koolisi ei oleks, kaS möiö siis keegi ise koolmeistriks hakata? Wecl ütlete: „Üks selts wvib üksi siis kasulikku tööd tehja, kui saa! liikmed ja ja osamõtjaid cm, keõ äratust ja õpetust mustu wötawad." Sellega läliete siis meie Kuresaare ~EeSti sellsi" pihta, ct saal mõlemate puudus olla. Üsna tõsi, hcrra MartuS, sääl on tõesti nende mõlemate puuduv! Aga kas Teie pole siis meel seda wiga üleSse leidnud, millest see tuleb? Waadake »nS üks wana sõua ütleb: „Rahu kosutab aga waen kautab!" KaS „Eesti seltsis" pole miha, waenu, uhkust, kõrgetmeelt ja ühetesse wihkamist armuta küllalt? Sääl seltsis, kus peaks armastus, alandus übendnS, ja hea läbisaamine Lhetcisega olema! Sääl tuleb mees sisse, kellel kopik rohkem taskus on, kui teisel, see wiikS teise tuulega ümber; sääl juhtub keegi teisele kogemata ühe kiima sõna ütlema, juba jälle palmnduS nii suur, et ivaewalt kaS eluaeg wihamehcks jäewad. Kui seltS asutati, kuidas siis oli osa-' wvtmine elawam kui nüüd? kas meie rahwaS on siis nüüd rumalamaks läinud? Ei ole! Waid ühen d n s, see taema kingitus, on meie seltsist üsna kadunud. KaS pracguS  Saaremaal ärksaid poegi ci peaks, olema, kes heameelega kõne õhtuid sääl peaksiwad? KaS Saaremaal praegus niisugust  peigusi ia neidusi ei pole, kes seltsist wöiksiwad rõõmuga osa mvtta, niisama ka seltsi töötamisest? Oi jah, on armuta küllalt! Meie Saaremaal on praegus ligi 70,000 immest, kas nende seas tõesti nii mahe haritud mehi on, ct mõnda seltsi ei jõuaks ilusasti ülcwel pidada? Waatamc Ülemaalasi, on kusagil midagi tähtsamad lahn, siis sõidawad mõued mitme saja wersta tagant senna waataiua ja sääl on ka siis midagi, nus ivaatamise wäert on. --Kas meie seltsis on siis ka mõnda olnud, miS waatamise wäert on? Ei ole! AaõtaS inõned näitemängud ja tantsu õhtud, see on kõik, uus sääl olnud on. Tahad sa midagi tähtsamat ette mõtta, siis on nendel, kellel õiguS rääkida on, ninad wiltu ja arutab niisugust rumalaid awaldusi ette, et parem jäägu kõik järge! On eestseisuse koosolek, mis on sääl kuulda, ainult üheteist  pilkamist ja jõnnst ajamist! KaS see on meie praegust aja haridust mürk? Ei ma niisugust „PõllumceSte seltsi" küll ci soowikS, ülepea meie Saaremaa rahwalc, kes üks tasase ivaunuga rahwaS on, kellega tasaselt ja mõistlikult peab ümber käima. Ükski natuke rikkam ehk kes rohkem haritud, ei tohi ilmaski kui konn mätta otsa hüpata ja teisi kes maas on naerda ehk pilgata, waid peab tasasel kombel õpetust andma, neile, kellele seda tarwis on Sellepärast olen ma juba mõnega rääkinud ~Põllumeeste seltsi" asutamisest, keS arivawad,  et see sugugi enam wara ci pole, waid mida warem seda parem! seda rutem harib eudid meie rahwaS. Ka Teie kirjast rõõmustan ma ennast, et lubate ikka selle kasuks waewa näha ja lootust järele kord jalale aidata. Selleks soowin Teile head tahtmist ja jõudu, meie Saarlaste kasuks töötada. Oleme neile abiks, kellele seda karmis on, aga ikka ühes meeles ja ühenduses,  sest: „Rahu kosutab aga waen kautab!" Auupakliknlt C. Allik. Armastuse lilled. I. HHKareSte Mart Ram-a-Z oli kuulu? kütt HZI R. wallas. Ta ci olnud nutte üksi mur. ihuliku wara poolest rikas, waid remnl vii ka üks wõ.ga arinas abikaasa, nimega Leen» ja ülcsclle wecl mõistliku ja tasase losmuW pocz TõniS. Tänawu oli TömS just mcerand saja aasta manuseks saamid. sellevärast ei tohi meie ka mitte -'".-.nr. k.. .. . .r: ja Lecnu selle üle e.g t-t tt n. tt. r .ert, millal pojuke Tõnis ent.k. ..n e. kekn kenakese majasse toob. Tentük nn .i ne.ti. and naise matmise üle 'an'.nnte.t kntit olem-.:: uil sagedaste, kui nea r..nn ka '-... st - .".u tegi, ci mastanud Tknit a-aale on-..:: muud. kui tegi aga lnhtk.,-.- aä.^,.ndt.,'e, .ma snssgusw asjadegs  mait pidi olema. IHcl pühapSewa homikul' istus Mart rahulikNlt ühes pisukeses kambris, kus ta ikrs üksi olla armastas ja keerutas oina moka habet, kui La korraga kiired sammud k»»LZ, ME rutust lähemale tuliwad. Mart targas püsti ja waaeas xshgsclt ukse poole. .Ah. mis paha kombe see on!" urises ts. „Kcs. mind nii wara juba tülitama tukb?" Abikaasa Lccnu aAuS sisse. .Noh mis on?" küsis Mart, ilma et naise püüle oleks waatandgi. «Ei midagi," sõnas Leenu, «ma tulin oga waatama, kas sa juba Slewcl oled." Enam ci saanud Leenu rääkida; ts nuttis. .Kas ms ülewcl olen?" kordas Mart. .Mis see sinusse puudub? Ei, ci Leenu, sellepärast ci tulnud sa mitte, maid sull on midagi muud südame pääl. Aga sa nutad! Mikspärast? Naine mis sull on, et sa nutad?" Leeuu nuutsus waljnnine, aga ta ci wastanud midagi. „AH, ma mõin seda juba isegi armata!" õhkas Mart, moodi scrwa päälc istudes. „Sce ülemeelne TõuiS on sind jälle pahandanud.  KaS sa olid praegus jälle Tõnisega tülis? Räägi ometi naine ja ära ole nagu laps!" «Sinul on peaaegu õigus!" sõnas Leeuu silmi kuiwatadcs: «Peaaegu? See on poolik saua! Siis ei ole sinul ka mitte õiget põhjust nutta." „Aga ma ei wõi mitte teisite! Ma pean nutina." «Jah paraku, nõuda seisawad naiste asjad! Iga tühja aöja juures on silmad ikka kohe meega hallimas, km tuul just uina järele ei puhu. Sinul oli wist praepus  Tõnisega jälle kosja asjust jutt käsil, aga et ta sinu nõuu ci ole kuulda wötnud, seda usun ma küll. Aga kas sellepärast sünnib nutta ? Iga tühja asja pärast ikka nutta!" «Jah see on õige; Tõnis ci ole minu nõuu wastu wötnud ja ci saagi wõtma! Täna ütles ta mulle, et ta iialgi naist ei taha mötta ja ShivardaS mind päälcgi weel. Ma ci tohi tale sellest enam rääkidagi." «See on lapselik lori!" kähistas Mart wihasctt. «Seda wõib üksnes see ütelda, kes ilma elust meel midagi ei tea. Et ka minu pojal nii mähe tolku näib olema, seda poleks ma ammugi mitjc uskunud! Aga ma tahan teda õpetada! Ma tahan temale ilma teed ja elu raed ligemalt tundma õppida ja kui mitte heaga, siis kurjaga! - Kas mõistad Leeuu, hea asi mull Tõnisega enam ci aita! Nüüd kassi ta ruttu siia tulla; ta peab mind kui õiget isa tundma õppima!" „Ei mitte nõnda Mart," palus Leeuu wastn. „Ei aita headus, siis aitab kurjus weel wähem. Sa pead ennast waigiStamn, enne kui ma Tõnise siin hüüan, muidu see ci lähe." „Olgu siis minngi poolest," ütles Mart järele andcS.. „Siua oled mull ikka hea naine olnud ja oled ka nüüd. Kutsu Tõnis siia ja katsume see korra meel heaga!" Tõnise nägu ei tuulutanud mitte head, kui ta ema Leennga isa juure astuS; ta nägu oli kahwatand ja silmad waatasiwad tuimalt ümberringi. „Mis asjust sull täna homiku oma emaga juttu oli?" küsis Mart karistama! pilgul poja päälc maadatcö. «Niisugusest asjust, mida ma mitte just praegu kuulda ei tahaks!" kostis Tõnis toonita. „See on rumal waSlu tõrkumine!" pahandas isa. „Kuda tahad sa siis muidu ilmas läbi ajada, kui naist ei taha mõtta? Ema on sull juba mana ja ümardajad selleajaga üleliig kallid pidada. Praegu tahtsin ma sinult küsida: kas wötad seda nõuu wastu, inida meie sulle juba ammugi annud oleme?" ..Ei." „Ja mikspärast mitte?" „Et ma niisugust tüdrukut weel mitte näinud ei ole, keda mina ka armastaksin!" Isa pidi wägisi naerma ; poja tõsine nägu tunnistas aga, et ta mitte nalja ei rääkinud. Isamaalt. Kurcfaarest. Pühapnem, 10. Detsembril pidas meie linna õpetasa pärast lõunat wähikeSte lastele kirikus üht Jumalateenistust, millest 71 last osawvtsiwad. Ilus oii kuulata, kuidas und õpetajale oma tarkus! mööda kostsiwad ja õpetaja neile ara Teietas, mis Jõulu pühade mälestus ou- Pärast auti suurematele lastele mäikesi pildi lehekesi. Tänu õpetajale, kes ka noorde ilma kvdanlkude eest wahest hoolt kannab! Tärklist. Kulda „Vostimecs" teatab, käind lauge külm ka Tartu linna -ja ümbert maad Jõula-pühade ajal maatamas. Kraadiklaas näitnud  j See külm pauniid pühade pidajaid õige kõwasti tubadesse kinni. Talliunast. Kochi uus rohi ou ka Tallinna jõudnud ja kolmaudamal Jõulu pühal tahtnud Dr. Bätge sellega ühe haige juures awalikult katset ette wõtta. Hulkuivate koerte üle kaebab keegi „Rev. Ztgis." Hiljuti käinud keegi naistcrahwas lapsega uulitsat mööda, kui korraga suur koer tema kallale kippunud ja ta kasuka lõhki kiskunud. Suure waewaga saamid naisterahnias oma last koera eest kaista. Üks anus moorimees tulnud ivnmaks appi ja ajanud koera ära, aga koer hammustanud talle selle eest kaks haama käe sisse. Kas ei oleks aeg, et koerte kimbust inimesed pääseksimad selle läbi, et iga koer ninakormi kannab. Uolmkümmeud ilma passita inimest on hiljuti ühel majade läbiotsimisel Tallinnas kinni wõetud ja politsei arreSti pandud, kust nad malkadesse wahi all tagasi saadetakse. Raktverest. Rakwere liuua-molikogu koosolekul  11). Detsembril tehtud otsuseks, et uute ehituste ehk manade ümbertegemise juures õlest, sindlist wõi peergudest katuste tegemine keelatud on- Suuremates uulitsates peawad kõik elumajade  katused kõmast materjalist olema; kõrwaliscd  hooned, kui ka majad katustega mujal .V 1 Saar l a n c 1801