Üleskihutatud tuhinatest hoolimata, pidada aga rahwa suurem hulk Noolsi-Norra ühendusest truuwiske kinni ja Sverdrup'il ja tema üliwabalaste! olla sellepärast wähe lootust nende nõuu kordaunnemise peale. Rootsi Riigipääwal  oli ette pandud, maapinna-maksudest 20 protsenti maha jätta. Teises karmis wõeti seda 136 healega 75 heole wasta, küll wasta, lükati aga esimes kamris ZO6 healega 29 wasta tagasi ja jääb see kahandamine esiteks maha. Walitsuse ettepanek, sõeawäe-kohust laiendada, ei ole Rootsi Rugipääwa poolest mitte wasta Võetud. Rootsi Kuningas on oma rõõmu Berliuis peetama üle tunnistanud, ühes aga ?a kinnitanud, et pärmise töö aea määramine ühel mõedul kõige Europa riikide kohta, mitte korda ei lähe. Rootsi põhjapoolustel maadel olla pääw talwel nii lühike, et töölised suwe aea pääwawalgust kauemiue tarwitama piswad, kui seda nendel maade! tarwis läheb, kuS pääwade pitkuse wahel smvel ja kalmel nii suurt wahet ei ole. Belgiast. Orjuse-häwitamise-kouferenzis on üks kolmas kommission asutatud ja seal on ette pandud: Orjapidajatemaadel  Afrikas, Tücgimaal ja Persias, piawad Walitsused sadamaid karmi wahi alla panema, et orjast sisse ei weeta, neid oma kodumaale tagasi saatma ehk, kui see mitte wõimalik ei ole, neid wabaks laskma ja neile abi andma. Endist orjast ei ole tarwis lahti lasta, neile piawad aga Lumüstuse-kirjad antud saama. Orjad, kes ükstkult neile maadele toodud saawad, wõiwad wabastamisi pärida. Laewad, kes orjast weawad, piawad kohtu alla antud saama. Neil maadel piawad wabaStamise-kohtud asutatud saama. Orjaksuplejad piawad iseäranis selleks antud seaduste järel nuheldud saama. Türgi Sultani kohuseks  saab tehtud, Arabia ranna üle walwata, niisamati  Pecsta Schahi kohuseks Persia ja Omani lahe kohta. Mõlemad piawad kohtuid orjapidamise wasta asutama. Sansibar! Sultan on juba orjade wabastamisi kuulutanud, lubab ülepea orjade wabastamise eest hoolt kanda ja asutab  üht wsbastamise-kohut. Iga aasta esimeste nelja kuu kaikus lasewad need Homikumaa-riigid nende seaduste täitmise üle aru anda. - Türgi ja Persia wolinikud on küll ka sel konferenzil ja nende riikide Walitsused on selles asjas Europa riikidega ühel teel käia lubanud, nende Volinikkudel on aga iga üksiku ettepaneku kohta ikka nii palju iseäralisi tähendusi lisada, et nende otsekohese meele peale suuremalt julge olla ei wõi. Inglismaalt. Sõeawae ja merewäe asjade läbikuulamiseks  oli üks kommission asutatud, mis nüüd .oma tööd lõpetanud ja aruannet ette pannud on. Aruandes olla seesugust asju, et seda wist mitte awalikult ei kuulutata. Kohalistes kohtutes pidada mitmed kõrgemad ametnikud Vahetatud saama. Iseäranis olla waja, et sõeawae ja merewäe kohtute ülemad rohkem oma alamate tegude eest wastatamife alla pandud saawad. Limericki Piiskop Dr. O'Dwyr lirimaal on üht paastu-kirja Jirilaste liigjoomise  wasta wälja saatnud, millest nende häda rohkem tulla, kui punduslikkudest pölluseadustest, mille wasta kurjategudega wõideldakfe. Iseäranis saab selle paha kombe wasta noomitud, et Zlrilased matustel ülearu joomad.  Zätta Jmlased oma liigjoomist maha, siis ei olla ükski rahwaS parem. Kõik lirimaa Vaesus ja wiletsus tulla liigjoomisest. Parlamentis on küsitud, kas see tõfi olla, et Inglismaa saadikutele Tõõlistekaitse-konferenzil ära keelatud saada, tööpääwa määratud pitkust arutada, kuna kõige teiste maade saadikutel selleks luba olla. Ministeriumi  poolest on wastatud, ct Saksamaa pooit selle konferenzi programm nüüd senna jõudnud on. Walitsus olla seda nõuupidamise alla Võtnud ja saada kõiki kohalist kirjawahetust Parlamenti ette panema, kui nõuupidamme lõpetatud on. Posti-aurulaew on Tõrres'!  wäinas kalju wasta tõukanud ja kohe põhja wajunud. Meestekonnast ja reisijatest on 116 peaStetud, 164 on ära upunud. Edinburgi Herzog on London'issc tulnnd. Prantsusemaalt. Parist Linnans u u k o g n. mis üliwabalastega ja lõhkujatega täidetud on, on nõuuks wslnud  kõikide lahtilaskmist pärida, kes süüde pärast aeak-r--janduses,  seltsides ja tööliste tõrknmistes wangi mõistetud on, kui Or! eani Herzog lahti piaks lastud ehk temale Midagi kergitust lubatud saama. Kas WalitsuZ ennast sellest ähwardamisest kohutada laseb, seda ei olnud weel teada. Orleaui Herzogi, kui tulewiru Kuninga Philipp VII., nimi on nüüd kõige rahwa suus, kuna senm keegi tema peale ei mõtelnud. Seda tema wist ehk just tahtis ja mida kauemini teda kinni peetakse, seda suuremaks kaswab mnidugi rahwa osawõtmine. Seda on see üliwabalaste  pesakond omas tuhinas tähele panemaita jätnud. Prantsusmaa Seespidiste asjade Minister, Eonstans, on ennast ühe tüli varast, mis temal Mmister-Präffdentiga  oli. ametist lahti Võtnud. Tema asemele on Parlamenti-liige  Bourgeois nimetatud. Arwatakss et sellest weel teist wahetusi Ministeriumis tuleb Constans oli tasasemate  Republikanlaste keskist. Nüüd on pea kõik Ministriametid  lõhkujate käes. Riigikohtust on kirjast Varastatud,  nimelt Boulanger'i protsessi asjus. Warrion Meremelr on selle pärast kohtu salla autud. Havre' ümberkaudu on palju lund sadanud.  ülekuulamisekommissioni  poolest on otsuseks tehtud, et Kindral Hubert Caster kõlwatnse pärast sdeawäe-teenistusest lahti laSta on. Jtaliast on 19 Kindralile nõuu annud ennast teenistusest lahti paluda, sest kommaudõrideks ei olla nemad Pea-stabi arivamlst mõõda sündsad. Paastukuu 2. (Küünlakuu ZB.) pääwal pidas Paapst oma sündimise- ja kroonimtse-pääwa. Kardinalidele, kes õnne soowiuia tulnud oli.vad, on tema ütelnud, tema soowida, et Juinal Paavstile ja kirikule wabaudnst kingiks. Paapski kohus olla tõtt ja Ewangelinmit õpetada; selleks olla te-ua oma ringkirja wälja saatnud. Täniue olla tema perekondliku elu ja politika asju seletanud, nüüd tahta tema seltsliku elu korraldamisest osa wõtnia hak-tta. Enne juba kirjutati, Paapstil olla himu Saksamaa ?õõlistekaitse-konfereuzist  osa wõtta, tema pärida selleks aga, et Jtalia Kuningriigi WalttsuS nutte vsawötmiftle kutsutud  ei saaks. Muidugi ei ole Saksamaa Keiser seesugust pärimist täita wõinud. Türgi riigist. Inglismaa kaudu tulnud sõnumid tunnistama!)  kõiki neid sõnumid tühjaks jutuks, mis K r eeta saarelt Türklaste wägimalla ja maljuse üle tulnnd on. Greekamaa kaudu tulnud sõnumid kinmlawad, et kõik tõsi olla. AtheniS taheti üht suurt rabwakogn pidada, Inglismaa poolt wäljalautatud sõnumite ivaSta aivalikutt tõrelema. Selle oaSta Wlewad kõigist Türgi.nigist, nimelt Albaniaft, sõnumid sealiSle AhristlaSke ka il suseta  elu, piinamiste ja rõõmtmiste üle AlbancSlaSte poolest, kelle wasta kohtud -võimatumad olla. —A r iii enia Patrtarch Aschikian on Türgi WMsnsele üht pttka märgukirja sealiSle paha asjade üle sisse annud, mida Armenia Kirikn-nõnukogn üles pannud ja kõik Piiskopid ja teised maim nii knd ülemad  oma allkirjaga lõekS tunnistanud on. Kiriku-ngunkogu  palub abi KnrdlaSte alaliste röõwimiste wasta, pallib Armenia kiriku endiste õiguste tagasiandmist ja nende muul mi 3te kordasaatmist, mis Berlini kongressil määratud saiwad. Suur-Wesir on seda iuärgnkirja Sultani ette panna lubanud. Serbiast. Metropolil Michael kaebab, et Greeka Piiskopid Serblaste pötirauiist Nooma-Kalholiigi usku Türgi piirites takistada ei suuda ja tahta selleparast Patriarchile palwet ette pau- a, et seal edaspidi ainult Serblased Piiskopideks saada wdiwad. Sedasama tahta ka Montenegro Metropolil teha Austria Saadik Serbias, Baron Thõmmel, katsuda seaiist AuSiria-fdbralist erakonda tuetada. Itta rohkem AuStria sebralist acalchla saada asutatud. Bulgariast Bulgaria aSjakallitaja Konstantinopelis, Wulkowitlch, on oma Walitsuse poolest täSku 'aanud, Türgi Walitfusega selle üle kaubäda. et suuri! k-dele sealtpooll  elle pandud saaks, Prinz Ferdinand'li uüüd Bulgaria Würstiks kinnitada. Walikud olla tema seaduslikult m ka Wenemaa olla nüüd sellega, ek Bnlgaria Walitsuse käest Saksamaa Kindral-Koninli läbi wõla tasumist pärida laskis, seda Walitsuft seaduslikuks tniunStannd. Oulgmia poolametlik leht ,Swot>oda' ähwardab koguni kõiki tulema! segadust Türgi Walitsuse süüks lü'ata, kui sealtpoolt Würsti kinnitamist nritte ei pärita, uriS seda tähendab, et Bntgaria ennast fiiö otsekohe Sultani üliwaliisnfe alt lahti ütleb ja keeb mis tahab, üks Ausirta leht ütleb, see pärimine olla nüüd enite-aegne, selleõ ei Mida enne ühtigi tehtud saada, kai Paniza protsess lõpetatud on. Saksamaa lehed kinnitawad, et sealtpoolt selles aSjaS Bulgana Wakitsusele  abi loota ei ole, sest Würst Bisnark, sõnade järel ei saada Saksamaa selles asjaS ilma Venemaata ühtigi tegema. Ikka on aga kardetaw Bulgaria kiwi jälle natukene weeremas. Astast Indiast tulnud sõnumite järel on Bomday'S ükS instuenza-sarnane tõbi liikumas ja laiali lagunemas.  Huik lapst ci wöt koolis käia ja mitmetes ümbrikutes  on töö tööliste haiguse pärast seisma jäätud. Afrikast. Kuida Saksamaa Jda-Afrika asmnaadett kirjutatakse, on Major Wissmaun ja Jda-Afrika-ieitst Direktor Vohsen põhjapoolistel rannamaadel käinud, fealise kodurahwa peameestega lepitust ja fugukondadega kaupa põlluharimise üle teinud. Kodurahwa. ZndlaSte ja Amblaste usaldus olla jälle nii palju kosunud, et mässamises  lõhutud ja mahajäätud paigad umSte üleS ehitatud saamad. Satam'iS ei ole rohkem elnrahwast zär l jäänud, kui 399 hiuge. nüüd olla seal juba jälle umbeS 3999 hinge. Bagamoy'os asutada ennast suured Europa kaubamajad  ja see linn olla jõudsast kaSwamas, niisamati ka Tanga'S. Saksamaa Zda-AfrikascltS ehitab Bagamouo 6 suurt kauba kildade maja. kus 5999 inimest korterrt saada wõiwad, suurte kaubaaitadega; niisamati ehitakie seesugust majast ka teistes paikades. LootuS kosnwa tulewiku peale olla kindel. EminPascha on Paastukuu 2. (Küünlakuu 18.) pääwal SannbariSle tulnud. Major 8 i ebert ja 29 Saksamaa pealikut on Paastukuu 3 (Küünlakuu 19.) pääwal Sansibarisse jõudnud. Se! nädalil tahtis Major Wjssmann Bana-Heri peale tungida. Ahe i elfe s omi nn järel tahta Baua-Her! Sakslastega lepitust leha. Emm Pascha tahta PaaStukuul EuropaSse  tulla. Tra u Swaaki talnrukiS Ldune-AfrikaS.  vn seespidist kara olnud, wist Inglaste ässitamise peale. Kui Prästdeuk Kergee Paaslnu 4. (Küünlakuu ?v.) Mawal 3ohannesburg'jsse tuli, kogusiwad ennast wihased rahlvahukgad ei lasknud teda rääkida, kiskostwad TrauSmaalt lipn u>aha ja la liist mad tülilaulu, milles ühendamist Inglismaaga päritakse, ühe teise lipu maha kiskumist au Polit-ei keelata jõudnud. Suuremat järge ei arwaka sellel ka al oien.a —Z' glismaa Lõune- Afrika-selis kaupleb Afrika Zar leituga, kõige selle seltsi maa ja wara ostmise üle NyaSsa järwe ümberkaudu ja innial. Alnrrikast Kuu..tas sureb ikka weel palju, inimesi instnenzabse St. Pelr'i maaokondas. mis ludianlaste riismelele jääklid alt ja las neid umbes Bllv hinge elas, on see endine fchnrahwas pea kõik inflnenzaSse ära surnud.  Arstlikku abi n.i! ei M.d Za tõbi on neid ruttu maa vealt ara laastanud. Omalt maalt. Tallinnast. ESmaspäawatKüünlakuu 26 , kui Keisri Maj? siäti siludimise. päaw a l, oli pidulik Jumala  keeinstttg tanu ja eestpalvetega kõikides kirikutes. Linu seisis pääwa aeal llpu-ehleS oli ja õhtul auu-tuledega wakg'>?!a!»d. -- Küünlakuu 29. vääwal oa Toompea kiriku abi-õpetaja ja Toompea wangikoja kirikuõpetaja, Karl Josef vau L c m m, parast lühikest haigust ära surund. Tema o!i Kindral-Major Bnrchard Friedrich vau Lemmi poeg, kes kui tahetundja Kmdralsttabi teeuiSluseS seisis, palju reisinud oli ja kcda tema khiistlik siida sundis, omail wanail päiwil Ühes Peterburgi waeStclastemajaS kui hoolega ja õnniStlisega Md tegema. Karl Josef von Lemm oli Jaanikuu '47. paamal 1840 HapsalnS sündinud, lõpetas oma kooliovpimist Peelerburgi Petri-kaoliS, siuderis aaSlaft Tartus Jumala.sõna  teadusi, sai sea! tihe teadusliku töö eest kuld-medalse ja aSIuS Candidati-graadkga wälja. Kui ka juba noorest p.'lwesi saadik haiglane, mis aimelt tema jalgade jõudu nõrgendanud, nenda et tema karkudega käima pidi, sitSki ou tema Ewaugeliumi-kuulutaja ametit ligi 26 aastat tüdimata ja õnnistusega lollitanud, 14 aastat Taga Kaukasias, sa Jekalerinoslawt kubermangus ja peale 19 aastat oma wiimaseS, tõeste mitte kerges ametis. Ka ou tema Jumala sõna teaduses tähtsat kirjalikku tööd teinud. Tema oaga duo ja hookaS hingekarjatse-töö  saagu aruStusegu meeles peetud. Laiemates ringkondades meie talurahwa keskis saab wift see sõuulu iügusat ojawõtmist leidma, et Jarwamaa KmSmaamõeija, Titnlärrath ja Nitter GuStav M oriz  Gnadeberg, Küünlakuu 19 pääwal pärast lühikest haigust ära surnud on. ühe mõisawaliisuse-ametuiku  poeg, oli Gustav Morip Guadeb.rg aaStal 1823 Borkhslmi mõisas sündinud, käis Paide Kreiskoolist läbi za õppis maamõetja ametit sealsamas, maamõekia  Friedrich Henuingi juures, keS juba aaStal 1845 ära suri. Sellesama! aaStal oli G, M> Gnadeberg suure auuga oma eksami teinud ja on seda ametil sedawlisi oma enese waSlatamise all 45 aastat hoolega ja kõikumata õiglase meelega lMtaund, kulda mitmed neist tuhandetest taluperemeestest teodwad, keS oma uuesle korraldatud kohtan tema käest 'vasta wStnud ou. SuurcS ounskuses ja usalduses seisis tema ülemate ja alamate, mõisaherrade ja taluperemeeste eeS. ja tema auuS rneel, truuwuS ja hoolsuS otiwad ka ksrgemateS Walitsuse-ringkondades lullawad. AaStal 1857 astuS G. M. Gnadeberg kui Jarwamaa KreiSmaamoelja Kroonu teenistusesse ja on ka seda ametit surmani hoolega ja auuga tallitanud. Peale korraliste suuuimede sai tema aastal 1883 St. Stamslause rittrekähe 3. klassist. Tema suurem  tallitus ja tahtsuS seisis aga eratöödes, nimest talukohtade korraldamises sel tähtsal aeal, kuS Eestimaa talurahwa tosuwale eiukorrale kindel põhju? pandud sai. Seal on tema hoolsus, ofawus ja truuwuS tuhandetele Eeski taluperemeestele Jumala abiga õnnistuseks  saanud, mis võtmest põlweni auuSlawas mälestuses pioks peetud saama. Töö ja waew on tema saatjad käbi kõige tema elu olnud, mehise meelega, rõõmuga ja kanaga Jamata waska on tema neid tüdimapi kannud. Sõbradele ou lema notawam iebec olnud; tasase, alandliku meelega, alandlikumaga, kui tema mitmevootine waimuharidns seda päris, on tema läbi oma eln käinud. Oma abikaasaga on tema 42 aastat õnnistatud abielus elanud. Jumal oli neid srulsase suure perekonnaga õnnistanud ja murest ei ole seal puudust olnud, aga tootuS Jumala peale ei ole nendest lahkunud, ja Jumal on aitanud, et kõik oma kohatist ülespidamist ja haridust saada wõifiwad. Tema kohta maksab uähtawalt pühakirja ssna: