daulaStesi lahutanud on) waimM juhataja, M n s ch t e G i t A, keS suures aNnstusxtz mhwa juures seisis, on ?a ära surnud. Kui Kindral Kmopatkin . kuulda sai, laskis tema selle sume pidu ja jahi ära ütelda, mida Wene ülekorralisele Saatekonnale anda taheti. See tähelepanemine  on Pepstalasi nenda liigutanud, et waimulik ametkonna eestseisjad Zeda tänama tuliwad. Ma-Äsio/st. Kuida juba enne. tähendatud, ou Mcekuningas  Li-Hu n g- Ts ch au g oma kollase jaki ja kõik omad teised kõrged KUU-- ,a armutähed, ammimed j. n. e., tagasi saanud ja ou China pakwnMxgaj lepituseks PekingMse saadetud. Seal on China Keiser teda junn auuga ja lahkusega wsSta wõtnud. kelle jutul tema. sõnumite  järel Küünlakuu 87. (15.) pääwast, juba kolm kord olnud olnud oli. Tema ou lepitamist oma peale Võtnud ja wõeramaa Saadikud on teda selles kinnitanud. Kas see temal aga korda läheb, see on wäga küsikaw. Inglased  lMsutawad, salgamata wihawaenn-tu!d. Nemad kardama  d kahju .saama, .kui Zapaylasie wägemus suures Maailma-mersS kaswab.. Juba muiatakse IngliSmaa?, si asumaad Uustralia, ennast'ligemalt TMa-maü külge köitma ja omast aastasest 30 miNom nael Mlingi (188,592.000 kuld-rublü) suurest sissetulemisest 8 mMom nael kuld-rubla) ema-maa wägewuse tuetusekS andma Fiaks, kuna. sealt nüüd selle pea ühtigi ei auta. Mitmelt poolelt arwatakse koguni, Li- Hung-Tschang olla: ainult selleks saadetud, et WM süüd tenia peale laduda wõiks, kui lepitus korda ei lähe. Wõitemised ChinlMe ja JapaulaZte Wchkl kestasilvüd senui China randas, Mandschu.rei'S ja Korsa's ikka edasi ja esimesed ou ena mi st ikka lõhkuda saanud. Wei-hai-mei ümbertkaudu, mis nüüd kõige sealise China laeWuSiikuga lkieSte Jäpanlaste kaes ou. on nemad oma sõeüwZge kaugemale  ', Korea's tsllitab'jZaMni Gras Jnouye pea piiramata - wvimusega. - Admiral Tin g ' i ja Kapitänide Liu, Uwangsi ja Naugü-sumukehad, kes ise oma elule otsa tegiwad kui Wei-hai-wei fadama-linn Zapanlaste  kätte lauges, ou China aurnlaewa . Kaughi ' peal, mida China selleks' JapaNlastele laenas. TifiMe lapanW toodud ja seal pidulikult wasta mõetud. China Ketser on Gchang-Tnngi Maawalitsejale käsku ammd, kõiki neid hukata lasta, kes Wei-hai-wesft põgenenud on. Taotai Kuna ja Kindral Ze-hoi-kao ou Port Arthuri langemise parast ZapanlaSte kätte smmK-mchlluse alla mõistetud, saawad sügiseni mängis peetud ja siis hukatud, nagu maarahwas mujal oma lammaid sügisel tapab. Mererööwlid Formosa saarel, kelle eest wõsrad kaupmehed juba põgenesiwad, on ära wõidetnd ja nende 25 peameest hukatud. Inglismaa laewad, mis senna walwama saadetud  oltwad, on tagasi kutsutud, sest juba enne nende tulemist  oli China sõeawägi mereröõmlitest jagu sZauud. Pekmgsis ja mujal olla wäga kardetam sala-Uitmzüne nüüdse dynastie (Keisri-sugukonna) wasta, kes algusUäriselt  mitte Chinlased ei ale, maid Mandschuralased. Mõnelt poolelt arwatakse, Li-Hung-Tschang olla selle liikumise sala-ärataja ja juhataja, sest et tema kollase ja?! ja teiste auutähtede ja Kuunimede arawõtmiss üle ennast wäga pahandanud olla. Kokkumandujad tahta üht jTaiswere- Chinlast, wahest ehk koguni Li-Hung-Tschang'i ennast, kes seda Ftt,,KeiSri. peale -oska. Saksamaa Ma-or ann 'e e kes' kõrge' palgaga, ' kõrge ammimega ja kõrgete auutähtevega EhjM sõeawZge körraldamas oli. on seda kiustlemiste ja tema keele pandud takistuste pärast maha jätnud. -- Zapani Parlament lubab ikka peale toili summast, mis söea-kulukS päritud saawad. Nüüd Hn jälle 100 pnilltoui yeni (129 millioni kuld rubla) lubatud-tanine'kokku  250 Mllioni yeni millioni kuldrubla.)  Zapani ohwitserid, kes omaks harjutamiseks Prenssi rügementides teemsiwäd, on kodumaale tagasi läinud, Zapani  söealpäe tegudest ja, auust osa ivStma. Zapani studMd,  BdaWerlinsts' palju on, on neid hiilgama piduga, iluga, uhkusega ja Mnistafega teele saatnud, ja on kinnitanud,  et nemad esiteks meel senna jääda, sest mitte ainult sõeawägi ei olla isamaa auu ja tugewuss kosutajaks ja kinnitajW kutsutud, waid ka teaduslik ja elukombeUk harlbüöHMda nemad oMa! aeal whkest isamsale tuna ZapMased hõiskawad; tahswad nemad selle söea mälestuseks üht ehitada, Chinlased mässiwademmst ikka rohkem nukruse sisse ja mviStawad neid õnnetumaid lurma-nuhLlusd"alla/ kes Japani  söeawäe mõaural? wõidelda ei suutnud. Nüüd pidada ?a kõik Hea ja riigi teisteks kuludeks wälja antud summad sõea aeal karmi läbiwaatamtse'alla  pandud saama. Wist saab selle järges ka ?werd.-jooksma. . MypMestU Zuglüsed on jälle üht suurt eesõigust omale wõtnüd jä wasne Khediwe Abbas Pafcha >on seda' Mnätäma pidanud. Kairos sai Küülakuu 22. (il).) pääwal Ättinistrtte-konselUs, Khediwe enese juhatus-.-! Nönukg. MõMb, Kairo'S üht iseäralisi kohut nende protsesside  lubamiseks 'ja' töpüpärilifetS otsustamiseks asutada, mis nende Egyptlaske waZta pestud saawad, kes Inglis' maa ohwitserisi, teisi sõeamchi ehk Inglasi Ülepea, paha», danud, neid telttanud ehk neile kurja teinud on. Kohtuliigeeks  sn neili Inglast za ainult M Egyptlane määratud.  -- KtzediVs on ka, wist wasia oma tahtmist. Zuglismaa sõeawäe ma mö w r itxl olnud. Bachrittrete  suurristiga kaelas, mida Inglismaa KmmMpmua temale rnõne ara eest andis, tema wõimuse kitsendamiss tasumiseks. Alama rshwa Wihawaen Emsplasie wasta olla nimelt Aleksandrias wäga suur. Peale selle on suured  Bedumlasts- M-Maste-j salgud ennast selle linna ümberkaudu kogunud. Tahtest ilmuda, mis werewalamisi aastal  l 382 meele tuletawad. Inglismaa lehed kinintawad, rahu ei olla Egyptns'eS kuidagi rikutud ega rikkumist ka karta. Ka Ministeriumi kõikumisest on kirjutatud, aga Ministrite - wahMst ei olla oodata. PmntsusMaa Kindralkonsul KmrM, Cogordau, on Khediwsga KüZnla-- kun 23. jzgl pamval aSjads üle pitkal jutu! olnud. MessimaP. Aganm Tafari, üks Ztalialaste sõber, on Tigrilast Adigrati juures raskest löönud. Ras NKangascha!  olla waewalt ZOW meest korjata wöimalik. AbeZfinia  Kuningas Menelik on Näärikuu 24. jsjLl pääwa!, kui Balamo wälja ja palju orjast rööwinud oli, Schoasse tagasi läinud. Prantslane Clochette on Wsnelikü jutul olnud ja temale kingu-st w-jnuõ. Kassaia's oli täieline  rahu. Laane-Äsrika'st. BwsS-jSe ääres sGuinea'sj on Jngismaa  mere-sseawäi- ja sealise kodurohwa wahel Küünlakuu 22. ja 23. sl 9. ja li.j paamal merine kokkupõrkamine olnud. Lieutenant Taylor soomuslaewa Saint George õ pealt ja 2 meest on surmatud, Z meest haawatud. Inglased  on kodmahwale selles wMlemises palju kahju teizzud, hulga weikeid sõealaewu häwitannd ja waStapanijate pealinna  skülas Nimbi, kust wustapanemine walja läinud, maha põletanud. KretoriaP sTranswaali -- Hollandlaste  talupiigi tetegraftciti Küünlakau 26. sl 4. j pääwal, ek Swazilaste Kuningas sõeapiisfisi ja piWmoona ostnud ja koopaid kindlustanud on.; ksdurahwal olla kindel nõun TranAwaali wasta sõda peale hakuta. TranSwaali asjatallitaju Swazimaal, Kregh, kinnitab, et see tõsi ei olla. MmckkoP. Mässajad fnguarud su MarrakascheVse peale tunginud ja seal rööwinud. Nende ja koburahwa wahel on merised wõitiemised olnud, kus mitmed mehed langenud. Juutide linnajagu puudutamata jäänud. Üks Inglismaa fregatte on Gibraltar iSse tulnud. Ä.ra!,ia'st- KalluttaP telegraferi Küüulakuu 24. jiZ.j zMwal: Üks Bomdasift tulnud laew tõi sõnumit Maskatst  nssewelmisesi mässajate Bedumlaste läbi. Sultan oli paleest põgenenud, pidas aga kaht kantsi kinni ja wõitis  ühe jäu linna tagasi. Mässamine on rahwa nukrast meelest Sultani wasla tulnud. Äsghamsta»i'st. Emir Aödurrahmann-Khani termis olla nii palju paranenud, e! tema Inglismaale minna nõnuks wõtnud olla. Mchiko'st. Küünlakuu 26. slü.Z pääwsl kargas Temalta juures üks rong Tagamere-raudtsel roopatesi, mis piigeritega Mehiko'sse sõitis. 104 inimest saiwad surmatud, 35 wigasialud. LönuL-ÄWerikasti. Küünlakuu 37. (15.) päctwaiü jäiwad Rosariws 17 inimest kholevasse haigeks, nendest suriwad 9 ära. Santa Fe's jäiwad 9 inimest haigeks ja 5 suriwad ära. Hawaii saarestikust. Kunlngapraua 8 ili »ok a . lani on 5 aastaks wangi ja SVVV dollarit (6450 kuld-rubla) maksma mõistetud. Ovmlt maalt Talliuua'st. ,Walitsuse kuulutust Mööda on Eestimaa Kubemör, ÄLirkl. Staaisrath Scal o» , Küünlakuu 22. päawn! M ajestät K eisri jutule wõe° tud olnud, ühes temaga oli ka Weuemaa Saadik Mehiko's  KmnAertzerm Barou Ros e n. Eestimaa Ritterschafthüuplmmm Otto Barou Vudberg sõitis wiiMüftl üädmil amsti-tallitustes Peterbmglsse. KomWisftou a n d e L e >wä l z a j äg a m ilek S peal surma saanud meremeeste järel Muud omaksetele, on oma tallitust Küünlakuu 9. pääwal Kõigekõrgema  kasu järel tspetaund ja kirjad Merewäe-peastabi kätteantud. Kubermaugu Zeituug" kuulutab, et nende esimesest järgust m a a k « i k fe - m exS! e harjutus,  kes aastal i 892 selle kirja üles pandud saiwad ja selleks aastaks harjutusele määratud oliwad, Kõigekõrgema käsu peale sel aastal mitte sisse kutsutud ei saa. -.- Küünlakuu 26. pääwal pärast lõunat on Sur rnpi taga üht kahemgStiga aur u laewa nähtud, mis joont Tallinna poole wolnud. Naissaarest lääne pool on selsamal pZäwal lahtist Vett nähtud. KiiünlMm 18. paawal olla Tallinnas, xVootuse"- seltsi aidas, juba must ° räästsid nähtud, kai ilmad ?a külmad oliwad. - - Kas. ei pia ptaks selle seltsi nimi mitte nägija silma natuke liiga temwats teinud olema? . Küünlakuu. 22. päqNK Shtal suri Tallinna-kluve majapidaD Pskr B l a b t zärsw südame-rabandusesfe ära. .Muali. j,K lsw sri -stimmi j a t e K/ kes hiljuti Wao maldas smÄ? hobuse ja wankre petnud oliwad, on üks lurjewsiS kinni Wõetud, kuhu Rakwere KreiSpolitsei- Aems abiline Vrsndt «id sistMÄ läinud ott. Ka hobune  js WMker oa.' letwd,. mida nemad Näärikuu 17. Pääwül linnas ühele imMkõplejals 110 rubla sest Müüud vlttvad. KM ags nenõe petetud endine MemeeS midagi tchimist saab, ses M küsttaw, sest.Wao WallatphuS on,Kawert-stimmijatele" tnnuiStuse annad, et mKüd hodnse js wankre mmss kaMgs sstmd olla. Uue ostja käest ei wsi tasumist päritud saada, sest tema on MaldnssZ RMktMu tÄNZÜstnse ymk ostnud ja „?!aw«i.'isilmm-jat?-'  sl ole wist tasiWiftkS ühtigi anda. - '.vere Teadaandja" sõnumite järel on Rakwere linna ligida!  ük? jultunud nurjata kuTjüiegu tehtud. Lepna Mõisa jlooMatsidß-tallitKjaL oli wiimase aasta lõpul ühe sulase teenistusest lahti lasknud. See on »kätte,tssmnise" peale mõtelnud, nagu Prantsuse Isamaaligalased  DmmsiedK, madame M« ja teised, ja on esimest  selle oma tuju täitmissw kõige sündsamaks  Mmmd. ühe , sõbragaon tMg esiteks linnas omale tMMiiikkn »w.umustuste vähe purjutanud ja siis on MSlenmb läheda Lepna mõisa juure läinud, kunskümmeud-aastase futterNeistri peale wAkitssmg. Kui see lauta astus, siis on lahtilastud sulase sõber tema järel läinud, põlesa latorm ümher. lükksnnd ja aimamata rsugsls mitmed tugeWad hoobid selja takka waZca pead annus. FuttmMiNsr sn psgeneds katsunud, on aga endisest sulasest uksel mahg sirutatud, kes rauta seal apsatttegü  wuSm pead tagunud js tema keha lugemata nus- Metega lõhkunud, ühe uua--töMNSUisega on õnnetuma käettoonrd läbi leigawh. Appi-hüÄdAiss peale on üks mõru? senna ruttümd, kelle eest kurjategijad ära , jookstwad,  aga INIL.-Z!;'. ijxiNÄst ssma! kiuni wõetud saiwad. Õuustuma terivise-lWu oli wäga kardstaw. Kurjategijatele,  kes oma kmjülegu kaua aega selgel meelel ette wal- Mistauud, sooritakse neNd?- kurja sZdsms ja teu kohalist nuhtlust. Petri kihelkonna psStimche saanist on, kui tema ühte poodi astunud oli, iirja-kott kõige kirjadega ja pakkidega ära Varastatud. MiAastz Zeskis on ka ükS 25 rublaga ülsS antud pakk Petri kiriknõpstsja adreSst peale olnud. Kirnu karjaMSifs rehi Zärwamaa! sn Näärikuu 17. PäKMal maha Mmud. Sisse on peksu-maschwad, mitMd teised põllutöö-maschimd, 45 koormat obre ja 175 koormat õlgi, kokku 1330 rubla wäärt, jäänud. Kusi tatt mhii Zäisnd, see ott teadmata. Risti kHelkMdss on Eesti PostiNche" sMumite järel diphth eritis ja scharlach laste keSM laiali langunenud. PAHapääwadel slla järgeS nelja kuum wiie lapse snmuZchad WAtta. JKagu Ni kihelkondaZ, Rahu Mss Küti waldüS, Wirnmaal, on sellesama lehe sõnumite järel iiZS haigus lahti' läinud,  millesse lühikess aeaga AitMsd mehsh surnud sn ja mitmed teised weel haiged m«S sliVsd. Arstide tunnistusi  mööda olla see haigus Wge-HM-m. Kogudusewalilsud  on surnute ja hsigeie Üle Kreispotttssile aruannet saatnud. —LO 0 pa mölder. Haljala iitzeikoudas on, Näärikuu 25. pSSwal oa maschma rataste wahele sattu.' nud, kus tema nii kangest lõhutud sai, et> mõne tunni pärast är>. suri. TeWa oli wast 39 üüstat wana ja iugliv mees. Rapla kihslköndas on smmuttle järel P, kõrw W. Valdas, teisel Küünlakuunädalil  kurjast käest põlema Melud. KõrM ei olnud weel kauplemisi, uuS körtsNik oli omale aga järg. misrl pääwnl Nütrniid muretseda tahtnud. ühel mehe! Simuna kihelkonnast, kes Rakwere laadalt koju tagasi sõitis, on , Eesti Postimehe" sõnumite järel külm mõlemad  jalad Mlwmi Võtnud, kuna tema joobnud peaga Wms magama mmmud oli. Kaina kihettondas Hilomant, on KüüniskM Z. pääwal uus Zsg t! duse-' maja stsse õnnistatud, GwKng.°Luth. ja Greeka-Katho. ligi usuiunniAuje kombel mööda. J u h a n T. Kärdla wallast, kes kahtluse all fsifis, et tema ennast Kärdla aptheliSse sisse lõhkuda kalsnnud ja Näärikuu 30 Mwaüs  Tallinna Ringkonnakohtu krimtnal-jäutuse ette Gavsaln'Z  kutsutud oli, on ,Eesti Postimehe" sõnumite iär-l Näärikuu 28. pZawa homttui oma kõri nusga läbi letkanad  ja sellesama KäZwa öhtal ära surnud. —. K 0! u - werx laat, Näärikuu 17. ja 18. pääwal on Kesti Poßtimeh!-" sõmnnite järel sel aastal ilmgwijna ta ara peetud. Selle järges ei olla riidu ega waraust ette tulnud, kni ?a palju rahwast laadal sli.