kirjutab kooli direktor, pastor Sokolowsky  „Rev. B." pikemat kirja, mis meie ehk edespidi wõime omas lehes täielikult  äratrükkida. See kord nimetame aga pea asju. Suwel 1889 sai koolimaja suuremaks ehitatud ja kolmas kooliklass 12 lapsega sisseseatud. Ülepea on nüüd 3K last Wändra tummade koolis, 17 poegja  19 tütarlast. Kolm kooliõpetajat teemad koolis tööd: Johannes Eglon on juba 24 aastat, see on kooli algusest saadik ametis, Karl Kuusik 8 aastat ja Woldemar Uniwer 1 aasta. Pääle nende on tänawu weel Tallinna diakonissi majast õde Emma Trautmann senna kutsutud, tütarlapsi kaSwatama ja neile naisterahwa töösid ja korralikuid eluwiisisid kätte õpetama. Kindlat  kapitali koolil suuremat ei ole, maid ta saab armastuse andidest ülespeetud. Õnnis Türi-Alliku preilen vonßaranofs on 2090 rubla kinkinud, kelle intressidest üks Alliku walla, wõi kui seda ei ole, ülepea Türi kihelkonna kurt-tumm laps koolis üleSpeetud saaks. Koolimaja ehitamiseks on nimelt baroni prauad von Üxküll Uuemõisast ja von Stackelberg Roosna Allikult suurema summadega abiks olnud. Kool on aga ikka weel wäike hulga õnnetumate  kurt-tummade laste kohta, keda sellepärast mitte ei wõi wastu wõtta; sellepärast  soowisakse aega mööda weel 4-damat klassi juure ehitada. Tartust. Tartus oli minewal nädalal üks osa Riia ringkonnast mõnes tähtsas asjas kohut mõistma, kelle hulgas kaks kaksikwõitluft (duell) olid, kus mölemis wõitluses teine surma oli saanud. Minewal Detsembril oli studentide von Grot ja Ernst Behre wahel halwa sõnade -vahetus olnud, mis pääle Grot teist kaksikwõitluseks  kutsus. Tunnistajad baron Stackelberg ja baron Hep king püüdsid küll asja lepitada, aga ilma asjata. Erapooletuks oli -veel student würst Lie - ven ligi kutsutud. Behri kuul oli-vastast nii õnnetumal wiisil trehwanud, et ta kahe päewa pärast ärasuri. Kaitseja adwokat soowis, et Behrile mitte koredat otsust ei tehta, sellepärast, et ta kohe ise ennast kohtule üles annud ja et teine seda -võitlusele  oli kutsunud. Siiski määras kohus Behrile 3 aastat ja 6 kuud kindluses, ja tunnistajatele 6 kuud. Teine wöitlus oli studentide Elverfeldi  ja Böttcheri -vahel, kus juures Elverfeld haawatud sai ja mõne päewa pärast ärasuri. Tunnistajad tunnistasid, et Elverfeld ilma põhjuseta teisele meele haiget oli teinud, ja arstid tunnistasid, et mõega haaw mitte esite surmata-v ei olnud, waid muu põhjuse läbi alles pärast surmatawaks  saanud, sellepärast sai Böttcherile aga 2 aastat kindluses mõistetud, tunnistajad  saiwad lahti mõistetud. Weel mõistis kohus kohut õpetajate Wegneri Äksist ja Lippi Nõost üle, kes paarisid olid laulatanud, kellest teine abielurahwas wene usku oli. Kohus mõistis õpet. Wegneri -vaimulikust ammetist lahti ja kaheks kuuks mangi, aga kohus lubas keisri herrale palwet ette panna, et Wegner aga üheks aastaks saaks ammetist lahti mõistetud. Õpet. Lippile mõisteti 50 rubla trahwi. Riiast. Riias on praua Emilie von Torklus 4000 rubla ühe ämmade kooli asutamiseks kinkinud. Koolis õpiwad noored naisierahwad sellekohased arstlikud teadused kätte ja -võiwad siis maal abi anda. Lii-vimaa mõisinikkudekogu on omalt poolt iga aasta 600 rubla abi lubanud. , . Riias on Düna jõe põhjast üks wana põline hiigla tamm wälja kistud. Puu on 78 jalga pikk, keskkohalt 5 jalga jäme, 18 jalga ümber moeta ja 2500 puuda raske. Teadmata, mitme saja aasta eest ta jõkke on langenud. Jälle uued 25 rublalised paberiraha  d olla riigirahawabrikus walmistusel. Warshawist. Sääl on alles ebaämmaemanda  Skublinskaja asi kõigil wärskelt meeles, mis asi nüüd alles kohtu arutada tuleb, ja jälle kuulub sarnasest, aga weel koledamast loost. Uulitsal nähti koera midagi näriwat ja kui asja järele waadeti, leiti lapsekeha tükid koera käes!! Jala püält teatati lugu politseile, kes kohe asja läbikatsuma hakkas ja ka pea jälgile sai, et üks üleannetu kurjategija, kes oma nooruses märatsewat elu elanud, nüüd õnnetute emade häbist, kes oma lapsi ilmale näidata ei taha, omale äri teinud. Ta on raskejalgseid oma juure mahasaamisele,  pärast lapsi oma hoolitseda -võtnud, muidugi enama ehk -vähema käewalge eest, aga siis peagi nuaga ja nööriga neid teise ilma saatnud. Inimese nimekandja oli nii metslise loomuga, et kohtu ees oina tegu ei salganudgi, waid kõik ilusti ära rääkis, et ta ju mitmes paigas seda ametit pidanud ja rohkesti üle saja noort elu lõpetanud. Eelnimetatud lapse keha lõiganud ta südametäiega  tükkideks ja pildunud koertele, sest et see lapS wisa eluga olnud ja teda suremisega palju waewanud. Ning seda wõis üks naisterahwa teha, kes emaks on loodud! Nii kaua ikka armasta! Zchii kaua ikka armasta, A Kui maapääl elad, liigud sa! Sest tund wõib tulla häkiste. Et haual nutad härdaste. Sa armasta ka sedagi. Kes kurja on teind sinule; Sest tema pärast wõid ehk ka. Kord haua künkal nuttada. Üksainus sõna sinu suust, KuS sees ei ole armastust, Wõib ligimist sult sureta Ka ilma andeksandmatu. Sa seda pärast kahetsed Ja lepimist t'alt igatsed; Siis ruttad tema haua pääl' Ja palud andeksandmist sääl. Ei kuule tema siis su häält. Ei saa sa andeksandmist säält, Waid sõna: „ hilja" tunnistab. Et oma süü sind kurwastab. Nii kaua ikka armasta. Kui maa pääl elad, liigud sa! Sest tund wõib tulla häkiste. Et haual nutad härdaste E. Mik, Mõistatus No 13. Mehel ilustuseks, Naisel hirmutuseks Kui mind Juudi moodi Tagant loed, siis marsi Olen ma üks sõge, Ega salli tõde. —> Seletus tulemas numbris. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa ja Austria keisrite  kokkusaamine on seks korraks jälle selja taga ja Austria keiser oma pealinna tagasi pööranud. Nagu saarnaste sündmuste juures ju hariliseks saanud, püüawad mõned terawninad  säält, kes teab mis wälja haisutada, arutawad mis sääl kõik räägitud ja nõuks -võetud, aga sarnastes juttudes on ikka enam luulet kui tõde. Et aga Saksa ja Austria sõprusest, sõjawägede -vennastusest jne., sääl jälle palju ja suuri sõnu tehtud, pole enam kellegi uudis. Shweitsimaalt. Shweitsis onTes - sina-mässuga ikka weel muret küllalt, sest ehk küll esiotsa rahu jälle jalal ja lepingu-nõukogu kommissär walitsust oma käes peab, kuni asjad korraldatud, on ometi mõlemad erakonnad wana- ja -vabameelne  wastastikku kanges põnewuses ja walwada aga parast aega, millal teise kõrwu kinni karata. Selleks hoitawat hulga wiisi sõjariistu walmis ja ainuke säde wõib waenutulukest sütitajaks saada. Shweitsis on suur tulekahju Rütli küla 300 majaga tuhaks teinud. Parisist. Walitsus on 300,000 franka laenata lubanud nendele inimestele lõunepoolsetes  kubermangudes, kes sääl -veeuputuse  läbi kahju saanud. Wiimased sõnumid säält teatawad, et wee häda küll juba mööda, aga kahjud wäga suured on. Kolera liigub praegu ju mitmes ilmajaus. Senini on haigeks jäänud ja surnud: HiSpanias 3233 inimest, surnud 1647, Türgi-Asia linnades Bilajet Mossulis 6. Juulist 16. Augustini 392, nendest 361 surnud, Bilojet-Diarbekiris 27. Juulist 17. Augustini 248, surnud 172. Mekkas suriwad 28. Juulist 16. Augustini 2727 inimest, Dsheddas 1. kuni 17. Augustini 1183. Indias on suremine wähem olnud. Jaapanis on 2893 haigest 1530 surnud. Kõigist praegu nimetatud kohtadest on ta wähenemas. Sumatra ja Tselebefi saarel, kuhu ta hiljem läinud, on ta wõim suurem. Liig hirmsaks ei lähe ta aga wististe kuskil. Uuemad sõnumid. Pcterburgis, 16. Septembril. K. K. suurwürst  Troonipärija on Wladimir-ordo kolmanda klassi auumärgi saanud. Peterburgis, 16. Septembril. Weneusu kirikuid tahetakse Berlini, Londoni ja Madridi ehitada ja Parist meel teist senise kõrivale. Peterburgis, 16. Septembril. „Grashd." järele saada Tartusse, Riiga, Tallinnasse ja Miitawi Wene näitemajad asutatud ja nendele kroonu abi antud. Partsis, 16. Septembril. Prantsuse rahameeste  ringkondades peetakse Wene rahaministri reisi Kesk-Asias wäga tähtsaks ja oodetakse sellest säälse maa edendusele suurt hoogu. Palju tähtsate Prantsuse käsitöö äride ametnikka asunmd Kesk- Asiasse elama. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäewal, 3V. Septembril. (Lõikuse püha.) Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Vel2- Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. X- 39 Saarlane 1890 WasiutHa toimeiaja! Hartwig Soh, eauü. vee. pv!