Tallinna Sõber M 37. NellinftlömneS aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 26. Mwal 1892. Uleiildiuc aesteht Eesti rahnule »ial ja liaaide». Tuleb ükskord nckdaliS walja. Maksab Tallinna» >Nnds«rS't pSrijate trlikimaja»: aastas S rubla, 40 kop.— 01-aoStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk pvsilga saadetud: aasta» S rubla pook-aaSta» 1 rubla 70 kop, A»«r«kused ««KsawaS iga eiiL lelle aftme peatt s »o». Irütmtilki' >v.,a«a - »«rw» ! «,q«n. : ). t W. W«er. - Pr»»» »^r»k7'- W. Z«r«»»»r,», Etz. katd« wulukskft. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. m-b BattMis, kirja» ?»'w°d «aüiak, egister. Tarw näitus. Üleüldised sõnumid maailmast, Omalt maalt, Tallinnast - Soola aktsit. - Tasumise. nouu süüta wangidele. «volide raamatu-kogud, Wilsaiauplemisesl. - Uus Rahwakoolide-dircttor. Labiwaqtqmtsed raudteel. Jõelehtme laat. Mere-õnnctused. Mapja. Näitus Talliiina« - ' h 7- -- "N-K. - ««-->.'» ->-»«. g«.'icht.' sl-KW». Liiwimaa Okonomia-seltsi tänawune näitus Tartus, Leikusekuu 29., 39. ja 31. pääwal. s,UuS Tartu kirjutab oma Nr. 198 sees, Leikusekuu 29. pääwast - ,Mitmeist just mitte edendawatest põhjustest hoolimata, ei seisa täna arvatud põllutööja  k ä sitöö » näituS ühegi endise taga. Just teisiti, käib mitmes jooueS neist üle, esiteks, mis mitte küllalt et wsi kõrgeks peetud saada, juba rohkest toodud näituseaSjade  läbi. Suurema osawstmise järgeS wrljaoanijate poolest, oa siis ka näituse-vlatstl pärimist täita, mida see küll waewalt täita wõib: Tartu põllutöö- ja kästtöö-,laitus  on lihtlaselt omast tamsest kodupaigast üle kaSrvanud. Wiimane näituS, mis täniseS ruumis peetud saab, näitab kõige selgemini selle asumise tarwitust teise paiga peale, Kirvimaa Põllutöö- ja Kästtöö-Edendamise seltsi poolest selleks otstarbeks ostetud suurema krundi peale; see wiimane näitus tunnistab aga ka üheS, kui kindla jala peale see asunud on ja kui rohkest korda on läinud, ikka laiemale ringkondade tähelepanemist selle näituse peale juhtida. Pealiskaudse maatasa filma ees wötb tänawusel näi> tusel ehk mähe wahet endiste wasta olla, nendega nii ühi-näulme ette tulla, kui ükS kaksik-wend teisega; siiski on üks mahe, ja koguni ükS edenduS endiste waSta salgamata  ja kui ühest sugulusest rääkida tahetakse, stiS ei wõikS ühest körwalisest wösust jutt olla. maid ainult järeltulemast  joonest: tänawune näitus on endiste pärija, kellele need äratuse ja edenduse järjed kasukS saanud on, miS tema eelkäijatest wälja läkstwad. Kõige sclgemast paistab see näitnse tähtsamast jõulusest,  sarwloomade-jäutusest, wälja: et fim otstarbe, farwloomade kallis-tSugu edendada ja arusaamist selle kohta suure hulga keSkis, manast sitkusega kinni pidaja talurahwa, keSkiS äratada, üht nähtawat järge saanud on, seda nähakse juba talupoegade rohkest osawscmisest  ja ettepauemisest. Nende osawStmine on sel aaStal pea kaks-kord nii suur, tui wiimasel aastal: ligi Sv talurahwa  looma on sel korral näituse-platstl. kuna neid möödaläinud  aastal ainult 46 oli. Need on enamist Anglerid ja Angler-fegawered, mida weikepõllu-peremehed näitusele toonud on. Et ka suurpõllu-peremehed omalt poolelt meie kodumaa sarwlooma-töugu parandada püüawad ia selleks weikeStele loomataswalajatele kaswatamife materialt muretsewad, sellest annab ka tänawune näituS tunnistust. Herra RaSmuSsen'i  läbi on Fyen'ist, Daanimaait, hiljntt 60 looma sisse weetud, kellest 19, nende keSkiS mitmed uhked loomad, näitusele toodud on. Kahjelseda on, et mitte kõik sisseweetud  loomad ette pandud ei saa; suurem jagu ja. kuida arwata wõib, mitte alamad loomad, on ostjatest juba teel teistest ära lahutud ja nende koju wiidud.  Sarwloomade-jäutusele  on muidu poolest mõnda kenat kaSwandust ja korjandust saadetud. Meie maal walitfewa kaSwatamise-joone järel on pea ainult Angleri-tõugufi näitusele toodud. Wäljapanijale keSkiS on osalt juba enne tuntud looma kaSwata md: herrad F von Siver S - Na n«u'l t, E. von Õtting en - Karstemsisa'lt.  F. von SiverS - Heimtdal ilt, A. DineS, Zlmatfalu rentnik, S. von Anrep ? Löwe lt, Kaul - bach - Tabiwere'ilt, von S ej dli h - Meeri lt, A. Stocke- Kye-Wetke-Ksnga lt nimetada. ZdafrieSlaStest on herra Nt von Mr ot e - Aawerdittt Me korjanduse ette pannud. Mis ette pandud sarwloomade hulgast maksab, siis on Ke pulju ssnrem, kui Mimasel aaststl, 292 ssoma 168 looma waSta eelkäinud aastal. HobuSte-iäuruselc on ta rohkest saordtnd, wähemast rohkem, kai eelkäinud aaStaU 182 b oda st IM hobuse waSta eelkäinud aastal. Ilusate uhkuse.hobuste törwaS nende kcskiS palju ZagliS.töugn on palju töö-hobujeid ja warsasi kiSwatarake poolest iaturahwa keSkist. nüS küll riigi- luduni poolest näituse loodud talu» hobuSle jäukS määratud peämiatest za tasumiStest iuinud on. Warsad talurahiva käes on ojatt meie kodumaa tsunft, muist neist on Tori täkkude järeltulijad, nimelt Ardennelafed. TeisleS looma.jäntuSkeS on iseäranis rohkest sigu, stiS aga ka koeri, la »maid. lumist samba herra Puknasl pooli stin) ja teist sulgloomi ette pandud. Õige rikkaS on näitns sel aastal jälle psllntöö. maschinate ja riistade poolest. Snmke korjan. duStega on esttekS stin paikaS aSiakallitajate kabi aset pidarv Hiiwimaa Põllutöö-sells ,Isiab za oma suure laagri läbi tuntud kaubamaja F. G. Faure näitusest osa wstnnd; wiimane kaubamaja on teiste keSkig ka Rootst maschinaid ja riiSlu, ühe Skandinawia kaubamaja aSjalallituseS, ette pandud, üht piimatallituse (Meierei) maschinate ja riistade korjandust, muist käimas, on Riia kaubamaja Ulrich Schäffer ette pannud; iseäralist tähelepanemist leiab petrol e n m >, mot o r tiimi,c».,,a>a. kcernlaia. liigutaja), MiS järgeS suurt hulka waakajaid oma ümber kogub. See tähel, panemine on lSe voolest põhjustatud, sest vetroleumi-molori muretieinine on initmes tallitutes maal tähtjaS, pealegi weel. et seal gaasi molond tarwilada wõimalikud olema ei näila; selle korwas on Petroleum larwilamme keerulajokS pelroleumi odawate hindade juureS kasulik, Maschinate ja mSlade jäutuseS leiame ettepanijate keskiS : Baron August Wrede Rahküla'tt pdllinöö«maschinalega, sepp Karl Leoke Ruhenthat ist sadkadega. Joh. Kru m i n g R,ia'st tõlla, wedrudega ja palent assidega, Heinrich A n t Ritalt mitmesuguste  wiljapnhaStam se maschiuatega. Voldemar KScher Tallinnast põllutöö-maschinatega ia riistadega, Adolf Riik Tartu'st wiljaouhaslamise-söeladega. Näituse-rotundes, miS sel korral küll wahem rikaS wälja näitab, kui muidu, saab nimelt naeSterahiva poolt Voniemon ' i maja pidamise-kooli naiinS tähelepanemist leidma See omal wiNk ainuS kool. nulle tänu- ia tnekuse wäärlline püüdmine on. noort neiust igas maa- ja maja talliruieS >a herraSkondlitkuS ja kodanitknSlikttts  köögi talliruseS hariutaba, on mitmesuguseid korjan, dusi ne st asjadest ette pannud, mida selle mitmesuguste eesmärkide kättesaamiseks tarwttatakie ja mrS seal wal-- miStatud on. Seal leiame proowist Hontemon i käsitöödest, lSuendi-kttdumiseft. laua.pesust, millaseid ptaidisi, riide- ra mõöbli-riide kangaid, ja isegi walmiS riideid, selle kooli sppiialest tütarlastest tehtud. Köögi- ja pilmatallituleringkonda  langewad aiawilja-iviinad, fissetehkud loidud (konserwid), wöi, mitmesugused juustud j. n e. RolundeS on peale selle keiSte aSiade keSkiS ette pandud; ükS korjandus graupide-kegemijest Äengavke's, siis ükS seemnete-korjandus Aop«nhagen',si, milmeiuguied kodutöö  aS>ad, nimelt kangad, mis aSjalundiate luuniStust mööda edenemist endiSte waSta näilawad. Kui sellega täna põllutöö- ja käsitöö-näitusest lahkume, on meik ühes ka länisest nättuse-ptatsist lahkuda; see on oma kohust täitnud, nii heaSte. kui seda iganes pärida Võib. kui meie kohalise näruse kostitamise läbi nüüd ise kitsaks jäänud on. Uus plats aga saagu oma eelkaila pärandust täideS laiuses WaSta wötma ja nagu see, üks vaik Tartu kasutoowa pstl » töA -- ja käsitöönäituste kosutamiseks olemas Sellesama lehe Ae. Utt» see« leiame: ,Kuida sellekordne  döklnlAö.n äi t« s omaiS tädlsamateS jäu. tuskes ettepanem!»se poolest mitke endMe and lale taha jäänud et ole. «enda ka mitte Baaialate poolest. maid käib ka nendest üle: saupäämal on natuke rohkem dillelid kni kohalisel vääna! eelkäinud aastal. ,a helle Pühapääwak. on koguni kuida kuuleme, umbeS U)MO billekit muudud, umbes >MW wasta witmaiel aaStal. Eigidalt sa kaugeks ou sellel aastal näituse-wõeraid tulnud, nenda ka mitmed herrad Soomemaalt, keS kulda kuuldakse. ->in kn ühe huiga hobuseid ostnud on; ükS wllmasei aastal siil Soomemaale wiidud hobune olla hillnll Ühel wdidusöilmlsel omal uuel kodumaal esimese aunhittna wdimud Igapidi wSime meie ennast ainult rdömustada, es meie igat aastal peetud näituste järges meie kodumaa bobusle-kaSmatam-ue ka üle selle piirele tähelepanemist leidma hakkab.- tapetus jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. GaltiSs»'s, Mihklikuu IS. pääwak HMsmmM. Keiser Wilhelm on Mihklikuu 17. (H.) pääwak manAwrikel Anklaml juures jälle kord oma hobusega  kukkunud. ku. Ae ühe kuust heinamaa ssiliS. kuS kraamib rohu all otiwad ja hobune Ühe stsfe aStuS. Häda el ole Keiser saanud ja on rödmsa naeruga üleS lduSnud. N unel Keisril on inda sagedast aparlust hobustega  olnud, juba sagedast on kartlikult arwalud. et ükskord ka ksstne Alu elud kusta wõib. —> Ühe PrinzeSst sündimise Üle on KeiSrivaari!. Keisrikojas ja kSikideS Saksamaa Keisri-tmnwideS riiigkondabes suur rõõm, pealegi weel ühe mana elttkuAntuse varast, mis ebanskilkkude salajuttude  zarel hiljuti ste.«r, va li käkke säilunud olla ja leitSme-na poja sündimisest kurwi päi mi elle kuulutada. Üks wana muuk öehrin',' kloostreS olla mikme saea aasia kest üleS kirjuianud. ek Saksa KeiAi-kroon Hoheuz llecn. suguksnna Preusä Km,inga°ko>a) kätte langeda. ükS õige mana Ketser saada diiigamalt walilsema. Hiljemini kulla >'ttS noor Keiser khroni peale, kellele seitse poega karges sundida, kestest aga miile ükski khroni peale ci saada. Kui nüüd kuue OriM jäle! üks VrmzesS tulnud on. stiS ei wA seda eilekliv!ulust Mitlr enam Keiser Wilhelm 11. peale lähendada. Kui valju Berimlased sellest osa wSt. -uid on. kas üks Prinz wöi üks Prinzess Keisri-praua rinde all lc-uS. ieda on ka sellest naha. et üks Berlini seitSkonö lihe Pig-asfga llwtt nael stärlmgi peale kihla wkdanrid on. kas Prinz mdl PrmzesS -linule kuked. Berlinialed  on Prinzi. Inglane PrinzeSst sündimist kinnitanud. Inglane on sedawiist kull mo knud. aga wist on Berlm'i kihlawedazad  rikkad mehed ta röõmustamad ennastsoma kahm iile, sest ega nemadki eda-usnst kaitfa wabad ei olnud, kulda' fee ju teadmata ja kahimata pea iga inimese südame pettuma»  urkaS waciistb. Saksa RiigipääVnl. mis alwekuu  hakatusel kokku ku-fAnb saab, saada Dresdenist tulnud s?n imitkjarei Saksa-Wene und kaubaammise.ühendus est-neste oS adc keskiS olema. TeiSte sõnumite järel olla seda arukamist Wenemaa voolt küll liikuma pandud, kaugemale ei olla sellega oga meel jõutud. Selle peale tulla kui tahtsam ost Saksamaa sdeawae uus korraldamine kaheaastase  teeniStuke-aeaga rügementides. miS läbi rohkem noori mehi ka gamma-mäe meesteks harjutatud saab. ja selle läbi kuiemad kistud Riiglvaä oa arutamise alla. Keiser Wilhelm on küll kord ütelnud, et tema ennemini ühe " «kt - a ja paremini harjutatud söeamäeza lepib ja selleparast  kahe-aaSlast teeniSluse-aega ilma sõeawäe-kulude