Blagowcstshenski nimetatud. Tema hakkab 1. Augustil s. a. ametisse. Peterburgist. Sääl olema kolera kohta mvaldab „Wal. teat." pikema seletuse, millest meie ka mõnda nimetame. Selle järele on 20. Juulist saadik Peetcr-Pauli haigemajasse tõbiseid toodud, kelle lahtisckõhu- ja krambi tõbi olnud. 29 Juulini ei leitud nende juures kolera-batfillusid. Haiged oliwad enamasti wabriku-töölised Wiburi poole päält, kes Suure Neewa mett joonud. Hoolitseti siis sinna paremat joogiwett ja haigeks jäämised wähcnesimad. Selle waStu toodi rohkesti haigeid teistest linnajagudest, enamasti muetatöö tegijaid. 25. Juulil suri üks wabriku-tööline, kelle keha läbiivaatamisel sisekonnaS koleratõbe sarnaseid märkisid leiti. 29. Juulil nähti surnute mäljaheites Kochi-batsillusid ja sel päewal surnukeha läbiwaatamiscl leiti kolerabatsillusid. Linna haigemajade ülemarstid on 31 Juulil koos olnud ja protokolli Valmistanud, milles seletatakse, et wiimsete nähtuste järele täitsa päris Aasia kolera Peterburgis lahti on, aga et haiguse laad milte ivaga kardetaw ei ole, kuna wilud ilmad batsilluste katwamist takistawad. Mis üleüldse kolerast ütelda, siis näikse ta oma loomu poolest nõrgemaks jäenud ja paigute wähenema hakanud olema. Nii teatakse Bakust ja Nifhni Nowgorodist, et kolera sääl juba kaunis nõrgaks on jäenud ja wähencnud. Üleüldse on kolcraSse, selle tõbe hakatusest kuni 20 Jutini, inimesi surnud: Kaukasias 7887 inimest, Astrahani kubermangus 4416, Doni jõekonnas 2959, Tagakaukasias  2884, Saratowi kubermangus 2027, Simbirski kubermangus 312, Nishni Nowgorodi kubcrm. 221, teistes kohtades kokku 726 ja 20 Julil Saratowis 163. See on kokku 23919 inimest. Siin juures piab tähendama, et kõikide suremiste üle mitte kindlaid teotusi ei ole, nii et kuni 20 Julmi koleraSse surnute armu 25,000 hinge pääl wõib arwata. Lootuse järele ci saa kuri tõbi enam kaua Wcne riigi piirides wiibima. Zarizynist. Sääl tulewad „Nig. Tgbl." rõõmuStawad sõnumid lolera, mis sääl alles mööda- Sinud nädalil rohkesti ohwrid nõudis, olla nüüd niisama ruttu kahanemas. Inimesed hingawad jälle kerge mini ja lootuse järele kaduda kuri külaline  säält pea hoopis. Jekaterinburgist. Sääl on ööse 28. Juunil maike maawärisemine inimest kohutanud. Maaköikumine on nii suur olnud, et klaas nõuud ja akna ruudud purustatud saanud. SõissertSki wabrikus, 45 mersta Jekaterinburgist, on Värisemine  nii kange olnud, e4°Nna rasked asjad laudade  päält maha on põrunud. „Jekat. Ned." teotuse järele ei ole senini sääl paitus maawnrise- nüsi ett- tulnud. Jelisawctgradis. Sääl on järgmine liigutan)  lugu sündinud. Sääl tulnud kohalise rügemendi  ohwitscr klubist ja leidnud tee püül kormi, milles üks wäikcne ilmakodanik hingitsenud. Laps, tubli priske poisikene, olnud ristitud, nagu korwi ligi antud sedel tunnistanud. Ta saanud lastemajasse  ära antud, aga rügemendi ohimtsend pidanud nõuu kokku ja palunud ülemalt poolt luba, last rügemendi kasulapseks mõtta, mis neile ka lubatud. Poisile antud selle ohwitscri nimi, kes tema leidnud ja kaswatatakse kõikide.ohwitseride ühisel kulu! ülessc. Praegu olcwat ta ohwitscri prouade hoolitsemise all. Batumist. Säälthakatakfe Wene petroleumi koguni ju Indiasse saatma. Esimene sadctus on 25<Z,VW puuda. Soomemaalt. Laewa õnnetuse kohta Helsingi  ligi, millest minemas numbris lühidclt teatasime,  toomad Soome lehed'Pikki kirjeldusi, millest meie ka meel mõnda üleS mõtame: Pühapäewa hommikul 26. Juulil laksuvad Helsingist Porwoosso pritsimeeste pidule hulk aurulaewasid,  mis palju lsbureisijaid kaasa wõtsiwad. Nende laewade seas oli „Runeberg," Maks" ja muud. Lacwa „Ajaksi" oli iseäranis selle lõbureisi tarwis karskuse-selts „Pyciutö" tellinud. „Runcberg"  on wauapovlne ratastega aurulaeiv, „Ajaks" jälle wäikene aurupaat. Laew „Ruueberg" läks Pormoost worem ära kui teised ja iviis neid reisijaid ühes, mis ta kaasa oli toonud. Aga juba sadamas sündis kapteiui ja rahwa wahel üli sest et kapten rohkem sõiduraha päris, kui seda uulutanud. RahwaS läksgi sellepärast palju „Ajaksi pääle. Õhtul kell 9 hakkas ka „Ajaks" Porwoost Helsingi poole minema. „Ajaksi" teekond läks õige lõbusasti; reisijad oliwad juba umbes 3 ivcrsta pääle Helsingi ligi tulnud, kui „Nuuebcrgi" otse enese ees nägimad. Sääl ajaski „Nuneberg" nii ruttu ja tulise hooga „Ajakst" pääle, et selle külge ja katla purustas ja mõne minutiga pärast wajus juba „Ajaks" põhja, ühes kõige päälolewate reisijatega.  Mõni tõusis küll wecl iveepinnalc, aga palju läksiwad laewsga põhja, Wees sündis niisugune  kisa, mis luust ja lihast läbi käis. Kõik mõtlcsiwad ainult oma pääsmise pääle, kõik armastuse  ja lootuse sidemed katkesiivad. Üks tõmbas teise käest lauatükikcse ära sa lükkas teise mette. „Nunebergi" päält wisati köied wülja. Nende külge hakkasiwad kohe mitu Mmmend inimest, et ivaew oli neid wälja tõmmata. ÜkSpaat tegi hoolega aitamise tööd, teine aga tuli kohe wett täis, kui weepinnale lasti. Kuigi hoolega päästmisetööd  tehti, uppusiwad ikka arwata pääle 50 inimest. Õnnetute järeljäänute ja nende hääks, kes merehädas oma wara kautanud, on ruttu Helsingis raha korjama hakatud ja et Soomlased ikka sarnases  asjas lahke südamega ja helde käega, on kaunid summad seks ju kokku tulnud. Õnnetuse põhjuse uurimiseks on kohtu ülekuulamine  hoolega käsile wõetud, milleks kõik üle kuulatud on, kes asjast midagi tcadwad. Otsust ei teata wecl täiesti. Wäljamaalt. Saksamaalt. Õhtu-Saksamaal tuntud minewal  nädalil maawärisemist, mis kaunis laialt käinud ja suure kohutuse kõrwal oma jagu kahju ka teinud. Mitmed kostnad kukkunud, majad saanud lõhed ja majariistad kukkunud ümber. Põrumine kestnud 10 sekundit ja ühes olnud maaalune mürin kuulda. Wene- Saksakaubalepingu tegemisest räägiivad  pääliima ajalehed agarasti ja „Sivet" tähendab,  et selle juures Weuc poolt olu terawaSti silmas peab peetama. Alles kuni tosin aastaid tagasi on Wene wilja Saksa maale wiimine üsna tollita olnud, siis aga on BiS m argi tcgcwusel Wene wilja päälc tolli pandud, et nii wilja hinda Saksamaal tõsta, mis suurte põllupidajate tungiw soow oli. Rhcini jõekonnaS olnud jn enne nüli hoopis kallim, kui Wene raja ääres, tollide järel tõusnud ka saal hiud selle wääriliscks. Seda tasakaalu nõudnud Saksamaa olu õigusega ning hiljem on ivecl tollisid kaks korda kõrgendatud. Kuid tingimata selge olla, et' Saksamaa Wene wiljata mitte hästi läbi ei saa, sest oma wili on sääl napp ja mujalt, nagu Amerikast, wilja tuua, on hoopis wacmasem kui naabrusest Wencmaalt. Sellepärast peab Saksamaa wiljatollisid aga oma riigi sissetuleku suurenduseks, mitte Wene wilja eemale hoidmiseks. Selle waStu olla Wcnemaal waja, omalt poolt tolli wäljawiidawa wilja pääle panna, siis tuleks tollid Wene riigikassasse ja Saksamaa peaks oma tollid kaotama. Bulgariamaalt. ' Bulgaria ebawalitsuse mehed näiwad oma wiimse kangelase teo pääle (et neli meest palju kahtluse põhjusel surma saatsiwad, teised wangi panimad) õige uhked päälegi olema. Nagu wiimati telegramm teatas, on Bulgaria suurem wõimumecs Stambulow praegu Konstantinopelis ja olnud ka sultani jutul. Teiselt poo lk teatakse ütelda, et mees just seks sinna läinud, et sultani poolt prints Ferdinandi kinnitamist, Bulgaria würStiks nõuda. Waat sulle pirakast! Wõi just nüüd ootab mees kinnitust, kus pahanduse hoog ta waStu üle Europa käib ja ennem küll printsi täieline lahkumine Bulgariast wõib tulla, kui ta eba troonile kinnitamine. Aga nii on see lugu. Tiisikuse tõbised näitawad otse surma eel alles Lige tugewad ja prisked olema. Mõnelt poolt puhutakse koguni, Bulgaria meestel olla kõwa himmu, oma riiki üsna sultani alt lahti ja täitsa iseseislikuks tunnistada. Armutakse  ka, et Türgi poolt selle wasta ei seiswatagi, kui hea kukrutäis kulda selle tasuks saaks. Ning kolinik-lepingu poolt loodetawat ka kinnitust kergesti. Ei tea aga, ka« asi nii kerge teha on kui mõtelda. Ztaliamaalt. Sääl pealinnas Roomas on wiimscl pühapäeival Kolumbuse anuks kenad mängud ära peetud. Kuda tuttaw, peab Paast Kolumbust suureks Katolikku kiriku sõbraks ja seletab, et ta just usu mõjul Amerika leidnud. Seda mesist leent wabameelscd ei salli ja see on õ-rnmisi sünnitanud. Teiste kuulsate meeste körwal on Jtaalialased ka Kolumbusele Rooma» Pinco pässi rinnakuju üle» seadnud. Tähendatud päewal tahtsiwad  kiriklasid Kolumbusele seega suurt auustamist näidata, et umbes 250 meest lippudega rongis kuju ! juurde läks ja sinna üht pärga panna Lipu pääl seisis kiri: Jlmaleidja KriStoph Kolumbusele, Katolik Room." Seda mabameelsed ei salinud ja nii tõusis mõlemate erakondade wahel peksmine, mida politsei lõpetama pidi. „Kadugu pappid! Surma watikanile! karjusiwad mabameelsed ja kiskusiivad kiriklaste lipu puruks. Pärast tüli rändas umbes 100 meest rongis läbi linna, kes mahete wahel hüüdeid: „Kadugu pappid, Jtalia waenlascd! Elagu kuningas Humbert!" kuulda lasksiwad. Hispaniattiaalt. Sääl on minewal nädalil suured tormid ja weeuputused palju kahju teinud. Suur mesi on palju sildasid ära uhtunud ja purustanud, hulk majasid on sisse langenud, telegrahwi-traadid  katki kistud ja nii on kõik telegrahwid  seismas. Wiinamäed on maga palju kahju saanud. Olgu muidu, mis on aga et HiSpaniaS tõesti lood jälle hulga pahemaks on läinud, kui miinustel aastatel, sääl pole midagi salata. Rahutused  lõõmad kord sääl leekima, isegi turunaised püälinnas teemad oma tõrkumisega waiitsusele palju pääwalu. Muu paha sees olla ka Karlistide müssumeelsus jälle kasivamas. Möndasugust. Imelik wih m. Põhja-DakotaS, Ilmerikas  sündis ime, et hirmsa pikscwihmaga suur hulk wäikesi kalu sadas, kellest mitmed weel elasiwad. Suureks maailma-näituseks, mis tulewal suwel 1893 Amcrias Chikopo's tahetakse ärapidada, tahetakse weel kõrgem torn ehitada kui ParisiS Cip l l torn 1889 aastal oli. Eiffeli torn oli 300 meetrit (160 sülda) kõrge aga Chikago torn tahetakse 400 meetrit kõrgeks teha, nõnda siis üle 230 julda. Kas säält ülemalt mõni pääd pidi alla ei kuku! New-Jorkist tulnud sõnumite järele olla palawus sääl wäga suur ja takistada palju ameriklaste  kiiret tegewust ja kaubandust. Soojus olla nii suur kui palamas leiwaahjuS ja palju inimesi surra päewapiste läbi. Kahe päewa jooksul on 16 inimest surnud ja hospidalidesse rawitsemisc alla on 250 inimest wiidud. Möödaläinud esmaspäew ja kesknädalil on Chicagos päewapiste 21 ohwrit nõudnud. Philadelphias on kord marjus 104 graadi Fahrenheit järele sooja olnud ja 10 inimest on päewapistesse surnud, kuna 100 inimest minestusesse  langenud; niisama suur on Louiswilles palamas  olnud. Hirmus! Kus nii suur palawuS walitseb, sääl wõib ju päewapistel leiba küpsetada kas ei ole sääl inimene kui kärblane? 32 Sa a r l a n e, 1892