' süte, SaewanduSteS ei taha lõppeda ja teemad palju kära ja muret. Senna oli kaks schwadroni ratsawäge saadetud ja Präfekt oli kõigist -võimust tüli lämmatama hattanud, aga Parlameuti-liiked waSsakult poolelt on töö» list itta peale ässitanud ja kinni wõetud käratsejate ja lõhkujate ärawiimise maSta pannud, shandarmidele süüks annud, et nemad toore waljusega tallitada ja ähwardateS kinni wõetud meeSte lahtilaskmist pärinud. ParlamentiS päriti seletust selle pahanduse üle ja juba arwati, et Loubet  ja kõik Ministertum selle kiwi üle komistaks ja langeks  ; esiteks soigutati aga weel sellega, et ükL wahekohuS aSja kaewanduste peremeeste ja tööliste wahel lepitaks. Ministerpräsident öoubet ise wõttis seda ametit oma peale, peremehed oliwad tema otsusega rahul, aga töölised pidafiwad  Sozialistlase Querry juhatusel nõuukogu ja wõtflwad nõuukS edasi tõrkuda ja käratseda. Nüüd armutakse seda asja uueSte Parlamenti ette tulema. Pari S'i linna-nõuukogu,  see AnarchistlaSte pesa, ou Carmaur' tõrkujatele 10,000 franki määranud ja sedawiifi nende waSta panemist  tuetanub. Kuida teatakse, käSsib Paapst kõiki Prantslasi ennast tingimata Republika poole tunnistada ja on ülepea wäga lahke Prantsusmaa nüüdse seisukorra -vasta olnud. Selle waSta on Monarchistiased palju rääkinud ja kinnitanud, et Paapst sealised aSju õiete ei tunda, muidu ei tuetakS tema usn-maStast ja kiriku-waenulist  seltskonda, kelle käes wõimuS Prantsusmaal nüüd seisab. Kangema rõhuga hakkawad Monarchistiased nüüd jälle selle peale tähendama, määratumate suuandmiste Põhjusel, millega Renan ametlikult maetud sai. Renau oli juba ammu Paapsti poolest khristlittust kogudusest wätja heidetud  ja oli ennast weel surreS kiriku -vastaseks tnunistatanud.  Paapsti ligikoudaS teeb see palju tuSka ja isegi tema Riigisekretär, Kardinal Rampolla, olla tuskas. Muidugi on aga Paapstil raSke teisele poole pöörata, sest tema on ju eksimata. Ka olla selle elatanud rauga terwiS juba õige wiletS. SuurwürStid Vladimir ja Aleksei Aleksandrowitsch käisiwad Viinakuu 21. (9.) pääwal  Präfident Carnot' juures, keS kohe pärast seda nende juure tuli. üks Pari S'i leht pärib, et Prantsusmaa Saadik  Londonis. Waddington, seatt ära piab kutsutud saama. Tema olla PrantsuS-Wene ühenduse -vastane. PariS -S on nime all .Yildiz" (s. o. Türgi Sultani palee) üks uus leht ilmuma hakkanud, mis muud ei tee. kui kõiki aSju Türgi riikts -võimalikult pahaks ku,uStab. Türgi Saadik ParisiS on juba pärinud, et see leht ära keelatud  saaks. Keegi ei saa aru, kelle heaks seoa sõimu-lehte -välja antakse ja arwatakse sellepärast, ei see Türgi -väljarändajate  -või põgenikkude kättetasumise.tegu olla. Valitsuse poolest ou ritgimajapidamise-plaan tulemaks aastaks ette pandud ja pea kõik lehed kiidawad seda heaks. Ainult endise Ministerpräsident Nudini leht .Opwione" ütleb, see ei olla selge küll ja ,OSservatore" armab, riigi mõlad pidada 86 millioni liirak suurendatud saama, -viimase majapidamise-aasta puuduste täitmiseks. WalitsuS tahta kiriklikkudes asjadeS oma täuist polttikat  edasi pidada. Genua ' st kirjutatakse, et kangest meest paesutatud mägijõed Viinakuu 14. (2.) pääwal Busalla ja Traso külad mee alla pannud on. Kolm inimest  on ära uppunud. Uu 3 Jesuitid e - K i n d - rai, pater Martin, sai Viinakuu 22. (lv.) pääwakS Nooma'sse oodatud, temaga ühes ka tema kuuS abilist, nende keskiS kolm Sakslast. Paapsti juurest läheb tema kohe oma elupaika, Fiesole'sse. Konfistorium uute Kardinalide nimetamiseks on teiseks korraks jäätud, tunni üksikute maade pärimised selles asiaS seletatud on. Prantsusmaa ja AuStria päriwad igaüks omale kolm uut K a r d i n a l i - k ü b a r a t. Saksamaa ja Inglismaa igaüks kaks. See ei taha Jtalialaste meele järel olla, kellel ikka palju rohkem Kardinalist oli, kui teiste maade Rooma-KatholiiklaSlel ja kes seda ka nüüd pärimad. Suurt rõõmu ou see kodumaal teinud, et Jtalia kolonistid Pöhja-Amerika's sealiseks Columbus'e piduks New-V"rk'is Co!umbus'e mälestufe-samma on üles panna lasknud. See näidata nende leplikku meelt pärast hirmsat pahandust New«Orlean'is. Vicepräsidenl Morton on siiS ka pidu lõpul omas kõnes rõõmu Pöhja-Amerika Ühendatud-r-ikide ja Jtalia täie lepituse ja sobrustuse üle tunnistanud. . 6p«n-u'ft. Noor Kuningas on Columbus e-p-dul Huelva's haigeks jäänut ja Kuttiugapraua-walitseja on sellepärast oma nõuu, ka Spama teistesse lõuttepooliStesfe maakondadesse reifida, maha jätnud ja Madrid'tisse tagasi tulnud. Kardetumaks ei peeta weike Kuninga haigust mitte. Cadir'iS on ColumbuS'e-pidul üks na-tusemanker,  kuS JndianlaStekS tehtud inimesed peal kinni siutud oliwad ja mis tulelontide rongi jä-el sõitis, põlema läinud, kurja käe läbi, kuida arwatakse. Kolm nendest kinnifiutud inimestest on tuleõ surma saanud ja üks pealt-vaataja  on raskest haamatud. Barcelona's on ColumbnS'e-ptdul  tulemärgi juures kokkupõrkamised shandarmibe ja rahwa wahel olnud, keS seda teha laSta ei tahtnud ja miimakS ühe tulemärkide-wankri põlema piStiS. Seitse inimest on raskest, palju teisi kergest -vigastatud ja haawatud;  esimeste keõkiS on kaks Politsei-meest. Pidu sai seiSma jäätud. Türgi riigist. OmaS waStuseS Venemaa diplomatikakirja  peale on Türgi WalitsuS kinnitanud, et Stambulow'i mõeruSkäigul Konstantinopei'is mingisugust politika-otStarbet  olnud ei olla, et Türgi WalitsuS Berlin'i kongressi otsuseid auuötada ja ssbruse ülespidamise eest Venemaaga ikka hoolt kanda tahta. Sultan on peale selle Venemaa Saadiku oma jutule mõtnud ja kinnitanud, et tema Stambu!ow'i  mastawötmtsega Venemaad mitte pahanda ei olla tahtnud. Tema loota ka, et Venemaa poolt neile muutmiStele,  mis Armenia'S ette wõetud saamad, mitte takistust  ette ei pane. Venemaa Saadi? Nelidow on -vastanud,  et see selle nõuu järel käima saab, mida Türgi WalitsuS Armenia kohta wõtab. Armenia'Sse taheti W kommiSsiont saata, sealiseid asju läbi kuulama; see uõuu on nüüd maha jäätud ja selle asemel piab Kindral SivaS sealt üht aruannet saatma. Valitsuse poolest saab ülekuulamist nende Marguste üle peetud, mis Konstantinopeli  p -sti peal wseramaa hludpattide juures ette tulnud on. Hreekamuatt. Tülide mis Greekamaal Bulgaria'ga  Greeka-ttele wäljaheitmise pärast GreeklaSte koolidest juba oliwad, on nüüd weel tülid Rumäniaga ühe päranduse pärast tulnud» Mõne aaSta eest sMi Rumänia's rikas Greeklane Zappas ja jättis oma -varandust Greeka riigile päranduseks, määratud otstarbetekS.  Et see aga liiku mata waranduS ja Zappas el ka RumäniaS pärijaid on, kes juba sealistes kohtnteS kaebanud,  sellepärast ei annud Rumänia WalitsuS seda -varandust  mitte -välja» Juba on Greekamaa Saadik ja Konsulid  Rumänjast ara kutsutud ja sealised Greetlased Venemaa diplomatika-eestseisjate kaitsuse alla antud. Mitmelt pooleli kinnitatakse, ka seda tüli olla Greeka Ministerpräsident Trikupis aiateiwa otsast murdnud, et rahwa tähelepanemine seespidistest -viletsatest MMst wäljaspoole  juhitud saaks. Kui sellest -veel küll et saa, fiis olla juba teine tüli-asi Rumäniq'ga käe-pärast. Viimasel aaölal suri Giurgevo S rikas Greeklane Lillelis ja määraS oma -varanduse, umbes kaks millioni franki, Greekamaa Kronpriuzile. Sugulased üttewad nüüd, LtlleliS-osta liigjoomise  läbi juba segameeline olnud ja on seda asja Giurgevo kohtute alla annud. ZNontmegro'st. Roomas on Glagoliti palweraamatuid, tarwitamiseks Montenegro Rooma-Katholiigi Jumalateenistuse  juures, trükitud ja. need saada pea Cett-njel?se saadetud. Paapsti Riigisekretär, Kardinal MampMa, saada selle juures Vürst Nititalle üht kirja saatma. Kuida näha, on ,Vaticani -vangil", kelleks Paapst ennast ju tunnistab, kõma nõuu Hom-kumaa -Katholiigi kirikuid roomastama hakata. Vist saab aga enne palju mett Tiberi jõest mereSse -voolama, kui see korda läheb. Montenegros olla üks liikumine, mis nõuab, et Vürst Nikita oma poja Danilo heaks throni vealt taganeb. Ka ükS täht Homikumaa tüli-poti käärimisest. Vahest läheb ehk selle Inglase sõna tõeks, kes Moutenegro'st ütelnud ou: ,See tuletikk paneb ükskord Guropa põlemas . Serbiast. Viimastel nädaljtel saiwah Rahaminesteriumi  asjad Serbia'S põhjani läbi waadatud ja leitud, et endine Rahaminister oma järeletulijale 57 millioni dinarit -volga järel jätnud on, 38'/, millioni wöeral maal ja millioni omal maal, palju rohkem, kui ametlikult üles antud oli. Maksust on rahmal peale 20 millioni -võlga ja -võlglased olla enamist radikal (Wene-sõbralisest) erakonnast. Selle järgeS saada 20,000 kuuni 40,000 walijat oma heale-andmise õigust kautama. Skupjschiua on Talmekuu 1. (Viinakuu 20 ) pääwaks kokku kutsutud. Kun-üuiu'st. Kuningas ja Kronprinz on Viinakuu 16. (4.), Pää wal SigmaringenWe reisinud. ? Zsia'st. Khi -n a' st on lälle sõnumid Khristlaste tagakiusamiste üle tulnud. Mihklikuu 6. (Leikusek-m 25.) . pääwal on halwa rahwa hulgad Singar»fu's, Schenfi maa pealinnas, -niSsionär-si ja Khristlast kodurahma keskist tapnud ja lõhkunud. Khrisiliku usu waenlafed on rahwale kuulutanud, et tõhed, põud ja teised > miS selle aasta Hakatusest saadik Schensi maa pegls langenud, sellest wöeramaa usust tulla. Juba kemadeli MkuS rgh. was seal telegrafi ära, sest et see mseramaa UMNduS põuda toonud olla. Kindral-KubernörAang TschststS-Pn laSkis aga mässajate esimehed kinni -võtta, nendDMad otsast raiuda ja telegrast-pMde Ma üles panna. Seal on näljahsida oodata ja kardetakse, <et misstpnäride ja koduSte Khristlaste lugu siis peel pahemaks läheb. Schenfi maa! ou nüüd 60 wõexamaa jer.2? omamW-mWonäri, nende kestis mitmed tegewuseS/ enamist