uinunud. Järsku tostiS HirmuS kärgawS, maschlna aurukatel  oli lõhki karganud ja selle raskemad raudsed tükid, 300 sammu kaugele paisatud Maschinisti ja tema abilise  paljad ja lõhutud surnukehad leiti 50 sammu eemal. Nende riided rippufiwad telegrafi-traatide külgeS. Odessa'st. OdeSsa koolitoana Inspektor Schpauowski on sealiSte Saksa kirikukoolide-õpetajatele meeSterahwa ja naesterahlva sugust, järgmist juhatust saatnud: ,1) Kooliõpetaja  tuleb enne õpetamise hakatust koolituppa ja paneb sellel aeal tähele, et tulijad koolilapsed omad üleriided määratud paiga veale panevad; tema paneb tähele, kas nende juuksed kammitud, käed ja filmanägu pestud, riided ja kooli-asjad kordas on ja juhatab koolilapsi, nende jalakatteid  sopast, lumest ja tolmust puhastama. 2) Iga tulija koolilaps teretab kooliõpetajat. 3) Koolilapsed lähemad pitkamesi, ilma ruttamata, paari-kaupa klaSfisse ja iStuwad  kärata oma paikade peale. 4) Koolilapsed ei tohi õpetamise käigul ennast asjata ehk kölwatumal wiistl liigutada;  nende käed piawad laua peal seisma, mõlemad jalad põranda peal ehk laua põikpuu (uöpenaaAizgs) peal, taieste liigutamata; koolilapsed piawuö seletamiste juureS oma silmi kooliõpetaja poole pöörama. 5) Oma ssowimist «vastata ehk koolmeistri käest midagi küsida, annawad koolilapse  käe ülestõstmisega teada. 6) Koolilapsed ütlewad oma lektsioni püstiseisteS üles, selle juures piawad nemad sirgelt seisma, käed alaspidi rippudes. 7) ülestõusmine istetelt, kooli-asjade «väljawõtmine, kokkupanemine j. n. e. sünnib kommando peale. 8) Kostmiseks üleShüütud koolilaps piab kooliõpetaja eeS kummardama, ja kui ütS «võeras koolis on, ka selle eeS, niisamati ka, kui tema oma paiga peale tagasi läheb. 9) Usuõpetajad ja kooliõpetajad  o«« kohustatud, efimefek koolipääivast hakates koolilapsi meie isamaa Walitsejate InimeSke nimedega tuttawakS tegema. 10) Kui ÜkS ainellik mees ehk ülem kooli Vaatama tuleb, siis piawad niiheaste kooliõpetajad kui ka koolilapsed alaspidi rippuwate kätega üleS tõuSma; teretamise peale on neile «vaStateretamisega  «vastata: Kui teretamine sõnaga izSAxauerLxsrö" wälja räägitud saab, siis wastawad ioolilapsed lisawad wõera title juure ja «Stuwad wast tema käsu peale jälle «naha. 11) Wõera äraminemise juureS tõusewad lapsed Jumalaga-jatmisekS üles ja sõna „upopeale  wastawad nemad: oeravnrbos", «võera titlet juure lisades ja lähemad wast kooliõpetaja käsu peale klassist wälja 12) Kooliõpetajad wötawad koolilastega gymnastika - harjutust ette, et neid käimises, maha-istumises, ülestõusmises ja teretamises õpetada." Ülewiimasel nädalil on 300 wõeramaa Juuti Odessast aurnlaewa peal Konstantin opol'ise sõitnud. Need kõik oliwad inimesed, kellele ülespidamine Wenemaal keelatud on. Kõige «viimane aeg «väljarändamiseks  on wõeramaa Juutidele Lehekuu 4. pääwa peale määratud: fenui pidiwad ligi 4000 Juuti wäija rändanud  olema. Gelniinetatud «väljarändajaid oli nii palju nende usuosalifi aurulaewa peale saatma tulnus et sadamas  sild paisust täidetud oli ja Politsei teed aurnlaewa peale waewaga lahti pidada suutis. Kritn'ist. ,Peterburgi Zeitungi" tuntud sõnumisaatja  Lx. kirjutab Krim'ist wiimasel nädalil : äranis niiske talve, millest omal aeal sõnumit saatnud oleme, äratas meie põllumeeste kcskiS rõõmsat lootust, jälle tuleksiwad, nagu viimaste aaState eest, paremad aead, miS ju selle järel käiwad, kuida kewadene niiSkuS maa sisse tungis, ja mõnigi põllumees oli julge hea heina- ja «viljasaagi peale, — aga wana lause õigus: Inimene arwab, Jumal juhib, on ka tänavuse kewade estmeSte kahe kuude seeS näitanud, et ilm ja wiljasaak iuimeste arwamiSte  ? järel ei käi. Igal poolel arwati, kevade saakS kaunis «vihmakas olema, sest et selleks kõik eeStahed nahtawad  olla, nagu maapinna rohke niiSkuS, aga see tuli teisite. Üleüldine maa-«vih«na aeg lõppes ootamata juba Küünlakuu teisel poolel käieste otsa, varemini, kui aaStatel, mis wihma poolest õnnistatud on. SiiS tuliwad marutuuled  ja külmad aead. kuS igal poolel pärast «valju Küünlakuud igatsusega sooja ilma ja «värske rohu peale oodati. Esimese kewadeknu käikuS, niisamati ka Jürriknu esimesel poolel, otiivad sagedast õige kanged pöhjaida-tuuled, komus kaugete öökülmadega, miS maa ja mere peal mõndasugust  kahju laiadeS ringkondades teinud on. Selle juures oli ilm ikka peale vilu ja kuiv, iseäranis meie steppide lõunnelääne poolises jäuS. Enne oli mõnel aaS, tal juba Paastukuu teisel poolel kenat, vii Ma rohtu, et seda viita «võis, sel aaStsl ei leidnud pool-nälginvd loomad steppides sel aeal rohu esimest latwu. Jürikuu  efimesel poolel tuliwad aega mööda soojemad ilmad ja Jürikuu lõpu poole tõusis soe künni 25 graadi peale warjuS Nädalite kaupa ei olnud taewa peal wihmapsiwet näha ; voor, ülepea «vähene rohi hrckkaS paiguti juba närtsima Jürikuu päikese eeS, ja igal poolel oli nii patja tolmu kui palawal snwel. Igal poolel oliwad inimised, esimeses joones põllumehed, wäga uukrel meelel; pea et julgetud mälja rääkida, mtSsngnsev kartused ja mured südametes  juba maad saanud oliwad. Mõnigi palaw palwe tõusis steppidest, mis wähe kewade nägu oliwad, laewa poole. WiimakS, pärast kahekuuset põuda, nägime meie Jürikuu 27. pääwal ksuepilweid taewa peal ja järgmistel pääwadel sadaS igal poolel wihma. Selle peale jahluS selle aaSta-aea kohta kange palawuS. See oli peast mine, miS iga! poolel tänuga ja rõõmuga teretatud sai. — Täuawuse kewade siin ülespandud ilmad et ole põllu tööle mitte heast järjest olnud. Talwewilja orased oliwad Küünlakuul  küll enamist wäga head, aga PsaStnknu tonnid on neid mitmetes paikades kaugest rikkunud, nimelt siin ja seal nisu-oraseteie 200 tunni 300 DrSsätini kaupa suurt kahju teinud, paiguti orast ka täieSte häwtianvd. ülepea on talwe-wilja orased, kõige rohkem nisu orased, waSlaStest ilmadest suurt häda saanud. Sedasama «võib «vähem ehk rohkem ka suwiwilja orasetest ütelda, mis, kui ka enamist juba Paastukuul maha tehtud, osalt töuSmata jäänud, osalt tasumises takistatud on. AnnekS et tulnud wihm liiga hilja; ikka wsid nii heavte nisu natuke paraneda, kui ka suwiwili tähtsalt rohkem kosuda, kut weel mõne pääwa eest arwata usaldati. ÜkS hea Viljasaak oleks küll wäga tarwts, suuremaid tarwitusi mõjuvalt täita, iseäranis  «vaesema talurahwa teSkiS, keS juba nüüd, kolme «vaematise  «viljasaagi järgeS. suureS hädaS ou. Heinu saad küll wähe saada olema Enamist algab rohu mitmene juba Lehekuu esimeste pääwade seeS, aga tänawn ei ole sel aeal steppides niitmiseks weel ühtigi. — Nagu igal poolel, on wilja hinnad ka meie juures palM alanenud. Paastukuul makselt StmforopoliS nisu puuda eest weel I rubla 15 kopikat, rukki puuda eest 9S kopikat kanni 1 rubla, odra puuda eest 80 tunni 85 kopikat ja kaera puuda eest 85 kuuni 90 kopikat; nüüd pakutakse uisu pnuda eest 85 tunni 00 kopikat, odra puuda eest 55 tunni kii kopikat ja kaera puuda eest 75 kopikat. Ainult jõukatel pöllumeStel on weel wilja müüa. Nemad oolasiwad wilja hindade tähtsat tsuSmist Lehekuul, piawad aga nüüd, kuS oma müütawat wilja ometigi ära andma piawad, 25 kanni 36 protsenti kahju saama. Miensyrzeeist, Siedlte kubermangust kiriulakakse Jürikuu  2l. pääwal. ,Heile iäkS üheS küünis meie. linna alewiS teadmatal wiisil tuli lahti, miS kange tuule ja rahwa rumaluse läbi nii kiikelt edasi jookks, et mõne tunniga 56 elumaja ja peale 200 kõrwalist hoonet võllntöö-maschinaiega  ja mitmesuguse «viljaga tule r akS sa" wad. üks ? aastane poisike on lnleS surma saanud Rabkeid tulehaavast sai abielu-vaar Ooreck-, naene suri kohe, kui hospidalisse wiidud oli, knS ka meed lootuseta maaS on. Kõige suuremat kahju saj khristllk maarahwaS. Mõned, keS wana wiist järel oma raha ja teisi hindaSju ahjudes, seina-autudeS ja nurkades peituS pidasiwad, on kõiki kautaund; Mitmetel on tuhanded rublad, mida nemad wilja sisse peitnud, ära põlenud. Peale 80 perekonda on ilma peawarsuta, ja miS weel pahem, kõige luuremaS wiletfuseS. — üheS tuleb meile ka sõnum, et selsamal öösel Losice alewik, 5 werSta sellest önnetule-paigast eemal, maha põlenud on. Alewikust peale 3000 hingega, on ainult 5 maia ja apthek üle jäänud." TifiiSist. Kohaliste lehtede söaumike >ärel on rööwlid KaukafiaS nii jultumakS läinud, et Jürikuu 1!. pääwal Grnsia sseawäe-maanteel Kobernöri tõlla takka üks kohwer riietega ja 300 rubla rahaga ära leigatud iai. Simferopol'ift. Jürikuu 22. 23 ja 24. pääval on hirmuS maru BerdjanSki, Dnjeprowi ja Meliiopoli kreiflveS möllanud. Päckwa aeal oli nii pime, et lambid pidiwad põlema pandud saama. Wiliapöllnd olla selle läbi palm kahju saanud. Maikopist, Knbani waldkonnsst. Jürikuu 28. pää wa! sai kohalise Ringkonnakohtu e«S protsess 28 Maikoplase  waSta peetud, keS käratsemtSK pärast wiimase aaSta Heinakuu 15. pääwal kaebtuse alla pandud oliwad, mille käikus söeawägi karade lämmatamisekS tuld andis sa SS inimest surma sõimad Ringkonnakohus lükka8 pärast peale 300 tunnistuste kuulmist kaebtuse kaupmees Grtni waSta, nagu oleks tema sõeariiSkadega söeawäe waSta pannud, kõrwaie. ja mõistis 12 kaebtuse alust süüst lahti. Neli saiwod ametnikkude-teulamise pärast üheks aaStakS wangt ja kümme uulitsa kärade pärast kaheks nädalikS kivvi möiStelvd. TomSkist. Wäljarändamised tzädaalnStest kubermangudest  Ida-Atber'tSse on wiimase aaasta Leikusekuuft saadik ikka rohkemaks läinud. Enamist lähemad mäljaräudajad 5 künni tv, wahel ka 50 hinge suurtes seltskondades TomSkl kaudu Narnauli kreiilsse Khiina piirel, ennast seal elama asutama. Tomski Kubemör, Kammerherra von Tobiesen, kirjutas «väljarändajate «viletsusest üheS .TomSki Kubermangu ZeittmgiS" trükkitud ringkirjas, milleS ieatuStalud saab, et «väljarändajaid suurel Maanteel mitte hulkujateks ega rändrahvaks snomadideks) ei pia peetama, kelle eest rahwaS ennast kaitsema plaks, watd «väljarändajad puhata aga mõned väawad. Karsti linna jäämad ainuli haiged, nenda et seaüni hoSpidal wäljarändajatega  üleliiga läidetud on. kellest 32 haiget 85 keSkist näliaüyptzuses pödeswad. WätjaMdajad on nälginud ja kaltsus, neil ei ole laiakale! ega soost riideid. Sagedast langemad nende nälginud hobused teel, knS nemad siis oma Metsa varanduse maha jätavad ja jala edasi lähemad. Nemad käiwad kaks ja kolm perekonda suurtes salkades, naefed kannowad oma nartsude sisse mässitud lapsi käte peal ehk weawad neid kelkudes, Haiguftd igast sugust, tvphus ja diphteriliS, saamad kodurahva k-Skis wälja lautatud Wäijaräudajad elawad ainutt armnandelest  sa kui nemad mille küllalk ei saa, siis lähemad nemad hulga kaupa Koguduse vanema juure, öömaja ja toiiu paluma, Mõskma teel piab külades tgaS majad kahewörra leiba tehtama, el uäljaksed köidetud saaksiwad. Gl seda «viletsust «varmalt kõrgida, on KubernZr KreiSüIematete elte kirjutanud, suurel maantee! odavaid köökisi ja öökorkerist  asutada, milleks korjandusi köikiS kubermangus algatvd  on KamõischewIS, Karsksis, Kolöiwan is, KarasuNS. BarnauI iS, Sm?ingorSl'iS ja WiSkis saab üks lerwiscülewaalnS  asutatud sa arstide abiks saamad studcnlid TomSki suurkoolist senna kommanderiiud. Psllusvnumib kõigest riikist K osi o w 'i st, Lehekuu 3. pää val: ,5ä a peeti paiwerongi wiirina lrüemisekS." Wol S k'ist, Lehekuu 3. pääwal? , Talve- ja suwjwilja  orased on paremad kai keskmised. * — Sewastop  v I ist. Lehekuu 2. pääwal: ,Simferopol'ist lõunc-pool õlksewad wiliapuud rohkest ja wili näitab ennast heoSte. WitmaSlel pääwadel tuli kaugel ümberringi sooja ilmaga wihma. " — Taganrog 'ist, Lehekuu 2. pääwal: Nende pääwade seeS tuli linna ümberkaudu wihma, aga mitte palju.- — LnganSk ift, Lehekuu 7. pääwal: ,Wiinamäed Dont-Kasakaie waldkandas seisawad heaSte. Mõned Parist kaubamajad kauplevad Weue wiinamaeperemeeSlfga  Rostmvls Doni Champagne-wiina üle. " — Uhersonist, Lehekuu 7. pääwal: ,Tööliste rända, mine lõunej poole on kangest kaSwamaS.' — Charkow  i' st. Lehekuu N. pääwal : ,Wihmane ilm on tulnud." — CherSson tst, Lehekuu 0 pääwal: ,Täna on jälle rohkest wihma sadanud." — Simseropo! ist. Lehekuu 8. pääwal. ,Wihma tuleb, orased paranenud." — Petropawlow S k ill. Lehekuu 8. pääwal - .Wilja hinnad on alanenud. Suvivilja orased on heaSle lõuSnud. Rohu ka!w steppides on aruldane hea. Sooja on 20 graadi." — Odessast, Lehekuu lv. pääwal: ,Heile on palju wihma sadanud.' -- KoSIo w'ist. Lehekuu lv. pääwal: .Wihma tulemiseks on kolm pääwa palwe Jumaia  teenistust pidada seatud." -- K « ? S k'ist. Lehekuu 10. pääwal: .ümberkaudu sadas mõne tunni käitus palju wihma." - AkstSi rist, Lehekuu li pääwal: .Wihma on rohest tulnud. Põllud seisawad HeaSte." — J«ka teri uo sk s vill. Lehekuu l l pääwal: Milt on HeaSle tõuSnud." - Rosto wist, Lehekuu tl. pääwal: .Taiwewitja orased AeiSkt, Temrjuki ja Batalpaschinski ringkondes on wäga head " — ChcrSfo n'ill, Lehekuu 11 pääwal: .DujeprowSki kreisis on rohkest wihma sadanud."  Houn-.tsno SS-rn A»> t«S2. » Ii,»»» I»lio?p»chzsv T»»»Hopv« » ?o«» Uks MMtÜKK 250 ruutsulda suur, Laialiiwa-uulitsa ääres saab müüdud. Ligemat teatust  Riesenkampfi-uulitsas Nr. 173, Zakowlewi majaS. DM" WSgs ht«d 'Mg Inglis sepps-sööd, müüakse odawa hinnaga J. G. Kuhlmann i fonlurlG, KshebuernslilsaS. Teadaandmijed HobuStt kaSwatajal«le anlakje seli, läbi leada. et 2!. Paastukuu vääwast  l89S kaks head W sWlM j mõisäS ftifawad. Mljandi WZisawatttMs. MM j- Kaalud M-s pruukimises, (pole heaSke ära-öie-M. tub). ni!hta?N uued kui manab saawab sicndaivb ja kölwalisekS kchkud. W. Paalzviv, waSsesepp ja metalliwalaja, Notettnanni poewastas.