et ka noored neiud enam kasinust ja puhtust armastama Hakaksiwad, sest nende käes on jv ka meie tulcwik. stus kasin naine, sääl on ka meeS heameelega kodus za ei lähe ilmaski kõrtsist omale meelelahutust otsima; sest et tema kallis kaasakcne juba selle eest muretsenud on, et tal kodus mu armas ja lõbus on, ega mõtlegi selle paale, seda kusagilt mujalt otsida. Ma pcau tunnistama, et seda üsna sagedasti on ette tulnud, et mees ennast rumala ja kasimata naise läbi on lasknud õigelt teelt ära wõcrutada, kunaS aga kasin naine rumala mehe ometi wiimars kasinusele ja puhtusele äratada wõib; sellepärast:  kaSwagu ja kosugu see kallis paradiisi taime, lõbustagu ja tehku armsaks meie kallist kodumaad. Saagu iga neiu ja peru oma kaasa üle walwama, et kasinus ja puhtus nende ülem ehe oleks ja et nad seda ka oma järele tulijatele õpetaks ja juhataks. Seda foowib üks Saarlane ühe suure pehme rätikuga ilnsaSti kinni ning läks siis ka saali, kus Kuri teda ootaZ. Noor mees silmitses suure tähele panemisega tuba. „Tcad sa Kurt, mispärast mammal sagedaSti rinna alt haige on? minu armatcs tuleb see sellest, et tema riided ikka üleliia  kitsad on." „T«hja ka, inimene peab riided ilusaste kitsalt ümber keha kandma, siis on tegu mood iiuS„" kostis mend, keS saledast rehast iseäranis suurt lugu pidaS. ..mina ci «vi misugust koguni sallida, kellel riided lohakile selja-. : r"d - ll Klle pau aga kiitma, ei ' l > .ee ee.e u.d on," lisas ter" ' a .. s . ..r.. ~siili äge .e. e .. ... e.e hea et sina ee. 1 - '.t, .lm e tema abita e. .1..e - > e.t-.." „Kus koina ... '.e e.el i. .. ..e,.ed siit tuast toz e.e..d . 1.. Elsa tegi elu ee:a ..ist lahti ja näitas siuna poole. see tuba PSI, vSSb mölja km päris mööbli magasin:"' „Kas tõesn 5" hädatks Elsa, wanemad «aisterahwad peawech tantsu segas Ml tuaS istuma." „Noh ära selle üle kurivasia, neile on see hea küll, manad naistcrahwad isiuwad heameelega üks teise ligidal, nõnda on neil hoopis mõnusam meid iagarSSkida. Kuule Elsa," rääkis wcnd, õe ümbert pea kinni «õttes, ning kanna pääl enesega ümber- Zeerutades „tead sina ka, et sina homiku riides hoopis ilusam wälja näed, kui siis, kui sa täies ehtes oled! kui sind üks teatud inimene korragi nõnda näha wõiks, kui sina praega oled!" Elsa punastas ära: „Sina ei arwa ometi Flitsneri, selle „teatud" inimesega? temaga jätta mind üsna rahule, mamma waewab mind muidugi juba temaga." „Flitsneriga? Ah nõnda! tead sa, kui sa teda wötad, siis hüütakse sind, praua Flitsneer, sest Berliinlased panemad rõhu ikka wiimase järgu pääle. Aga mis aSja pärast sa teda siis sallida ci wõi?" päris Kurt kõigel ilmsüütuma näuga kuna tema silmad kamaka pilguga õe näu pääl wiibisiwad. ./Seepärast, et tema rikas ning hirmus igapäine on, ning mina kardan, et tema mana naise kombel ka koguni teisi taga räägib." „Tcma ei ole minu meelest mitte ühe mehe, maid ennem ühe mana tädi sarnane. Tema on ka kergemeelne ning ikka heas MjUs, pääle selle on temal ükspuhas, kellega tema sõber on. N-ng siis pean meel ütlema, et ma elu ilmas ühele mehele ci lähe, keda mulle kaela sunnitakse," lisas tema trotslikult juure. Kurt 'vilistas tasa. „Ece oli ju üks ilus pihtimine. Sinu mccs peab siis kui sina teda armastama pead, üks alati norus peaga, waene, tõsine, ning pool teed 'vastumeelt  lähcnew inimene olema." „Kuidas sina ütlesid?" Elia oli tolmu harja kätte ivõtnud ning tahtis ahju simsi pääl sciswaid 'väikeseid ilu asju puhastama hakata. Mina tunnen küll ühte, kes sinule kohane oleks." Kurt silmas õde nende sõnade luures suure tähele panemisega. Elsa ei näitnud aga sugugi uudishimmuline  seda teada saama olewat, kes temale kohane olema pidi, temal näitas Lks teadusline küsimine palju tähtsam olewat. „Jäta niisugused jutud ning ütle mulle parem, kas linnade histoorialikude kirjade uurimine palju aega tarwitab?" ütles Elsa, suukest kokku tõmmates. „Uurimised manades raamatu kogudes sa ei räägi selgesti, seda pead mõne ajalehe toimetaja käest järge pärima, nemad teadwad ju kõik." „Mina tahtsin ainult aru saada, kas meie linna mana raamatukogu ka tähelepanemise  wäärt on?" ütles neiu punastades. „Meie linna histvorialik raamatukogu? mis süält ka leida, ehk mis sääl ka olla wõib, siin linnas ei ole iialgi midagid iseäraliku asja sündinud!" „So - oh? mina lugesin aga täna meel, et Rootslased üks kord Wittfurti linna sisse piirasiwad, ning et seitSme aastase sõja ajal" (Järg tuleb). Isamaalt. Kuresaaxest. Südamelik palme meie Kuresaarc mõne noore neiule! Juba mitmed elatanud mce-Zterahivad on seda mõtlenud ja arwanud, et ülemal nimetatud õrnakefi natuke õpetada, see on: et nad pühapäewadel kirikus Mitte meeSterahNaSie poole toolidesse istuma ei koguks, kunas nendel omal toolid ja pingid alati tühjad seisawad. SäZl sn see küll ükskõik, kus kirik mäike ja ruum kitsas on, aga meie kirikus ei ole jv sellest muudu. Kui sageli on seda ette kunas õrnakesrd nende platside pääl endid rõõmuStawad.  See näitab nii kui wähe kadeduse nällline olewadz sellepärast paiuwad nii mitmed meestcrahivad  senna natuke parandust! Kuresaare Eesti koguduse 1889 aasta aruanne. Sellel aastal sündifiwad 49 last; neist oli 36 poeg- ja Sl tütarlast. 11 last rohkem kui mööda läinud aastal, nende seas 4 kõrwa-last. Leeritud saiwad 6 poissi ja 13 tüdrukut, kokku 19 last. 3 wähem kui 1888. Laulatus saiwad 9 paari, 1 paar rohkem, kui aasta enne seda. Lauale sai wõctud 332 meesterahwast  ja 618 naisterühmast, kokku 950 hinge. 21 wähem kui ISBB. Surnud 13 meeste- ja 16 naistcrahwast, kokku 29 inimest. 7 wähem kui 1888. See on näha, et minewal aastal mõnest tükkis! wähem on, millest see tuleb on teadmata. Iseäranis rõõmustamise wäärt on see, et kõrwa lapsi ka pool wähem on kui aastal enne seda; see oleks aga weel parem kui tulewal aastal kirjutada wõiksime: Kõrwa lapsi mitte ühte ainust! Armsad neiud ja peiud! Katsuge kord seda teha, ise oma auuks ja koguduse rõõmuks! Herra Baron Wreds on Tallinnast Kuresaare nädala leheSse järgmise kirja saatnud: Ehk küll suure wäina pääl jäed liikumas on, sellegi poolest töötab aurulaew „Si!riuS" «viibimata säält läbi ja sõidab wahet pidamata Wirtsu ja Kuiwasts wahel. Tänu tema tubli ehitusele, et ta nii köwa jäe lõhkuja on, ilma et ta mingisugust  wiga weel saanud oleks. Kui üle wäikse wäina käija ei wõi, saab reisijaid palutud Taaliku alla „Siiriust" tellida. Kuida kuulda, on Kuresaare postikäik  jälle uuesti muudetud. Nüüd peab postid siit iga Teisiuäew ja Reede õhtul ära saadetud saama, luuas postide siia tulek ikka endiseks jääb. > — See näitab nüüd nagu üsna moodikS RaSke post on juba poolest Nowembri-kuust saadik tulemata ja mida wist ennem oota ei maksa, künni laewad ükskord käima hakavad. Igaüks wõib arwata, kui palju igal aastal enne Jõnlu kingitusi siia ja senna poole saadetakse; mõnes pakkis on ka söögi kraami, mis nüüd üsna mädanema on läinud. Wäinade pärast saamad igal talwel palju inimesi kahju kannatada. Ka on meie linnas posti päält mõni selts markisi otsas, nii et enam ajalehti kaugemale saata ei wõi. Kõik on hea, aga peaks see takistus meie linnale midagi moodi kergemaks minema! Kärlalt. Uue aasta hakatusel olla surm saal kihelkondas wäga palju ohwrid omale pärima hakkanud, sest igapäew saab surma-aru kirikule wiidud. Minewal aastal oli küll saal kihelkondas surm elust palju tagasi jäänud, aga sellel aastal tahab see asi wist teisiti pöörda. Wäga paha mood olla sääl kihelkondas see, et rahwas koeri kiriku tee pääle kaasa wädawad. Igal pühapäewal peab suur koera kari kiriku ümber uitama, nii et rotmeistritcl tihti üsna tegemist on, neid kirikust wälja ajada, kuhu nad inimestega ühes sisse tükkimad. Kas see pole jälle üks rumal kombe, et neid mõistmata loomi lastakse Jumala teenistust nii segada ja ka püha koda teutada! Kas ei wõiks iga mõistlik koera pidaja oma looma sellel homikul kinni panna, ehk ka kodusse tagasi ajada. Nõnda olla nüüd hiljuti üks suur ja tige koer kiriku tee pääl ühe mehe kallale jooksnud ja et tal midagi kaitsmiseks käes ei olnud, olla wihaue loom oma hammastega teda rohkest haawanud ja ta riided katki käristanud. MeeS lubanud küll ka koera peremehe pääle kaebada, mis küll õigust mööda ilma seadusliku trahmita ei jääks. Wäga soowida oleks see oleivad, et ka maal koerdel suukorwid oleksiwad, sest mõni ou jv nii wihaue, et ta kohe kallale tikub, kuS siis inimesed  ka oma kestis wahest sellepärast riidu ja tülisse lähemad. Parandust! ?. Ema arm. Armastus on kallis asi, A Tema iialgi ei wasi; Wahest on ta möga walus Tihti on ka üsna magus. Juhtub kord et ilus peiu. Leiab omal armsa neiu; Arm siis täidab nende rinda. Rõõmsaks teeb neil mulla pinda. Juhtub sõber sõbra leidma, KeS on reisind kaua aega Armastus siis neilgi asub, Pitka aega rõõmsast tasub. Nüüd üks arm mis palju enam. Kõigist teistest on ta kenam: Ema arm ei see ci wäfi. Rõõmsamaks teeb kõik ta käsi! L. Saarlane, 1890 ibis 5.