Paul ei wõinud aga seda mitte kannatada ja astus kärmesti teistele ette. Leena, ütles ta, ma soonin sinu lähemat tantsu jälle omale. Kas lubab seda? Ei! kostis Leena uhkelt ja kulinalt ja lükkas Pauli käe Mastusega tagasi. Ma olin nii edew et sinuga juba korra tantsisin; enam mitte! Hirmus SrilvS liikus nende sõnade järele Pauli näo pW. Ta silmad hiilgasiwad ja uuled hoKafiwad -värisema. —r. e.r... '. Uu e lendama hinge tõmbam"'eee,  are ::a'a, teised seda ei krmlew. Sa :.e" mu., ee uu. ree . tulema! Mina nõuan sete simli sisi e. u.e ju - imen' l Te. ru. a l'. e. ega tigedalt; M . eu.c Te.: : e ' : : - u uielu e Uur - ". - T siu Irmale, miski  Hirmus EÜ e;e uuu mel.e . . u ue u- Ti:u. ni..d u. u.u.e . -.. ,e. . ei - r muu eu uusi ell., r . u. ee."., e " uure r.Tt reü. . . Ta mkreu. ru.e.er :a»tsis tcit-uee ega Paulisi Ms ta ee tel: -a klilmal: mõõee. jc remvb temaga midae. .-.euüsi. Leena übke. Kee; ii miisakaS ollk nai. Titte.lc silma hetker.uZ Mxzsst. (Järg . leb.) Õhtul 7. skp. pidas hr. Fiiesj Salongis  Kuresaarde osutatama rahwaköögi hääks „Bakteriologia" üle (Saksa keeles) kõnet. Kõne oli humitaw ja teaduslik. Kahjuks oli osawõtminc wähene. Saaremaa karskuse selts tahab edespidi  enesele jälle oma korterit üürida, kuhu ka ralnva-theemaja asutatakse. Tulewal suwcl saab thcemaja häälS Ke.rskiue stltsi poolt suurem pidu (rahwa-pidu) korda saadetud,  milleks ka Saaremaa laulu koorisid osa wötma palutakse. Kolmele p.rcmalc laulukoorile saamad auuhinnad mälja jagatud.  Loodame, ct meie laulukoorid sellest pidust häameelcga tegelikult osamõnna ja oma lauluga naitma saamad, ct la saarlased  hämti laulda wõimad, ,ni et,.to?was wasw kajab", kuida seda Ü'emaa lauljate kohta sogedastiütelda armastatakse. Soomime tähtsale cttewõtlele kõige paremat kordaminekut  ! Kurcsaare Saksa seltsi ~Bõrgermuffe"  maja saab sell sume! maha kistud ja selle asemele uus ehitatud, Wana maja wõeti hiljuti paewapiUniku poolt mälestuseks  üles. Kaarmalt. Kellan-äe lörtsi juures lõigatud ühel öösel 30 hobusel sabad ara. Nimetatud hobused olnud Mustjala meeme päralt, kes sell ööl saal öökorieris olnud Seda tegu arwaiakse üks juut, keda sellsamal  ööl sääl nähtud, korda saatnud olewat. Kärlalt. Lihawõtte pühade ajal jooksnud  Kärla kiriku juures olem jõgi rohke lume sulamise tõttu paar korda üle kallaste. Esimisel pühal matnud wesi säält ltgidalt mööda minemast sillast umbes 100 sülda enese alla. Mitmed kirikulised pidanud läbi mee patseerima. Kihelkonnalt Prantsusmaa juures läinud sell kemadel kaks Kihelkonna meeste laewa hukka. Üks nendest oli wiie mehe ühine omandus, kuna teine, mis 24,000 rub. wäärt olnud, ühe ainsa mehe päralt oli. Wiimane laem on ainult 600!) rbl. eest kinnitatud. Omaniku kahju suur. Esimine laem läinud kogum mere põhja. Teiiel Liüawotte pühal oliwad  L. külas P. peres kaks õde wenua juurec, olemisel oma ema siiaajani teadmata põhjusel peksnud. Häbemata tegu! Üks Inglismaa aurulaem, kes Riiga purjutada tahtnud, ja kelle teed jäe oli takistanud, on 4. Aprillil Sääre sadamasse  tulnud, kus ta praegu ankru pääl seisab ja jäe äraminekut ootab. Wüstkülast. A. maldas põlenud kindral Burenstammi päralt olewad kuur ja ärbel ära. Tule hakatus teadmata. Walsttlast. W. waldaS puhkanud üks külakosl terme nwöda läinud talwc koolmeistri  puuduse parast. Pühad läksiwad siin pool kaunis hästi mööda. Kõige wäh malk pole kõrist tulised ega muud sarnast eite tulnud. Noored inimesed oliwad igaüks oina kodus ega olnud salkade huttumlsi külade mahe!. Wist mõjustwad Näärikuu secS K- ja W.-L--walla  walitsuste poolt wälja antud ringkirjad  hästi. Nimetatud ringkirjades sai kodune õlle tegemine köwaSti ara keelatud, sest see läks ju üsna liiali. Niisama sai ka ümberhutkumine waljult ära keelatud, mis ka juba õitsema hakkas- Pöide kihelkonnas olla mitmel pool weiste põhust suur puudus. Karjast kirjutakse, et sääl pääle nende tülide, mille üle minemas numbris teadustasime,  meel mitmed tülid kõrtsides Lihawõtte  pühade ajal ette on tulnud. Jah mis teha, sõbral alkoholil on ju ikka see halb omandus juures, et ta tüli sünnitab. - Hiiumaa elanikud, kes kord suure õhinaga meie kihelkonda elama osusiwad, tahta jälle kodumaale tagasi rändama hakata. Saaremaa elu ei tahta neil ühtid õnnistada.  Mõnede jures olla koguni oksjoni tegemist ette tulnud. Murika randas katsuti juba enne pühasid kalu püüda, kuid saaki ei ole sugugi olnud. Üleüldse pole siin juba mitmel aastal hääd kala saaki olnud. P. lüias olnud ühel lambal 4 talle. Ühel „utet-tallel" olnud 4 tolli pitkused S. t.) sarwed pääs, kuna teistel, kes jäärad on, sarmi ei olnud. Teises peres olnud 4 lambal igal ühel kaksikud talled. Haruldane  lammaste õnn! ÜkS liik Leisi walla töömehi, kes Ülemaale tööd otsima läinud, olnud wäina pääl suures hädas. Waewalt pääsnud nad hingega. Mitmed olnud ka häSti purjus  ja neldelgi olnud pääsemisega kõige suurem tegemine. Jah jah, reisimees peab ikka jooma! Ühes meie kihelkonna peres riielnud isa oma poegadega. Kui wõorad neid appi läinud, saanud ka need sinised silmad. Perekonna tüli wööraid ei salli! Pühade ajal oli meie kirikus jälle neljahäülelist laulu kuulda, mida meile Ratjala koor M. O. juhatusel pakkus. Tänu ja edcndust! Sell kewadel teeb wesi meil pahat nalja. Selle pääle waatamata, et ta teed oma alla matab, topib teine ka ilma palumata  inimeste korteritesse —> körwa majadesse,  nagu keldritesse, aitadesse jnd. minemilest  pole juttugi. Rikkunud teine mõnel pool pühade sarjad selle läbi ära, et ahjusid  käis järele waatamaS. Ehk küll wett rohkesti, siisgi on weelindusid kaunis mähe. Minemas numbris teadustasime, et L. kõrtsis üks noormees teise kõri noaga oli maha lõikanud. Kurda nüüd kuuleme, olla see regu kogemata kombel sündinud. Haawaiud ja weet paar teist uoortmeest tulnud haawaja kallale ja ennast noaga Möndasugust. liirric Karlo mängnokrguõ n älgis -.cil liiril üks Amcrita ircira kcvccn, ZHIM franki n-õcraft raha kaaia oli NwldiMd. Nagu kõik hakkaiad, wöiüs ka mris IZNLNkksne ofislfs minu korda, hakkas aga siis kaotama, kaotas kõik oma raha ja wõttis wiimarS ka ivöõra summa appi. Mõne tuum pärast ott ka see otsas; tubli meremees ott raha ja auu mängupõrgule  ohwerdanud, sest ta ei jõudnud wõõrast raha tasuda. Kuid manale meremehele  tuii haa nõuu meelde. Ta astus zulgelt ja ahwardawalt mängu maja walitsuse  ette, MtuZtas, mis talle juhtunud ja nöuudis, et talle wähemalt wõõcas raha tagasi makstaks. Muidugi ei wöetud niisugust  soowi kuuldagi. Nüüd sai aga ameriklane omas ahastuwses kardetamaks wastasers. „Zel 1001, kulla herrad, 'pole elu mu! enam midagi wäärt," ütles ta. Ma lähen sadamasse oma laewa pääle tagasi, ja kui Teie mulle poole tunni jooksul kaotatud 20,1)L(j franki kätte ei toimeta, siis lasen ma omale kuuli päha. Enne seda aga maksan ma Teile kätte ja lasen fuurtükttdega Teie äranneetud mängu põrgu puruks. Seda wonnun ma Teile oma pühama wandega. Jumalaga! Warsti serpäüle nähti teda lacwa pää! knresn wutawat: mõlemaid sunrtükkistd puhasti ja laen, kapten ise pööras nende otsad MCNgumaja poole. Aga enne kui 20 minutit mööda oliwad, sõitis üks mängupõrgu Zvalitsuse liikmetest ' lsstsikuga laema;? ja ütles: „Teie ettewalmistvfed on L-jcta. Siin on Teie 20,000 fmnki.stäto  teet? T.ile!" Amcrika? on praegu umbes 20M0 a?aicme, nen: ünunuad 2000 ;gspäenz. New-lorkis jaawad suurte lehtede pää- toimetajad 200,000 marka aastas palka, just nii paljugi, kui Ühisriikide president, abitoimetajatc aastapalk on läbistikku 50 kuuni 65 tuhat, nagu ministritel. Juhtkirjade  kirjutajad saamad umbes 20,000 marka aastal ja muudel sõnumite korjajatel ja muusika ja näitemängu arwustajatel on ka paras kuberneri palk—  Uut moodi mängukaartisid trükitumad lühemal ajal mitmel seltsi. AkadcmikuS Mikeschiu ou ülemale poole ettepaneku saatnud, miile järele kaartide pääl olewad kujud Wene rahma eepoosest on wõetud. Keegi Lehmann on luba palunud mängukaartisid  salmide ja piltidega trükkida, mis üliõpilaste ja teiste ringkondade tarwis on määratud. Kewade. Kewadc, kewade, eB Tuleb jälle tagasi. Kui meid tali wangistanud. Loodult kaua kurwastaund Pakub meile rõõmustust Loodusel' toob iludust. Jnimc' imme'. Sellest tröösti endale Wõid sa leida, siis kui tali Eluteel >ull osaks tuli Kui suli' tuleb kacdada. Pisaraid ehk walada. Kcmade, kcwade. Tagati uis sinule, Äöib ka tulla iluga Siud siis waeumst mabasta'. Nii et õnnel, rõõmul sa Jällegi wõid elada. C. Palk. 1895 76 17 Saarlane