kahju teinud. Korckthtt kanalis oliwad jälle algatnd. Monteugrs'st. Kindral Kutufvw, kes TtttiNje'sfe tulnud oli, Montenegro WürZtlle MajsstZt  Nikolai  N. astumist throni peale ametlikult teada andma, reisis Näärikuu 14. (2.) pääwal Peterburisse tagafi. —- MSmsterprDdmt (asjatallitaja Ministri Zigustegaj Settinje'S,  Würst Argyropulo, oli selsamal pääwa! Montenegro  WÜrsti juures, oma tunnisiuse-ttrjasi pau»s§. UNMMM'st. Uusaasta-hoMiku! sai ZuMÄa-kmiDiuZ peetud, kus Kuningas, ThwmpäriM ja auukandjad juures oliwad. Selle peale wöttiZ Kuningas önnesovWimised waSta ja öhtal oli hiilgaw pidu, Zu! diplomatika-korpus enne Kuningapaarile önnesoowimisi toonud ott. Thrmüpärija  on ObersileiutenanZiks nimetatud. Omalt maalt. Tollimist. xWatttsuss Teadaandja ' kuulutab, et Rahwahariduse-MimisisriuM ettettrjutstud teel kohalises paikas sisse anmid on, wttdes kahellasfisks miuisteriuMlikkudes  koolides pädagogika-- (laStekasWatamise) klassis! aastase kursusega asutada, Ewang.-Lulh. ja Rooma-Kothvligi kogudUsekoolide spekajats kaswütamiseks Riia koolikoudas. Nendes klassides pidada paremad koottSppjzad ministeriumlMudch kahMassttistest koolidest ehk Ewang.-Luth. usutunnistusest kihelkonna-koolidest wasta wõetud saama, selle otstarbega, et need nooremad mehed, keS kursusi pädagogika-klassides hea järjega lõpetanud on, kooliõpetajaks nimetatud saamad, ilma et neil Riia Zoolikoudas  päritud tunnistust ksvtt õp stsja>-««-etike ette Näidata tarwiS läheks, aga selle kaubaga, et nemad mitte Vähem nendes koolides teeuMuseDsx ei jää, kui kaks aastat. Nende klasside ülespidamiseks saava aaZtas Kroonu poolest  TSW rubla autud, ... o. ZW rubla iga klassi peale. Riia koolitoana Kuratsri amsude järel olla seal nüüd tehtawate muutuste pärast alguskoolideS suur tarwiius nende kooliõpijjate kohta, kes küllaliselt korralise musiga õpetamise juures tuttawad on ja Wme-keelt tMmwad. Kolm riigi poolest ülespeetud KotmZistrite-semiMri BaZlimaa  kubermangudes ei lase ass tas rohkem kui 70 kooliõpetajat  wälja, Tuna koolide korraldamiseks esimeste M«i aastate sees ligi ZW kooliõpetajat tarwis minna. — Ministrite komitee - pMdM son Bunge olla xNiia Pääwakche'' sõnumite järel ühe üleüldise plaani tegemise kallal, sunnilawaks rahwa-kootthariduseks, tööl, mille laia raam! fees siis hiljemini iseäralised plaanid pidada tehtud saama. -— Uus plaan Vallimaa kubexmangude Ewang.-Luch. usutunnistusest maakoolide ühiseks korraks, on sõnumite järEl Mahwahariduse-MimSterinm poolest läbikatsumiseks  Mksrathi ette pandud. — Sellesama lehe sõnumite järel on Pöllutõs-M-nisteriumi  juures üks n suu kogu Põllutöö - departementi Direktori, Wirkl. StaatsratH KostõitschsWi, juhatusel asutatud,  alamate p õ l ! u ! ö Z - k o o l i d e uue korraldamise  üle uõuu pidama. Teiste asjade kestis ssab seal nende koolide ülespidamise-kulude rohkendamife As nsuu peetud ja teisest näust koolide asutamise üle, nagu kursustest  töölistele, talwe-koalidZ üle ttzsoretttku (õpetliku) õpetamisega  põllutöös kehwadele, ja teiste asjade üle wee'. Üksikute küsimiste iseäraliseks arutamiseks on yõuM wõetud,  kuuS kommissioni asutada. — Kohtu-asu tuste läbiwaatamiseks Lliwimaal, Eestimaal ja Murumaal, mis selle sa Na kaikus ette piab Võetud saama, on pDüM-ZeitimM sõnumite järel KKssation-deMteMMti AsmprMrör Graf Tiesenhausen  kohalisest paikast määratud. -- Näärikuu 7. pääwal tuli Eestimaa Kubemör, GzczeKmz Wirkl. StaMmth E. K Scalou oma abikaasaga Psterburgttsi Tallinnasse tagasi, oma ametitallitust  nüüd löpupäriltselt oma msse kätte Mõtma. xVereiu für Männergesang" (Ühendus Meestelauluks) ja Tallinna Liedertaftl" (Laululaud) on teumle teretamise - sermade walmiskaund. Õhta! kell N kogufiwad ennast nende Ühenduste tegewad liited Tompea-schlosft saalis ja kui ?Si? lauljad kooS vliwad, läks Meestelaulu-üheuimss juhataja,  herra Redaktor HZrjchelmauu, Erzelleuz Kubemöri elukamrisse sermade hakatuseks luba paluma, kes kohe selle peale oma abikaasaga ja Vicekubemõr Kammerjunker  Dirin ' iga saali astus, kus lauljad herra Bruuow'i  juhatusel kui esimest laulu kwartstti grüsts (Jumal teretagu Siud) lauisiwad, mis peale kui programmi teine nummer, laul die Woge (Kus laene kohiseb) ja km lõpu-nummer ?mariett ist der Tag des (See on Issanda päaw) tuliwab.  Kui Erzelleuz herra Kubernör oma tänu lahke tähele panemise eest wälja rääkinud ja peale Meestelaulu-üheuduse  präsidentt ka wee! Laululaua präfident, herra Aeltermann Schröter, ja laulus herra Aru- Mw Kuberuöriga ja tema abikaasaga tuttawaks tehtud oliwad, läksiwad lauljad schloSfist äw. — E?zellenz Ku- bernsr Scalon su Jõulukuu 22. päawal Tallinna Meremäe-kl  ude auuliikeks walitud. — Eestimaa Kubsmöri-asemiku poolest on Amatte Roht Woka wallast luba saanud, Mihkel Tasane käsk üht raamatu-kauplust Weue- ja EeM-keeWts raa- Mütuiega osta ja seda Olustwere walla taluperemehe Zükod Kletteabergtt Wastatamise all Jöhwi alswikkuS pidada. — RääriMwal ott Kindral J. Tallinnas üks kurwastüV õnnetus. Omail Uusaasta-wõerusZäikude!  kukkus Kindral jalgtee peal Wilkentt maja juures Rarwü-maanteel nii õnketumast, st tema oma jalaluu põlwe alt murdis. Murdmine ott nii paha, et Kindral ise üles tõusta ei Võinud jü Möödaminejatest saanisse pidi kantud saama. Üks Kindrali sugulane, kes mööda lä?S, wiiS teda parandamise-lootufes oma elumajasse.  —- Näärikuu 4. pääwal enne lõunat wsitis Pristaw Allas ühes majas Pämu-maantee ääres Ahe gorodowoi abiga krdetawa kurjategija, õigustest lahti ja Siberisse Mõistetud Hans B. kinni, kes Hapsaiu wangimajaft ära kargunud ott. Kui Pristaw gorodowoi abiga kurjategijat kiuni sidumas ott, siis laks sellel korda ennast lahti peasta, gorodowmt ?aw kord nuaga pista ja ära jooksta. Pristaw  aeuZ teda taga, kui tema ca neli korda tuld andis ja ükS kuul Pristawi epauletjist läbi läks, ruetsuu!,  kus tema asjata jahti maha jätma pidi. Haawatud  gorodowoi pidi haigete majaSse wüdud saama. Kurjategija  kinni-wõtmiseks on laiemad nõud wõeiud/ rTallinna Zeitungis kaebab üks sissesaadetud kiri wüeSte woorimeeste-hobuZle waeiva üle linnas, nimelt Za selle üle, et uue raudtee-joone ülesõit Karle-kiriku maja juures üheks uueks waewa põhjuseks saama kipub. Meis nägime', kirjutab tema, , kuiva Iõululaiu äawa Shta! üks ksna, tugew wsorimehe-hobune sea! maha kukkus ja oma jala murdis. Meelt-heitis seifis hobuse peremees looma körwaS, IM rubla ja tema leib oimad ühel silmapilgul kadunud. Kas ei plaks '.võimalik olema, möjuwaS paikas üht head sõna anda, s! ses wiga parandatud saaks, ühe khalise älesõidu tegemise läbi nüüdse tündremiisii wölwiiud  Vlesõidu asemele?" — Seesama lehi hoiulab rahwasi hulludesZoexade sest. Iv ulu teise! pühal on ükS koer Grsgory majas Karjauulitsas  üsnai lma asjata sealise kojamehe koera kiskunud ja siis ära jooksnud. Tagaajajad maja-wimefed on ainult näinud, kulda noor koer Rarwa-NMMtee poole jooksis, kus tema teel mitmel teist kera, nimelt WeiksMsft tõulist kiskus. Kesk-ööni on loom kottu ära jäänud ja keegi ei wõi teada, kui palju paha tema selle nea sxeS teinud on. Koju tagasi tulnud, sai see koer, kelle Mureõ kõiki koera-mmu lähtest leiti, kergest kiim! püütud ja maha lastud. Igapidi piab liuuarahwas selle juhtumise järgcs sttewaalttk olems. — Tallinna sadamasse Jõulukuu Z1. pääwal Mluud Inglismaa aurulaew Kotka-, mis Londonist Jõulukuu 7. (19.) paamal peenkanpsdega Stzieldsl >a Leith'i kaudu reisuls läks, on kõige nende paama de sees ivaga palju sellest hirmsast maruttmkst kannatama pidanud, mis sel seal Põhjameres mZllaS ja Inglismaal, Hamburgis ja kõiki3 randas nii suurt kahju tegi. Nimelt Lanpääwal, Jõulukuu lv- (ZZ.) pääwal. ott tuul ühest niisugusest 'võimust,  et raske surulaew senna ja tänna wmtsutatnd sai, tüüri järel ei käinud ja wiimaks tuulest löune-immettda poole, pool penikoormat tundis, aetud sai, tuua eesstewen põhja poole pööratud jäi. Waewaga ja kui 90 sülda ankru ketist wälja wisatud ott, läks Kotka'!" Jõulukuu 11. (23.) pääwal korda Schieldsttsse saada. Sel aeal ott ka siin tuutud Saksamaa aurulaew Vouise", aga teisel joonel ja ilma lastita reisul London'iZse, Mli on tubli weike aurulaew, raskest ilmast hoolimata mamtuulest õunettkult läbi saanud. KMsiust, Näärikuu l j. pääwal. Nagu emmist iga! aastal, nenda tutt ka iänawn KolmkuiMM-pääwM sulu. ZnS aga soe peale Z graad! ei tõusnud ja palju lund sadas. Hiljemini wajns thermometer jälle 3 gmadi külma peale, kangema põhjatuulega, mis siis jälle kõrgemale  tõusis ja täna 4 graadi külma peal seisab. Kolmkuninga-paawa õhtal oli meie kirikuõpetaja majas tulekahju  tõusmas, mis ilma kirikuõpetaja, herra Soklowsky, mehise teuta suurt kahju meie weikesele kogudusele oleks tuua Võinud. Kirikherra ja tema majapidaia lesepõlwes, preili A. Hansen, oliwad selle Ilmuimse-pääwa ehteks ühe Kõlmkuninga-ttanspareuti (läbipaistvad pilti) muretssimd  ja ühes ka Jõulupuu küünlad teist korda põlema pannud. Wahe-aeal soojas tuaS kuiwanud kuu) e-okkad oliwad aga järsku põlema läinud ja kõik puu, mis kuuni üks jalg lae alla ulatas, seisis silmapilgul leekts. Wahwa julgusega kiskus kirikherra põlema puu tuast wälja ja kustutas tule, kuna ka põlema läinud gardinad ja uksepiidas  ruttu kustutatatud sa imad. Kirikherra silmanagu ott aga nii kangest ksrwetatud, et tema järgmisel pääwal filmi lahti teha ei wõinud ja nägu ja käed nüüd wsel kõrVmud koorega üle ja Ae kaetud on. Meie anMatud  liunaarst, Dr. E. von Fick, kannad trunwusega hoolt hmgs eest ja loota on, et tema paari nädatt pärast jälle oma ametit tallitada wõib. Kuressaarest. Tammi ehitamine läbi Weiks-wäiua, miS Muhumaa poolt ehitama hakatud on, läheb jõudsast edasi. Juba on Kurssaare NädMche" sõnumite järel sellest 50 sülda walmis tehtud. Iurjew'ist. Meie kodumaa snmkool on jälle ühe omaist tähtsamatest õpetaja lest kautmmd. Pharmacie (aptheskritetwduse)  Professor Dr. Georg Dragendorff, kes selles teaduses köikiS maailmas kuulus, peale Z0 aastat Tartu suurkoolis õpetanud ja nii tähtsaks teinud on, et aastast IMS saadik L3 apthekret Zuld-medaljsga oma Kuberimist löpetasiwad, on ametist taganenud ja läheb RostoÄ'isfe sellesama ameti peale, Sust tema päritud on. Peale selle on Professor Dr. Dmgendorf ka mitmel teisel wiisil hoolsat za tähtsat tööd teinud, kui Looduseuurijateseltsi  kaua-aegne sekretär ja hiljemini gräsident, kui Uniwersitätt-ksguduse  KirikunLuukogu präsidsut, kus tema hoolekandmise  all kirikuõpetaja elumaja ehitatud sai ja Uitamisewõlad  tasutud on; kui Baer-Zomitse liige selle maailma kuulsama looduse^uurija Mälestuse-samma ehitamise juures j. n. e, Kahjetssmwe tema lahkumise üle on wäga suur ja mitmelt Koolet! su teda jääda palutud, aga seda ei ole tema omale wõimattk olema arwanud. Niisamati su Doreut Drk Erust Stadelmaun ära läinud ja kutsumist  Berlm'i ühe suurema kttimka juhatajaks wasta wõtnud.  -- Endine Tartu nüüd Iurjew'! suurkool on pea kõikidest endistest kunljatest Professoridest tühjendatud. --° sõnumite järel saada Jurjewtts uue koott-acisla hakatusel üks Studsntide-inspektor ametisse pandud. — Maarja-MagdKlem kirikuõpetaja F. Kollma nn, kes Riia Ringkonnakohtu krimmal-jZutuss poolest aegttselt ametist lahli mõistetud sai, on Kõigekõrgema  armuläsu järges amstissk tagasi sammd ja Talwskuu  27. pääwal jälle omas kirikus Zumala-teenistust pidanud.  Mitmed kirikuõpetajate protsessid Liiwimaal, mis juba peetud sa imad ehk ees feifiwad, on sellesama Asigekõrgeid  mmukäsu järges maha jäätud. Liiwimaalt. Wiimass aasta Mihklikuul on Pihkwa- Riia raudtee siSseiulemised 451,005 rubla suured olnud, 110,095 rubla rohkem, km eelkäinud aasta kohalisel aeal. SiSfttuleMised wiimase «Sta Näärikuu 1. pääwast Mimkuu  1. pääwani sliwad 4,285,688 rubla suured, 693,533 rubla rohkem, kui eelkäinud aasta kohalisel- aeal, mis aastal  1LS3 iga weMa pmlt 385« xMa, wiimasel aastal 4593 rubla wälja teeb. Kõikide Wme riigi Kroouu(15,685  wersta) ja era- (14,597 wersta) raudteede sisse-- tulemised aasta 1893 Näärikuu 1. pääwast WiinaZuu 1. paäwam 1893 oliwad kokku 207,812,330 rubla suured, aasta 1894 kohalisel aml 292,799,988 rubla; 7577 rubla ja 8243 rubla iga wersta pealt. Kõikide raudteede sissetulemised kokku on kaswamaõ. Pihkwa-Riia raudtee fiSsetulemised oliwad küll weel wähemad, kui teiste Weue riigi raudteede fisssiulemijed läbistikku, juurekas vamiue eelkäinud aasta wasta sii aga suurem, 19,g protsenti, teistel raudteedel koku läbistttku 8,g protsenti. Wa!ga'st. Selle aasta Näärikuu 8. päawal põles sra-arsti Oskar vvR KobMuski segameeliste - hospidal Kompeui Mõisas Walga kreisis maha ja segameettue Auna Siuta, keda arst vou Kobyaski Leikusekuul 18VZ hospida- Võtnud oli, sai surma. Tema jäuks oliwad kaks kamrid nutud, mille MM taha aga trellid puudud ja mille ukse ees suur kamp - !u?Z oli, st segameelue ära ei jookseks. Auna Sinka oli üksi ühes nendest kamritest, ainult aeguti käis Minna Gailit, kes mitte hospidalis ei elanud, teda seal Vaatamas, umda Za Näärikuu 7. pääwal, kus tema kuuni õhtam kell 9 Auna SiMga Mkis oli, teda siis tagasi wA ja ukse lM'u pani. Järgmisel homikul nägi üks tööline paksu suitsu tõusma, enne aga kui mõjuma! abi senna jõudis, hospidal ott umbes TW sammu Mgejfl teistest elupaikadest semal, lõiwad leegid juba katusest wälja, Hosp.dgl põles maha ja tööttM ja herra vou Koblyuski peMmife-kcitsetest hooliAata jäi õnnetu Anna Sinka, kelle tuast tutt wälja läinud oli, sisse. Herra von KobyZmski sai kaebtuse alla pandud, et tema segaMeslisi üksi lukkus ukse taga elada lasknud, sai süüdlaseks, neljaks kuuks waugi ja kmw-uoomimisx alla mõistetud. Kõigekõrgema armukäsu  järel on tema Vangipanemisest wabastatub. Riia'st. „Rishci Wesiuik" äratab mõtet, Riia's, kui Balti Valdkonna pealinnas, Jumalas hingama Keiser Aleksander III, m a l e s t u s e. s a m m a st ehitada kui Wenslaste heategijale selles Waldkoudas, keS Weue waimu Weue seadust, Äene-keelt ja Weue koolisi selles Valdkondas  maksma pannud ja sellega seda rahulisel teel Weuemaale wSttnud. M a le s t u f e - s a m m a asemeks olla see paik määratud, kus igal aastal õiede-lawa kasvatatud sai. —. Rita Linuasaadilute-kogus  TalweZuu 24. pääwal vu teiste asjade keskiS Hmnapm kaht S en a t i - o t s u st kuulutanud. Aastal 1890 oli Liinuasaadikute-kogu neid krundiperemehi linna-