Keiser ja UngmmM Mmingas Fmnz IM, ses NsöWS- Katholigi kiriku kindlam poeg, ?«S ags ühes ka ?KMMu lepitust Mgs oma alamate juures soowiK. MZiö Mes asjas kimpus olema. Dena's, Augrumaal, oli Jõulukuu 19. (7.) pääwal MKawZrisemne kange MM-aluse kSnümga. Kahju ei ole tehtud. -Järgmisel öösel oli «ske'mamväri-> semine Oranica's, Lõune-Ungrumaal, mis Ahe m' kestis.  Palju majast on sisse kukkunud chk kütustest ja seinadest  kahju saanud. Mitmetes korterites ?A??uS kõi? segamini  üksteise peale. Homiku! kell 1 ja 8 iuliwad jälle löögid, kui ka kergemad. Rahwa suurem hulk oli ZAsel wäljas. kangest külmast hoolimata. HMmd'ist. Õsse! wasta Jõulukuu 23. (jl.)Pääwa möllas köikis Hollandis hirmus m°»u. Amsterdam'is tsu-- sis Maaõ'i jõe mesi peale 3 meetrit üle kestmise am, kuida seda seal weel enne ° Htud ei ole. Suurem jagu uulitsatest seisis wee all. Kõik tammide-wahid Rotterdami  ümberkaudu ja Maa?'i kallaste! oliwad tööl; Utrecht'is  on üheksa maja sisse kukkunud, üks inimene sai wigastatud. Mitmetes on mest üle küllastammide  ajanud, madalikud skistwad wee .all; tehtud kahju on wäga suur. PopenbrechsiS läks üks paat wee peal ümber ja kolm inimest uppusiwad ära-  juures  läks üks kalameeste-paat ümber, kes aga pxMMd saimad. Palju telegrafl- ja telefoni-traatisi on kõigel WMI lõhutud. Postlteenistud Amsterdamis oli takistatud; Inglismaa  ja Saksamaa postid oliwad tulema Muud. Wäljasõitmiseks  waluüsseiswad laewad zäiMKd sadamatesse. Wesiwärawad Umuidknls ei wõinud lahti tehtud saada. W Inglismaalt. Kuida Liwerpoollst kirjutatakse, olla Lord Rosebery Ministerinmi ja lirimaa Parnelli-eraksunK wahel kaup tehtud, selle järel pidada lirimaa dynamiti kurjategijad, kes tuhthoones istuwad, lahti lastud saama, mis eest Parnellitlased rohkem Inglismaa MiniZkeriumit tuetada lubawad, kui nemad seda tamne teiuudMn. Sir William Harconrt, kelle meele järel lirilaste Homeruls (ifitallituse-pärimine) kõigiga mis selle juures on, iialgi olnud ei wle, on kindlast selle wasta seisnud, aga asjata. Oma kurjategude pärast kuulus Daly pidada kõige esiteks wangist lahti lastud saama. tahab seda sõnumit ühe tähtsa Parnellitlase käest saanud olla, see näitab aga nii kentsakas wälja, et seda raske uskuda on, kui ka juba enne kentsakaid kauplemisi Inglismaa Walik-> suse ja wägewate erakondade wahel ette tulnud on. Juba ükõ paljas seesugune jutt näitab aga. et MmMerpräsidM Lord Liosebery oma iste peal kõikumas on, kui tema seesugust  abi tarwitab. Wana Gladstone on suure osa-- wõtmise oma 85. süudmise-pääwa pidanud. Öösel waSta Jõulukuu 22. (10.) pääwa on hirmus marutuu! Inglismaal palju kahju teinud ja palju inimestele surma toonud. Järgmise pääwa õhtal paiskas marutuu! Chesford'i  juures kiirrongi, mis Mandchesterlst Londonisse sõitmas sli, roopatest, kus juures 12'inimest surmatud ja 52 wigaStatud saiwad. Prantsusmaalt. Kapitän Dreyfus, Zes sõeawäe-saladufi raha eest wöerastele teada annud, on kui maa-äraaudja elu-aeaks wangi ühes kindluses mõistetud. Tasasemad lehed on sellega rahul ja kahietfewad ainult, et aastal 1848 (mässamiss-aaStal, kus Kuningas LouiS Philipp ära aetud ja teine Republika asntatisd sai) antud seadus teda surmanuhtluse alla mõista ei ole lasknud. Isegi Knningrtigi-erakonna lehed, kes muidu SõeaminiSter Mercier  wastased on, kiidawat seda kindlat meelt, millega tema seadust täita on julgenud. Üliwabalaste lehed, keS rahwa werehimu meelitada käratsewad kaugest. Weel pääwal enne seda olla Söeakohus ühe soldati surmanuhtluse alla mõistnud, kes oma ülema wasta häbemata  olnud, nüüd olla üks isamaa-äraandja ainult wangi mõistetud. Ka teda wöida peale selle tema sõbrad ja omaksed kindlusest peasta, nagu omal aea! MarschaA Bazaine  peastetud sai. Kindral Riu, üks Gambetta sõbradest  on ütelnud, tema kahjetseda ainult, et ühele mehele nagu Dreyfus, mitte wöimalik ei ole kaksteistkümmend kuuli läbi keha ajada. Tagakihutatud tarwikawad seda asja, rahwast jälle Walitsuse wasta wihale kihutada. Parlamentis ou üks seadus söeawäe kohta wasta wõetud, miS kõikidele isaMaa-äraaudjatele ssea ja rahu aeal surmanuhtlust  määrab. Weue KeiSri Kiudraladjutant Tschcrtkow  on PariS'isse tulnud, Ma,esiäl Keisri astumist throm peale ametlikult kuitlutama. Jõulukuu 26. (14.) pääwal andis Prasideut Casimir Perrier tema auukZ pidulaua, kus tema Keisri ja Keisripraua ja kõige Weue Keisriperekouna  terwist wälja hüüdis. Kindral Tschertkow wastas terwisega Präsidenti ja tema abikaasa peale. Ka teisi pidust on anus talud wöera auukS antud. MadagaSkar'is  on Howalased Prantsusmaa krsuzeri ,Duprtit Thonars'' peale tuld annnd, keS tulega wastas. Kolm Howalast ou surmatud, üks Prantslane on haawatud. Prantsusmaa söealaew on ühe kindluse Tumalawe  ligidal sisse wõtnud. Tamatawe oli juba enne sisse wõetud. Parlamentis on kõik kulud Madagaskari kinnipidamiseks lubatud. AMM. Isik Mid, mis ParlammtiS Minister- Kräside» t CriSpi WMta tchtvd, sliwad tänine ttma järjeta sIKNd. N-iüd tahawüd tõrelejsd Hegil teisel teel EnSpi't -IMK astme pealt kangutada, kõnedega ja kirjadega teda WKNWtsdK. Tmmistuss-Zirjgtz, Mida endiue MinisterpräsideKt  Giolitti protsessi asjus mmm wÄZM Barlammti ette pani, olla selle banki endise direktori Tmlongo tehtud, kes selleks Vangikotast ZZssl ExsspidiZte asjade Ministeriumisse toodud ja seal kõiki kirjutanud olla, Mida Giolitti käskis. Giolitti olla sedawiifl oma kaebdust wale-kirjade peale põhmstamd, mis tema teades tehtud oliwüd. Tõrelejad Crispi MiniZteriumi wasta kmmtaWüd, et Giolitti Parlamentis peetud kõnede pärast Crispi wasis mitte kohtu alla anwd saada ei wõida, sest Partammtis walitseda piiramata kõne-wabadus. Giolitti su Ber!in'is ja ütleb maast oma wäimehs, ühe inshenZri, jume pühadeks wõörusele tulnud olema. Kahe nädali parast tahta tema kodumaale tagasi minna. Seda ei taheta aga skte uskuda, sest kodumaas! oodata teda 42 laimdussprotsesst.  Endine Nsapeli KuningaZ Franz 11. on Rääriruu 3. (Jõulukuu 22, j pääwal Arco's(Löune-Tiwl'is), kus tema Austria ErzherZog Aldrechttt wõerusel oli, ära surnud, 58 aastat roana. Jõulukuu 31. )19.) paama! on Ztattaläsed' WKsi»la'S Adüa äiuna Sra wstnud, ilma Aves st-n alast? wastupWemiseta. Jõulukuu 39. (13.) pääwül  sn Würst Lobansw-RosisWSki Paapsii juures wssta wõetd, kes Keiser Nikolai 11. astumist throni peale kuulutama  tulnud oli. Würsti auuks oli pidulaud Kardinal Ram'i juures. Türgi riigist. Wenemaa, Inglismaa, Prantsusmaa ja Türgi ksMmiSstoni liigsts Volikirjad Armeuia pahandusts lZhikuulamiseks on ühel meelel kõikide nende riikide poolt kinnitatud. Kommsfiom liiked on Wensmsa poolt üks Major, Inglismaa poolt Vkekonsul Shapley, PrantsuZmaa  poolt selle maa Konsulati ttUk Vibert Konstantino-- poltts. Neil wõeramas kommissiom-liigstsl on Vaba õigus tunnistajaid kutsuda ja protokollist alla kirjutada. Aruannet  oma Walitfusels teeb iga kommWom-liige iseäranis. Läbikuulamine saab ainult SaSsmi kreisis tehtud, kuhu kommiNon tulema aasta Hakatusel ErzerunM minema pidi. -- Jõulukuu 26. (14.) pääwal tuli Wenemaa iseäraline  Saadik, Gmf Musiu-Pushkin, Ksastantmopolisse. Greekamsali. AtalantsiS oli Jõulukuu 29. (8 ) pääwal  maawarissMise-lõökifi tunda, hirmsa kõmuaga maa all. Kahju ei näita see Mamvärisemns teinud olema. BulgariaP. SobranjeZ sai Jõulukuu 30. (18.) pääwal  andeksMdmise-plam riigifüüdlaste kohta waSta mõstud.  Wäljäarwgtud on selles plaanis kõik Ministrid, kes aastast 1883 saadik süüde eest nuhtluste alla pandud ou. mida nemad omas teenistuses teinud; kõik need, kes üleüldise  õiguse waõta süüd teinud, ja sõeawäe-ülemad, kes Würst Aleksander'! wägimaldsest wäljawimisest osa on wõtnud. Karmi nuhtlust on süüde ja kurjategude peale Würst! enese waska määratud, niisamati tema perekonnaliigete  waõta tehtud süüde ja kurjategude peale. Seadus määrab karmi nuhtlust ka kSige wähemate teutamisle pmls Würsti enese eh? tema pere konna wasta. Nende kestis kellel andeksandmist piab kuulutatud saama, on ka põgenikud  Erogan ja Zankow. Jõulukuu 3 (Talwcknu 22.) pääwal sai Sobranje koosolek lõpetatud. Sobranjes on, ka üks õige kentsakas seadus nende ametnikkude kohta ette pandud olnud, kes omas ametis andeid wasta wstawad ehk kurnawad. Iga ametnik piab selle plaan: järel oma ülemale ehk Riigiprokuröri pärimise peale kahe nädala käikaõ aru andma, kust tema oma waranduse saanud on. Kui tema selle wasta paneb, siis piab tema 300 künni 3000 franki fisss maksma. Kui tema süü, ennast ülekohtusel  wiistl teinud olema, ka mitte tõeks tunnistatud ei saa, siiski saab tema kolmeks kunkS künni kolmeks aastaks kinni pandud, ülekohtuse ametniku waraudus saab riigi heaks ära wõetud. Igal riigikodanikul piab õigus olema Riigiprokuröri junreS iga ametniku läbikuulamist ette panna, kes ülekohtusel wiistl rikkaks saanud on. See seadus piab koguni Mis aaStat tagurpidi maksma, kuida see muidu uute seaduste juures mitte ei ole. Wiimane nõu näitab nimelt Stambulow'! ja tema sõbrade waõta wõetud olema. Kui nende tagakiusamiseks Sobranje poolest Võimust saada, e! olnud, stis pidada nemad wähemast selle uue seaduse läbi kohtu ülekuulamise alla pandud saada wõima, kui nemad ühegi erakondlase wiha allalangenud on. Kas see seaduS wasta wõetud on eh? saab, seda ci olnud weel teada, arwat! aga, et seda ehk mõne muutusega wasta wõetakse. ülekohtuste ametnikkude poolest wötb Bulgaria's paha küll tehtud olla, kui see seaduS aga waSta wõetud saaks, fiis vlekstwud seal erawihameestele kõik marawad ja uksed lahti tehtud. Niipalju kui sellest plaanist tamne kuulda, ei ole selleS walekaedajatele mingisugust Vastutamist  ja nuhtlust määratud; neist ei saaks seal aga wist mitte puudust olema. Zda-Asia'st tulewad jälle sõnumid JapaulaSte wõitudest  Khiinlaste üle. Jõulukuu 19. (7) pääwal on Japani Kindral Katjura Haitscheng'ist läänepool 10,000 Khiin- laste wasta Kindral Tungi all yMkanud ja on neid pärast wiie-tunnist wZittemist taganema sundinud. Endine RMkingi  McsknyingaS Zinkanyi on kõige Khiina sõeawMAemaks  kommandöriks nimetatud. Wägew Vicekunmgas.  si - Hung--Tschang näib tõe poolest jäädama umbsrMN alla langenud slema; temast ei ole wiimastel aegade! emm ühtigi kuulda olnud. Seda rohkem kuuldakse  Khiina ohMssrids waljudest uuhtlemistssi, kellele süüks antakse, et nemad sõms mitte wahwad olnud ja oma kohust täitnud ei olla. Nenda on nimelt kirjutatud; kommandsr, Kapten merel Hohuwkmg,  oli esimeses merelahingis Tokosima juures põgenenud,  kui tema ka nägi, et tema kaasa antud sõeasaewadest ..Gokd" ja z,Kootsas" M juba ära wõetud, teine põlema pandud oli. Siis tuli merelahing Dak; juures, kus Hohukukeng jälle estmsus pSgeueja olnud. Seda su tema uii sume rutuga teinud,' et Zrmzeri w-'.Ata jooksis, mis selle läbi Vigastatud sai ja ZapmlMe kätte! lauges. Kui Admiral Ting' Hort-AZthur'isse tagasi wmd  oli, siis läks Kapitän HM:kukena tema juure z« üttes: xMinul on suu Teie Exzsllsuzile teada anda. Zt minu laew ilma wigsta hirmsak wõitlemisest Pmsnyd. on. Admiral on wastKUub: tumm Teid kui tublit ohwttsm, Mina olm Teie wahwade tegude üle juba Pekingisse klsgrasermnd ja MM Keisri poolest, ?sS tesnistuste eest tasumist auda sSkab, juba homme Teie tõstmist kõrgemasse nngisfM Järgmisel paamal mli juure kutsutud KapitZn sai kinni wõetud, mNdM pandud ja Admiral Ting ütles: ,Nende kahe laswa ssst, mills kaitseunsew Sina lahingis mitte üht sõrme liigutanud ei ole, samoad Swu mõlsmad käswarred Zw raiutud. Selle eest, st Sina Ds'u juures meie WKenlast koguni mitte, meis laewa aga Kii sandist näinud oled, saamad Sinu mõlswad silmad wälja pistetud. TimukZ Tallita oma ametit!" Kapitäu sai wälja wiidud ja tsmags tehtud, kmda Admiral käskinud oli. Palju teisi ghwitserist on wähem eh? rohkem Valju! wiistl nuheldud. Zapmsift on kaks asjatallttajat Khiina'sse saadetud. Nemad on senna läinud, kui neile mus Põhja-Amerika Ühendawd-riikide pärimise peale tõutatud oli, neid nmdZ seisust mAZda wasta wõkta. -- Khiina's ei ole Wsns laewsmecstele, kes Wens SaatekonnK kaitstMiseks Pekmg'isse  pidiwad saadetud saama, nende passist mitts walia anda tahetud. Käida ses asi jäänud, selle üle ei olnud weel sõnumit tulnud. Indiast. Jnglis-Jndia söeawägi Wazierlaste waUa on Jõulukuu S. (Talwekuu 23.) pääwal tesls läinud ja waStase kodurahwa peal inna ilma wastapsnemifeta sisse wStuud. Mamtmü Põhja- (Saksa-) meres. Kuida juba ülema!  lühidelt kirjutatud, su üks hirmus marniuul ülewiimast  nädal! lõpul ja wiimase nädal! hakatusel üle Põhjamere  käinud ja Saksamaa, Daam. Hollandi ja Inglismaa  raudades wäga Mlju kahju teinud. Mitmetes paikades  m? uputused selle järgsõ tulnud ja ssaliste mhmaste Zõulu-rõõmud kurwasluseks muutnud- Hamburg ' i st kirjutatakse: Kui tuul juba LanpääWal nii kangest puhunud  oli, et Elbe wsfi aruldassle kõrgusele tõusis ja aurulaewad  ainult mahalastud korstnatega sildade alt läbi Ma wõistwad, siis tuli Laupaäwa (Jõulukuu M. ii). —) päawa õhtal üks raske marutuul lõune-laäne Koolt, mis öösel põhja-lääne poole ümber kargas ja sauast orkamks (täieks maru tuuleks) muutis. Wasta keskööd ko sisimad esimesed hsiatuse-xsugud, miS kõrget wstt wNlutasiwad. Kui kõrgele wesi aga tõuseks, seda ei simMud kesgi, kk need mitte, kes termi- la wse-aAjadsgs tuttawad oliwad. Kui mõõns-aeg tuli. Ms paisus wssi wasts, mis tormiwoolu  tegi, nenda et Homiwsel woolu-asal kõrget wstt naha oli. Kaupade kaitsemiseks teldretes oli aeg juba hiljaks jäänud; ainult mõned oliwad gma ksldrsid mullamallidega  kaitsenud. Laager-keldred jsoksiwad sellepärast wett täis, ja kaupasi sai sadatutzandete sest rikutud. Kuuni pärast lõnneni kell Z jäi wsst ikka wssl tõusma ja oli mõõna hakatuse! 18 jalga kõrge. - Madalamatel uulitsatel aeas mesi kraamidest wälja ja woolas teedele, neuda et ainult romedes läbi saadi. - Õnneks oli tuul homikul öö wasta kauniste waikmud, muidu oleks Hamburgis üks uputus tulnud, kmda seda eh? keegi wsel näinud si ole. Üht kurba kuju näitab Klingsberg, mis ka wse all seisis ja kus wesi keldreteSse woolas. Esmaspääwa homiku! näitas wälja. nagu oleks kZikis linnas ka tulekahju: saamist  kõikides Wana ja Uuslinna Mlitsates nähti tuletõrjujate  aurupritfisi wett keldretest wälja pumpama, kuida tuletõrjujad ülepea kaupade ja teise waranduss kahju wähendamiseks wäga palju aitanud o». Enuelõune käikus luliwad tuletõrjujatel? kuuni seitsekümmend appikutsumist; muidugi ei wõinud need kõik täidetud saada, kuS aga wõimalik oli, seal sai kõigist jõust aidatud. Ksik madalamad  uulitsad sadama pool setfiwad wee all; kõikidest keldri.korteridest pidiwad inimesed wälja minema. Elektriks  ja teised uulitsa-raudteede wankrid pidiwad sõidud feiSma jätma ja wanemaid körgeraudtss roopaid ümber"