Tallinna Sõber M 32. RclkteistkümneS aastakäik Tallinnas, Löikuseknu 20. Mwal 1892. Ultiildint llkatclit Eesti rahUgle «aal is !i«nsdes. Tuleb ükskord nadalls wälja. Maksab Tallinnas eindfors'! pSrijakc trilkimasos: sastos 2 rubla, 40 kop.— 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaktas 1 rubla 70 kop. Mittnt«feü makjawad iga rea ehk kelle afeme peakt ü Kop. pärige . A. Hkeka«d>, KM.'- WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Slab BoNiqn,, - kirsad kSiwad BaNiSki (Battischpsrt - Register. Uus Liuuadc seadus. Üleüldised svnmmd maailnlast. Liualt maalt, Rõuged. R»nr burgist! ..Russkaja Shisnij" uoomitud, Japaui rautsameec.. Svoineuiaaltl Lanva õnnetum. Wae- chawU: «.M.MrniW MfrlpNauM. PõNmimad aUawWnmd. - Taaa-NaWiastl RaMot ryiimini»'. - «achau-n ri.ift. ,?»Ui Nyu Palgi nmiviiajad. ÄõhrNpaarmiii? lõwkSie Uus Linnade-seadus. I. Selle aasta Jaanikuu 11. pääwal Kõigekõrgemast kinnitatud uuS Linnade-seadus millest ülewtima ses numreS lühidelt kirjutasime, seisab nüüd kõikides lehtedes  arutamise all, nimelt selle poolest, missugune wahe tänise ja uue Linnade-seaduse wahcl on. Et nii mitmetel meie lugejate keskist sellega tegemist olema saab, sellepärast paneme nende juhatuseks tähendatud wahest ,Düna-Zeitungi'  järel niipalju üles, kui üleüldiseks arusaamiseks tarwis läheb. Seal on kirjutatud: ,Kuju, mida uus korraldamine linnakogudusele annab, ei ole wäljaõpoolt palju muudetud. Niisamati nagu tänine, toimetawad walijad iga nelja aaSta pärast Linnasaadikutewalimifi,  niisamati nagu enne, trewad Linnasaadikutekogud  oma otsuseid ja niisamati nagu enne, on Linnaametil  oma alamate ametkondadega neid otsuseid täita. Waadatakse aga sügawamalt selle uue seaduse sisse, stiS leitakse pea, kui mitmesugused wana ja uus Linnade-seaduS  on za leitakse, et uus Lmnade-seaduS linna amettondafi  kui liiteid Riigiwalitfuse-kohtule külge sõlmib. Riigiwalitsuse-kohtute ja isttallitufe-ametkondade wahel on mitmest tükist wahe; tähtsam nendest wahedest, pea-aSjalik tundemärk on aga see, et isttallitufe-ametkonuad (tänise Linnade-seaduse järel) teenistuse poolest mitte Riigiwalitsuse  kohtute alla heidetud ei ole. Riigiwalitsufe-kohtud oma keskiS feisawad kui ülemad ja alamad sidemes; järg algab kõige kõrgemate kesk-kohtutega ja lõpeb alamate kohaliste kohtutega. Ikka wõib ülem kohus alamale taskust  ehk keeldusi nende ameti tallituse üle anda. Teisiti on ast ifitallituse-ametkondadega. Seda oli ka wana Linnade-seadus kinnitanud ja ütelnud: ,Linnakogude-walilfuS  tallitab asju omaS wõimuskondaS (kompetenz) oma käe peal ' Uudes Linnade-fcaduses ei ole seda lauset mitte enam; seal on aga mitmed uued artiklid, mis Linnawalitsnse  tegewust igalt poolel! Kubernöri ja kõrgemate Riigiwalitsuse-kohtute alla heidawad. Linnawalitfuse ametkonnad jääwad waljaspoolt endisteks:  Linnasaadikute-kogu ja Linna-amet oma alamate tallttuSkondadega. Ntisanmti nagu enne, saab Linna faadikute-kogn walimiste läbi uuendatud, mis iga nelja aasta takka peetud saawad. Need walimtsed ise on aga mitmel wiifil muudetud. Wa li mi fe-õ i g u s on tähtsalt kitsamini piiratud. Mitte kõik majaperemehed ei jää walijateks, waid ainult need, kelle liikumata waranduS ühe määratud (alamal pool piiratud) hinna all seisab. (Pealinnades annab walimiseõigust  liikumata waranduS künni 3000 rublani alaspidi, suurtes linnades künni 1500 rublani, kubermangu- ja suuremates kreis-linnadeS künni 1000 rublani, weikeSleS linnades künni 300 rublani). Peale majaperemeeste on aga ainult kaupmeestel esimesest ja teisest gildist walimiseõigus.  Kõik weikeSte maatükkide peremehed, weikekauplcjad  ja teised seesuguste seltskondade liiked on selle järel walimtse-õigust kaotanud. Sautanud on seda õigust ka käsitöö mehed (handwerklased) peale nende wäheste, keS kõrgeid gildimaksufi kannawad; niisamati apthekred, trnkkijad  ja pääwapiltnikud; walimise- õigust ei ole enam kaubasellidel  (kõmmudel) esimesest klassist, kelle sekka enne bankide  ja wabrikute juhatajad (direktorid), suurte kaupluste ja wabrikute aSjatallilajad (prokuristid) ja mõned teised ametnikud luetud saiwad; kautanud on seda õigust ta suurkoolist läbikäinud mehed (literatid). Kõik need kitsendainised  on seda tähtsamad selle poolest, et walimiseõiguse  kadumisega need ka enam Binnasaad>tute-togude. Linna-ameti ega ühegi otsnsetäitmise.kommiSfioni liigeteks pandud saada ei wõi. Wähendatud walijate.hulga kohta m.iksawad stiS ka weel mõned teised kitsendamisel). Nenda wõistwad tänine kõik ühe maja osanikud wolimise-öigust tarwitada; edaspidi wõib seda ainult ükS, keda selle maja kaasosanikud oma keSkist selleks walinud. Nenda wõis tänine ükS naeSterahwas  oma walimtse.õignft igale wMale anda edaspidi  wöib tema ainnlt üht oma ligisngnlast selleks wolitada.  Nagu ennegi, nenda on ka nüüd mõne wähem auuStatud (põlatud ,maculant's aineti lallitajad walijate  keskist wälja arwatud; nende sekka lueb unS Linnade' seadus ka kõiki schnapfi-poodide, toobi poodide ja joomamajade  pidajaid. Nagu tänine. nenda ei wõi ka edaspidi  mõne ameti tallitajad, millega ofawõtmine linnade isttallitusest mitte kokku ei mahu, walimistest osa wstta, nagu see näituseks Politsei-ametiga on; nende sekka saawad  edaSpidi ka kõikide khristlikkude usutunnistuste waimulikkude  ametite tallitjad ja ktriku-teenrid laetud. Tänine faiwad, tuida teatakse, walijad kolmesse klasstSse  jägalnd. nende maksude kõrgust mööda See kand nüüd ära. üleüldist korda mööda saab ainult M walo jäle kogu olema. On walijate hulk aga wäga suur. stis wõib linn walimise-ringkondadeSse jäulalud saada; stiS tehakse iga ringkonna kohta iseäraline walijate kiri >a Iga ringkonna poolt saab ükS hulk Lmnasaabiwtest walitud, iga ringkonna waltjate-hulga suurust mööda. Walimtsed saawad balloterimise witstt toimetatud; seaduS, mis Balttmaa linnadele õigust andis, kunli-walimise  asemel sedelitega walida, on uue Linnade-seaduse järel nimetamata kautatud. Linnasaadiknte hulk on ainult wähe muudetnd.  Peale korraliste Linna saadi kl, te on LinnasaadikntekoguS  edaspidi täieline heale-õigus Linnopeal ja Linna-- ameti liigetel, kui nemad enne oma ameti hula tn st ka mille Linnasaadikud et olnud. Kui Greeka-Kalholiigi kiriku ölem-walitsuS seda kasutikuks  piab, siis wõib selle poolest ÜkS saadik waimuliknsi seisusest osawötmtsele Linnasaadikute-kogu nõuupidamiStest saadetud saada. Kuna Linnafaadikute-kogul tänine õigus oli. oma tallikuste-korda ise määrata, on see nüüd uue Linnadeseaduse  järel korraldatud. RaSkeb vaStatamised on neile Linnasaadikutele määratud, keS ilma taieste wabandawa põhjuseta mitte koosolekutele ei tule. Tähtsad on ka muutmised Linna-ameti kokkuseadmise kohta. Linna-ameti liigete hulk on Mahendatud Et sellest aga Linna-ameti liigetele mitte äle-liiga koormat ei tulekõ, selle eest on selle läbi muretsetud, et Linnasaadiknte-kogu  poolest otsusetäitmise-kommiSstonide juhatajateks ka Linnasaadikud wöiwad walitud saada, kes mitte Linnaameti  liiked ei ole. Nagu ennegi, nenda saawad ka edaspidi Linnapea, tema asemik ja Linnaameti ltlked Linnasaadikutekogu poolest walitud; aga neil kõikidel on kinni tamisi tarwiS. Kinnitamine on enamtst Kubernöri afi, ainult kubermaugu-linnades saawad Linnapea sa tema asemik Seespidiste aSjade Ministri poolest kinnitatud. Kai kinnitamist nende poolest mitte ei tehta, siis wöib uueSte walitud saada. Kui aga see, keda nueSte waliti, mitte kinnitatud ei saa, fiis saawad need asemed Kubernöri ehk Ministri poolest täidetud. Tänine oliwad koguduse-ametnikud krosnu-ametniktuöest lahukatud, neil ei olnud -'muil ammume (rangis ja mundre bkalr. nemad ei seisnud selle waska aga ka mille kroonu-ametnikkude  teenistus?- ja waSlatamise.seaduse all. UuS Linnade. seaduS teeb aga Lmnavea, tema ase Uku ja Linna-ameti liiked kroom, ametnikkude sarnaseks, annab neile kohalise aunnime ja mundre, lärjeldab aga ka msnda muud sellest ühifekS-tegemisest. Nenda ei wõi kogudnse-ametnikud, nagu tänine, ennast mitte enam tahtmist mööda omast ametist lahti wõtta, waid neil on selleks Kubernöri ehk Ministri luba tarwiS. kni omast ametist enne määratud aega lahknda  lahawad. Ja kõik walitud koguduse-ametnikud, Linnapea ja tema asemik, teised Linna-ameti ja selle alamale  ametkondade liiked wöiwad edaSpidi Walitsuse poolest  teenistuse waStalamNe alla pandud saada: tähenduste laitmiSte ja ametist-heitmise alla. ' Mis minnaks nendest linna ametnikkudest maksab, keS Linna-ameti ehk selle alamate ametkondade poolest ametisse  pandad on, nagi? näituseks linna-tnsheniörtd, archttektid,  arstid s. n. e. stiS ei ole nende õigustest uudeS Linnade-seadules ühtigi üteldud. Nende õigused ja kohused  Piawad stiS rist nende seadmiSte järel korraldatud saama, mida Vm na sa abi kutt-kogu Linna-ameti ja selle alamate ametkonda?? tegewuse kohta teeb, mis aga eiramist  Kubernöri ehk seespidiste aSjade Ministri kinnitamist tarwitawad. Ainult tanzellei ametnikkudest on üteldud, et nende amelisfe panemine ja ametist lahtilaskmine ükSneS Linnapea hooleks antud on. Pöörame ennast Linna walitsuse tegewuse - korra poole, siis leiame meie ka seal peale mõne muutmise  pealtnckheS needsamad seadmifed, mis Linnade-feadutts  aastast jB7O seisa vad. Aga ka fiin näeme fügawama  läbikatsnmise juures, kui tähtsad muutmised on. Linnade-seaduse artikel 2 lueb Linnawalitsusc wStmused (komvetezid) likes, wõrreldame seda artiklik omaS nudeS ki-jttS managa, 11-s leiame e isteks wäga wähe muutmist. Siiski on aga see orkikel 2 oma endist loomust läieSte kantanud. Wana Linnade seadaS algaS selle Üleüldise pWnSmöttega, et hoolekandmine linna majapidamise ja hea käekäigu eest Liuuawalitfuse ast on, fiis wast tuli artikel 2; see andis näit-st Linnawalitfuse kohnjetest, pani selle tähtsamad ,võimused ette. neid põhjani ette panna ei olnud seaduse tahtmine. Nüüd algab Linnade-feadus lausega, Linnawaliisusel olla need wöimused, mis artikel 2 seeS üleS pandud on; nüüd on selle artikel 2 seeS kõik nced wöimused nleS inelnd, nürid ei wöt LinnawalilsuS seda oma tallituse alla wõtta, mis linnale kafukS on, watd ainult seda, mis artikel 2 seeS üles pandud on. Seesama mõte on ühes ttiseS paikaS uuded Linnadeseaduses  wälja räägitud. On linn neid wäljaandmist täitnud, mis seaduse järel piawad kantud saama, siis wsib linn oma teist sissetulemist ka teisteks otstarveteks tarwitada. Wana Llnnade-seaduS ütles, stis wöiwad linna teised raha und Linnasaadikule-kogu heaksarwamist mööda ülepea kõikideks watjaandmiökels larwitatud saada miS linnale ja iinnarahwale kasnkS on sa mitte feaduSte  wasla ei oie.' UuS Ltnnade-seaduS ütleb selle waSla ,ta lerSlekS tarwitustels linna kasuks, aga koguduse - wal itsuse wõimuskonna (kompetenz)  piiretes. Siin on see wahe: enne wõiS Linnawalttsus linna kasuks kõiki elle wötta, mis mitte keelatud ei olnud; edaspidi tohib LinnawalilsuS linna kasuks ka ainult seda ette wStta, mis sõnalt lubatud ou. (LöpetuS jääb tulema).