sega wasta wötta lubawad. Graf Zedtwitz saada Keisrit esiteks Saksa keeles ja siis Tschechi keeles teretama. Tfechilased  walmiStawad aga ka midagi muud ette, miS Keisrit wist mitte ülearu ei rõõmusta. Maakondadest, kus suurem hulk rahwast Sakslased on, tahawad Tschechilased oma keskist saatekondade läbi Keisrit paluda laSta, et tema seal rohkem Tschechi-keeliseid koolisi asutada laseks, millega nemad Saksa-keelt lämmatada soowiwad. Mihklikuu 6. (Leikusekuu 25.) pääwal tahtfiwad Tschechilased  Prag'is suure kõlaga selle pääwa 100 aastast mälestust pidada, kus Keiser Leopold 11. seal kui wiimane Böhmi Kuningas kroonitud sai ja sellega uueSte oma pärimist üles näidata, et AuStria Keiser ennast iseäranis Böhmi Kuningas piab kroonida laskma. TheatreS pidiwad  Mozartt oper ja Wene oper ,Eugen Onegin"  mängitud saama, niisamati ka Wene ja Prantsuse rahwalaulud. Politsei keelas seda kõiki aga ära. Need, kes hiljuti Saksa näitemängijaid Pragls nugadega haawasiwad, on leitud, on tunnistanud ja kohtu alla antud; need on üks kellner, ükS puusepa-sell ja üks poesell.  Agrami näitusele tuliwad peale 1000 Slowenlast ja palzu Kroallafi Jstriast ja ranna-maadelt. Kõik need on Slawlaste poolt suure waimustusega wasta wöetud ja nendega wennastuse-pidusi peetud. Sleyermarksts on Mihklikuu 6. (Leikusekuu 25.) pääwal kange köuemüristamiue  raskete wihmasadudega olnud, miS wäga palju kahju tegs; niisamati ka mitmes paikas Ungrumaal. Ungrumaal läks tammi rikkumise läbi üks raudtee-rong roopatest. Üks teenija sai surmatud, ükS sai raskest, wiiS kergemast wigastatud. Weitzi laada-alewikkus oli Weitzi jõe tõusmise läbi uputus. Mitmed inimesed on ära uppunud  ja suurt kahju on tehtud. Krakau's läksiwad moorimehed  Mihklikuu 3. (Leikusekuu 22.) pääwal tõrkuma. Politsei poolest faiwad Juudi sugust woortmehed nende asemele kutsutud, keda aga teised löhkustwad ja ära ajasiwad.  Mitmed käratsejad saiwad kinni wöetud. Daanimaalt. Zänese-jahile Hveent saarel, kuhu Rootsi Kuningas kutsunud, oliwad Mihklikuu 6. (Leikusekuu 24.) pääwal tulnud: Majestät Wene Keiser, Keiserlik KörguS Suurwürst Auujärjepärija, Daani ja Greekamaa Kuningad,  Daani Kronprinz, Prinz Georg of Wales, Daani Prinzid Khristian ja Karl, ja Glücksburgi Prinzid Wilhelm  ja Johann. Kell 12 aeal oli homiku-laud ja selle peale algas jaht. Lastud saiwad 130 jänest. Kell 5 aeal oli löune-laud Rootfi Kuninga sõidulaewa peal. Palju kirjutatakse suurtest pidudest. Wene Keisri sõidulaewa peal, Fredensborg'iS ja Greekamaa Kuninga Smidstrupgard'i mõisas. Nimelt on Daani Kuningapraua sündimise-pääwal, Mihklikuu 7. (Leikusekuu 26.) pääwal, Daani laewustik, Wene laewustik,  Inglismaa sõidulaew ja Prantsusmaa sõealaew „Chateau Regnault" Kopenhageni lahel wäga uhkest walgustatud olnud. Määramata rahwahulgad oliwad  kaldal waatamaS. Uhke homiku-laud 200 osawõtjale,  harjunud terwise-wäljahüüdmiStega oli Mihklikuu 11. (Leikusekuu 30.) pääwal .Poljarnaja Swesda" peal. Sealt sõitsiwad Kõrged herraskonnad Fredensborg'isse, kus öhtal lõune-laud peetud sai. Belgia'fi. Mechelnis sai Mihklikuu 8. (Leikusekuu 27.) pääwal Katholiiklaste-kongress 2000 osawõtjaga algatud. Saal oli Paapsti, Belgia ja Kongo-riigi lippudega,  Paapsti ja Belgia Kuningapraua-rinnakujudega uhkest kaunistatud. Esimest kõnet pidaS Mechelni Erz. piiskop Kardinal Gasseur ja kinnitas, selle kongressi otstarbe  ja tähtsuS olla niisamati kui endistel: kõikide Katholiiklaste  ühendamine ühises armastuses PaapSti ja kiriku wasta, auustamiseS ja allaheitmises PaapSti waSta ja hoolekandmises kannatajate seltskondade (tööliste) eest. Oma kõne lõpetusel ütles Kardinal-Erzpiiskop: ,Katholiiklased!  Meie tahame Paapsti aidata, et tema oma wabadust tagasi saab. Pandagu tähele: Selles asjas on Katholiiklaste usaldus kõikumata, sest Paapsti wabadus on kiriku auu." Präsidentiks sai Riigiminister lacobs nimetatud, kes omas kõnes seda ,suurt wõitlejat" (Wiudthorst'i)  meele tuletaS, kes pärast wiimast Katholiiklastekongressi  Mecheln'is aaStal 1870, ära surnud on. Windthorsi't  nime nimetamise juureS tõusiwad kõik üles. KaS Rooma-Kalholtiklased tõeöte arwawad, et nemad Paapstile tema ilmalikku riiki tagasi saata suudawad. sellest et ole õiete aru saada. Nende kongressid on aga stlmanähtawalt omast kohast üks kartus 3talia ühendatud Kuningriigile ja sedawiifi ka Kolmriigt-ühendusele. Belgia'st tahetakse üht uurijate-rongi Tsad-järwele Kesk- Afrika's saata, mis Prantslastel hiljuti nurja läkS. Seal üteldakse, et need Europlased, keS kõige enne Tsad-järwele  jöuawad, seal selle Afrika edaspidise paradisi peremeesteks  saawad. Mihklikuu 4. (Leikusekuu 23.) pääwal  läks hirmuõ maru üle Brüsseli linna ja ümberkaudse maa. Telefon Brüsseli ja Paris't wahel on lõhutud. Kõne-wihm on põldudele määramata suurt kahju teinud. Inglismaalt. Inglismaa lehed, kes suurema lahkusega  Wene-Prantfuse söbrustusest kirjutafiwad, kui ette arwata oli, on nüüd, kuS seal Wene-Türgi kaupa Dardanellide  asjuS selle sõbruse Inglastele nii kibedaks efime- seks wiljaks peetakse, nagu unest ärkanud, hakkawad nähtufi  witmaSte kakskümmend aastate käikuS arutama sa Prantslast noomima. , Standard * kirjutab Saksamaal hiljuti peetud rääkides: »Kust tuleb see imelik ssbruse-kõitmine Prantsusmaa ja Wenemaa wahel? Selle otstarbe wõib ju ainult sõda olla. Kelle wasta on seda köidetud? KeS on Wenemaa peale kippunud? keS Prantsusmaa peale? Prantsusmaa ja Wenemaa on ju ometigi suured ja wägewad ja mõjuwad küll. Mõlemad ei ole aga siiski rahul. On see õpetus, mida Prantsusmaale  20 aaSta eest anti, asjata olnud? Kui Prantsusmaa  ennast sel aeal mitte omast auuahnusest ei oleks wedada lasknud, kui palju werewalamist, kui palju walmiStamist  sõea waSta oleks sellest aeast saadik tulemata jääda wöinud? See oleks meie meele järel, kui meie kahtlus asjata oleks. Kõik näid aga selle peale tähendama,  et Prantsusmaa! jälle üks diplomatika-tegewuS käsil on, mis rahwaSte kokkuleppimisele mitte head tegema ei saa. Kahtluse ja segaduste põhjus on see kartus, et Prantsuse Republika waimustuses Wene sõbruse üle liiga kaugele minna ja omas püüdmises, ssbrade ees ennast armsaks teha, politika-kawaluste (Intrigue) tööriistaks saada wöiks. See piaks Prantslastele üks alandaw tundmus  olema, kui nemad liiga hilja aru saawad, et nemad ainult Zastanieid tulest wälja toonud on. Tänine on Prantsusmaa nüüdsel Walitsusel palju õnne olnud. Loodame,  et see WalitsuS ennast nende komistuse-köite eest hoiab, mis teist KeiSriiki langema sa Prantsuse rahwale nii rasket nuhtlust peale paniwad." Silmanähtawalt kardetakse Inglismaal, kuida ka juba mõnelt poolelt kirjutatud  on, Sultan olla Wenemaa pärimistele ainult selleks järel annud, et tuetust leiaks, Inglast Egyplusest wälja toimetada. Himu sealt taganeda neil ei ole, waid seal tähendatakse juba, et tarwiS olla, senna weel rohkem söeawäge saata. Muud nemad seal ei tahta, km Egyptus't  Sultani omaks hoida, majapidamist korralda ja üht head, tugewat ja odawat Walitsuft üleS pidada. Fellahd (talupojad) kelle koormat nemad seal kergitanud, saada jälle selle koorma alla langema, kui nemad sealt lahkukfiwad.  Inglismaal räägitakse ka, Wenemaa olla nii palju Suesfi-kanali aktsiaid ostnud, et selle kanali seltsi juhtimist oma kätte saada ja kohalisel aeal wõimufl selle üle Prantslaste kätte toimetada wõib. Seda kardawad Inglased wäga, sest sealt läheb nende tee India'sse. Newcastle'S piawad tööliste-ühendused kongressi. Käredamate  pärimised, tõöpääwa kõikis maailmas kaheksa tunni peale määrata, ei ole mitte waSta wõetud. Ööse! wasta Mihklikuu ,l. (Leikusekuu 2(>.) pääwa möllas marutuul  Inglismaa Kanali-randas ja läks homiku-tundidel kõige kangemaks. Pea järgeS sadas ptlwekatkemise wiisil wihma. Laened paiskasiwad palju posti-pakkist, mis Calais'se ja Ostende'sse pidiwad wtidud saama, sadama-sillalt mereSse. Kanalist läbi sõita oli wäga raske. Laewad ei peasnud maale ja saiwad rehwitud purjedega edasi ja tagasi wintsutatud.  Selsamal pääwal oli Löune-Ing!ismaal kange maru, mis põldude peal suurt kahju tegi. Hulk majast sai wee-wooludest wigastatud. Umbes õli paati on kadunud  ja mitmed laewad hukka läinud. Prantsusmaalt. Suured sügisesed manöwrid keStafiwad  Prantsusmaal ikka weel edasi ja pidudel saiwad Söeaminister Freycinet, Kindralid, teised pealikud ja meeStekonnad omadest ja wõerastcst wäga kiidetud. Ka Serbia noor Kuningas on manöwrite juures olnud. Minister Freycinet on ühes köneS ütelnud: ,Keegi ei ole kahtlane selle üle, et meie tugewad oleme, meie saame ka näitama, et meie mõistlikud oleme ja uudes seisukorda? rahu, aun ja õiget mõetu üles pidada oSkame, miS meie ülemale-tõusmist raskeil päiwil ette «valmistama saawad." Kuida näha, ei ole ka selles lauseS tasasest ähwardamisest täitsa puudust. Prantsusmaa endine Präfident Grevy on Mihklikuu 9. (Leikusekuu 28.) pääwal ära surnud, kui neli pääwa kopsu-põletufes haige oli olnud. Tema oU ligi 89 aastat wana, on 9 aaStat Präsident olnud ja selles ametis esiteks palju kiitust, wiimaks palju tagakiusamist  teinud. Nüüd oliwad tuhinad tema waSta lahkunud  ja tema piab riigi kulu peale iseäralise auuga maha maetud saama. Prantsuse laewa peal tukiwad  Mihklikuu 4. (Leikusekuu 23.) pääwal 37 Wene Juuti Marseille'sse, keda Syria sadamates kusagil maale lastud ei ole. Nizza's saab Italialaste ja PrantSkaSte poolt Garibaldi mälestuse-sammas katte alt wõetud, mis ühes ka rahwuSlikku sõbrust Ztaliaiaste ja PrantSlaSte wahel tähendama piab, kui Prantslased ka seda linna, kuS Garibaldi sündinud, omale wstsiwad, aitamise eest AuStria wasta. Italialased auustawad Garibaldi'! kui oma riigi ühendajat, Prantslased kui «vaimustatud osawötjat  «viimasest sõeast Sakslaste waSta. MälestusesammaS  piab Mihklikuu 20. (8.) pääwal katte alt wõetud  saama, selle kuu-pääwa mälestuseks, kus 2t aasta eest Rooma linn sisse wõetud ja sellega Paapsti ilmalik walitsus lõpetatud sai. Palju rõõmu ei «või see PaapStile  ega Paapstlastele teha Mihklikuu 3. (Leikusekuu 22.) pääwal läks nii paks kõue-pilwe üle PariSsi linna, et kohe pärast lõunat pimedus «valitses. Wihma on mää- ramata palju maha woolanud ja mitmes paikas on Mk sisse löönud. Mihklikuu t. jbeikusekuu 20.j pääwal on Prantsusmaal kolm raudtee-rongi roopa test karganud. Kaks inimest saiwad surmatud, palju teist wigastatub. Jtaliast. Paapstlaste lehed on jälle arutama hakkanud,  et Paapft ehk ometigi Roomast ära läheb. Kõik riigid, ka need, kus Rooma-katholiigi kirik ei walitse, saada rõõmsad olema, kui Paapsti oma juures Üles wõtta wõikfiwad.  Ainult fiiõ wõida Paapst jäädawalt Rooma'? elama jääda, kui lepitu? tema ja Ztalia riigi wahel tuleb. Kuida see aga tulema piab, seda ei seleta need lehed mitte. Italia lehed kirjutawad rõõmuga ja usaldusega  Keisrite kokkutulemist Schwarzenau's. Kolmriigiühendus  olla kõikumata ja rahu ülespidamiseks wägew küll. Monza's on Kuningas ja Mimsterprästdent igal pääwal sõnumid Schwarzenau'st saanud. Jtalia's ei pia sel sügisel raha kokkuhoidmise pärast mitte manõwreid peetud saama. Rumänta Kuningas tuli Mihklikuu 5. sLeikusekuu 24.j salanime all Venedig'iSse, haiget Kuningaprauat  waatama, pidi mõneks pääwaks senna jääma ja pärast pidi haige Kuningapraua talwekS Salerno'Sse minema. Mihklikuu 9. sLeikusekuu 28.j pääwal sai SozialistlaSte-juhataja Cesena's ühe awaliku platsi peal rewolwri-kuuliga maha lastud. Kõik seisused, seltskonnad ja erakonnad msiSkawad seda tegu hukka. Roomas, Mailand'iS ja mõne? teises paikas on jälle tülid tööliste ja töö-andjate wahel, mis aga sel korral mitte wäga kurjad olema ei näita. Marude üle kirjutatakse Triestllst Mihklikuu 2. jöeltusekuu 21.j pääwal: ,Sõnumid marukahlude  üle kõlkis Pealt.ltalia S näitawad koledat laas. tamise-piltl. Enamist kõikides maakondades on wiina-saak häwllalud; Vuneronla ümberkaudu on tundide-kauguiel kõik mls kaSwls nagu maha niidetud. Tuhanded linnud on rahest surnuks löödud. Sarinco's on üks tükk mäest maha langenud ja Bürgermeister! maja seitsme inimesega oma alla matnud. Vendigsist selsamal pääwal: ,ÜkS beile üle meie linna läinud maru tegi hirmus suurt kahju. Palju awalikkuft ja era.majast sai wigaStatud ja kõik aknad puruks peksetud. Rahe löi wakshalli klaaS-katuse puruks; kõik uulilfa-latornid on lõhutud ja peale 1000 katust wigastatud. Ka on see maru kangest möllanud. Kölgeist kahjudest hoolimata ei olla aga häda karta. Wilja läheb seal rahwa toitmiseks  52 millioni hektolitrit tarwiõ. Senni oliwad 49 kreisist sõnumid tulnud ja nendes oliwad 45 millioni hektolitrel  saadud; 20 kreisist oliwad sõnumid weel tulemata. Spaniast. Söeakohtu poolest on need kes Barcelonas  mässamist tegiwad, surmanuhtluse alla mõistetud. Arwati, et Kuningapraua-walitseja seda otsust nutte ei kinnita. Caceres'iS on influenza kangest lahti läinud. Mihklikuu 8. jLeikusekuu 27.j pääwal suruvad kaheksa inimest. Linnas ja ümberkaudu oliwad tuhanded influenzas  haiged. Mihklikuu 4. jLeikusekuu 23 j pääwal jookfiwad Medina-Eampo raudteel kaks rongi kokku. Wigastatud  saiwad 48 inimest, surma ei ole keegi saanud. Pgrtugalllst. üks Kuninglik käsk on wilja fissewedadamist  köitis Portugalis ära keelanud. See käsk on sellega põhjustatud, et wöeramaa wilja fisfewedamine omamaa põllutööle kahju teeb. Kuningapraua Pia on influenzaS  haige. Kuningas on käSku annnd, et üks kommisston  köikist nunne-kloostreid ja tütarlaSte-koolifi Portugalis  läbi waatama piab. Türgi riigist. Konstantinopelist kirjutatakse, et wtst rööwltle siginemine Türgi riitiS Ministrite-wahetuse möjuwam  pöhiuS on olnud, sest Sultanil olla wäga paha meel, et ükski nõu selle wasta tänine aitanud ei ole. Et wäljaSpidisel politikal sellega suuremat .tegemist ei ole, seda arutakse sellest, et Wäliste asjade Minister, Merewäe-minister,  Kohtute-miniSter ja Raha-minister ametisse jäänud on, kuna peale Suur-Wesiri kõik teised kuuS Ministrid  ametist lahti lastud saiwad. Arwatakse ka> et see Ministerium kauaks ametisse ei jää, waid pea ühele tugewamale  aset andma piab. Djevad Pascha asemele on Eyub Pascha Kreeta saare Kubernöriks nimetatud. Wene-Türgi kauba kohta Dardanellide aSjus on Ztalia Saadikule KonstantlnopeliS ette kirjutatud, selles asjas sedasama teha, mida Inglismaa Saadik teeb, kes aga ka ei teada, mida tegema piab. See all on ülepea nii järsku ja ootamata tulnud, et need riigid, keS omale sellest kahju tulema kardawad, ennast efitekS nagu uimaStusest imbutama  ptawad. Wene lehed kinnitawad peale selle, sellel kaubal ei olla nii suurt tähtsust, kui Inglismaa lehed käralfewad, ainult kreuzerid olla luba saanud wabalt läbi sõita ja need olla ka enne sõitnud, kui ka mõne külitawa takistusega. Partsi lepituses olla ka Sultani hooleks antud, läbisöitmist lubada ehk keelata, ja teistel ei olla sellega tegemist. Et aga Berlinll kongressi! Bulgaria asjad Wcnemaa kahjuks muudetud saiwad, siis et olla Wenemaal tarwiS Pari S'i protokollist suuremat lugu pidada. Ikka on sellest aga näha, et Inglismaa wöimuS Konstantin opelllS kahanenud ja Wenemaa ja Prantsusmaa wötmus kaSwanud on. Juutide fiSferändamisest Palästina'Sse  ja nimelt Jerufalema'Sfe kirjutab sealise IngltS Khnstus-kiriku õpetaja A. Hastmgo-Kelk: ,MtS Juutide