tahaksime. Meie praegusi kõrtsist wöiksimc täie õigusega ühe kacwuga wörrelda, millel hääd sooned weeandjatekS on, mis aga mudaga on täidetud ja nii ainult halba ja haiscwat wett annab. Kõrtsid ei oie ju mitte selleks sisse seatud, et rohivale alkoholisi  jookisid, nii palju kui aga wöunalik, pakkuda. Ei. Kõrtside oige ülesanne on selle waötu üks paremates! ülesannetest reisijatele puhkepaika ja ta keha kinnitust anda. Et aga praeguS kõrisid kui mudaga täidetud kaemud wälja uäemad, ega see siis nende süü ei ole. Kelle süü see aga on, seda teab juba igaüks isegi. Kui meie praeguS kõrtside täielist kinnipanemist joonuksime,  siis ei ole meie soow mitte kõige parem. Meie soowiksimc siis asju, nns rahwale omalt kohalt ka raskusi sünnitamad.  Poleks enam kõrksisib oieinas, kus leiaksiwad  siis teekäijad puhkepaika ja ööselist pääwarju. Seda aga alati ter-äärse rahwa käest paluda, toob mõlematele, nii häsn palujale kui ka palutawatele raskust. Siis saaks ebk miimue lugu pahem olema, kui esimine. Nii siis ei peaks meie mitte kõrtside kinnipane mi st maid kõrtside p a r a u d a m i st nõudma ja seda nöudgu ja püüdgu igaüks. Igal übcl, kellel wädegi selleks mõimust on. kes rahma elu parandada püüab ja tabab, kes nutte hää meelega näha ei taba, e: meie -ahmas ilmaliku ja waimuliku warauduie ja lcrwise  poolest tagatst pidi kaime. b..l?ab ja kellel meel kristlik meel sees on ast-t wötmas,  selle oüüd olgu lorist': naaaadada. parandada nii, ct kõrisid teekäijatele õäged puhkepaigad, õiged öömajad '.võikstroad olla. Missugused ou juba suurem oie. meie kõrtsidest  clmuse poolest. Paljudel nendest ei ole õigeid aknaid ega uksi ees, valjudest ei leia teekäijad taluust! ajal mi.ie mda, et ennast loendada wõiks, ja paljudes kõrtsides leiame et toas, mis teekäijat-.- tarwis on ! tähendatud, elajaloomad scad, lambad, nnrd, kanad j. n. ed. elutsewad. Ons need nüüd kohad mis rahwa tarwis kasutoodawas  mõttes on asutatud? Mammona hiiniuu on siin üickätte läinud ja töötab halbade tagajärgedega suurel wõimul. madcn ci melenud nll.ll ei.llllai viiarat, ivaiv tuima!i mae:illma> e.e.1l- luu. .eemgi, ainul: iügamav icalllleeeu ille lllllleae tema rinnullt kogu see en cli tema ell: ai- must ja tume . . . Wiimaks ujus Paul cr.uall jälle jäesku ü!cõ'c: :e. uaell cl', e.ll.eae .a Pauli mllva ell. u..ua -a. e-ueuue e .ell miell> ie..e,. ee. 11. -e . 11. ... mille -uaui ulle.llu u. ae aaall.ll ..... e'et-e 'eeeee. e.ellll s..e.gu i. iee.e...i rell.- Möndasugust. ZzLWefcd kortlid. Juba mbne aasta eest halkas Peterburis nwttc liikuma. ?.iifag«R  «ajsW chiiama hakata, zuillediZ ole- mad kortrid vikki aegu üüri maksmise läbi nende clamkude päris omaks saamad, nii ci miimais enam midagi maksta ei ole. Tee mine oa ta ca nüüd, kuda „Grashdanin " teatab, teoks nmuima. Wähemalt olla juba üks seltskond asunud, kellel nõuu olla, käesolcival k.madel kahte sarnast maja ehitama  bakara ja nimelt löö rahwa tarwis. Läbcb see euuvcte korda, siis tahab seltskond  ka muid crilusi ette wötta. - Ilnum..!:ied söömariistad on preili Ä my Allenile Znglisemaal pulmakingituseks d Lm > ialdrik mängib nõnda pea m . .. ldakse, rõõmsal tükki. Supir  "l : m i.a.1l mad marssi, madalad tald- . .l . e 3 tükki nõnda cl losin l t . .aiü mängimad. Maauial  u lo.gimaS ikka luSiilikumaid .. l ' ,arule, et sööjad iie ka pärast . l . . .e 'ahuvad. Ainutl laila . lad uü.me korraga lauale 4»t-.»önS ».» nad siis tani ei pea. Isamaalt. Knrefaarest. Õhtul 12. Märtsil algas siin kange lume tuisk, mis kuni teise päcwa lõunani kestis.  Pärast tuisu lõppu algas täiesti sulailm. Mööda läinud Weebruari kuu sees on KuresaarcS kolm inimest ära surnud, keS pääle 7iZ aasta manad olnud. Üks neist oli peaaegu Keegi herra, kes ei wanuutatud- ega ka cra-admokat ci ole, ometi aga ennast „adwokaliks"'  peab sa sedajugu toimetust toimetab nõuda siis -rist kull nurgaadwokalide liiki peab arwatud saama on enesele moekswõlnud, suuremate adworatide  tõmbel piinle wõtmise eest maksu uõuda. Maks pumba ainult 1 rubla olema. Kes seda ei maksta, zaaöa jutule mõtmaia. Muidugi mõista, peawav tema „palujad" talc walmiStawate palivetn,  >dc eest .u.st maksust maisina. Kinda kuuleme, saada kolmas Kuresaarde aj tatam C.sti laulu koor, millest miucwaS numns  rääkisime, karskuse seltsi laulu koori" uime kandma ja selle seltsi koor olema. Komi -übabna on hr. Koppel. Nii on siis Saaremaa karskuse seliS jällegi ühe trepi kõrgemale  jõudnud. Keegi majaperemees andnud siin korterimaksu  iuspeklvrile icada, et ta oma ära üüritud korteri ecft S 0 rubla saab. kuna aga õige korterialaks 12V rubla olnud. Seda pettust saanud aga maksu inspektor teada ja heitnud nimetatud majaperemehe  10 rubla trahwi alla. Wiimase! ajal ou meie linua turu naelasaija  ja liha müümise poolest õige rikkaks läinud. Kui ka turu päät midagi muud toidu kraami leida ole siis on saija ja liha ikka. Naela- saija müüjcid on muidugi „kormi nacStele" tuliseks  nuhtluseks, kuna liha müüjad linna suurematele  lihunikudelc meel- paha sünnitamad. „Aga mis sääl parata, eks igaüks taha ka -lada", ütlcwad mõned kaastundlikud konkurendid. Ning nõnda tn ongi! Selle aasta alguga jättis siin keegi raainatukaupleja  oma poe ukse lahti tegemata, mis igale ühele natuke imelik näitas olcmat. Paari nädala eest tuli aga see asi amalikuks. Kaupleja ci olla enesele mitte patenti osta tahtnud, waid mõtelnud ilma selleta „sehwti" teha. Ehk küll poe uks uulitsa poolt kinni oli, siiegi kaubelnud mees ikka oma osa, kuS juures ta õucpoolt sisse käiku tarivitanud.  Asi on kohtu seletamisele antud. Uskumata wäärilist juttu räägitakse siin, et keegi KuresaareS clutsciv haige, kes enesele „sortsinaeste" tcgcwuse läbi termist tagasi saada tahtnud, Pöide kihelkonnast scdasugust „tarka" enese juurde tulla lasknud. Küll toimetanud „tark" oma tempusi kõigesuurcmaa hoolega, aga haigus jäänud -- nagu iseenescstgi mõista  parandamata.  Et siisgi hääga läbi pääseda, ütelnud „tark," et siis asi kohe teiseks muuta, kui tema poolt ivalmistatud mett Poidel ära juuakse. Üsna hale on seesuguste ebausu uskujate ilmaaegse maewa nägemise pääle mõtelda. Kuresaarc linnakool on enesele udupiltide aparati muretsenud, et see läbi koolilaste aega mõnikord lõbustada. Pühnpäemal 12. Märtsil näidctud kooli ruumis öpijatele mõnesuguste cnnemuistite  juttude kohta küidamaid piltisid, kus juures ka kohased jutud ettesaanud loetud. Oma lugejatele teadustame, et meie edeSpidi  wahete wahel oma lehe löbunurkaS ka ülesandeid  awaldama hakkame, mis lugejate prii aega saamad lõbustama. Loodame et seega lugejate rahul olemist ära teenida wõime. Õigete seletuste saatjate  nimed saamad „Saarlases" awaldatud. Zõ. Märtsil. Praeguse sula ilma tõttu on teed maal wäga halwad. Kaarmalt. Ööseill3./14. Märtsil põlenud E. mõisa tuuleweski maha. Kange tuul oli tuule» Ülesanne Nr. 1. V. Mölder !i)!.'Ü!!Z I, ii, 12, 1-1 i! Kuu uuzu 7, 5, 12, 10. 3) Metsa loom 7, 2, 12, 14, 13. 4) MceSterahwa nimi 1, (>, 9, 10, 13. 5) Naestcrahwa nimi 8, 10, 3, 9, ti. k) Kihelkond Saaremaal?, K, 6, 12, 10. 7) Tuttam lind 15, 6, 6, 11, 12. 8) Maakond Eestimaal 7, 2, 11,4,0. 9) Mõis Saaremaal 13, «'>, 15, 3, 6. Nende numbrite asemele tähed panna ja pärast mälsatulnud sõnad nõnda ülemal olewate ruutude sisse seada, et neid ülewelt alla lugeda wõib ja küsimise märkide kaudu ühe Eesti luuletajanna nimi wälja tuleb. Seletust palutakse „Saarlase" trükikoda äraanda. Arusaamata põhjus. Älm kurjusele annab ruumi Ja aset halbtustele rohkesti. Kõik mis on kaunis, hää ja õige. Ei seda sagesi' tähel' pandagi!" Nii cnamisti ikka õöldakse. Kui ilma üle otsust tehakse, Kuid arusaamata jääb meile See põhjus selle juures täiesti: Et kust siis sünnib halbtus, kurjus, KeS woorusi rikub pahasti? Sest igaüks ju tõendab ilma pääl. Et tema astub õigest' eluteel . . . E. Palk 13 S aa r l a n e 1895.