Mõndasugust. Oige nuhilns. Hispama ajalehed jutuSiamnd Andalusia maakonnast järgmise kentsaka 100, mis sää! paari nädala eest sündinud. ÜheS külas suri wanapoisö ära, kes ühes peres üürikorteris  elanud. Ta oli jõukas, aga ainust pärijat ci owud tal, keS ta maha jäänud wara oleks nõudma tulnud. Majalised ja teised lähemad  sõbrad pidasimad siis enSid surnud mehe pärijateks ja kui nad talle ta rahast scda oli Svv pejetat Puusärgi ostnud ja tema ilusaSit laulu ja lugemisega sisse pannud, täksiwad tõik ühel nõul irauapoisi korterisse ta wara ja asju jagama, kuna puusärk teise tuppa küünla lühtrite wahele „ilutsema" jäi. Anusad pärijad hakkasuvad kappisid ja kirstusid lahti murdma. Kui nad just parajasti tööl oliwad, sündis kohutan? lugu. Uks läks lahti, ja surnu seisis, põlen? kroonlühter käes, läivcl. Hirmunud waranorijad arwasiivad teda surnu hingeks ja langesiwad hulgudeL ta ette põlwiii; aga wauapoiss näitas warsti, et ta weel mäga elus oli, raske kroonlühtriga andis ta igaühele  tubli mütsu selga ja kihutas kõik „pärijad" oma korterist wälja. Nagu nüüd ilmsiks tuli, oli ta ainult tarretuse krambi pärast cksiwiisit surnuks arwatud. Uuemad sõnumid. Peterbnrgis, 22. Januaril. „Wal. icat." kuulutab, ct suurwürst Georg Aleksandrowitsh oma Howikmnaa reisil haigeks vu jäänud. Et see küll kardetaw ei ole, asuvamad arstid ometi tarwiliseks, et ta palawalt maalt ära tuleb. K. K. pöörab Euroopasse tagasi ja asub esiotsa Athcnasse.  K. K. troonipärija jätab Bombays oma haiget weuda junialnga. 2 >. lauuaril. Kehwade asujate toctamis.rc aimatud scllS haamaö oma tegewujt. illottZas, 21. lauuaril. JlaliaS an suur muudatus sundimas, mis ka üleilmlise politika pkäle suurelt küll mõjuks. Peaminister Crispi on säät saadirute-inajas oma nõudmistega tollide asjas läbi kukkunud, ehk küll „!isaldüfc küsimust" seadis, see on teatas, et kui saadikute-kogu tema nõuet ei täida, ta siis ameti maha paneb. SiiSgi lükati ta ettepanek 186 häälega 123 waSta tagasi. Selle pääle ei wõinud Criõpi muud, kui patus end ja oma terwet miniöteriumi ametist lahti. Kuninga otsus on wccl andmata. Ärritus on suur, sest keegi ci wõinud armata, et CriSpi nüüd kukkuda wõis, kuna ometi wiimasel saadikutc-walimisc! enamasti just tema poote hoidjad saadikuie-koguSse üteldi saawat. Lahkub CriSpi tõesti ametist, siis jätab see suured jäljed, sest siis ci ole Jtalial wist Kesk-Europa ühenduses enam pitka pidu, mille suurem sõber ju CriSpi oli. Parisis, 20. Januaril. Prantsuse ajalehed awaldawad suurt rõõmu Crispi langemise üle, millest Prantsuse- ja Jtaliamaa liginemist loodawad. Belgradis, 22. Januaril. Bulgaria walitsuS  olla Serbia piiri äärde 8000 meest sõjawägc kogunud, mis Serbias suurt ärritust teeb. Bulgaria walitsuS olla Austria ertshertsogi Prantsi Pctcrburgi reisi üle wäga mures. Arwataksc, et Austria Wenc sõpruse otsimise püüdes oma käe Koburi printsi toetamiselt tagasi tõmbab, mille läbi selle seisukoht raskeks läheks. Rjn-Jorkis, 19. Januaril. PennsilwaniaS juhtunud ühes sõekaewanduses kange palamise läbi plahmaius, kus ISO töölist surma leidsiwad. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, !!. Webruaril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust Ecstikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Saarlase lugejatele antakse teada, et täuawu aastal nimetud lehes saatvad  äratrükitud kõik käsk- ja ringkirjad, mis Saaremaa talurahwa asjade toimetuste  kommisari herra poolest tvalla walitsuste  kohta täitvad. Seepärast soowitab lehe wäljaaudja kõigile tvalla ametuikndule  ajalehte Saarlast aegsasti tellida. Nimetud ajaleht toob suurt kasu tvalla ametuikudele, sest et temas saatvad olema õiged tõlgid (ümbcrpancmised) kõigist neist käsk kirjadest, mis kommisari herra poolest saatvad wälja saadetud, nõuda, et niisugusid  eksitusi ep ole ette tulemas, nagu see wõiks sagedasti mitmetest iimberpanijatcst,  kes walsisti ametlikud käskkirjad  tvaUatvalitsustelc iimbcrräägitvad. Saarlase toimetus. .Vo Snar l a n c pääle wöetakse weel iga pücw waslu. Smriiise toimkiiis. Head nurga ja lana saed, kõige snnmsi pliidi randi, igas suuruses ahjn peltisi, M?" lStto Vitls lMll Zcr sibist, igas laiuses witsa rauda, head wikkati randa ja terast, ühest senni kuni 150-toobilisi mtlaid ja häid lõime längu soowib odawa hinnana M -- - -- turu ääres Grubensri majas. Karskuse seltsi VNtsmse pärast saab I. Webraaril f. a. kellu S „E«M seltsi" St. Petersbargi) PõMMrjsvc Melngemü-e ja aTakrMsmine saab ette -Hõewd. Saarlase trükikojast on saada: Nimekirjasid valda sisse- ja vallast väljakirjutamise  tarvis. Saarlase trWkoja walitsus. M MNNttS kcs mõistab raamatuid müüja, wõib kindla palga ette teenistust saada Saarlase triMkojas. Üks kinni petsceritud wiina pudel on suure mõisa ja linna rakatki Ivahel tee paalt leitud. Kautaja wõib seda Kudjapäe seppa Murest kätte saada. Teadaaudmise d. « Teaimiidmiiie » VllllsmlDstele! Saarlase trükikojast on jälle selle nädali lõppul järgmisi kommissaari herra poolt läbi waadetud mallaraamatuid Wsne-EeStikccleS saada: 1. As 1. Nnrasumins uuuru uoeioaiuaro oõipsaLga. Magasini raamat. 2. 2. l?aonöiiins uurina. o IZJ7. ziarsZUllg. m,i.n'n nuaunzru i!o,'io!7!'uai'o oilin.ac.rna. Konto-raamat kogukonna üksikutele liikmetele magasinist wüljaantud laenude, üle. 3. (luiloM?> .NIIMõ  otiineemzF.  Rulli raamat. 4. IkuLcoizuii iilnvpvnnu niiiirn o npiiWMömnMnxm  3. Illnvpounn Rnnra. o lõvnunmiixu. nn ilULnaxrln euvpnxm. Passi raamat. 6. pööeipi.. Wäljammemise kirjade  register. 7. Saarlase trükikoja walitsus. llleemhll ostab ja maksab kõrged hinda J. Kumetz. Selleläbi saab teada antud, et Hiiumaale Köppo metsa ljMi-llljjnjck tööd mõiwad saada. Ligemat teadust annab Otto Reelitz Laugo mõisas. Q6IU LISÄ L. llalnu veel üllslcmcl euuast mulle LelAsst tunüa uiuln. Söruisne.