mõisa rentniku karjapull hiljuti haawas, on nüüd ära surnud. Rahwa seas on juttu kuulda, et meie kaua aegne kirikumõõrmünder, herra v. Sengbusch ennast sellest ametist lahti ütelda tahta. See oleks jällegi suur hoop meie kogudusele olewat, kui tähendatud herra hoolitsen, käsi, kes nii kasutoodawalt kiriku wäljaspoolseid asju kaua aega on juhtinud,  teda maha jättaks. Põidelt. Öösel 2K./27. Juunil sa. lõi siin wälk Kapra külas kolm hobust korraga maha. Jurjewis mõisteti hiljuti keegi lihunikumeister  35 rbl. trahwi maksma ehk 8 p. kinni, et tema liha wäljakandjal puhas  põll ees ei olnud. Sellega ei olnud ta rahul ja palus asja weel kord ette mätta, kus juures ta aga 30 rbl. trahwi maksma ehk 10 päewaks kinni mõisteti. Mitmed kalanaesed, kes oma suitsetatud kalu ehk oma riided puhtad ei olnud hoidnud,  mõisteti 20 rbl. maksma ehk 10 p. kinni. Üks naesterahwas mõisteti määrdinud  põlle pärast 17 rbl. maksma ehk 5 p. kinni. Selle raha eest oleks ta mõni 50 uut põlle wõinud saada. Iseäralise enesetapmise üle teatab kohalik Saksa leht: Esmaspäewal kella 2 ajal tuli kaupmees C. Bogeii kauplusesse siinne kodanik Wilhelm G-, 34 aastat mana, ameti poolest maaler: ta tegi, kui tahaks ta rewolwrit osta, ja palus kaupmeest, temale näidata, kuda rewolwrit laetakse. Kaupmees tegi seda ja andis laetud pistoli tema kätte- Wilhelm G- seadis selle pääle kohe rewolwri otsa oma rinna poole ja laskis, kus juures kuul ta rinna sisse tungis. Ehk küll raskesti haawatud, wõis ta fiiSgi weel jala haigemajasse minna. Küsimiste pääle, mis ta enesetapmise katset teinud, wastaS G-, ta käinud enne lõunat sõjawäe-walitsuse kantseleis ja palunud, et temale sõjamäe teenistuse wabaStusc tähte maksuta antaks, aga kirjutajad olla teda wälja naernud. Selle pärast olla ta nõuuks wõtnud, enesele otsa teha, kuna ta enne seda tublisti joonud. Tema tõendusi uuritakse järele. Wirumaalt. Raplas andsiwad noored inimesed ühe pulma päül kellegile manale wiina armastajale karjamehele nii palju wiina juua, et see kangetes krampides tüüntega maad kiskudes ära suri. Mõtte-terad. Nagu alla läinud päikene õhtul kaemast õrna punaga katad, nõnda wärwiwad moonile teod surija clutaewast. Tahad sa haljale otsale saada, siis tea et SS kop. pole «eel mitte rubla. TsiSte silmas ennast kuulsaks ja nähtawak  ainult halp teha; tõemeelega inimene hojab ennast Mest kõrwale. Suurem osa ivanemaid parandawad oina latte juurrt isemda wigasid. Naljaks. Aasu särele tehtud. Arst: „Mina käski>ln Teid jn Mett rohust ainult 3 thcctuusika täit sisse zsõiur aga Teie olete 3 supiluusika täit wõtnud l" HZige: „Aga suviluusikatega meie soomegi theed." Isa pojale: „Kuule pojakene, missugused tunnid cn su! toolis kõige armsamad?" „Prii-wahe tunnid isake!" Jaani laupäewal sündis  Pillistwere kiriku lähedal Wirtsjärwe külas  hale õnnetuSi Üks talupoiss, kellel alati lust oli ratsa sõita, nii tulist kui hobune jõuab, katsunud ka nimetatud päewal oma julguStükki aga ei läinud õnneks. Tulises ajamises komistanud hobune maantee  kaldal sööma sea pääle. Hobune kukkunud  küljeli ja poiss jäänud alla- Räägitakse,  et ta süda olla lõhki läinud. Kahe tunni järele olnud ta surnud- Kuramaalt- Nagu „Düna-Zeitung" teatab on Kuramaal, Popenis, talupojad mõisaherra, baron Ränne, wolimehe maha lasknud, kuulu järele kättemaksmise wihas. Lubamist on kohtuametnikud asja uurima saadetud. Liibawi kaudu on jälle kaks laewatäit  Poola ja Littawi kubermangude juutisid baron Hirschi kulul Amerikasse wälja rändanud. Jrmlau koolm. seminar Kuramaal jääb ikka edasi mõisnikkude kulul töötama. Senini kestis õpekursus kolm aastat ja õpetust anti Saksa, Wcne ja Läti keeles, nüüd kestab õpetus neli aastat ja õpetust antakse kõigis muudes asjades WenekecleS, ainult usuõpetuses, Läti keele õpetuses ja laulmises LätikeeleS. Peterburist. Grashdanin teatab, et otsuseks on wõetud Siberi raudteel wagonikirikuid  ehitada, mis ühest kohast teise wõiwad  käia ja milles raudtee ligi elawatele Siberi elanikkudele jumalateenistusi pidada wõidaks. Keisrinna Maria Feodorowna ja Suurwürst Auujärjepärija ühes Suurwürstinna  Olga Aleksandrowna ja Suurwürst Mihael Aleksandrowitschiga reisisiwad keiserliku  aurulaewa „Poljarnaja Swesda" pääl teisipäewal, 18. Juulil, Daanimaale. Keiserlikud  Majesteedid saatsiwad kõrged reisijad Kroonlinnani. Raha-asjade minister on teada andnud,  et 1. Augustist pääle seniseid kümnerublalist  uute wastu wälja wahctama hakatakse.  Põhjuseks on siin see asjalugu, et praeguS wäga palju wõlts-kümnerublalisi wastuwõtmise juures ette tulla. - Koolide minister on teatanud, et neis paikuS Liimi ja Kuramaal, kus usupuhastuse  päewa 19. Okt. peetakse, Luth. usulised koolilapsed sell päewa! wabad wõiwad  olla, kus aga nim. päewa järgmisel pühapäewal peetakse, sääl ei ole sel päewal nende koolitundidest wabastamiseks põhjust. Nagu Walitsuse teatajast näha, on a. 1859 —1870 Greeka õigeusu kirikute ehitamiseks Baltimaal riigi walitsuse poolest üle 300,000 rbl. antud siis 1886 a. saadik kolm aastat iga aasta 100,000 rbl., ja tänini on siitmaa Greeka õigeusu kirikutel iga aasta 700,000 rbl. riigiwalitsuse poolt tarwituseks antud. Pääle selle on erainimeste  poolt antud annetega 6 kiivist ja 3 puust kirikut ehitatud. Praegu on kroonu kulul pooleli ehitusel 9 kirikut, 5 kooli-ja 6 preestrimaja. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa-Prantsuse sõjakuulutuse  25 aastasel mälestuspäenm! pandi keisri Wilhelmi kasul keisrite Wilhelm I. ja Friedrich hauale pärg maha. prantsuse leht „Figaro" teatab, et Wene-Prantsuse ühendus niisugune olla. et kui kumbgi riik peaks sõjasse segatama, sus teine ka ennast sõjale peab walmistama. Selle wastu käib New-Uork Heraldi tearus, et Wenc-Prantsuse ühendus 1891 aastast olla, mil prantslased Kroonlinnas käifiwad. ja et ühenduse otstarbe rahu alalhoidmine olla. Selle ühenduse põhjusel seiswat ka Wcne-Pmutfuse ettcastumine Jaapani asjus. Ajaleht „GauloiS" kutsub ajalehtede ühendust üles, Augustikuul saadikuid Elsass- Lothringi saatma, et sääl Saksa-Prantsuse sõjas 1870/71 langenud Prantsuse soldatite hauda ehtida. Jälle on kole weretöö Bulgarias ära tehtud ja seekord on see mees kuriteo ohwriks  langenud, kes ligi üks aastakümmend Bulgaria saatust on juhtinud ja selle juures ka ise wägiwalla abinõuusid tarwitanud Stambulow. Stambulow sõitis 2. skp. õhtu kellu 8 ajal Sofias klubest koju. Oli alles üsna walge. Tema kaasas oli Pelkow ja üks tema teener. Umbes 200 sammu klube taga kuuldi ühte pauku. Kohkunult kargasiwad  Stambulow ja Petkow tõllast maha ja kohe tungisiwad kolm meest nende kallale. Kuna üks Stambulowile pähe ja kätte pääle kangeid hoopisid andis, mis Stambulowi hirmsasti haawafiwad, lõi teine Petkowile haawa pähe. Ehk küll see paik linna keskel ja rohkesti käidaw on, ning päälcgi sääl lähedal kaks sandarmi seisiwad, ei tulnud keegi neile appi. Räägitakse koguni, et politseimehed  ära on põgenenud. Stambulowi teener, kes rcwolwriga pääletungijate pääle laskis, wõeti politsei poolt wangi. Stambulow  oli 15 haawa pähe saanud, teine silm oli wälja jooksnud. Wene arst Stirling  wöttis tal mõlemad käed otsast maha. Et haawatu palju werd kaotas, siis oli ta seisukord kohe lootuseta. Neljapäewa hommikul 6. skp. suri Stambulow ära, pääle selle kui ta 5V- tundi hinge oli waakunud. Ta ei rääkinud enne surma enam. Mõned wäljamaa saadikud küisiwad  suremise ajal teda waatamas. Matus oli laupäewal. 16. Juulil. „Köln. Zeitungile" teatatakse Sofiast, et öösel pärast Stambulowi  matuseid üks seltskond mehi surnu aiale, Stambulowi haua juurde on läinud, ühte wöllast ühes kandes. Nad tahtnud Stambulowi surnukeha hauast wälja kaemata ja wõllasse tõmmata. Ratsawäc osakond, mis surnuaja lähedal uulitsas wahti pidas, ajanud seltskonna ühest enne kui talle korda läinud seda kohutawat ettewõtet  täide saata- Jaapani walitsus nõudwat Hiinalt 7V- null. taeli sõjakulu selle eest enam, et ta Liatungi tagasi peab andma. Formosa saarel Hiina mererööwlid Jaapanlasi löönud ja taganema sundinud Jaapani wäe seas olewat palju kõhutõbs. Kirjawastused. W. M. Karjus. Ikka ja uueSti awaldamc Teile südi M- dr. Poidel. Laulusid tarwitame tänuga aegajalt. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 30. Juulil. jumalateciuStuS kcllu 12. Jutlust tccb uicmõpctaja Lcmm. ZE 30 Saarlane 1895