Tallinna Sõber Ki 33. KuusteistkünrneS aastakäik. Tallinnas, MiWwn ZZ. pckäwal «894. Üleüldine nealelst Eesti rahivale maal js liailsdes. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trkkimajaS: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas l rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas! .........3.rabla — pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt s Ksp- Tellimised «võetakse «vasra: HkNnnas- .Lindfors'« pärijale lrülltmaja». — Heteröurnis: H. Seelandk, IH 54. — Kartus! Maalimani». — Zlatiwercs« Z. Knys. -- Paides! A. Seldewerg. — Kapsasus  - H. Kollverg.-Lihulas - A. AZiiltnerÜpoodis. — Zöiljaudis- «F. J. Karow'i ja K. LeoK«'se raamatukauplused. — Zlarwas: M. Põder. — Wörus: Praua Melrose. — Matkas: M. Iludotst. Kuresaarea : Th. Lange. — Maal: kuida .iseäranis luulutalse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Tlab Balli»kiS, — kirjad Mwad BalMi (Baltischpott — La-iiSsmit-IIovra,.) Register. Liiwimaa põllutöö- j. n. e. näitus. — Üleüldised sõnumid maailmast. — Omalt maalt. Tallinnast: j Koolide asjust. — Niigiöanti Tallinna jäutus. - ..Rusjalka" kere — Baltiskist. — Rakwerest. — Peterburgist. Tänawune Liiwimaa Põllutöö- ja Tööwirkuse-selts näitus Jurjew´is Leikusekuu 27., 28. ja 29. pääwal. Pealkirja all „Met e Le i ku s e ku u - n ä i t u s" kirjutab ,UuS Tartu Zeitung" oma Nr. lSI ja Nr. 192 seeS, selle aaõta Leikusekuu 27. ja 29. pääwast, meie kodumaa kõige tähtsamast näitusest: ,Pi!red oma enese jõudude tegemaks ülesnäitamises on kitsale pingutatud ja aSja awalikkudeks ülesnäitamisteks  ja pidudeks ei ole wäga sagedast antud; sellepärast teeb iseäralist rõõmu, kui seal, kuS «vabale tallitusele ruumi antud on, mitte takistust ei tule, waid oma-tehtud töö julgusega edasi kosutatud saab ja nii suure jõuga edasi" kosub, nagu see wiimaSle aastate seeS just meie näituseasjaga  olnud on. Ehk on ühegi umbusaldusega pealt «vaadatud, kui Liiwimaa Põllutöö- ja Tööwirkuse-seltS ennast Ühe oma kohta nii suure ja tähtsate ohwritega ühendatud eltewötmise fiSse mäSfiS, omale üht uut näiluse-platst  muretses -- järg on temale aga tänine õigust annud ja saab temale lootust mööda ka edaspidi truuwiks jääma. Kui SeltS iseoma poolest mõtet üheks uueks ette«võtmiseks  saanud on, stiS on tema sellega üheS ka omaks eesmärgiks teinud, nüüd ka teistes seda mõtet äratada ja neid tuetuseks suuremal mõedul kutsuda, oma enese aSja kosutada: sel aaStal on Selts oma eesmärki ühel «viisil kätte saanud, et näituS esimest korda üht üleüldist põllutöö lcomade-waatust annab: üks näitus, milles mitte ainult ÜkS hobuSte- ja sarwloomade-jautus ei ole, waid ka kõikide teiste koduloomade jäutused, jahikoertele, sulgloomadele  ja lõppeks ka kalakaSwatamisele ja mestlastekaSwalamisele.  Selle kõrwas on weel tööde-tallitus (Gewerbe) ja koduwirkuS laiemal «viisil tähelepanemist leidnud, kui see wanal näituse-platfil oli. Selts pakkub sel korral palju ja palju uut; ehk wõib seda ühekS iseäraliseks auuks nimetada, et waldkondas, mis ometigi nende tallituste tuum on, sartvloomade. ja hobuste-kaõwatamine, ka sel aaStal «vähemast niisama head kui tänine ja peale selle suuremas wäljawalimifes pakutud o««. Sarwlooinade ja hobuste poolest on sel aaStal näitusele  nii rohkest saadetud, et ruumid, mis juba ühe elawama  saatmise peale tõugloomade-laadale kui enne, ette arwatud oliwad, mitte ette ei löönud ja ligi 50 looma lauda-ruumides enam aset leida ei wõinud. Sarwloomade-jäutus näitab 222 looma (viimasel aastal j 99). Meie esimesed looma-kaswatajad suurpõllu-peremeeSte keSkist on palju selgcwereseid loomi saatnud' talurahwa sarwloomade-kaSwatus näitab umbes 90 looma, mis cnamist Angler-poolweresed ja mille keskls ka mitmed korjandused on. Piimaloomade kõrwas siinsete saatjate poolest on sel korral ka lihaloom! — kolm uhket looma Ingiis-tõuust, mida Graf Stroganow omas Woloischewo  möisaS Pihkwa kubermangus kaSwatanud ja siin näitusele pannud on. Hobuste-jäutus käib niisamati üle mnlllss näituse: seal on 242 looma (mullu 201). SuurpõlluperemeeSte  täisweresete kõrwas leitakse palju wäga kenal ZngliS poolwerd, ?a talurahwa kaswandusest, fiiS mitmesugust  segawerd ArdenniaStest, ArablaStest ja tcaawleid, ja «viimaks meie head maa-tõvgu. — Riigitabuni-walitsuse  hindade läbi katsutud, on ka sel korral palju warssafi talurahwa kaSwandusest; warSsasi on 50 (mullu 38) ja peale selle on 8 mära 10 warsaga näitusele toodud. Kõige suuremal tähelepanemist saab küll sel korral kalatallitn se - näituS leidma, ja seda õigusega: meie Kalatalliluse ühendus, oma präsidenli E. v. Middendorff-Hellenurme  juhatusel, on tõe poolest kõiki mis wõi«nalik  teinud, üht pilti kõigist kalatallilusest silnrade ette panna ja osawstmisi sellest kasulikust pollutõöj-abilalliiusest edasi elustada, ühendus et ole stiu suuri kulust mitte pelgunud: et üht suuremat hulka elusaid kalu näitusele tuua, ou ÜhenduS üht jõewee alalist jumewedu korraldanud  ühe kalli torude-wärgk leha lasknud, uenda et igaSse basfiniSse (weekoguSse) ikka «vett jookseb ja ühe teise toru läbi «välja lastud saada wõib; peale selle on üks elektrika-walgustus korraldatud, baSflnisi pärastlõunetundidel  sel wiisil ivalgnStarna, et elektriku knnmlambid nende siSse wõiwad laõlud saada. — Cl>«satest kaladest näitab ühendus siin mitmeid meie maa jõe- ja mere-kalu ja ühes «nõnda Ühenduse. kligetkst kurtstllkult kaSwataknd tõugu. Pcäsideuti poolest on Hellennrine'st teiSte keskls ahwenaid, särgi, hobnkalu, karuseid ja lnisnsi näitusele pandud, herra v. Wilken' i poolest Woka'lt Eesti «naa rannast lõhest, kamelaid, wiminast, meri-HZrgl ja teisi, herra von Cossart' i poolest Le>vil't on jõe-forellist (lõhe-nukkifi) saadetud, kohalise kalapüüdja Fadajew ' i käest on suurem hulk elukaid kalu ostetud: suur Emajõesäga,  sandartisi (sudakaid), hangust, ahivenaid, suuri angerjaid  j. n. n. Kui oma korralise ja hea järjega peetud kunstliku kalakaSwatamife annet on Varon Stackelberg Kaa«de'll, kolm aaSta-kälku jõe.forellist ette panund, herra v. Oetlingen Kure»«a'll 3'/» naelaseld karpsist, ,ulS 1 aaSta eest Kahdangen'ist knaelaselt toodndja Ku«e»«a-järwe  pandud oliwad. — OmaS keuasi korraldatud jäul tuses näitab ühenduS ülepea palju tähelepandawat ja õpetlikku: üht õige täielikku korjandusi kodumaa kaladest, suured «vähid Kaarde'lt üheS weenõuuS, kalakaSwatamife «vaenlased, nagu ülged, saarmad, terawnina-hiir, ««aritS, mere-kolkaS j. n. e. Näitusele pa««dud on weel kolm haudumise-nlSta,  nende keskiS üks kunstlik wälja»vali«nise-riist, kus haiged n««n«ad (knd««kerad) wee peale tõuse«vad ja ära uhutud saawad. Haugk.armastajate tähelepanemist ou ühe haugi-walmistuse peale juhtida, millest patja fllnaga lehtuSst  (Bandw««rm) idust haugi liha, sisikonna ja seespidiste organide sees iräha wõib. ÜheS halle-jäuS, osalt ka sellest wäljaSpool, on mesikaSte-näituS  aset saanud. Herra metsnik O. Zaflrow Kee,«i'lt saab kõikiff messpzltd nende alguspärisesi «viisist kuuni nüüdseni täieldnfeni ette näitama. Herra metsnik Kröhnke Wana-Kuuste'lt on kolm mesilaSte-peret lii» kuwateS pnudeS, mitmesugused mesipuud ja rtiStad näitusele  pannud, J. LachS Rila'st ühest Kraln'i messlasktpere  ja mitmed riistad, J. Moolsa WeS««eri'lt kakS mesipuiid mesilastega, kaswakamisepuid  ja kaSwatamise-riiStn, J. Raudsepp, Näpina köSter, ühe pere ja riiStn. Näitusele pandud on peale selle mett, waha ja kunstkärgast, teiste keskis preisi L. v Laurent«) poolt Wa,«a-KuuSte'tt. Isegi Saaremaalt ou midagi näitusele saadetud, Saaremaa laua-mett G. P a u l m e i s t e r' i poolt Pöide kirikumõisast. RotundeS on sulgloomade- ja koerle-näitus  aset saanud. Sulgloomabe-jäuluS täidab «Ihe terwe külje suurest ruumist, kus puur ouncl kõrwas mlliitksugnSte kanadega, hanedega, partidega ja tuwldega selsab. Peanäitajad  on herra v. Vaggo Wasalemma'!t, herra LachS Riia'st, herra M. v, z «« r MÜhle u ja praua v. zur Mühlen Arul't ja G. Karpinski Mättalt. Kõik rotunde teine pool on ko«r t e - ««äi k««s e l e määratud, mis Jahimeeste-ühendusest korraldatud on. Wiis «võitlejat tõugu on siin kenades eksemplarides ette pandud; koerad igast «vanadusest on siin näha, üks terwe koppel Inglismaa hagijaid, pointerid, hurdad, määra-koersd j. n. e. HeaSte täidetud on loomade-waatuseS ka sigade- j äutuS; ka lammastest on mitmed eksemplarid seal. Töõde-saaliS üleS pandud koduwirkuse-tõöd on sel korral ühe uue programmi (eeskirja) järel korraldatud:  Teisiti kui enne on selles jäutuses talurahwa-tõöd ja ainetnlecste- (meistrite-, «vabrikute ) tööd, koolilaste- ja isiõppij «te- (diletantide) tööd üksteisest lahutatud; selle lahutamise läbi «võib nende tööde headus õigel mõedul arwatud ja selle järel ka auuhinnad määratud saada. -» Muidu on selles jäutuses naestera HZw a - tööo e l pea endine nägu. Iseäranis palju on seal kangru-löõd; kõige rohkem on «vaepadc (tekkide) eest hoolt kantud, mille keskiS mõned mitte just palju ilu-tundjat ei näita. Riiet meesterahva larwitusekS ou wähe toodud. ' Muudetud programm on ka nii palju näituse näu peale mõjunud, et seal 4 koolide-korjandust on, nende keSkis kahe laStekooli tööd ja ka siinse P sy chatrie- («vaimuhaigete-)  maja lööd, sest et haiged eiramist waft selleS «najaS käsitööd öpiwad ja sellepärast kooliöppijate sekka rvõiwad arwatud saada. Selle maja tööd piawad juba iseenesest iseäralisi tähelepanemist leidma; täit tähelepanemist  teenib see, et isikedratud ja ifikuotud lõngast riideid näitusele pandud on. Kõige suuremat korjandust on k u n st k u d u m i s ekursid  toouud. Sealt on üks 100 numret suur korjandus  toodud, kuS ikka 3 salwrätikut ja 2 põlle ühe uumrc all seisawad; täieldamisekS on weel 3 kangaSpuud pooleli —- üks wabrtku-kangaSpuu (Iacquard) ja kaks Soome orginal- salgus-) kaugaSpuud — näitusele pandud. KotkIS korjanduses on ainult seesugused tööd, mida siin enne weel näitusele loodud ei ole, taieste uued on Persia teppichl-kudumise proowid, gobelinis, kanewas ja mitmekeflSteS  bortides. Iseäranis nimetada on kunstlikud kahekordsed  kudu inised, üks laste-waep ja üks põranda-riie, mille kuiduja ka ühe wäga peenest tehtud waeba nõndanimetatud  perl-kudumiseS, kuida neid ka peale selle seal mitmesugustes mustreleS nähakse, näitusele pannud on. Wäga ilusad on gardiuad ja üht palju-töutawat kosumist näitab preili C, weike Perfla-tepptch, mille wärwid wäga osawalt walitud on. Kõige rikkam ja omaS wäljawalimiseS  mitmekesisem on ,Soome nende keSkiS mitmed wäga heast tööst, mu st rest ja wärwide-wäijawaiim  ise st; flin on ka kaks talu-naesterahwast rikkaid tööst ette pannud. Wäga ilusat kleidi-riiet on teiSte kudumiSte kõrwas  preili von D. saatnud; meesterahwa riieteks on wähe saadetud. — Kudumise-kursuste korjandus on konkurrenzist (wöittemifest prämia saamiseks) wäljaspool saadetud, sest et mõlemad pranad, keS neid kursusi asutanud, praua von Stryk - Köppo ja praua Baranius - Molien, uue programmi m.ikSmapauemist kui Liiwimaa Ühenduse kiiked oma peale wõtnud ou ja ka kui auuhindade-mötstjad tegewad  olema saawad. Lootust mööda saab aga nättuS Kudumise-kursuse edafl-kcstamisele abiks olema, uusi sisseastumist  ja uoorele Ühendusele tuetust äratama. Siin wSime teakuSlada, ei siinsete kursuste järeltegemises ka Tallinnaks ja MiitawstS juba ettewalmiStamifed kunst-tudumise  SpetamifekS tehtud saawad. Nrnda ei hakka siin külwatud seeme mitte ainult meie linnas ja selle ümberkaudu,  waid ka naabri-maakoudades üles tõusma. Teistest asjadest selles jaatuses meie esiteks ligemalt ei mägi; nimetatud olgu ainult, et üks kaunis suur hulk latu-wööst osalt wäga odawate hindadega sel aaStal siin on. Kodu-industrie jautnses okekS siinse «vangimaja  tööst nimetada, nende keskiS üks wäga puhtast tehtud  suur kirjutuse-laud ja üks ilus schachi-laud. üks hulk