armMuscS, aga temal enesel ei ole poega ja tema wennal, Flandem'i Grasii, oa ka ainult üks. Peale selle on Belgia riigi-maschinas mõned tükid wgisemaS ja kui selle kallal alt wapusluma hakatakse, siis wõiks mõni kruum lahti minna. Üht rõõmu sa kinnitust im Kuningakoda Talwekink j 5. (3.) pääwal näinud, kuS Kuninga nimepääwal  Brüssel'! kathedralis pidulik Jumala-teenistus peetud sai. Sozialifllased oliwad seda käradega rikkuda uõuukS roõtnnd, aga rahwaS on kuuingltkkusi töldasi, kus Kuningas ise sees ei olnud, suure auustamisega teretanud. SozialistlaSte tige nõuu on täiekte nurja läinud. Brüssel is, Vrügge's MonS'i sütekaewandpStes ja mujal kipub khvlem uuesle lahti minema. Talwekuu 19. (7.) pääwasi 23. (II.) pääwaui oliwad seal 20 inimest kholeraõfe  ära surnud. IngüBm«-iilt. Paris'i kaudu tulewad sõnumid, et Priuz of Wates'i (Inglismaa thronipärita) termis palju muret teha. Prinzj ligikond tahta seda küll peita, aga põhlust sel jutul ikka olla. Keiserlik Kõrgused Suurwürst  Sergei Aleksandrowilsch jä Suu .vÜrStl-praua Jelissaweta  Feodorowna tuliwad Talwekuu 23. (II.) pääwal Pans'ift Winhsh/iSse, Kuiiingapraua Victoria wõerusele. Ptdu-lauast on ' ka Ministerprästdeut Gladstone abikaasaga,  Waliste asjade Riigisekretär Lord Roseberry, Wenemaa  Saadik abikaasaga ja Lord Kimderley osa wõlnud. Järgmisel pääwäl söitsiwad Kõrged wõerad London'iSse Ametlikult ou kuulutatud, et Inglismaa Walitfus selle wasta seista ci taha, kui Inglis Jdaafrika-seltS tulema aasta Paastukuu 31. (19.) pääwal Ugandast jära läheb. Walitsus saadab senna omalt poolelt ühe kommtssäri küllaliste kaasalastegä sealise kodurahwa keSkist, maad paremini tundma õppima ja waatama, miö seal teha tarwis läheb. -- Kauplemtscd Wenemaaga Pamirll asjus olla korda minemas. Ind! a ' s on Chitral i endise Walitseja  weud, Sheraszul-Khan ühe weikema sseamäega järsku Ch!tral'tsse sealise Walitseja Afzu-Ul Mulk'i ja tema wenna Mnrrsed'i ära tapnud ja walitfuse oMä katte kiskunud. Rahwas on ennast tema alla heitnud. tuletab meele, et Weue ohwitserid juba pttkemat aega Chitral'is tegewad ja seal walwamist tarwis olla: Prnntsusmiuitt. üks ülipahandaw protsess on Parislls lulemaõ, Suessi kanali knulia ehitaja, Graf Ferdinand LessepS'i, tema poja ja Panama-feltfi teiste liigete wasta, kes, kuida kaebtuseS üteldud, kolme wiimase aasta käikus petiste abinSuudega üheks lootuseta ettewstmiseks raha laenanud ja ära pillanud olla, enamtft kõrgete auukandjate  ja kuulsate aealehtede toppimistega. Kohtu alla saada 500 kuuni 600 inimest tulema, nende keskiS mitmed, kes ka nüüd kõrgetes ametites seisawad. Endille Miuis. terprafldent, nüüd SöeaminiSter, Frrycinet olla 200,000 franki saanud, endine MiniSterpräsident, nüüd Parlamentipräsident  Floquet, 300,000 franki j. u. e.. kokku milliomde kaupa. Tunnistajateks on ennast palju pakkunud, nimelt Bouinnger' erakonnast, kelle taltsitamisekö seda raha tarwitatud.  üle-aru ustatawad et ole kõik need tunnistajad küll just mitte, aga kust nii paks suits tõuseb, seal piab ka oma jägu tuld olema. Hale on see lugu iseäranis selle poolest, et wana LeSseps, keS üht tõest suurt aSja, SueSst kanalit, korda saatnud, miö tema isamaale tuhandeid  millionist sisse kannud ja mereteed Jndia'sse ja Jda-Afia'öse poole ja rohkem lühendanud on, nüüd wanail päiwil oma hiilgawat teed kaebtuse-piingil lõpetama piab. LeSseps on 87aastät wana. Tema oli haige ja mitmelt poolelt loodeti, et tema ehk enne protsessi hakatust ära koristatud saab. Nüüd on üks kommission selle asja eeskuulamisekS asutatud, on aga hakatust tulema aasta Näärikuu 10. (selle aasta Jõulukuu 29.) pääwa peale määranud, waheft ehk ka lootuses, et LeSseps enne ära koristatud saab. ühes seisab ka Parissi määratuma raudtorni  ehitaja Eiffel, kes wiimasel aeal Pauama-kauati ehitamist oma kätte wõlnud oli, kaebtuse all. Selle kanali ehitamiseks ou üks uus selts kokku astunud ja Columbia Walitsus on luba-aega töö uueks üleSwõlmiseks ühe aasia pitteudanud. Esimeses Parlamenti tormijooksus Loubet' Ministeriumj wasta, trükiseaduse asjus, on Loubet ootamata  julgust näitanud ja temale ou suure healede-enamusega,  329 healega 228 heale wasta, us sibust kuulutatud. Seal tulewad aga weel Carmaur' jütekaewanduste ja nutnud  teised pahad asjad ette. Kas tema ka neid wälja kannatab, selle üle kuuldakse palju kahtlust. Paapsti ja Prantsusmaa Walitfuse wahel üteldi tuska olema, mis tõeste mitte ime ei oleks. Teiselt poolelt kirjutatakse, Paapst olla ütelnud: Koigeist raskustest hoolimata, mida lepituse waslased ette pauewad, tahta tema Prantsusmaa õnne ja suuruse kallal tegem olla: /Püha tool saab ikka kõiki Prantsusmaa heaks tegema >a Prantsusmaaga olema, Prantsusmaal ja igal poolel mujal." Dyuamiti kurjategija  des Boas Enfants-uulitsas, olla Anarchist Louvet, kes ühe Üleatlanti aurulaewaga ara sõitnud, millest Politsei  aga teada, kuhu see sõidab. Saksamaa kasuksepa-sell Raabe, keS ka tahtluse all seisis, on lahti lastud, ou aga Prantsusmaalt wälja wtidud, sest tema olla ikka wöeramaa AuarcWlaötega sidemes seisnud Dahomey'st on pealinna Ahomey fissewötmine Talwekuu 17. (5 ) pääwal kinnitatud. KunjWß HehanM- M wGestc kaasalaStega tundmata maadesse põgenenud ja tahta ühele maale saada Wllda. uüS Saksamaa ehk ühegi teise Enropa suurriigi kaitsuse all seisab. Majestät Wene KeiSripraua sündimise-pääwal,  Talwekuu 26. (l 4.) pääwal, oli pidulik Jumala-teemsluS Wene Saatekonna-kabelis, millestKeiserlik  Kõrgused Suurwürstid Wladimir ja Sergei Alekfandrowilfch,  Mecklenbucgi Suurherzogi-praua, Herzogipraua von Leuchtenberg, Wene saatekonna liiked ja Wene kolonie  eestseisjad osa wõlstwad. Suurwürsti-praua Maria Pawlowna oli PariSsis haiglane, on aga jälle paranenud. Brestll lahel on Wene sooniuslaew Admiralf ja saab seal wastaStikuseid uhkeid pidust antud, linnas ja laewade peal. Itutiu'st. Uus Parlament on Talwekuu 23. (li.) pääwal Kuninga enese thronikõnega awatud. Kuningas on selles Genua pidust meele tuletanud ja kinnitanud, need aunai,dmised, mida suurem jagu maailma haritud rahwastest temale seal üleS nätlanud, olla üks tunnistus, et Jtalia ikka see olla, mida omale ette wötnud: lepituse ja rahu kõikumata tugi. Osawstmised Genua pidudest näidata ka, et Jtalia kõige teiste riikidega ssbruses seisab. Jtalia Walttfus kanda ühes oma ühenduse-osalistega muret, Europatt kõige tülide eest hoida. Thromköne kuulutab  mitmete uute seaduste etlepanemist Jtalia raha ja teiste seespidiste asjade korraldamiseks. Lõppeks on üteldud: Victor EmanueLil oli kallisüdamega auuahnus, Jlalialastele nende isamaad tagasi anda ja seda soowimtst meie Rooma's täita. Minu auuahnus on, minu nime Jtalia seespidise majapidamise ja waimliku kosumise külge köita. ThronikõNe on elawa waimustusega wasta wõetud. Sisseminemise ja wäljaminemise juureS on Kuningas ja Kuuingapraua määramata hõiskamisega teretatud.  —Pi l g eri te -rougide ? ord Paapsti 50 aastaseks Piiskopi-jubiläumiks on pidukomitee poolest järgmisel  wiisil määratud: Näärikuul tuleb ükS pilgerite-rong Lothringensist, Küünlakuul lirimaa rong ja JngliSiNaa rong, mida wilmast Herzog of Norfolk korraldanud on. Selsamal kun! kogub Päapst Jtalia pilgerid Petri-kirikus oma ümber. Prantsusmaa ja Belgia pilgerid tirlewad Jürikuul ja rändawad Roomast edasi Jerufalem'aSse. Ka Glsasssi pilgerid, kes juba sügisel tulema pidiwad aga kholera pärast tulemata jäiwad, >a üks jagu Spania pilgeritest  on Jürikuul tulla lubanud. Wiimasetd peetakse iseäranis  tähtsaks, sest nemad saada PaapStile suusönaga nõuuks wõetud truuwuse-tunnistust iorratama. Paapst olla soominud, et pilgerid temale mitte kallid asju kingituseks ei too, waid nende hinda puhtas rahas, et tema kauniste tühjendatud kaSsa jälle täidetud saaks. BMUU'st. Kui Kuningapraua-walitseja Talwekuu 23. (li.) pääwal Madridllis aealugulikku näitust waatamaS oli, kargasiwad tema ees wiis kapslet ühe bombi külges lõhki, üks Kindral Kuningapraua-walitseja kaaskonnast sai haawatud. Arwatakse, et fee üks õnnetu juhtumine olnud, mitte üks kurjategu. Portugalist. Selle tommissioni juhataja, Graf Folgasa,  akna all, mis Kuninga ja Kuningapraua wastawötmise  korraldamiseks asutatud on, kargas Talwekuu 19. (7.) pääwal ükS bomb lõhki. See asi on läbikuulamise alla wõetud. Lühike ZngliS-Porlugali söbrustus Näib jälle lagunemas olema. Lissaboni kaupmehed on nõuuks wötnud, omad poed 24 tunniks kinni panna, kui Inglismaa  laewustik Lissaboni sadamasse tuteb, waõtuseks selle ülekohtu peale, mida Inglased Zdaasrika Shire jõel Portugislastele  teinud olla. Inglismaa laewüstik ei tule mitte LissaboniSse. - Wene sõealaewad on Talwekuu 22. (10.) pääwa Lissaboni sadamast Cadiri sadamasse sõitnud. Türgi riigist. Saksamaa uue Saadiku, Wlirst Radolin'i,  auuks andtS Sultan Talwekuu 22. (tv.) pääwal pidu-laua, millest Suurwesir ja Wäliste aõjade Minister Said-Pascha, Sultanikoza auukaudjad, föeawäe ülemad Sultani kaaskonnast ja Saksamaa saatekonua--liiked osa wötjiwad. Sultan on iseäranis lahke Würst Radolinl wasta olnud, temale Zmtiaz-rittretähe kuld» ja hõde-medaljed ja tema abikaasale Schefakat-auutähe annud. Zreelinmuutt. Parlamentipräfidentiks on löalitsusekandidat  Voudouri 117 healega 11 heale wasta walitud. DelyanniS'i erakond on omad healed andmata jätnud Tült-asjast ei räägita Grcekamaal enam palju. Suurriigid et ole Greekamaa tahtmist mitte täitnud  ja ennast selle asja «vahemeheks teinud; Grcekamaal teeb see nukrat meelt ja juba olla nõuu, korralist asjalallitust  jälle üleS wõtta, kui selleks üht tasast teed leiaks. Rumänia's saada arwakud, et kui Greekamaa oma asjallttaja ära kutsuS ja sellega küli algas, fiis pidada Greekamaa ka lepitust otsima, taheta aga pakutud kätt wasta wõtta. Greekamaa Walilsuse palwc peale on Inglismaalt sealise Mtntstri-kogu liige Lowe Greekamaale saadetud, ennast selle Maa raha-aSjadega  tuttawaks tegema ja usun alalise raha-häda wasta otsima. Tema on nüüd leidnud, et sealised sõeawäe-kulud Greekamaa kohta liiga suured on. Nimelt olla seal üleliiga  ülemaid ja alamaid pealikuid, kes riigi kulu peale kaSwatatud ja hiljemini, kui nemad teeniStutzst laWwad, oma perekondadega riigi kulu veale üles pettud Wwad. Geda.,ei wöida Greekamaa walja kannatada ja pealikud Ma WaNeta ei aidata ta ühtigi. Mintsterpräfident TrtkupiS on mõueS tükkis selle wasta rääkinud, wiimaks aga arwanudj Greekamaal ei laSta ennast seesugused asjad M kergest korraldada, nagu teiSleS riikides. Üks kuulutus on ilmunud, mis järel Prinz Ferdinand rühä-laenu Austria Maadebankift Bul. garia raudteede täieldamiseks kinnitab. Laenatud raha saada sealt mitmes järkus wälja antud ja laenu-paberid maksawad läbtstikku 88 protsenti, s. o. Bulgarta tasub saadud 88 franki eest 100 franki tagasi. Rumänia'st. Parlament on Talwekuu 27. (15.) pääwaks kokku kutsutud. Parlamenti endine Bicepräsident  Aleksander Katargi on Rumänia Saadikuks PeterburgsiS  nimetatud. Donau ja Pruthsi sadamatest tui. nud laewade quarantäne-aeg on Sulina's ja Tschatal- Zsmailsis nelja pääwa peale, lühendatud. Kronprinzi laulatamine saaö -tulewa aasja Näärikuu 10.? (selle aaSta Jõulukuu 29.) pääwal'SjgMaringen'is, peigmehe isade schlossis, peetud, Anglikani ja Rooma-Katholiigi kiriku koMbete järel.' Bukarestis wStab Metropolit noort paari Metropolitan.kiriku uksel waSta ja õnnistab neid sealise maakiriku (Greeka-Katholiigi kiriku) nimel. Selles usutunnistuses  saamad Rumänia põhjus-seadust mööda ka nende lapsed kasvatatud. ÄuningäprauaMtsäbethsi irtiölS olla ikka meel nii wilets, et tema Kronpriuzißarrri laulatamisele  tulla ei wõtda. Teiselt poolelt üteldakse, Kuningapraua  tusk selle üle, et tema plaan, Kronprinzile preili Vacarescuß? abikaasaks anda,? snitte läinud, nii suur, et tema ülepea mitte enam Rumänia'sse lagast ei tulla. Preili VacareScu on ka jälle Kuniugapraua juure tagasi kutsutud. ° Äsiaft Lottdonsi'kaudu tukewad TeheraUOst sõnumid, türklased olla Wtärsi, Mjs kongressil Perfia omaks mõistetud sai, ära wõtnzld. ' ' RähMmate aSjäde pärsist Snäkimsi ümberkaudu,  kus Osmasi Digma peale tungib, on EMpkusest senna rohkem söeawäge saadetud. PraNsusmaa-Afrika Erzpliskop Kardinal L avig ert e dn ära futnudj Tema oli see, kellest MM'NoMa-Kckhdliigt' Nrikut^PrantSlnste Republikaga lepitadä, wUjä läks ja keS selleks mõnda teinud on, lnis khristiiku kirikuga siete kokku mahtUda ei taha, nagu Prantslaste kiitlemisei-laulu laulmine  kirikus j. n: e. -u- Pbrtondwo'st; Dahomey'st, tulewad  sõnumid, et Inglased AdjMa j õesttns sihe lollijaäMa asutanud on, mis lepituse järel 'aastast 1389 Prantsusmaa  oma piab olema. Kaupmeeste keskis ott pahandus selle üle snur. ÜhettvtrlvhiltiiKde SdnatiS tahetakse ette panna, et ainult need sisserändajad wasta'piawad wõetud saama, kes omas emakeeles lugedä ja kirjutada oskawad ja kellel 100 dollarit taha kaasas on; kes näese ja lastega tulewad, neil piab meel rohkem raha olema. Ka on nsuu autud, wiieks aastaks flSsorändamist koguni ära keelata, et töölistepääivapalgad nüüdse korra peal peetud faakfiwad. ' Homest e a d Son tõrkujäd töölised Talwekuu 13. (1) pääwa! tuleriistadega nende muSta tööliste (Negrite) peale tunginud, keS sealises Carncgie wäbriktts tööd edasi tegiwab Mustad on wahwufega' waSta pannud- NeNde keskist on aga mitmed raskest haäwatus Nemad on'taganema  ja Politsei on neid kaitsema pidanud. 'Ausktotln'st.' Tutuiia saatel WaM o a' s aar es - t i kku s, on kodurahwa keSkis jälle kord soda lahti läinud,  mis Wiiuakuu 24. (12.) pääibal algas. Peamees Lekato tungis Aoa küla peale ja surmas neli inimest. Wiiuakuu 29. (17.) pääwal läkffwad saadikud Fogatono Pagopago'Sse, rahu üle kaUpa tegeMa, aga Fayasaalafed,  kes ennast Lekato poole heitttud, wstsiwad neid püSsi-kUulidega wasta. Fagatonv sai põlema pistetud ja ksik idahMiue jägu häwitatud. Peamees Lekato läkS selle peale Aunu saarele kindlasse laagresse. Kolm Inglismaa söealaema on senna tukmb. Inglismaa sõealaew  ja Saksamaa kreuzex on Apia lahel ankrus. Pöhja-Amerika' ühendatud-xiikidel on himu Hawaii- ehk Sandwich-faateStikku, >sealise Kuningapraua  palwe oma ,kaitsnsex alla wMa. Juba olla söealaew käSku saanud Honululu'sse jääda, mitte sealt Samoa-saarestikuSse sõita. Omalt maalt. TuMnast. Talwekuu 44. pääwal, kui Majeft ä t Kei s ri p ra u a s ü n di m j se-pÄäWäl, oti pidulik lumata-teenistlls kõikides kirikutes. Päättza a eal õli linn lippudega ehketatud, õhkäl auUtUledega walguStatnd. GwanA-Mh us u tst nn is tstse ko gu duf e Abiksts s a 25 aastaseks juAläÜMikS Wja MM pidukirjas  seisab järgmine a r st ast n e E e st las te ja V ä t« laste st äljal a g u n eiii if est köikis Wene rikkis: kaheksast aastast saadik. kus fet kiri- on