Tallinna Sõber «26. NeliteistkümneS aastakäik Tallinnas, Heinakuu 6. Mwal 1892. Nltkldint eraleht Eesti rehvale »>il ja Ii»««he». Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas eiudsori'i pSrijote tröeilnosa»: . aa«ts« ......... S rnbla, 40 kop.— pool-oa«ta« ../rubla 40 kov Üojn ehk postiga saadetud: aa«»a« ......... 3 rubla— pool-aaStal l rubla 70 kop. Knnlukultd makla»ad tg« rea ehk krllr »,em« pealt L Kop. Tellkmifed wSetaesr wasta r Tlnd0r«'l ?»rljate trü»t««ia». — ?,l,r»ur«t», b- Veetaudt, Oaauspe»»» H S4 — yarkui i jaalmaa». — Mall»,»»! — Paid,», A. ch,ld«sd,ra — Kaxsalu»: ch. Hstter». - ewula» > ?. A>lN«»r't p°«d>« - Mlkjaadk» i g. ?. F»aro»'i raama,uoaod. - M«r».,a At Ptd«r «tr»» Praua Ml-lros, - Warm>«! M. N-dotü Sd ja«m. " Maal! koid» Nt»'»»,» «auluials,. WaStajs redaktor W. F. Eichhor n. s,gd B»lti«k«, - kirja» Wwa» non — k»Z?Mt»i>t.Nop^ Siegister.' Üleüldised sõniMid — Omalt maa. TallinnastSõeaweekohuse asjust. — PosN asjust- — Põllilfdnuinid. — Kholerasostumid. — Merehädalise abijäainadest. — Kuratori ringkirjadest — Siunata - rõugepllüeckine. — Mapja' — Pahteud. BaWsk'ist r Ilmad. - Rakwere'st! Laadast. — Liiwimaalt - I Kirglikud Pr-tseSsid. — Peterburg'is>: Urisnkojast. Salsauraa Pöhjamerc-Jdan,krk.t«>a>. - Wana rändaja. — Kauba' ' sõnumid. — Mhma särjed. — Siwr pettkS. - Ml>sk>va'sl - Tu!rtahl»d. — 'Sum UiigUuS. - Wartba«'ist: Mörwka' j tegu. — Kauka smst. — TiDsist. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Jaanikuu 27. pääwai Svksumaalt Mõned pääwad enne Keiser Wilhelm't ärassitmist põhja-poolisele merele sai üks uus soomuSlaew KeiSri ligiolemisel wette laSttld, millele Keiser oma sõidulaewa  tänise uime andis, mis uue nime sai. Kuna nüüd Keiser Wilhelm oma söidulaewa peal Norramaa randa mööda põhja poole edasi sõidab. Heinakuu 3. (Jaanikuu 21.) paamal Bergenisse jõudnud ja sealt Drontheim i poole edasi sõitnud oli, keStab Saksamaal aealehtede-sõda Würst BiSmark' i waSta ja tema eest ikka peale edasi. P l a a »i t u d maailma - näi. t n st V e r 1Ln' iS tahetakse nüüd kõigist jönust aaSta 1898 peale korda toimetada. Kulude kandmiseks on Verlin i linna poolt 10.000.000 marka mää» ratud. Sakslased tahawad selleS Prantslaste ette jõuda, kes otsuSpänliselt nõuuls wötnud olla, PariS iS aaStal 1900 üht suurt maailma-näitust pidada. Saksa RiigikanM  Graf Caprivi, keS Berlin i näitusest kahewääriiiSte hulkade liialist kotkuwoolamtst riigi pealinnas karta, on tänine leige selle nõuu waSta olnud. Muidu soowitakse seda kõigel Saksamaal. — Helgvlandi saarel ehitatakse wiie soomuStorni tallal saare kqttmiseks waenlaSte waSta. Ka ehitatakse seal wõlwitud hooneid (tasemaltisi) sõeawäe peidupaigaks waenlaSte kuulide rest — Frankfurt' iS Maini kaldal kargasiwad katS rööwlit Heinakuu l. (Jaanikuu  1K) pääwal ühe ,Wenuaksed Wolff'/ banki õpilase peale, keS Mgibankist 150,000 marka wälja wötnud oli. Rööwlid Põgenesiwad, ükS nendest sai aga kinni wöetud ja rööwitud raha tema juures leitud.—B eri in'iS seisis adielu-paar Heinze, keS üht umbwooruse-maja pidanud ja seal üht inimest surmaks haawanud, kohtu ees. MeeS sai 15 akstakS, naene 10 aaStakS tuhthooneSse mõistetud. — Rshwa ärritamise pärqst mässamisele ja KeiSri teatamise  on pärast Riigikohtu poolest Leipztg'iS Camin ja tema seltsttased 4 kuuni 5'/, qaStakS tuhlhooneSse mõistetud. Mstria-Angrumaatt. Rahwusl»kud kiustlemised TschechilaSte  ja SakSlaSte wahel, Bõhmimaal ja Magyarkaste ja Rumänlaste wahel Ida-Uugrumaal keStawad ikka edast. WiimaSte wahel on mitmed kokkupõrkamised olnud. Wa- M«S tahab selle waSta karmi nõuu wõtta, tarwitust mööda ka sõeawäge senna saata. — PragiS sai Heinakuu  4. (Jaanikuu 22.) pääwal protsess nende mäemeeste waSla lõpetatud, keS süüdlased suure õnnetuse juureS Przibram'i mäekaewanduStes oliwad. Mäemees Kriz, keS ühe põlema lunti maha wiskanud, sai kolmeks aaStaks, katS mäemeest kaheks ja ükS poolteist aaStakS raSkeSse wangi mõistetud, keS seda näinud aga kustutamiseks ühtigi teinud ei olnud. RaSkeSse wangi saiwad nemad sellepärast  Mõistetud, et nemad esimeses ülekuulamises kohtu eeS «oletanud. — Kholera stssewedamise waSta on seatud;  et laewad, mis Wene Mustmere ja Afowi - mere sadamatest tulemad, seitse pääwa walwamise all seisma piawad. Daammaalt. Majestätid Wene maa Keiser ja Aeisripraua,  Daam Äuuinga-paar ja mitmed teised würstlikud hercaSksnnad oliwad Heinakuu 5. (Jaanikuu 22.) pääwal uue kreuzeri »Geysep> wette-laskmise j uureS. Kell 12 aeal oti homitu-taud ,Poljarnaja Nõotsi-Korramaatt. Norramaa Ministerprästdent Sleeu ialltemaga teised Ministrid on sellepärast ametist taganenud,  ek Kunigas Norramaa- ja Rootfimaa Aonsulile-ameti lahutamist mitte kinnitanud et ole. Norralased annawad seda Rootsi MiniSleriumi süüks ja kinnttawad, et wõimalik ci olla uut MiniSteriumit kottu seada, mis Storthingiga ÜheS nõuuS on. Storlhingi eestseisus on Kuningale adreSst saatnud, kahjetsemisega selle üle ja palwega, et KuuingaS seda Slorthingi uonuVötmist kinnitaks,  stiS wstva see MiuiSterium paigale jääda, keda S tort hing usaldab. Lootust selle palme täitmise peale ei näi olema. Milla ja kuida see tüli lõpeb, see on teadmata.  Mõlemad, Rootslased ja Norralased, on wäga sitked. Lelgia'st. Heinakuu 18. (0.) pääwal algab suur protsess nende waSta, kes Paastukuul, Jürikuul ja Lehe, kuul LÜttich'iS dynamiti-kurjategust tegiwad. Kaebtuse all seisawad 16 inimest, kokkuheikmise pärak kmjategudekS rahuliste kodanikkude wara ja elu waSta, wihawaenns ja kadeduses kõikide waSta, kellel midagi ou ja settklonna üleüldiseks hirmutamiseks. ,Berlini  ktrjutab  nende kmjategude kohta, mis Belgia's nüüd juba aastate kaupa aeg-aealt ilmuwad: , Künni wiimaseie aegadeni katsuti neid nähtusi üksikute inimeSle era-wihawaeuuga  seletada, aga ilmumised Lehekuu 1. ja 2. (Jürikuu  19. ja 20.) pääwal, nendanimelakud juures, on kahtlemata selgeks teinud, mis neist dynamilikangelastest  peale selle ka kocrameelisel fcynisch) wiisik jultusel tunnistatud sai, et seal mitte üksikute määratud inimeste kahju silma eeS seisnud, waid kõige seltskonna hirmutamiue wäglwallaga. Sellega iiheS käis ka wihkamlue  kõige nende waSta, kellel midagi on ja kõige nende waSta, keS seaduse kaitsemiseks kutsutud on. Kaebluse-kirl arutatab kokkuheitjate kõiki kurjust ja näitab nende täielik waimlittu kogerust, millest asjata midagi otsitakse, mis neid Vabandada wöikS. Igal poole! paistab inimeseloom  use kõige kurjem tooruStuS silma; õige südame-kergiluseks  on see mõte, et need inetumad kuriategijad nüüd pea seaduse karmimat järge tunda saamad/ Inglismaast. Heinakuu 7. (Jaanikuu 25.) pääwani okirvad Parlauientt-saadikutekS 127 Hoidlast, 19 UnioM. last ja 108 Gladstonealast walitud. Wanal Glabstonel ei näi sedaanist suuremat lootust MiuiSterprästdentikS saada olema, sest tema 108 heale waSta seisawad lanine 146 healt, kui tema erakondlased ka seimi 29 uut aset ParlamentiS  wõitnud oliwad. Teiste keSkis on ennast Lambeth'is  ka Stanley, kuuluS Afrika-reifija ja weei kuulsam  kiitleja ja teiSte teutaja, Parlamenli-kandldakide sekta üleS wõtta lasknud. Walijaid on tema sellega oma poole meelitada katsunud, et jukuStaS, tema ei ole mikle Emm Pascha peafimisekS oma suurt ja mäematist teekonda Kongo riigist Wadelat'Sfe ette Võtnud, waid selleks, et seal SakSlaSte nõuu Kefk-Afrtka kalli järwede waldkonua peate nurja saadaks ja seda 200,000 ruutpenikoormat suurt ja wäga rikast maad Inglastele toimetaks, mis temal ka korda läinud. Aitauud ei ole teda see tema tiitlik pettusetunnistus  mitte. Lambeth'iS ci ole tema ainult mitte Valimata jäänud, waid tema olla wihafe rah-va käest koguni natuke lõhkuda saanud ja tema tõlla uks on ära kistud. Ilma werisete kolkupõrkamiSteta ei ole walimised fermi ka mitte jäänud. Öösel waSta Heinakuu 2. (Jaanikuu  20.) pääwa sattusiwad Waterferd'iS Parnellittased ja WaStapornellitlased kokku. ParnellitlaSte kandidatt eestkostjad  tormaflwad oma waStaSte kogu-faali peale, kelle kand idat nii raSkest wigaStatud sai. et tema elu eest kardetakse.  — Ssurbritania Parlament saab ikka seitsme aasta peale walitud. Wabameelised erakonnad on seda aega küll juba sagedast lühendada katsunud, aga korda läinud ei ole see neil täniue mitte, ülepea on ParlamentiSse  «70 rahwafaadikut walida; neist langemad Inglis- maa ja WaleSl peale 495, Schottimaa peale 72 sa Iiri-naa  peale 10Ä. — Mitmes tinnaS Leicestri graftondaS on kingawabritttlt.reremeh.d oma tööiiStega tülisse käinud kes sallida ei taha, et peremehed poisikest tööle wõlawad.' Peremehed ou selle jargeS omab Vabrikud kiuni pannud ja umbes 90,000 töölist on tööst ja keiwaft lahti saanud. Ühel pidul Hud, parki krystall-paleeS Londonis, millest ligi 7000 Pühapäawa-koolilaft osa wõtsiwad, on Jaanikuu 30. (l8) pääwal ükS õhudallon nmbeS 100 jalga körgeS lshkenud. Õhusõikja Kapilän Daie ou surma saanud, kaks teist õhusõitjad on suremiseks wigaStatud. — Würst BiSmarsi seisukorrast Saksamaa nüüdse Valitsuse kohta ütlewad Inglismaa lehed, Saksamaal olla Valitsemine Parlamenti läbi wcel unS ja harjumata asi. Würst BiSmarti  hoolimata jutud olla Saksamaal nii kanget kahinat teinud, et seesugustel juttudel Inglismaal kardetaw järg iga riigimehe kohta olekS, keS neid räägib. Kuida teatakse,  on Inglastel ikka 'vähem ehk rohkem peidetud rõõm Würst BiSmart'i Võimuse lõppetamise Üle olnud. Tema ei olekS neile nimelt Af?ika'S mitte nii palju järel aimud. — India Wa litsus on Afghanistan'i Emkrile ühe hoiulnse-kirja saatnud, tema ei pidada Usura Khaniga mitte enam tülitsema. Kui need tülid mitte ei lõpe, sits pidada India WalilfuS parima, et Emiri söeawägi Asmara  st ära kutsutud saab. Khuki-Ahellased on Amin-Khani all asjata Inglismaa ohwilseride juhatusel seiSwa sõeawäe  peale Aatber-mägiteel tunginud. Weel on kaks HazarataSke.suguarn ennast mässajatega Afghauistanl Gmirt waSta ühendanud. Afghanistan't Kindral Gholam Haidar oli kitsikuS ja palus Jellotobadist abi. Khuki- KhellaSte waSta saadekj 300 meest appi. Hilisemate sõnumite järel on Khuki-Ahellastd laiali pillutatud ja ZngtiS.India söeawägi tuleb Peschawur'isse tagasi. PrMksusmnalk. üks duelli-asi teeb PariS'iS suurt kohinat. ÜheS hiljuti peetud duellis oliwad Märgu  is MoreS ja Juudi.sugust ohwitfer Mayer tunnistusmehed.  Viimane kobises pärast duelli-jaladust wälja, mis eest Marq us MoreS teda duellile kutsuS ja surmab. Juudid ja nende keltnlased. keS PrantsaSmaal wagewad on, tegiwad suurt kara, rebisiwod seda aSja Parlamenti ette ja parinwed Ministrite poolt waSlust, kaS Juutidel wabal Prantsusmaal mitte ka täielised kodaniku.õigused ei olla. Seda üteldi õige olema, aga sellega Juudid ja nende selksilased weel ei leppinud, legiwad omast langenud kaitsealusest koguni ühe ,Lotdrmglas/. kelle külge ju keegi puudutada ei tohi ja käratsestwad edast. MarqmS MoreS sai kinni pandud, pärast aga oma auu-söna peale protsessi  hakatuseni jälle lahti laSlud. ÜkS teine Juudi-suguft ohwitfer, RiltmciSter Cremieu Foa, rutlaS omast garnisonist  ilma lubata VarisiSse, MarquiS MoreSle käkke tasuma, sai aga kinni pandud. Kuna muidu Prantsusmaal  duellist ametlikult tähele ei panda, on nüüd, kuS ükS Juut ja koguni ükS langenud, ParlamentiS  karm seaduS duellide waSla ette pandud. See ettepanek ütleb i ,Duell on üks süü tegemine. Kes duellis wõideknud, langeb kinnipanemife alla ühest kuust künni ühe aastani ja rahatrahwi alla 100 franlin 2000 ftankini.  KeS duellis haawanud, saab kaheks kuuks kuuni kaheks aaStaks kinni pandud ja maksab 200 kuuni 5000 franki. Kui baawad surmawad. siis on nuhtlus üks kuuni kolm aastat wangipõlwe ja 500 kuuni 10.000 franki/ ZmelS pannakse, et Prantslased, keS muidu duellide kohta nii kannatlikud su, nüüd, kus ükS Juut langenud, nii suurt kara teewad. — Parlament oa seda ettepanekut waSta wötnud, mtS järel need riigi poolest tasumist saamad,  kellele dyuamitlased kahju tegiwad. — Ohwitfer,