B!«stjalas olla kange raha puudus. Taadid ei pidada enam ammugi tubakad suitsetama, ja emade kuued olla üsna ära pleekinud, wärwid olla linnas kalliks läinud, kunas mitte ühegi asja eest enam head hinda ei saada, et minnast osta wõiks. Juba wnrakult pannud Mared, Kröödad omad kannusjalad hauduma; nüüd olla õue päälsed küll noori noka lindufi täis, aga peawad linnas üsna odawad olema. Igal aastal saadud nende eest 30. kop. tükkist, kunas nüüd enam ci saa, kui 10—15 kop. Nüüd pidawad nad ise neid tapma ja pühapäiwiri supiks keetma; olla üsna mehine toidus. Kurb lugu küll, aga kes senna parata wõib? Säält saime oma tuttawa W. Mägi käest kirja, kes nüüd suil sääl töös on, aga meid Saarlasi ometi mitte ära pole unustanud. Ta kirjutab: Helme kihelkonnast. Siin on aeg õige ilus ja korrapäraline, kõik wiljad on ütlemata ilusad, ni et iga põllumees rõõmuga oma põldude pääle wõib waadata. Neli pühi teisel pühal etendati Suislepa mõisas üht näitemängu, mis kaunis ilusasti korda läks. Nähja on, et siit maa elanikud näitemängudest paremine oskawad lugu pidada, kui meie tuimad Saarlased. Oh, millal jõuawad ka need nii kaugele! 23. Mail, lõi pikne Tagepcre waldaS ühe poisi, keS maja ukse ees kerwest waheks tegi, niisamuti  ühe tüdruku, kes toas kedraS, kaks lehma ja ühe sea, maha; ka maja hakkas põlema, aga saadi weel ära kustutada. Teises talus põles sellfamal korral kaks aita maha. Sellsamal päewal kukkus Ridala mõisa metsas üks töömees puu otsast maha, kus juures teine puu tema pääle kukkus, pea lõhki ja neli külje konti katki purustas. Arsti arwamise järele olla mähe lootust elu pääle. Ruki õitsmine algas siin 27. Mail ja on õige pitkad, kelle sarnatfeid meil Saaremaal küll ei ole. Puuwilja lootust siin tänawu küll ei ole, sest öökullid näpistasiwad Lied Mai kuu alguses enamast kõik ära, nii et need mahapudenesiwad.  Head termist Saarlastele soomides, teie mana tutttaw. W. Mägi. Tartumaalt. Kartuhli m õ t m i s e masin. SepaweiStsr hr. Mettig Toolawaa karjamõisas Äksis, on ühe kartuhwliwõtmisc masina wälja mõtelnud, mida hobune weab ja mis kartuhivlid  pukk puki järele maa seest üles wõtab. Selle järele arwata, mis masina märgist meil teada, wõib temast palju loota. Soowida on ainult, et keegi selle põlluriista wabritsemise oma kätte mõlaks, sest et ülesleidja ise teda ci wõi ehitama hakata. Mcttigi masinaga oleks üks põlluriist,  millega ka wäikesi kiiva wõib mulla seest wälja korjata, kokku seatud, mille kallal ju aaSta—  Juulikuu 4. õ tütarlast, 1Z —1N aastat manad, Tähtwere mõisa alla Emajõkke suplema. Üks nendest L. L. kes ujuda ei mõistnud läinud liig kaugele meesse ja uppunud ära umbes selle sama koha paale, kuhu ühe kuu aja eest K- R- ära uppus, nagu ajalehe lugijatele teada. Paari tunni pärast on L. L- surnukeha üles leitud. Nagu kuulda, on Umblia sauna ligidale jõkke 5. skp. üks 14-aastane poisikene ka ära uppunud. Olgu need, kes mitte ujuda ci mõista, ettewaatlikud, et nad mitte supeluS aiast wälja ei lähe, kus wee sügawuS teadmata on. Lätimaalt. Lätlastel edeneb laewade ehitus iseäranis tänawu suil jõudsaste. Kolm suurt kolmemaötilist laewa on Kuura rannas tänawu ju malmis saanud ja 5 wähemat saada weel tänawu laenctele lastama. Peterbargist. Pühapäeivade armu kohta, millal töö seisma peab, olla praegu riigimaade  ministeriumi ja Püha Sinodi wahel nõuupidamised  ees, et Nende hulka mahendada. Kiiewist palutud, et wähemast V 2 pühapäcwa seisma jäetaks, pääle nädalapühade. Peterburgis olnud 2. Juulil kaks tulekahju,  millest teine 13 maja tuhaks teinud ja 100,000 rbl. eest kahju saatnud. Peterburgi leitudlaste majaS oli mullu 33,314 last kaswatada. Külades pidas maja walitsus meel 10 laatsarctti 310 sängiga. Kulusid oli majal mullu 1,128,814 rbl. Kiiewist. Lipowctzi maakonna talunikud Menu  kubermangus, Zibulowka wallas, on oma hobnwargatele lühidat walju kohut mõistnud. Et alatiste warguste läbi nende elu ju mõrudaks oli tehtud, tuli wald korraga kokku ja tegi otsuseks, kõik hobuwargad ja nende perekonnad walla nimekirjast  wülja lükata. Niisugustel wallast wälja lükatutel ei ole muud nõun, kui pcawad Siberisse asuma. 20 hobuwarast tõugati wallast wälja ja wald maksis hea meelega 800 rbl. nende ärasaatmise  raha, et aga nurjatumatest lahti saaks. Wäljamaalt. Inglismaalt. Mõne aasta eest oli Inglismaal  ministerpresidentide wahetus, kus wabameelse  Gladstone asemele Salisburi sai. Praegu on aga Salisburgilc ta ameti koht üsna kaikumaks läinud, kuna Gladstone meelelised walimistes wõidawad. Ehk tuleb kord meel nende wahetus. Gladstoni peasüüks anti enne, et ta oma «vabameelsuse  sihis Egiptuses lõdwalt ette astunud, mille läbi Gordon Inglise wäga Chartumis hukka Ungriamaalt. Ungrialased halkamad ju nüüd oma riigi tuhande aastase mäleStuse  pidu wasta walmistama, mida aastal 1894 pidada tahawad. Selle kohta toomad Ungria ajalehed pikki kirjeldusi, kui tähtjas ja mõjuw Ungria riik Europa politika kohta enne olnud ja nüüd jällegi ju olla. Türgimaalt. Ahe telegrammi järele on Koiistantinopolis hirmus tulekahju möllanud, milles 900 elumaja tuleroaks on saanud. Bulgariamaalt. Bulgaria asjadest ei saa keegi enam targaks. Kuuldi ju ühewahe kaunis kindlasti, et ebawürst oma kõikuwat trooni Jumala hooleks jätta ja ema põlle alla tagasi pugeda tahta. Ja see äratas ju lootusid, et asjad Bulgarias selguma hakkawad. Saksa ajaleht „Hamb. Nachr," mida nüüd BiZmargi kõnetoruks peetakse, awaldaS hääd meelt, et prints Ferdinandi äraminek rahu kinnituseks tulla. Austriat ei saada see ehk küll meeldima, aga selle pääle ei wõida Saksamaa waadata, sest tal ei olla waja Austria kasude atra wcdada. Nüüd aga salgatakse Bulgarias koguni, et prints Ferdinandil kunagi äramineku mõtet olnud. Ta ei saada Bulgariast lahkuma, kui sinna ka waenlasi wihmana sisse tungiks ja saada Bulgariaga ühes seisma ja langema. Ning Bulgaria walitsusemehed ajawad oma jonni ebawürsti  kinnitamise pärast edasi. Nad on uue kirja Türgile saatnud, milles endise kirja pääle tungiwalt wastust nõuawad, mida Türk seni meel pole teinud. Ühes wabandawad ka, et nad oma endises kirjas mitte ähwardada ei ole tahtnud, nagu Türgi pool seda näia arwatama. Wõib küll olla, aga mis tähendab siis jälle see teate, mida telegahw wiimati tõi, et Bulgaria Türgile enam maksu ei taha maksa. Selle körwaS kuulub, et Stambulow ikka mõtet haududa. Türgiga mõnda lepingut sepitseda, kuda üheS oma „ühiste kasude" eest seista. Aga ennem sünnib küll kass ja koer kokku, kui Türk ja Bulgarlane. Afrikamaalt. Afrikast tulewad Sakslastele hääd sõnumid, et nende kord ju kadunuks arwatud I) r. Peters oma kaaskonnaga õnnelikult Sansibar!  randa wälja tulnud. Mahdi wõimule ähwardab ots tulema; tema alamad olla wäga rahutud ja mitmed peamehed olla end jälle Egiptuse alla pakkunud, kui Egiptuse poolt neid toetakse, Mahdit troonilt tõukama. Mõndasugust. Rääkimine on hõbe, mailasemine  kuld. India kaupmees tõi elewandi turu pääle müüa. Sääl nägi ta rahwa hulkas üht Europlast, kes sõnalausumata tema elewandi ümher ringi käis ja teda imetlemisega waatas. Kaupmees pani tale mittu küsimist ette, aga ei saanud mingisugust wastust. Kui wiimati üks mees tuli ja hakkas clcwandi kaupa tegema, siis ligendaS ennast kaupmees Europlasele ja sosistas tale kõrwa sisse: „Ärge rääkige midagi enne, kui ma elewandi olen ära müünud; selle eest annan ma teile hea kingituse." Wäljamaamees nikutas rahulolemise märgiks peaga ja oli wait. Kui kaup malmis ja raha käes oli, siis andis kaupmees oma salaliku wõerale kümme protsenti elewandi hinnast ja kstsis: „Nüüd rääkige, mill wiisil teie arusaite, et elewandi pahem jalg haige oli; mina arwafin, et ma haige koha nii ärapeitsin, et sellest keegi ei pidanud aru» saama." „Haige koha? ma ei ole midagj arusaanud,  maid üksnes sellepärast waatasm elewanti nii tähelepanewalt, et ma teda esimist korda omas elus nägin," wastas Eurooplane. HendriklV. ja tema höbune. Prantsuse kuningas Heinrik IV. armastas oma hobust nii wäga, et ta ükskord ütles: „See, keS mulle kõige esite hobuse surmast teatab, peab ise ka surmatud saama. Küll kandsiwad tallipoisid eest hoolt, aga ta jäi haigeks ja suri ära. Keegi ci julgenud seda kuningale teada anda. Wiimaks ilmus ometi üks, kes selle kardetawa asja oma toimetada wõttis. Ta läks kuninga juure ja hakkas kurwalt kogeldades rääkima: „OH hobune! . . . kuninga hobune!.. . kõige kallim hobune!" ... Kuningas, ette ära arwates, et midagi on juhtunud, ütles: „Tõeste hobune on ära surnud!" See pääle ütles teener: „Teie kuninglik kõrgut, teeuisite omale praegu» see läbi surma nuhtluse, et hobuse surmast ise enesele kõige enne teada antsite." Kuningale oli niisugune julge ütlemine wäga meele järele; ta andis mehele kingitusi ja saatis minema. Naljakas kosimine. Mõnekümne aasta eest kuulutas üks wäga rikas maaomanik F. Homberg Müncheni zeitungis järgmiselt: „Tahan abielusse heita. Kalendri järele olen 70 aastat wana, aga rammu ja terwise järele kõigest 25 aastat. Minu pruut peab 16—20 aastat wana olema, auusa rahwa laps ja laitmata eluwiisidega.  Tal peawad kenad juuksed, terwed ja walged hambad ning ilusad wäikesed jalad olema. Ta peab alati siidis ja sametis käima, aga muid riideid, kõrwarõngaid, kettisid, sõrmuseid ja teisa rumalaid asju mitte kandma. Ka ärgu olgu tal tuhwlid, komsongid, tanusid, pitsisid ja poetasid, ialgi ärgu tehku ta oma kleitisid moodi järele, sekt midagi pole nii inetu, kui see, et inimene niisamuti  riides käib, nagu teisedgi. Ta peab oma kleidid oma arwamise ja maitse järele tegema ning mitte selle pääle waatama, mis teised selle kohta ütlewad. Ta peab ratsutada mõistma ehk seda õppima. lialgi ei tohi ta sukka kududa, sest et see muud ei ole, kui rumaluse maske. Ta wõib ainult siis klawcrit ehk mõnda muud mänguriista mängida, kui ta seda selgesti oskab, sest hirmsamat ei wõi olla kui niisugust klimperdamist kuulata, nagu praegusel ajal pea igas majas külalistele ette kantakse. Tema saab omas majas täieliseks perenaiseks ja «valitsejaks. Mina aga kohustan ennast ainult siis tema nõudmiste alla, kui need mõistlikud on, ning ei anna ennast mitte iga tuju täitjaks, mis temale meelde tuleb: ka ci saa ma tema orjaks. Ta peab alati minuga üheS olema, kui ma wälja sõidan, sest misgi asi ei ole haledam kui mees, kes alati üksi tolgendab. Pääle selle peab ta õrna ja tasase loomuga olema. Kõik, mis ma sõnaga „peab" tähendanud, ei ole mitte sundmus, waid liht tingimine. Pulma päewa saab ta 30 tuhat guldnat Wene ehk Preisi riigipaberites,  mille protsentid ta iga aasta oma hääks- A 29 Saarlane, 1890