kohas oliwad ka majad peaaegu lumehangedega kinni kaetud. M. külas surnud keegi wanadlane naesterahwaS  süte winguSse ära. Et tuppa rohkem soojust hoida, pannud ta toa ukse pärast ahju kütmist (maja oli ilma korstnata) enneaegu kinni, ja läinud  ise woodisse. Teisel hommikul leitud ta säält surnult. Ebausk hakkab meie pool wiimasel ajal üsna julgusega oma paad tõstma. Selle järeldusel on ka siin mõnda tähtsast „eba-tohtrit" leida. Enne oliwad meile seesugused wiguri mehed üsna haruldased,  kuna nüüd peaaegu igapäewaseks hakkawad minema. Nõnda elada meie kihelkonna õhtu poolses  serwaS keegi tähtis „tark" P., kes oma imeraamatu  tõttu, mida ta aga kellegile ei näita, mitmesugused „wägilase tegusid" korda saata. Tark meeS kiidelda, et temal ka wõimalik olla isegi kõue pilwesi seisma panna. Hiljuti teinud ta ühe L. walla mehe ainult ühe sõnaga „tõuse üles" terweks. (Mõned teadwad kõnelda, et mees sugugi haige ei olnud, waid kartes, et ehk wahest haigeks jääda, olnud teine woodis). Ükskord teinud „tark" ka selle tembu ära, et marga ülesse oli arwanud! Auustatud karilasedl Ärge sallige seesugust „tarkasid" eneste seas. See ci too teile mitte auu! Poidelt. Hiljuti juhtus siin J. külas H. peres ühel noorel mehel hale õnnetus. Et suwcl põldu kiividest puhastada, oli ta selle tarwis ise lõhkumise rohtu walmistanud. Ühel õhtul oli aga rohu walmistamise juures kogemata üks tule säde rohu sisse kukkunud, mis läbi see ühe korraga  põlema plahwatas ja nooremehe näo nõnda ära kõrwetas, et ta esimestel päewadel täiesti pime oli. Nüüd wõib ta juba mähe näha, oga teadmata on, kas ta meel täielikuks nägijaks saab. Hilju!! sõidsiwad siin Lks mees ja naene pulmast tulles kodu poole ja nende järele paar L. küla noort meest. Korraga läinud aga eelsõitjate  saan ümber ja naene kukkunud saanist wölja. See südinud aga kõik nii kiirelt, et järel sõitjad mitte ei ole jõudnud oma hobust seisma sundida; nende hobune astunud just naese pää pääle ja muljunud oma terawa talirauaga kaunis sügawa haugu naesele pää sisse. Nagu kuulda, olla naene kaunis raskesti haige. Kahetsemise wäürt õnnetus! Nagu hiljuti Saarlases lugesin, olla pühalastel  see üleüldine paha pruul, et nad pühapäewal  jumalateenistuse ajal kirikus maljuste köhida. Siis tahan ma ka midagi paha Poidelt teadustada, mis niisamuti häda pärast parandust nõuab, nagu Püha kihelkonna kõhimincgi. Siin on nimelt mõnel talu peremehel see paha pruul, et nad kõik raha, mis ta linnast wilja eest saamad, tagasi tulles tee kuluks ära tarwitawad. Mõni ci jõua koormaga linnagi, sest kõrtsimehed on seda oma wa' kalli märjukese eest juba omale pärandanud.  Nii läks siin üks noormees mõisahcrra wiljaga linna, et seda süäl ära müüa. Juba ligemas kõrtsis jäänud üks makk „wõla eest" kõrtsimehele.  Niimoodi tublisti purjniadcS jäänud koorm ikka kergemaks ja kergemaks, kuni ta Kkõrtsis  rõõmsa südamega miimase ivaka ära annnd. Mis nüüd muud, kui sülle koju poole! Sinna jõudes seletanud ta mõisa herrale, et tee wäga paha olla ja ta koormaga ümber pöörnud, et üks teine kord Me minna, kui tee paraneb. Wilja olla la kodus ilusasti aita pannud. Asi tuli aga iviimati wälja, ja et see noor mees üks niisugune peremees on, kes sagedasti ka „maesnse" pärast rendi maksmata jätab, siis on herra teda koha päält lahti ütlenud! Kas ei ole jälle miin ühe perekonna eluõnne ära rikkunud? Kahju! Hiiumaale kipuwad ka juba hobusewargad.  9. Märtsil warastati Emmaste walla mehel M. M—l hobune, P. S—l regi ja A. hobuse riistad ära. Senniajani ei ole weel warast egawarastatud  asju kätte saadud. See on juba teine wargus. Mincwal aastal warastati niisama, ja ci tulnud ka ülesfe. Olge ettewaatlikud, hiidlased, ja seadke ööwahid wälja! Pärnumaalt. Karksis Saare mõisa all olewa rendi koha pidajad on mõned omad kohad tükide ja päewade suurendamise pärast wäga kalliks arwanud ja sellepärast läbi ööd omast kohast ära põgenenud. Lihulast. Siin leidis keegi 500 rbl. nagu maast. Ta ostis teise käest „poole" naela eest wana määrinnud ja kulunud weksli ja nõudis sellega kohtu läbi kadunud K. järele jäänud warandusest tähendatud summa wälja. Jnrjewimaalt. Nõo kihelk. P. walla mees sõitnud laup. 18. skp. õhtu linnast koju. Mees uinunud saani magama ja kodu ligidal keset lärme kadunud tal hobune saani eest ära. Kui mees üles ärkas, ei aidanud  muud nõuu kui saani 5—6 mersta oma järele koju tassida. Järgmisel päewal saanud mees hobuse kusagilt metsast kätte oga riistu ei olnud enam hobuse! pääl. ! Peterburist. 19. Mansil anti PNer- I buri Eesti Jaani kirikus kõrgesti auustatud  muusikakunstniku hr. J. Kappeli juhatusel  suurem waimulik kontsert nimetud I kiriku kooli hääks. Eeskawa oli sisurikkas I nõnda et kontsert ligi kaks tundi kestis. I Osawõtmine kontserdist oli haa, oleks aga ! siisgi weel parem wõinud olla. j Nagu „Nowosti" kuulemad, tahetakse ! raudteede walitsustele ärakeelata, ininlesi teenistusesse wõtta, kes paale 40 aasta I wanad on ja weel raudtee-ametis 'pole ! olnud. Ka ei tohitawat noori mehi, kes j alla 21 aastat wanad, ametisse panna. I Tänawu sügisel ette wõetawa üleüldise i rahwalugemise kulud armutakse Z,800,000 I rubla pääle. Praegu tehakse juba eeStöösid ja walmistatakje miljonite kaupa lugemise!  kaartifi. Wene lehed könelewad ühest nähtusest Wcns rahwa elus, talurahwa artelli-seltskondadest.  Mõnes kohas lõuna Wenemaal on talupojad ära näinud, et nad üksikult tööd tehes ialgi omast waesest järjest wälja ei saa, ja on siis seltsi kokku astunud, kus ühise kapitaliga tööd tehakse ja kasu ühetasa  ära jaotakse. Wene lehtede järele on wöõraste uskude departemang Luth. kindralkonsistoriumile  meelde tuletanud, et kõik Wenemaa Luth. usu waimulikud riigikeelt peawad oskama  ja et need, kes ei oska, ametist lahtisaawad. „Westn. Wospitanija" kõneleb meie õpikoolide olekust ja tuleb sellele otsusele, et kool oma õpilast peaaegu sugugi ei kaswata  waid ainult õpetab. Weuemaale on 10 aasta sees (1883 —81) BVa miljoni inimest matjamaalt sisse rändanud ja üle 8 miljoni '.väljamaale vändanud. Wiimasel ajal on nende wäljamaalaste  arw kahanenud, kes Wenemaale elama jäenud. Kroonlinna asutawat peatselt Eestiraamatukauplus  täieliku lainuraamatukoguga.  Naljaks. Peremees: „Kahe nädala pärast oled minu juurest oma ametist lahti!" Teener: «Mikspärast siis peremees mind lahti laseb, ma pole ju midagi teinud?" Peremees: „Ja just sellepärast et sa midagi ei ole teinud, saadgi sa lahti lastud." „MikspSrast Teie enam ei tantsi?" küsis kord keegi neiu ühe noore naesemehe käest, „ennc nacse wõtmist olite ju nii kange mees tantsima, et mind ta sageli ära wäsitafite." Noor naesemecs: „Nüüd pean ma kodus oma nacse pilli järele igapäew tantsima, nõnda et ma pidude pääl tantsimise tarwis täiesti iväsinud olen." Ka rõõm. Kchma poolne noormees : «Ma rõõmuswn ennast siis ikka, kui kuulda saan, et rikkad mehed woesid neiusid kosiivad. Täna saigi minu suureks rõõmuks üks seesugune paar loulatud." «Mis põhjust Sull siis selle üle ennast rõõmustada  on?" Noormees: „Nvh siis jäewad ju rikkad neiud minu jaoks malibu." Tululikud juhatused. soolaste söökide parandamiseks vn hää tükike vuhasi, meel mitte pruugitud pesuwammi sõsMse punnu. Wamm tõmbud suurema osa soola «Niie sisse. Mõtteterad Mõnigi elaks stis palju õnnelikumalt, kui ta teiste inimeste asjadega niisama mähe tegemist peuks, kui iseomadega. Tõsine armastus ei nõua ialzi midagi, sest M SHe! on kõik. Wäljamaalt. Saksamaal on suur wcsi mitmel pool palju kahju teinud ja hädaohtu sünnitanud. Pragus on wesi kõik madalamad linna jaod üle uputanud ja paljudesse majadesse tunginud. Liebeni alewis on wee uputus weel ägedam olnud ja 33 majasse sisse tungides kahju teinud. Norra-Rootsi waheline tüli läheb ikka terawamaks, ja Rootsi-Norra ühendatud  kuninga ning Norra wabameelsete wahcle on täieline lahutus tulnud. Jerusalemas kõneldakse palju wale- Kristusest. Minewal Jõulukuul ilmus sinna Latina wõeraStemajasse Aovu'"sse noor Itaallane oma seltsilistega, keda juba kolmandal päewal säält wälja heideti, sest et ta ennast Kristuseks nimetas ja möödaläinud  Märtsikuuks maailma otsa ette kuulutas.  Tema käis oma kolme jüngriga, Peetruse, Johannese ja Andreasega mööda linna üniber. Pilkamist ja näägutamist saiwad nad kõigilt poolt. Jtalia konsul tahtis sellele asjale katsuda lõpetust teha, aga korraga oli waleprohwet kui tina tuhka kadunud. Mõned arwawad, et ta kodumaale  on läinud, teised et ta maal omale jüngrisid koguv. Ämerikas on üks terane pää selle mõtte paale tulnud, et teerööwlid siis keraeste raudtee rongist eemale hoitud saalsiwad,  kui masina ja wagunite külge aurutorud  faatsiwad pandud, mis palawat auru wälja puhuksiwad ja nõnda kurjategijatele liginemist rongile takistaksiwad. Kirjawastused. P. Poidel. Kallis sõber! Täitsime kohe mis soowisiic.  Sõnumid tarmilastnic kõik hää me-lcza, laulud Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäeval Ä. Aprillil. EcStiteeti jumalateenistus kellu V 2 tZ. Jutlu sl teeb ülemõpetaja Lemm. H 14. Saar I a n e 1895 Vastutaja toimetaja: Hartwig Sah, eallä. osa.xvi.