 kaupmeeste kogu, mille kaikus Kubernör pärast ühe kõnega korjandust Saratowi kubermangu hädaliste heaks awas. Kogu kirjutas 30,000 rubla, sellest Kubernör ja Linnapea igaüks 1000 rubla; mõned kaupmehed cirjutastwad  3000 rubla." Moskwast, Mihklikuu 17. pääwal:  saatekenna-kogu, mis heile koos oli, määras kaupmeeste warandusest hädalistele 100,000 rubla. Nõuuks sai wõetud, kaupmeeste keskis allakirjutust priitahtlikkudeks  audeteks awada ja kokkutulnud summade jagamiseks  üht komiteed asutada, A. G. Koltschugini juhatusel."  Orelist, Mihklikuu 17. pääwal: »Kubermangu-maakonna  ametnikud wötfiwad nõuuks, hädaliste heaks osasi omast palgast määrata. Kes wähem kui 50 rubla kuuS saab. see annab 1 protsenti, kes rohkem saab, 2 protsenti. Kubermaugu-walitsuse ametnikud, Vicekubernör  ees-otsas, lubasiwad omaist palkadest 1 protsenti." Khark omist, Mihklikuu 17. pääwal: Markowi komttee  andete korjamiseks hädalistele, Erzpiiskop AmwroSft nöuu peale asutatud ja tema juhatusel, on oma tegewust alganud. Erzpiiskop on peale selle kõikide kloosiretele tema ameti-ringkondas ette kirjutanud, iseäralisi nõuufi wõtta, et andete kokkuwoolamine rahas ja asjades wõimalikult  suureks saaks. Asowi raudtee ametnikud on omaist palkadest ühe protsenti waestele lubanud." Kostromast, Mihklikuu 18. pääwal: Mbermangumaakond  nõudis Kreis-maakondade poolt teatust, kas mitte maa-kaewamisc tööd saada ei ole, kus häda alla langenud Warnawini kreisi talupoegi tarwitada wõiks." —Odessast,  Mihklikuu 18. pääwal: ,Suurmõisade peremees Falz-Fein andis hädaliste heaks 3000 puuda rukkid. Heile oliwad uulitsa-uurkadel PunariSli kutsekirjad, häda- Ustele andetega appi tulla." Kas au ist, Mihklikuu 20. pääwal: .Hädaliste toitmiseks Kasani kubermangus on kõigist kõiki 1,317,250 puuda rukkid muist juba ostetud,  muist tellitud. Kubermangu-maakonna-kogu wõtlis nöuuks, kommisfioni Adels-marschallist ja Maakonna-saadikutest  rechnungide läbiwaatamiseks walida."  Peterburg  ist, Mihklikuu 23. pääwal: Wolga-Kama-danki walitsus pani ette, hädalistele 30,000 rubla anda ja seda on konseili poolest wasta wõetud." —> Petrosawodski'st,  Mihklikuu 21. pääwal: .Gymnasiumi ja Preestrite-seminari  kooliõpetajad, niisamati ka Kontrolhost amet? nikud wötfiwad nõuukS, osast omaist palkadest hädaliste heaks anda." Kas a n i st, Mihklikuu 22. pääwal: .Maakonua-kommisston pani heile Kubermangu-maakonnakogule  aruannet hädaliste abiks wõetud nõuu üle ette. Määratud on iga leiwa-tarwitajale 30 naela leiba kuus. Leiwa- (abi-) tarwitajate sekka ei saa arwatud: töö-jõulised  talupojad 15 elu-aastast 55 elu-aaStani ja lapsed, kes alla 5 aastat wanad on. Köikis kubermangus tarwitatud  summa on 4,212,450 puuda leiwa-wilja peale arwatud,  puud leiwa-wilja 1 rubla 25 kopika peale, uuS 5,265 562 rubla wälja teeb. Seemue-wilja abiks on 75 protsenti kõigi suwiwilja-pöldude pinna peale arwatud, 4 453 000 puuda, 9 puuda dessäliui peale ja 90 kopikat puuda' eest, mis 3,562,400 rubla tarwitust wälja teeb. Nõuuks sai wõetud, awalikkude tööde laiendamist kubermangus  paluda, ühel healel sai ettepanek wasta wõetud. üht kommissioni asutada, wäljaorwamiseks, mil wnstl laenud  tasutud piawad saama. - Küla-preestrite kohta sai nõuuks wõetud, neile niisamati abt anda, nagu talupoegadele  " Püha Synodi ülemprokuröriga ühel meelel on Rahaminister seadnud, et kõik kirikliku komiteele hädaliste heakS Punarisli läbi korjatud anded, nagu leib, jahud, kuiwatatud leib, riided j. n. e. Mihklikuu 22. pääwast hakates, kõikidel raudteedel ilma hinnata senna piawad weetud saama, kuhu need saadetud on. Oma maa ja wõera maa lehtedes on wiimasel aeal sagedast küsimist tõstetud, kust Raha-minister seda raha wõtab, miS hädaliste  abiks tacwis läheb, mida tänine juba 30 millioni rubla wälja autud on. »Birshnaja Wedomosti," kellel sellest teatust on, wastab nüüd, et selleks need summad tarwitatud saamad, mis riigi-majapidamise eesarwust aastal  1890 üle jäiwad ja mis umbes 65'/» millioni rubla suured oliwad. . Rõõmuga wõime siin paikas selle peale lahendada, et Vallimaa kubermangud ja Ewang.-Luth. usutunnistuse kirik ja kogudused oma abiga suure riigi ikalduse all seisund  jagude ja kaaskodanikkude wasta teisest khristlikust usutunnistusest, mitte teiste taha jäänud ei ole. Knida meie kodumaa jmagafitesi hädalistele wilja ilma kasudeta laenati ja ilma hinnata raudteedele weeti, sellest oleme juba kirjutanud ja seesuguseid sõnumid tuleb weel ikka. Nüüd on meie kiriku Kmdral-konsistorium omalt poolelt hädaliste abi korraldamist oma kätte wõtnud ja on korjantuste  korraldamise pärast Seespidiste asjade Ministrile üht ettepanekut teinud. Kõrge Erzellenz on Kindralkousistoriumile  luba annud, korjandust nenda seada, wlda Mimsteriumi ringkiri Kubernöridele Mihklikuu 1. pääwast seda ette kirjutab. Selles ringkirjas on erakorjandustele järgmine põhjus pandud: 1) Need anded, mis ühe nimetatud  iseäralise maakonna heaks korjatud on, saamad otsekohe  kohalise Kubermangu-walitsnse ehk kohal,Ste heatcgewate  asutuste (w. pkt. 2.) kätte 'saadetud, selle wasta lähemad sõnumid andele üle, miS ülepea hädaliste heaks korjatud on, otsustamiseks nende tarwitamise üle, Seespidiste  asjade MiniSteriumisse. 2) Aadete wastawõtmiseks  ja nende tarwitamise määramiseks wõiwad Kubermangu-walitsuse  lubaga acglised heategemise-komiteed, kuratoriumid  j. n. e. kohalistes paikades asutatud saada. 3) Nende heategemise-asutuSte liiked. niisamati ka nende tegewuse wiis, mis kohalise Maakonna ja niisamati mitmesuguste  heategemise-asutustega ühine ptab olema, saab kohalise Kubermangu walitfufe poolt määratud, kelle hooleks  ka autud saab muretseda, et nimetatud asutuste läbi korjatud anded seal wõiwad tarwitatud saada, kuhu Maakonna  abi ei ulaka. Kindral-konsistorium annab seda kirikute-walitfuStele teada ja on kindel selle peale, et sellega Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku liigete soowimine  mitte teiste taga seista, kus üleüldise khristiiku wenna-armastuse tegewust tarwis läheb täidetud saab, et igal poolel süda ja käsi ennast rõõmuga nendele korjandustele  lahti teemad, mis hädaliste häda, kelle keSkiS ja kõikide usutunnistuste liikeid on, wähemast natuke kergitama  piawad. Kindcal-konfistorium paneb selle järel kõikide kiriku eestseisuste peale, ka omalt poolelt selleks kõiki teha, et mitte ainult selleks otstarbeks kirikn-walitsnse poolest lubatud kiriku-korjandused, waid ka teisiti kirikuwalitsuse  poolest ette wõetud andete kogumised üleüldist ja rohket ofawõtmist leiawad. Andeid, niiheaste raha kui ka teised anded, miõ ühe nimetatud iseäralise maakonna heaks antud saamad, on, pkt. 1 järel, otsekohe selle maakonna  Kubermangu-walilsuse ehk Heategemise-asutuSte kätte saata, ühes ka Kindral-konsisioriumile kõikide ärasaadetud andete üle aruannet saata; need anded aga, mis ülepea hädalistele määratud ou, on Kindral-konsiftortumi kätte saata, saatmiseks Seespidiste asjade Mimsteriumi hoole alla. Selle Kindral-konsisioriumi nõuuwõtmise ja Riigiwalitsuse  waStatulemise mõnul, kirjutab ,Peterburgi Zeitung".  ou Ewangeliumi-usulistel abitegewuseks kõik, mis soowitaw ou: Kõrgemas Ewaugeliumi kirikuwalilsuseS üks waimlik keskpaik, kuhu kõik nöörid kokku jooksewad, ühelt poolelt aruanded asjade üle üksikutes kogudustes, teiselt poolelt kõige kogutud wara ja selle üle, milleks seda määratud  ou: kõikides kiriku-nöniikogudes ja kiriku-walitsusteS kelle seas ju kirikuõpetaja iseenesest on, kogumise-paigad ja juba asutatud komiteed, kui meil ka kahtlust ei ole, et siin ja seal, mitmelwiisi wäga lihtlaste asjade juures me>e weikestes kogudustes kesket keise-usulisie, aegliSte iseäraliste hädaaea-komileede ja kuratonumite (w. pkt. 2) asutamist tarwis olema arwatakse." Elawamalt weel kui tänine, saab siiS wist meie kodumaa! ja meie kiriku kogudustes  hädalistele kaaskodanikkudele abt-andeid korjama hakatud. Meie loodame, et meie armas Eesti rahwas ja kõik meie püha kiriku koguduse liiked jõudu mööda sellest helduse- ja armastuse-tööst osa wõtma saamad, sellega ühes ka näidates, et nemad usutunnistuse ega rahwuse  pärast wahet kaaSwendade, pealegi aga ühise isamaa kodanikkude ja ühise Keisri alamale wahet ei tee. Kurda kõigist hädast, mida Jumal saatnud on, wiimakS ikka õnnistus wälja kasivad, mnda loodame meie ka. et kui meie rõõmuga oma hädalistele kaaskodanikkudale appi tõttame  see röõmuS ande-meei nende südant pöörab, kes nüüd meie peale nagu wõeraske peale waatawad, et jälle wana kannatus ja lahkus Weue riigi üksikute rahwuskondade  ja kirikkondade wahet ärkab ja kõik kmstlemised lõpewad, kõige rahwuskondade, kirikkondade ja kõige Weue riigi jäädawaks ja ikka rohkem kosumaks tuluks. Seda andku Jumal! Liiwimaa Põllutöö-seltsi näitus Tartus. Riigitabuvite peawalitsuse auuhinuad. Riigitabunite - pearoalitsufe poolest otiwad saadetud : 1) Raha tööhobuste ja ühe-aastasle warsade eest, talupoegade  juures sündinud ja talupoegadest kaswatatud; 2) medaljed ja kiituse-kirjad tööhobuste eest teiste seisuste käeS. Nendest saiwad: Hobused talupoegade käes; Täkud: 20 rubla: Wana-Suislepa'st Soh. Tammst täkk Nr. 194' 15 rubla: Wana-Kuuste'st Jaan OttaS'e täkk Nr. 180; 14 rubla: KudinaN Gustav Jürgenthal'! täkk Nr. 179; 12 rub l a: Kawilda'st Jaan KasumetSst takk Nr. 173; 11 rubla: TänasilmaP Jüri Mikkst täkk Nr. 340; 10 rubla: Wesneri'st Peter Saare täkk Nr. 176; 9 rubla: KaweldaN Samuel Arrak i täkk Nr. 177 ; WisusteP Hindrik Kastanst takk Nr. 174. L. Märad. 35 rubla: Sootagust Jüri Pikkatst mära Nr. 326 ; 20 rubla: Kaiawerest Gustav Grünthal'i mära Nr. 227; 18 rubla: WasuM Jaan Heindrlkfonsi mära Nr. 235; 15 rubla: Tahkwere'st Peter ProSka mara Nr. 324' 12 rubla: Kudina'st GuStav Laaõst mära Nr. 238.' 0. Täkk-warsad. 18 rubla: Kilingli'st Peter Mer Nr. 267; 16 rubla: Tartust Gustav Mölder, Nr. 255; 14 rubla: Kawe!da'st Tõnis Lillep, Nr. 254; 13 rubla: Sootaga'st  Khristian Mäesepp, Nr. 186; 12 rubla: Sootagust  Peter Ramm, Nr. 187; 11 rubla: KaweldaP Jaan KasumetS, Nr. 253; 10 rubla: Karl Rätsepp, Nr. 266; 9 rubla: KärnaP Jaan Reinwald, Nr. 258 ; 8 rubla: Kawrldcüsi Hans JudaS, Nr. 264; 7 rubla: Ulila'st Mihkel Lind, Nr. 259 ; 6 rubla: WeSnerstst Jaan Rosenberg, Nr. 263 ; Ülitäist  Karl Krisa; 5 rubla: Kawelda'st Märt Uibo, Nr. 265, KaweldaP David Teder, Nr. 342. v. Mära-warsad. 18 rubla: Wasula'st Jaau Hindrlkson, Nr. 274; !6 rubla: Watgutasii Joh. Peterson, Nr. 227; 15 rubla: KastreP Joh. Suits, Nr. 275; 14 rubla: Rannu st Hindrik Leppik; 13 rubla: Luunja'st Mihkel Laane, Nr. 327; 12 rubla: Ulik.Ust Jaau Piibe, Nr. 333; 11 rubla: Kadina'st Joh. Mälson, Nr. 283; 10 rubla: KawildaH Märt Pihlik, Nr. 280; 9 rubla: Raadi'st: Jaan Jantra, Nr. 28 l; 8 rubla: Noobaka'st Jaak Puusepp, Nr. 332; 7 rubla: SaaremõisaP  Aleksander Mälson, Nr. 276; 6 rubla: Weike-Kongulast Jüri Grossthal, Nr. 279 ; KawildaP Samuel Arrak, Nr. 282 ; 5 rubla: Tartust Gustav Mölder, Nr. 256 ; Kudma'st Gustav Jürgeuthal Nr. 286 ; Raadiost Karl Naber. Kokku 500 rubla. Hobused teiste seisuste käes. Täkud. Suur höbe-me d a l j c: Äkst'st Jaan Raud, Nr. 172; brongs>m e d a l j e: WäudraN Karl Graupuer, Nr. 164. L. Märad. BrongS-N e d a l j e: A. von Sivers Õisullt Nr. 22 t; kiituS: A. von Sivers Õisullt Nr. 210; Tähkwere'st LakSberg. Nr. 224. Kodutööde eest on anuhindast saanud: BrongS-m e d a l j e: Marsen NaadiP bukõkingi  eest; Liisa Tam m poolwillafe riide eest ja Marie Heisa willase riide eest. Sõrmuseid, esimesed kolm 6 rubla, teised kolm 5 rubla, wiimased 4 kuuni 3 rnbla 25 kopikat wäärl: Leena G o l d e, halli waeba eest, ühes tükkis kuotud;  Helene Sadla Tartust, bukskingi eest; Leena Kärner AlatSkiwlst, willase riide eest; Khristiue Ot t, willase riide eest; Emilie Grünw a l d, willase riide eest; Emi !ir Paulson lõuendi eest; Leena Linno Tartust, lõuendi eest; Marzi n, leppichi eest, ühes tükkis kuotud, wäga hoolas  käsitöö; Marie Win d, lõuend! eest twistiga; Marie Hteka Buunja'st, poolwillafe riide sest; Julie PruuS Raadi'st, poolwillafe riide eest. Sõrmuseid on sel aastal esimest korda wälja jägatud. Kiitust: Ello Schulbach Awinurme'st, ilusa pikee eest; praua Niggol Tartust, käterätikute eest; Miina MõtuS, käterätikute eest; Annette Koger, lapse-waeba eest; Emilie Lumb e r g, ühe ilusa käsitöö eest; Marie Mägi, ühe lapsewaeba  eest; Elisc Reba n e, ühe jala-waeba eest; Pauline Saa r, ühe waeba eest; Anna Märt  e n s o n, ühe waeba eest; Marie Thomson, ühe eest; Anna Saar, ühe halli rätiku eest (kahjuks kokkn-ömmeldud); Marie Kikkerpill, willase riide eest; Minna Kiima, willase riide eest; Anna Näkk, willase riide eest; Liiso Luks, willase riide eest; Amalie Kornet, poolwillafe riide eest; preili K e l l e r b o r n, klõpeldatud spitside eest; Jd a Sachker poolwillafe riide eest; A. M>, zeitungi-pidaja eest brongs-maalimiStega; Marie M u u r. wöödc eest; Marie Põder, wööde eest; Oskar Körb e r, ühe laua eest kerb-nlkerdustega; Anna Bau m a u u, kuiwalatud lillede eest; Julie K o i w, ühe waeba eest; AuguSte Johanson, põllede eest. Waatajaid on sel aaSlal natuke wähem käinud, kui mullu. Esimesel pääwal on 916 kaarti müüdud, uende kcSkiõ 506 kõigeks näiluse-aeakS, teisel pääwal 7467 kaarti, nende keSkiõ 159 kõigeks näituse-aeakS, kolmandemai  pääwal 1151 kaarti. Selle juure tulewad weel 360 koolilaSte-kaarti, nenda et ülepea 9534 kaarti müüdud on, ligi 13,000 kaardi ivaSta wiimasel aastal. Kahanemist arwatakse sellest tulnud olema, et Pühapääwal, teisel näituse-pääwal. kus osawõtmine ikka kõige suurem on, peale selle weel wöidu-sõitmme, regatta ja ztrkuS oliwad, miS käbi mitmed näitusest eemal peetud saiwad. ,PoSkimees", mille loime la ja omale ikka lõrelemiStega näituse korra wasta auukrooni on teenida tahtnud, kaebab, et ksik näituse-katalogid ja kuulutused Saksakeeles wälja antud olnud, kui ka kaugelt suurem jägu osawötjateft Eestlased olnud. MS Tartu Zeitung" tähtendab selle kohta, et näituse asutajad ja korraldajad juba kuus aastat  nenda ka tänawu, mitte ainult Eestt-keeliseid katalogifi  ei ole trükkida lasknud, waid neid ka odawama hinnaga müünud ou, kui Sakfa-keekiseid. Kuulutused on aga kõik Wene-, Saksa- ja Eeõtikeeleö üleS pandud