ou WSMSinM MOblikäM WA dadu! - armastab/ kui mbnarchlikW! See teeb seal müM ja MS kõrgekktkkulsttem'! Wapstp^kähetstast ligikonnäst on ühe - tWnetäjäle kinnttaMd, see et -olla Mitte nenda. Püha tool seista üle sa tallitada aiitült isAbUüktbküst^aVjlU?' es iKWWäimultkkildel  USjhdW sägidH wäga ilnMkk iiägu dn. ! Paapstil ilmalWMD- ei ole ju wist mtM öwaiMulik ast ja temst! BaticM: oMä Metdega) MikllteD ) a Muiahwaga -vn ju kit«PaäMi 4kWliS4iik> kus Äckä' feb. Tüli Batican't ja AuStria-UMMiää Walitsuft waM WÄb! ikka tveel edäfi jä MtelMUrell Sells^MStä'dlla! PaapM' Nvuui WenemaäMl' tMrcchM tehwljÄ waitnulikule! amMMsK'!ettVt^tvjllkäbÄ!/^^k-mi wäStapaNemist! walitfejä' jätta jal ennall otsekohese südamegw stlls!-akä cheitä/ teittä feva PtaulsNsMaä - Rooma- KattzMg^waimMkille'ametkonnale! juba ette 4irjutMUd on. b Pnapft^tahtw!sKeW! otft! Wene-Präntsuse<-ühenMe körwa aStnda, Kolmriigi-ühenduse waSta. Ka see ! tab ikka NÄtUMnägU' AMalib politika -^-tjSuur KonfiftoriüM! oti MNrtkuu poole peale- mw äea- - arwMjäckl,! WäröinalidekS saadä seül nimelat„d:  Gwpaganda (RooMa-Käthvliigi usutunnistuse wälja- Sekretär Persico, PanpSti Alamriigisrkre. tär -Moceuni, Breslau WürstpiiSkõp Kopp, Köln'i, Westmiusteri,!  SevillasTourSll ja Roneii', Erjpiiskopiv, Nun. liuscd (PaavSti saadikud) MadridstiS sa Wten'iS, ja ehk ka DublinDErzMSkop. -Noomä lehed oliwadusõnünrit toonüd, et Paapst Hatge olla/ Selle.MaStn ou PaapStt kodUarst! Dr) Mttärelli kinnitanud,-MtteistkNmmend aaSta sees-olla temal-wähest chk üks°4o-rd asja -olüud PaapSti -c pulst katsnda-p PWMi ! terwiS -ollä nii ttudell et seeMckl mitu aastat Heaks- ja' kwdM<'fääda -tvSib. Kaßitlal? La v i L'e r i'-e surma - -pärast on PaapStt ligikondall  fuur kahjelfemine. Tema et Brüssel'! kongressil MõuiikS! wSrtudi-'DvjufthstwitumlMeltS-ellnast.' - PaaMti-allä heitis, ftiS - korraldas neudsnimetatud ,Sahara Walged wennad", posMi soldatid/ pooliti mungad,  fvdiMisekS Arabia- öiMahilaSte wästa) Talwekuu 12. (Wiinakun 31.) pääwal 1890 andis tema Prantsusmaa  meremäe pealikutele Algier'iS pidu ja kuulutas seal, Prantsusmaa waimuliku ametkonna kohus olla, ennast Republika walitsuse.wiifi alla heita. Sellega on tema Prantsusmaa monarchltkku erakonda otse häwltauud ja ühendust Prantsusmaa ja PaapStt wahel ette walMiskanud.  Kardinal Lavigerte oli söea-himuline, Mitte äinult Arablaste ja kõikide Mohammendanlaste wasta, waid ka Saksamaa wasta ja ou seda mitu korda ülrS nmtauud. Prantsusmaa poolt olekS teda wist Paapsti-kaudidMb, ette pandud, kui tema nii kaua elanud oleks. A BMtt'u'st. Jõulukuu 1. (Talwekuu !9.) pääwa õhtal oli Mlitsß-fära.  aga palju ei' t<lhe»dan»H^.,.HWlizfne^pfttzVa^.WM>/ oli aga ikka nii suur, et "sõeäwclge' uütttsetele walwäma pandi. , Portugalist. Inglismaa MPortugalHWüheldonUepr- ! luS piirete üle Jda-Afrika'S tehtud. WenemaaZ SUyWü! Sch^witM;sai?J 'usMM -2. (TalWkun sM ) pääwal PortugÄ  MtiWF jutuksiKõetM WeOiaätekoüna Gek- 5 (Talwekuu 23.) pääwal Ltssabou'is ära surnud Türgt rllM. Kuidg ;üba kirjutatud, on Belgia Kindral  TürliMerekarlM kindlustamise kallal tööl. Esiteks ei lubarAd SSelgra Watiisus seda temase mitte, fcst--etUühe?OaWõtmata-rtlgi?4eenija Kindral wöera riigi söea-Mjadest osa wõtta ei tohi. Tema 'võttis ennast sits teenistusest lahti, tuli molle kuu).eest Konstantinopel'Kse ja ststwS' plaanist teha, tui tema seda rlma ühegi wahele-rääkimiseta Sultani ligikonna  poolt teha wSth. i!Skbä fai temale lubatud, sepra waatasi asja läbl >a..ktuuilas siis Sultanile: ,Türgi riigi kaitsemise wöti on BulgaKa'L,! wõib Türgi Walitfus Bulgarlaste  peale julge olla»-ssits ou kaAfeinine kindel." See on SgtUllf pehle Mawast mõjunud ja wist oli Stambulow'i  uhkL waStawõtmine Konstantinopel'ls, mis Wene maal nit Mjll tUSka ligi, selle järg. Kindral Brialmont on selle peaG plaästid mexMelade kindlustamtseks walmiS teinud, SulkNit'Wlunljh, Md kindlusi; noortest ohwitseridest  Maha Mä jä hll kewadef tagasi tulla luba'  'Zoulukuu" (TM)ekM pääwal andiS Sültan Saadiku auukS pidulaua.; Dellß wotsiwad Wene Saadi? von Nelidow Wene saatekoUna icfimene Dragomalr (tüll)/- sägteWHa) AsimoUe Sekretär, Konstantinopel'i > sõeäwäe ' Koni)maMN/' Sunr- Kindralid -jaiDMHiWa esimesed auukandjad.  ÄG ' Sultan' wveraSte waSta olnps ju Wene saatekouna ÄgetM ÄYtGtefi annud. - Keekamanll. Näärikuw tntreSWeks/olla monopolidest ja kaheksa urtMW mida<MM'' kahest Äthen'l b<ü,kist jq MtWwMY DaaStuM stM-' tulemiSte peale laenanud' ' M^KerprSfid^Dri^ kupiS on Parlamentile aruannet ette - aaStäl 1893 lstsMlemiD 110 wiOoni sftstnki; !Mja»-! andM-ftd Mtlltvtti franki suured olema sÄada Jutud raha pustsuse stle olla üleliialtsed.' 5 . Berbist'ft. Jõulukuu 4. (Talwekuü 22) pääwalsteeti Belgradllll suurt nõuUkogu Linnavalitsuse wasta. Nadi-! cal- erakond/- keS SeespidiSts- asjade Ministri poolest ette kirjutatud healeandmis«k-korraga rahul ei olstudf jättis omad healid andmata. Antud!42oW heakest istiwad 3143 healt Linnawalitfuse waSta! ülepea »n Serbia's jälle palju waidleMist Radikal- ja'-Ltb«A (Austria-ssbrältse)' erakondade- ! wahel. Ministertum on Ltberal-erakönnast, rahwa suuretu hulk seista aga Radikalerakonna  pool. RulgMa'st. Räägitakse, Prinz Ferdinand olla PaapStt poolt! luba nõlldnud, üht Prinzesst-RoomÄ-Katholiigi usutunnistusest  kostvas kes temalt seda luba ainult selle kaubaga  annud, et lapsed selles usutunnistuses ristitud -ja kaswatä-lud saawäd. -Et nüüd aga Bulgaria põhjusseadus- WürSti laste ristimist ja kaswatamist Greeka-Katholiigi usutünnistüses pärib, sellepärast taheta - seda põhjusfeadust srai müuta, Wene lehtede järel koguni nii ,wabameelisel" joonel.uet Würsti lapsed ilma ühegi usutunnistuseta piawad  kaswatatud kuuni nemad l 6 aaStat wanaks saawad ja uis ise oma usutunnistust walida wõiwad. Kui! palju tõtt selle juttu sees on, seda ei ole muidugi weel teada, Wene lehtede pahandus Prinz Ferdinänd'i, Stambulow'i ja kõige Bulgaria üle ou aga weel suuremaks  kaswanud, kui see juba enne oli. Nende lehtede järel tahta Prinz Ferdinand ühe rikka Juudi tütart kosida, keS aga Mosese usust taganeda ei tahta. Saladuses olla Juudi-neiu wanematega- kaubeldud, keS sellega leppida tahta, et tüiar esiteks Lutheruse usutunnislust  wasta wõtab. lapsed aga pärast oma 46. elu-aaskat Moscs'e usutunnistuses kaswatatud saawad ja Bulgaria thron edaspidi Juutide kätte langeb, keS stiS ka kõiki oma rikkust ja sellast tulewat wõimust Bulgaria poole- pöörata. Uskuda si ole seda juttu wist mitte; Prinz Ferdinand ja Stambulow ei ole wist lollid küll avwama, Bulgarlased  sallikfiwad Zuutisi oma throni peal ja saadakstwad sellega ennast mõlemi Katholiigi kiriku wihkämise alla» isegi wist ka Türklaste wihkamise alla, kellega nemad nüüd lahkes naabruses elama näiwad. PõhjuSseaduse plaanitud muutmisega, mis weel walmis es ole, olla rahwas  ,Swoboda" sõnumite järel juba enne selle ettepanemist  rahul, sest rahwa usaldus Stambulow'i peale, keS Bulgarlaste . Mbaduse olla suur. PhilippopÄH llrnuw leht Westnik" oli üU käredat  kirja RähaMintster Nätskhewitsch'i üle'^tooWd,' kes selle järel St a m bulo- w' i - waSta kurja nöuu pidada ja ässitada, Natschewitsch ei ole wist lõigust saanud  Mou ennast sellepärast Mekist' -lahti wptnud. Käubah, chtl otsekohesel Mereteel Butgaria'sse tulewad, ott ülewalwamisest kholera pärast wabaStatud. ThronMne Mehte awäW ParlaMeuti. koosolekus" lp eh kõik need kgsud üles, mis- HpqypriMstih'^ämkses  '^'Dmhurgi' ,PriiiLeWstä°" tülewadi Tüli kabjast Greikamaaga ütleb thromköne; et Rumänia oma KörguseõiWst  KilMichidada jaüueld igaühe wastäZ nõdrusetM-kaiki sepia saada. Kronprinzile on ParlaWuti poolest 300P00 franki aastas määratud, msljest pool Pxmzesspruüdile  saab Kronprinz ost Jõülstkuu' 6. lTätwekÜst 244 vääwal Inglismaale reisinud. Zappa päranduse protsessis el ole Greekamaa eestkostjad kautsioni protsessi kulude kandmiseks nutte annud, kohus on sellepärast nõuuks wõtnud. Greekamaad kogpni mitte epam protseSsijaks pidatza. Protsess saab wast Häariküst 27. (15.) pääwal M^wZetudZ--), Kslu'si Jälle tulewad Khiina 'st sõnumid Khristläste  iäWnsämiste tunnistawad klillZ; et WalilsuS neid kaitseda tahta, selleks aga liiga nõder olla. Ka olla peaSngd kurjategijate ülesojfinüne Kdiina's' wäga raske, sest inipeste, kõik ühesugused PaikadeS, mtS jõgedest ,s suuremaist' ti auadest eemal seisawäd, olla rähwä sõkla kuulmine Waiitsuse  waSta rohkem ja rohkem kadumas. ,Hala-seltstd wõtta seal wõunust ;»Irvitada rahwast wöeraste wasta wihalh Need sala Walitsusel küll tuttawad, Walitsüs Ivaba idada «ga '- nagu seda seal ka enne nähtud dii. Asis Wälitfus äga ka. wõerard kaitseda tahta, M ilmuda; ka kohe wastapauemiue >a üle- paha ü»eel ZValitfiise wasta. Neuda onHee nimelt Chenfis olnud, kuida Znglismaa asjatallitaja Bohham ise nälnud. Kõik poed ja teised tallitufed on ssohe omad uksed kiuni pannud, rahwa paha meele tunuisluseks wõergSte  kaitsemise üle Ametnikud ütlewad, et nemad oma elu peale julged olla e, wöi za Walttsus peidad ennast taha. Japan is on midMi nagu k S jkt MMi n e tulemas. Buddhä-Hfeestritel Tokio's on waga paha meel  Kogudchemõuukogst  suMÜOidäfi linnas oma ülewaatamise wõtnud dn/ Wffämäti tunnistawad nemad Walitjusefthllilamifi wattiniltttiide!s tarwitusteks määratud litkuwa jä liikumata, mara juures «Msets Japanl Hõec^ .»«»»!> «-«eü.- « V " i-' laew JMliSmsa rejstsateiaurstlaewa waskä ' töukanüd ll ja estckene põhja wajunud. Kapten, insheukör jst 14 meest on 6O meest on ära uppunud.! Ju di a st stulewad sõnumid, et Afghanistan  i sõestwagioChitralsis Kunari-jse paremal kaldal edast tunginud om Umsa-Khan seisab oma sõeawäega NaSratsi  kindluses jõe wassakul kaldal. Mõlemad Varitsevad asjade käigu peale Chitral is, 30 penikoormat eemal põhjapool.  Wsidu-peale näitab Nizam-ul-Mulk il suurem lootus  olema, 2000 Meest Scherafzul-Ahani sõeawäest on tema laagrisse karganud. . ZftikuP. Inglismaa kaudu on sõnumid tulnud, et Osman Digma Kalifatist uut sõeawäge ootab ja Tokarsi peale tungida tahab. Derwischid kipmvad Jtalia wahisõeawäe  peale Jtalia asumaa piirel. Tange r'is, Marokko pealinnas, on Jõulukuu 1. (Talwekuu 19.) pääwa Ihtal ühes tülis Europlaste ja Marokko Politseipatrulje  wahel üks Jnglismaa-alam surmatud ja üks Spanialane Haawatud. Järgmisel pääwal pidafiwad Europlased nõuukogu ja tegiwad otsuseks, wõeramaa asjatallitajaid  paluda, et Tanger'ts ükS üleilmline Politseimeestekond  asutatud saaks. Saksa Id aafrika asumaadest on uueste kinnitatud, et Lieutenaut Brüning Kilossa juures Sulu-soldatite põgenemise läbi langenud ou. Major von Wissmannsi poolt tulewad sõnumid, et tema sõeawäe esimene rong Wiinakuu lõpul Nyassajärwe  lõunepooliseke otsale jõuda lootis. Seal tahab tema seda maad Inglismaa kommissär Johnstonll käesi wasta wõtta, mida Inglismaa poolt Saksamaa omaks jäätud ou, korraldada ja sõeawäe wastawõtmisekS ette walmistada. Siis tahab Major von Wissmanu järwe läänepoolist randa mööda (idapoolises randas saada i ga Europa paadi peale tuld antud, Saksa asumaa kõige lõunepoolisele otsale minema >a seal wäga häid sadama-paikasi läbi waadata. Kilimandscharo-waldkouda ou kompanie-jühataja Johannes saadetud, sealiseid asju korraldama, elupaigaga Mawanga's,  Kilimaudfchäro jõe ääreS. Tema juures on ükõ arst, üks pealik ja 160 meest. Seal näiwad asjad nüüd paremini korda minema. Omalt maalt. Tulllun'ast. Pealinna lehtede sõnumit? järel saada Seespidiste asjade MinisterinmiS Baltimaa kubermang  u d e maamaksude muutmise kallal kibedast  tööd tehtud. Kuida juba enne kirjutatud, on nende peale üht ühekorrast S õeawäekohuse-maksu plaanitud, keS Zlitte. tegewaõse teenistusesse kutsutud ei saa. See ma?S, puM rubla peale määratud. Sellest maksust saada sõnumite  järel, mida »Riia Pääwaleht" pealinnast saanud, wabastätüd: 1) Kõik need, kes haiguse ehk wigaduste pärast ka mitte maatyrmi?wäe. sekka luetuh ei wG saada. 2) kes . sellepärast mäatorlni-wäe sefka luetud saamad,  et nemad ühe perekonna ainsad tööjsulised liiked on ehk et nende asemel üks wend ehk ükS teine ligisugulane, ?cs Mitte NsekuMmise-MM Mole,MgWMe teeniStuzsesje  Wub; 3) Need, kes haiguse ehk wigaduste pärast tegemast teenistusest maatormi-wäe sekka luetud saamad, kui nemad mitte wähem kui 6 nädalit teeninud ei ole. 4) Need, art. 6? jstrel ilma liisuwütmifeta söeawäekohufcst 'vabastatud saamad. See art. 62 määrab, et kolm liiget igast perekonnast, kelle ülempea wiimase mässamise juures Poolamaal ja LäänewaldkondaS  tema riigitruuwuse pärast sutmätüd on saanud, sõeateenistussst Vabastada on ja- tulewad seal esimeses joones surmatud meeste pojad, fikS nende lihalikud poja- s Sseawaekohuse-maksu on MnniStnse-tirja? saamise juures maksa, Mis järel selle tunnistuse saaja mitte tegewüsse  teenistusesse kutsud ei saa, Vaid Maätvrmi-wäe sekka luetud. Wiimaue aeg selle maksu tasumiseks on Jaanikuu 1. pääw pärast sissekütsumist. Kui keegi, kes M?ä sseawäbkohuse-Maksu makSUM on, äaSta käikuS pärast oma lugemist maatormi-wäe ehk tagaivara-wäe sekka tegewale  - alalislss D kutsutud saab, fiiS wöib, tema sebä. maksu tagasi pärida. Kui sõeawäekohusemaks  mitte määratud aeal tasutud et ole. siis on iga kuu pealt edaspidi 30 kopikat juure maksa, ühe poja eest, keS meel oma käe- peal ei ole> waStab selle maksu juures tema isa eh? majaperemees. Kui kellegi asjad wäga kehwad oa. siis wölwad Kameralhostd sellest maksust muist eh! ka kõiki maha Ma. See seadus hakkab sissekutsumisega aastal 1896 maksma, mitte aga nendeS kHakoudades ja nende rahwa-jägude juures, kuS üleüldist sõeamäefohust weel mitte maksma pandud et ole. (Wälja arwatud on nimelt pagana-rahwad Astrachani kubermangus.  Türgai- ja Urali-wäldkondades, kõikeiõ Stberi-waldkonna  kubermangudes, Dampjedlased Permi ja ArchangelSki  kubermangudes, Turkestant-waldkoima rahwad, Järwede  ja Srednekolõimi, WerchMnSki, MtjuSkf- ringkondades, Jakutski .waldkondaS,  Turuchanski ja Bogutschanski maakondades JenissetSki  rlngtvndaS, TogurSki ja TomSki ringkondades, To-