wastu. Katsugu sellepärast enne tähendatud  aega igaüks neid rahast riigipanka ära anda, sest pärast ei wõi nendega midagi enam teha. Saratowist. Nälg on hirmus nuhtlus. Ajalehed toomad ühtelugu kohutawaid sõnumeid, kui ka niipalju ju seespidiste kubermangude heaks on tehtud. Weel kurwemaid saab muidugi edespidi tulema, sest nii kerge ei ole millionisi toita. Iseäranis Saratowi kubermangul näeb raske kord käes olewat, kellel tihti ikalduse aastaid on olnud. Kui kubermangus wähem  10 millioni tsetw. wilja saab, siis on ju kibe puudus käeõ. Nälja aaStal 1880 saadi ainult 5 milj. tsetw., aga siis saadi õnnistuserikastest naabri kubermangus dest kohe abi, walitsuS andis 3 milljoni, ja Saratow sai nii hästi halwasti kui läks, läbi sest siis ei olnud põllud weel nii ära kurnatud, weel oli rahwal raha, wiljawara teenistust ja mis pea asi, põllu põhku loomadele. Aastal 1889 ja 1890 oliwad jällegi lehmad aastad, esimesel saadi 10, teisel 9 millioni tsetw. wilja. Häda kustutuseks oli suuri rahasummast tarwis ja magasinid tehti täitsa tühjaks. Tänawu aastal 1891 aga läks wili nii armetumalt hukka, et saak weel oli kui näljaaastal 1880. Paljudes paikades ei olnud mingisugust  lõikust nime pidigi olemas, suiwili kõrbes ära, õlgi ja heinu ka ei ole: loomad on toiduta, inimesed ilma wiljata, ahjukütteta,  rahata; naabri kubermangudes on niisama pada, tarwitawad ise tungiwalt abi. Wõrreldagu nüüd seda olekut endiste aastatega, sääl saab selgeks, kuda Saratowis  lood seisawad. Sääl ei mõju enam ühe poolne abi, sääl peab seda kümnelt poolt tulema, sääl saab aitamine igaühele kohuseks. Soomemaalt. Soome naisterahmad  hakkawad ka ju waimulikul põllul ametlikult talitama. Uhe maakoguduse õpetaja  proua käinud oma mehe asemel, kes selleks mahti ei saanud, koguduses rahwast toetamas ja andnud ka leeris selle algusel õpetust, millel tubli mõju olnud. Wäljamaalt. Auftralmmaalt tulewad koledast loost teated. Üks Inglise kaubalaew oli rannas kokospähkleid paale wõtmas ja saarlased kes neid toonud, pöörsiwad lootsikutes randa tagasi, kuna laew häkilisest tuulehoost rannast eemale oli aetud. Randa jõudes aga kukkustwad mitmed saarlaste lootsikud ümber ja 38 meest langesiwad mette. Haikalad  kippusiwad neile kallale ja neelasiwad  kaheksa meest ära; ühel kisti jalad alt, teised pääsiwad randa. Ungriamaalt. Kui Ungriamaa keiser Prants Jooseph hiljuti Praagast tulles Reihenbergi linna ligi jõudes ühest raudtee-fillast üle sõitis, leiti sääl dinamidi plahwatüse läbi sillale ja roopadele kahju tehtud olewat. Keiserlik rong sõitis aga ilma mingi wigata üle. Arwatakse selles kuritöös anarhiftlased tegewad olewat. Et keisri elu kallale on kiputud, ei ole küll arwata, sest plahwatus sündis mitu tundi enne keisri tulekut. Ikka aga on siin dinamidiga talitatud ja Wiinist kutsutud ametnikud saamad asjale südisti selgust otsima. Enne keskööd oli Rosenthali jäämas  kahte pauku kuuldud ja kui selle pääle raudteed läbi waadati, leiti ligi olewat wäikest silda sugu migastatud. Mõned kiwid oliwad silla wõlwift wälja kisutud ja nende kõrwal nähti wäiksete dinamidi pommide kildusid, mida plahwatuseks tarwitatud.  Süüteo kahtlus on muidugi anarhistlaste pääl. Brüsselist. Boulangeri korteri ette oli matmise ootamisel 21. Septembril, nii palju inimesi kogunud, et politsei kõige waewaga mitte korda ülespidada ei jõudnud.  Rahwa tungimine 22. Septembril  Boulangeri matmise käigul oli nii suur, et mitmed inimesed kergeste wigastatud  saiwad. Ühel politsei ametnikul sai käsi murtud. Politsei lubas aga neile kes matuksele kutsutud oliwad, surnu-aiale minna. Kõnest ei saanud peetud. Rocheforti  peale susistati, kui ta surnuaialt ära läks. Wene leht „Now. Wrem." ütleb Boulangerist: Tema surm saab tema eksitusi wähendama ja Prantsuse rahwale meelde tuletama, et Boulanger, kui ta ka kardetawaks õnne-ajajaks sai, palawalt isamaad armastab ja Prantslastes ning nende sõjamäes lootust tulewiku peale jälle elule äratas." Prantsusemaalt. Sääl olla Boulangeri  surm meel kord suurt liikumist saatnud, mida ta elus uii tihti sigitanud. Suuremat kahetsust ta järele küll ei awaldata;  ööldakse et Boulanger ju elus surnud olnud ja et seda ka ise tundnud, ajanud teda oma pead purustama. Surma otsimise  aeg ja koht ei suuda ka ta wastu auutundmust tõsta: Boulanger, kes ise naisemees,  aga sellest ammu lahus oli, elas ju ammu rohkete unustajate naisterühmade  kulul ja kui need seks tüdinud ning kõige heldem wiimati surnud, ei teadnud mees paremat teha, kui end tappa. Pariisist. Boulangeri testament awati  20. Septembril. Omas wiimses seadmises  ehk testamendis seletab Boulanger, et ta ennast ainult oma armastatud madame  Bon..emani surma pärast maha on lasknud ja milgi wiisil oma partei pärast meelt ära ei ole heitnud, kellele ta nõuu annab, edasi wõidelda. Boulanger ütleb: Mul pole midagi kahetseda, sest et ma ikka oma kohut olen täitnud, ja ma kahetsen  aga, et ma mitte lahingi wäljal ei sure." Hispanias on weeuputus meel suurem olnud kui arwati. Sajanded linnad  ja külad mee alla jäänud iseäranis Tajo ja Quadalquiviri jõed on üle kallaste woolanud ja kõik oma ümberkautse maa mereks teinud. Üle 100,000 inimest on ilma ulaalufeta jäänud ja nende warandus ja wiljawäljad wees hukka läinud. Surmahirmus  jooksiwad need inimesed woolawate woogude eest kõrgemateste kohtatesse. Kuninganna  Kristine laskis Aranjuuzi linna kuningliku palasti weehädalistele lahti teha. Sääl leidsiwad nad öömaja, ja kõrge proua laseb neile ka süüagi oma kulul anda. Küll tuleb armuandeid igalt poolt Hispaniast kokku, aga siis on wiletsus weel suur, sest hädalisi on liig palju. Näljahädas olijad inimesed on mõni kord üsna wäewallaga kõrgemal olewatesse küladesse  tunginud, taludes aset wõtnud ja wägifi ka söökisid omandanud, kui neile heaga ei ole antud. Talupojad on enesele kohtute poolest abi palunud ja soldatid on neid mitu korda pidanud kaitsma. Hädalisi on ka selle pärast iseäranis raske aidata, et raudteed paljudel kohtadel on weelaenete läbi ära rikutud. Nii suurt wee-putust ei ole weel iganes enne Hispania  maal olnud. Lõuna-Amerikamaalt. Guatemalas on mässamine tõusnud. Mõne poolse arwamise  järele ei ole kaptein Johann Orth, endine Austria suurhertsog Johann, oma laewaga mitte hukka läinud, waid ta olla praegn alles elus ja wõtnud Tshiie sõjast osa, kui ta kongressiliste seas tugew olnud. Sellele arwamisele on ka see tõenduseks, et tema omaksed arwatud hukka läinud laewa „Margareta" kinnituse raha, mis 600 000 marka suur on, mitte wastu ci ole wõtnud, nagu ka kadunud surnuks arwatud mehe testamenti mitte awanud. Enne oma kadumist lasknud ta kõik Austria madrused ja ohwitserid ametist lahti ja palkanud wõerad asemele, milledega ta siis Tshiile sõtta läinud. Ülesande No 18 seletus. Peterburg. Rebane. Ihnus. Narwa. Tahula. Saarlane. Windau. Abruka. Lewala. Diedrih. Emanuel. Mehaniker Ani. Raswane. Möndasugust. Siin anname auuStatud lugejatele paar wäikest laulu walida, kumb neist enam wormilikult tehtud on. Teine on teise wäikse koolipoisi riimitud  ehk meisterdud, mida meile arwustada saadeti. Kaks koolipoissi. Kaks koolipoissi läksid Kord käies kõrwuti. Siis teine maha kukkus, Jäe pääle küliti. Siis teine naerdes küsis: „Mis jäe päält leidsid sa? „Pool mulle, sest mis leidsid „Nüüd anna rutuga!" Siis teine üles tõusis Tal andis kõrwa pääl Ja ise temal ütles: „Sim on see teine pool." Siis teine nurkuS seifis Ja mõtles järele. Et pilgata ei passi. Kui teisel häda käe. X. 11. Koolipoisi läksid kooli. Libe jäe, ei sest nad hooli. Hakist Juku kukkus maha, Nülgi lõi ta nina naha. Karjus: „Ai, ai,"minu nina, „Aita üles Jurka sina!" Aga Jurka teda pilkas. Kukutas ja rõõmsast kilkaS: „Mis leidsid maast, pool anna mull, „SiiS jääb ju ikka muist meel sull!" Wiimaks üles tõusis Juku, ÜtleS: „Ei ma enam kuku." Andis Jürkal hea mopsu. Nii et maks läks üle kopsu; Ütles: „poole andsin sulle, „Süüd sest pole mõista mulle!" Ara naera teise häda. Juhtuda wõib sull ka seda. See on ikka ilma wiis. Kes kukub, see on alam siis. L. Isiuä. Linnu läbi surmast päästetud. Greeka keiser BasiliuS oli oma poja Leo surma mõistnud, sest et mõned tähtsamad riigiametnikud keisrile kahtlust teinud, nagu püüaks Leo oma isa elule otsa teha ning krooni omale nõutada. Keiserinna oli hirmus troostita, ta ahastas ning kaebas iga päew ja temaga ühes kõik koja-naiSterahwad.  Süüta printsi surmamise päew lähenes 5K 40^ Saarlane, 1891