imetles, et tema midagi walu ei näidata tundwat. Ka tõendas haawa arst, et ilma selle, saatuse wägewa käe läbi sündinud õnneliku juhtufeta, oleks ilma terweks tegemata hull tuju, õnnetumad kuni surmani piinanud. Selle haawa arstimise järele, mida tohter nii mõistlikult toimetada oskas, oleks kui üks uus waim Francoeuri sisse puhutud: ta tõusis ülesse, läks oma naise juure, kallistas seda palawatel silmapisaratel ja ütles wiimaks rahuliku häälega: „Must mäemees on läbi raiunud, nüüd paistab walgus jälle minu pea sees ja õhk tõmbab läbi, armastus peab nüüd jälle üht tuld põlema süütama, et meie mitte enam ei külmeta. Ja nüüd märkas ta weel alles, et komantant ja hulk ohwitserisid ta ümber seisid ja ta hüüdis walusalt: Minu Jumal! mis olen ma teinud. Laske meid siin mitte aega wiita, nemad saamad mull ainult weel paar tundi kinkima, kus on minu laps? mina pean teda nägema, sell ajal kui ma weel prii olen! - Mis on surm? Kas ma siis mitte juba ükskord ei surnud, kui sa minust lahkusid? Nüüd elaksin ma heameelega weel sinu kaasas! aga, ma tunnen sõjakohut ja selle seadust, aga mina wõin nüüd Jumal tänatud targa meelega, kui üks patu kahjatseja ristiinimene, surra l" Rosalie mõis temale omas suures rõõmus, pisaratest peaaegu äralämmatud, waewalt öölda, et talle kõik andeks antud saab ja et ta laps lähedal olla, tõmbas teda siis treppisid mööda alla kiwi müüri poole, kuhu ta oma lapse oli jätnud. Sääl leidsiwad nemad head isa Wilippi juba lapse jumest. See oli aegamööda kalju tükkide marjus kuuni lapse juurde roninud ja jutustas nüüd, kui kõik kolm ennast rõõmu ja armastuse pärast ühe teise ümber kinnipidasiwad,- kui üks tui paar ülemalt maha lendanud, lapsega mänginud ning teda tema üksikus olekus nagu trööstida tahtnud. Kui ta seda näinud, olla ta ka ennast lapsele ligistada julgenud. Ning tõesti lendasiwad sell silmapilgul kaks tuid üle nende peade. Waheajal oli komantant mõne ohwitseriga ka nende õnnelikude juure tulnud ja kuulutas nüüd seersant Francoeurile aawalikult andeks andmist, mille eest see ta jalge ette põlweli maha langes ja ta riietele suud andis. Et Francoeurile mitte käimine kahju ei teeks, sai ta oma naise ja lapsega, ühte selle tarwis sinna toodud wankrile pandud ja nüüd hakkas ta oma hulga saatjatega linna poole minema. Tema sisse sõit Marsseille oli ühe sarnane, sest see oli ühe rahwa seas, kes julgust ikka rohkem auustada püüdsiwad, kui muid maimu andeid. Naised wiskasiwad loorberi wanikuid wankri pääle ja kõik tungisid lähedale, seda waprad kurjategijad tundma õppima, kes nii mittu tuhat inimest kolme päema sees oma mõimu all pidanud. Mehed aga andsiwad omad lillepärjad Rosaliele ja tema lastele ning wandusiwad temale seda rikkalikult tasuda, et tema nende linna hukatusest oli päestnud. Ühe niisuguse päewa järele, laseb ennast arwa ühe inimese elu weel midagi ära elada, mis jutustamise wäärt oleks. Muud kui mana hea komantant wõttis Francoeur'i omaks pojaks ja et tema talle küll oma nime anda ei wõinud, siiski jättis ta, kui ta üks kord oma nii mitme raskustega elu teelt lahkudes pidi surema, ühe jäu omast warandusest talle pärida ja ka oma õnnistuse. Franeoeur elas aga oma abikaasaga  meel mittu, mittu aastad ja maitsesid omas armastuses seda kõige õnnelikumat rahu. ?) Triumph tähendab niipalju kui üks uiõidu sõit. need lauljad pidimad olema, läksin akna ligemale ja nägin nüüd, et need ühed, päälegi auusad noored mehed oliwad, kes kusagilt mujalt omale lõbu ei leidnud, kuid nüüd ühest trahterist. Mina annan teile nüüd seda nõuu: jätke kõrtsis laulmine järele ja tulge Eesti-Seltsi, laulge sääl kooris ja õppige enda häält enam painutama, sellega teete rõõmu kuuljatele ja lusti endale! Laul on jo see armas asi, mis kõik mure pilwed kulmudelt kautab, wiha mahendab ja sõbrust taga nõuab. Oled sa päewa läbi tiitsast tööd teinud, siis laula õhtul teistega kooris, küll sa näed kui rõõmsaks siis jääd. Mida rohkem sa laulad, seda enam sa laulda himustad- Kellel Jumal laulu hääle on annud, ärgu see mitte kõrtsus pingi pääl laulgu, maid otsigu selleks sündsamad ja auusamad kohad, kus mitte joobnud inimesed, maid tundlikud päält kunlawad ja sinule auu annawad. Sellepärast armsad Kuresaare noored mehed, kellel wähegi laulu tundmist ja laulu häält on, see tulgu nüüd aegsasti ja andku ennast senna ülesse, sest et sellega sänl pea hakatust tehakse. Oh laulu hääl, oh laulmine Sa Looja armas andmine! Kõik kurjust, wiha kauiad Ja kurba südant jahutad! - Teisipäcw õhtu, 14. AugStil, oli meil wäga kange kõue ilm, mida sugust enne siin keegi pole näinud. Taewas seisis ühtelugu walges tule leekis, kunas pikne ka kangesti põrutas. Wihma sadas kui oa marrest, nii et uulitsatel wesi jõena jooksis. Üleüldse oli Augusti kuu sees wäga palju kõue wihma ja enamast ikka öösse, kunas pncwol wahcst jälle ilus ilm oli. Selle aasta näitab kõikse aeg nii isesugune olcwat. Meie wäike linn on uudiste poolest küll üsna tühi, nii et wahest ei tea, mida kirjutama peab, sest meie ajalehe lugejad, kes maal elawad. soowiwad ikka, et linnast igal nädalal ikka midagi oleks. Üksi wene-küla on see koht, kust tõesti igal nädalal pool Saarlase lehte täis mõiks kirjutada. Sääl on igal öössel ja wahest ka päewal, niisugust  asja kuulda, et korodowoi appi peab tulema. Ukstasane kaebamine, jooksmine ja riidlemine on sääl kuulda. Meie hoolsad korodowoid walwawad küll hoolega niisuguseid kohti, aga siiski petawad nad wahest nende silmad. Kõige suuremad segaduste sünnitajad, on sääl need 8 joogi kohta, mis üheteist  kärmal seisawad. Süült tulewad mehed kellu 12 joobnud peadega wälja ja siis on käratsemine ja uksi kaudu hulkumine platsis. Kõik need küla inimesed kuulukse selle pärast nuristwat. Selle sügist on üks mäga pahkle rikkas aeg, kunas seda ammugi nii enam pole olnud, manad naised tassiwad igapäew suurte kottidega neid metsast, kunas mõnel juba mittu makka kodus olla. Noh, jo siis lastel jõuluks ka närida on! Narwast. Narma linn saab oma kcisripäemasid  mõneks ajaks mälestada, sest sarnast lugu, kus kaks keisrit hulga muude kõrgete ülematega  temas miibisiivad, pole see linnake enne ilmaski näinud ega näe naljalt jälle mitte. Et tähtsaid püiwi wääriliselt pidustada, selleks on Narma linn ja ta wabrikud tõesti ime hoolsad ja tegewad olnud, kuludest selle juures hoolimata. Kreenholmi wabriku tubli walitsus, kes enne Luterusc  usu ja nüüd Wcncusu kiriku oma tööliste jaoks laseb ehitada, oli 5. Augustil pärast kiriku nurgakiwi panemist suure pidusöögi 250 inimese jaoks walmistanud ja selleks 10,000 rbl. kulutanud, kuna söögid sinna Moskust tellitud ja mäga kallid weinid toodud. Lauale pidiwad Weneusuliscd Eestlased tellitama, aga Saksa keisri hiline Narma jõudmine rikkus cttemõtet suurelt, nii et ainult umbes 10 laualist osa wõtma sanvad. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser tuli, nagu teada maateed kodu, kuna meretee halwa ilma pärast kõrwale jäeti. Pea aga läheb ta jälle suurtele wäeharjutustele Shlesiamaale, kus ka Austria keisri ja Sakseni kuningaga kokku saada ja nendega jahti pidada. Bulgariamaalt. Bulgarias onsobranje walimised ukse ees ja Stambulow oma sulustega  hoolas, et ka uues sobranjes tema jüngritele enamus saaks. Selleks käida ta praegu maal ümber, rahwa meeli kihutamas, kuda aga heaks arwab. Et prints Ferdinand temale oma sugukonna  pea, hertsog Ernsti poolest Koburi majaordo  auumärgi muretsenud, teeb meest ennast ja muidugi ka Bulgarlasi ime upsakaks ja armawad teised ei tea mis mkju sellel olewat. Nii palju näib see küll ikka tähendama, et prints oma ebatrooni  pääl üsna mahajäetud ei ole, wähemasti oma sugulaste poolest mitte. Uuemad sõnumid. Peterbnrgis, 20. Augustil. „Non>. Wr." toob sõnumi, et Buhara emir oma sõjawägefid Wene wäe moodi tahta mundrise panna ja Wene ohwitserisid  oma wäe õpetamiseks Buharasse palunud. Seesama leht teatab, Jshak-kahn (Afghanistani trooninvudja olla end Wene alamaks ja Wene wäeteenistusse pakkunud. Peterburgis, 21. Augustil. Raha minister wõeti Nishni-Nowgorodis suure hulga kaupmeeste ja ametnikude poolest wasta. Belgradis, 20. Augustil. Kunningana Natalia lubab Milani kirju Serbia-Bulgaria sõja ajast (188 S) awaldada, et nende läbi tema kahekeelset  olekut selgeks teha. Mõistatuse seletus Nr. 10. Raudsepa amet on kõige wanem, sest „Tubalkain" õpetas rauda ja maske taguma. Mõistatuse seletus Nr. 11. ülesannud A. Rebane. a, a, bsn, bsru, bi, s, oim, sm, llarck, ja, li, U, In, ms, ns. nsl, xäsr?, raa, rit, rn, ta, tsr. Need silbid on tarwis nii kokku sääda, et algus tähed illewelt alla lugedes ja lõpu tähed alt ülesse lugedes, üht Saaremaa kahe nimelist kiskjad metsa looma tähendawad, nõuetawad sõnad on järgmised: 1) Wanaaegne saksa sõjamees 2) Naisterahwa nimi 3) Meesterahwa nimi 4) Maakond Aahwrikas õ) Nädala päew 6) Jgalühel kõige armsam 7) Meesterahwa nimi piiblis 8) Wald Wiljandi maakonnas. Seletus tulemas numbris. 35 Saarlane, 1890,