ühte wõi teist nendest keeltest tarwitada. 7) Kooli asjad, mis kristlikkude  rahwustesse puuduwad, jäetakse täiesti nende rahwuste kooliwalitsuste hoolde. 8) Üleüldise korra ja rahu alalhoidmiseks asub vilajetis vilajetishandarmide wägi, keda rahwa seast sõjateenistusesse wõetakse ja kes otsekohe waü käsu all seisab. Samane shandarmide wägi ühtlasi oma ohwitseridega on nende rahwuste hulgast wälja tõstetud, kus nad teenistuses on, ja neid ei tohi mitte rohkem kui 1 prozent kohalikkude elanikkude arwust olla. Selle shandarmiwäe  kõrgemad ohwitserid tulewad  sultani poolt, alamad ohwitserid  aga otsekohe wali poolt ametisse seada. 9) Vilajeti maksude eelarwe ja maksud ise määratakse  maakonna-kogus. 25 prozenti vilajeti sissetulekutest pandakje üleüldisesse  riigikassasse, kuna ülejäädaw summa vilajeti tarwituste pääle ära kulutakse. 10) Ühtlasi wali walimisega  astub iseäraline komitee  kokku, milles rohkesti kohalikkude  elanikkude liikmeid peab olema ja mis wali juhatusel ülemal nimetatud  üksikute seadluste korraldamist toimetab. 11) Kõigile pviitistele  kurjategijatele, olgu nad süüdlasteks mõistetud wõi mitte, niisama ka neile, kes vilajetis sündinud, aga wäljas pool elawad ja politijelt kahtlased ou, tuleb täiel  i st andeks a n d m i stj kuulutada. 12) Niisamasugused ümbermuutmised  tulewad Adrianopoli vilajetis toime panna. See programm näitab selgesti, nagu „Köln. Ztg." ütleb, mil kombel  bulgarlased Makedonia küsimust tahawad lõpetada. Kõigist kenadest mõtetest hoolimata on see programm täitsa Bulgaria rahwa oma. „Meie ühendus on silmapilk segatud", ütles  hiljuti üks kõneleja Serbia Bulgaria  wennastuse pidusööma-ajal, „nii pea kui Makedoniat nimetatakse." Wõimalik on, et nimetatud vilajeti piirid Bulgaria rahwuse piiridega kokku langemad. Serblalased ja greeklased  ei tunnista ialgi seda õigeks. See bulgarlaste programm möib nende ja teiste rahwuste wahel olewat  lõhet üksnes meel laiendada, ja maewalt küll leiab ta Konstantinopolis  hääkskiitmist. Jtalia lehed on nüüd juba lähemaid sõnumid kindral Baratieri  prozessi kohta toonud;  palju uudist ei leia meie säält aga just mitte. Oma kaitsekõnes ütles kindral Baratieri, et hää maim soldatite seas ja salakuulajate teated, mille järele schoalased suurel hulgal igale poole Laiali läinud ning kuningas Godjam ennast Menelikist  lahku löönud, olla taile Põhjust andnud tungimiseks Abessiuia mäe kallale. Lahingi kaotamise põhjused olnud järgmised. Et maa sää! wäga mägine ja teed wiletsad on, ei olla kõik sõjamäe osakonnad õigel ajal nendele määratud paigale jõudnud, nii et kindral Albertone pea kitsikusesse  sattunud. Katsed Albertonele appi minna, olnud asjata. Siis andnud ta, Baratieri, päälik Gallianole  käsu põgenewaid askarisid kokku korjata ja edasi tungimisele sundida, kuid need asrikanlased, kes Makalle kindlust nii mehiselt kaitsesiwad, vlnud see kord nii arad, et nad ohmizeride sugugi tähele ei pannud, maid wõimalikult kiiresti lahingi platsil ära pääseda püüdnud; ohwizerid ja suurtükid jäänud waenlaste  kätte. Askaride põgenemisega alganudgi päris õnnetus. Ta, Baratieri,  taganenud nüüd madalikusse, kuhu ta tootnud oma sõjamäe jätised kokku koguda wõiwat. Kui ta aga sinna jõudnud, olnud suurem osa tema sõjamäest ka juba säält põgenemas  ning ta pidanud nendega kaasa ratsutama, et mitte ka üsna asjata waenlaste küüsi sattuda. Oma kõnet lõpetas kindral Baratieri järgmiste sõnadega: „Meelt ära heites saatsin ma riigi walitsusele telegrammi selle suure õnnetuse üle. Kange südamewaluga  tuletan ma neid noori soldatid  meelde, kes waprasti sõdisiwad ja langesiwad, ja palun neilt seda ülekohut andeks, mida ma nendele oma eksituse läbi tegin. Muidu tunnen ma ennast süüst waba olemat." Asjatundja, päälik Corticelli, arwamise  järele olnud kindral Baratieri  Adua lahingi kaotamise juures täiesti süüta, seda enam, et mitmed alamkomanderid tema käskusid ei olla täitnud. Ka kohus mõis- tis, kuda nüüd selgesti on teada, kindral Baratieri süüst täiest: wabaks. Inglased on Ferketi wõidu Pärast  täis rõõmu ning nende lehed kujutawad oma lugejatele Sudani sõjakäiku aina roosiliste wärwidega ette. Et Egyptuse söjawäqi senini marssi mööda wiletsaid Niiluse jõe äärseid teesid, sääl praegu walitsewa kange palama käes hästi on wälja kannatanud, siis arwatakse Inglisemaal  juba, et ta weel enne Niiluse jõe tõusu kuni Hannekini s. o. kuni kolmanda kataraktini (wäikeste koskede kogu) jõuab. Sääl saaks see sõjawägi  nii kaua paigal seisma, kui suurtüki paadid, mis praegu Wadi- Halfas ja Assuanis wee tõusu ära ootawad, taga järele on jõudnud. Nii saaks siis umbes augusti kuu lõpul, mis aja pääle Sudani sõjakäigu päris alg määrati, Niiluse jõgi kuni Dongolani ja Kortini inglaste ja egyptlaste käes olema. Inglise optimistid  (inimesed, kes kõigi asjade pääle roosiliste prillide läbi waatawad)  arwawad koguni, et juba järgmisel  talwel Egyptuse õieti Jngglise  lipp Chartumi linna müüridel  saab lehwima. „Hiilgaw wöit" Ferketis ja need „kindlad" ette - ära-armamised, mis endid tema pääle toetawad, on Londoni  lehe -MoriüuA I>ost«'i meeled nii ära joowastanud, et ta neil päitsil  koguni Sudani sõjakäigu päris põhjuse wälja lobises.  See Inglise kõrge aristokratia  ja jaolt ka praeguse pääministri,  lord Salisbury, arwamiste awaldaja ütleb ühes pikemas kirjatükis  Sudani sõjakäigu üle: „Meil saab Niiluse jõe ülemal jooksul europlastega  tegemist olema, kes sala teesid mööda sinna tungiwad. Abessinia  on neude toetuse-punkt. Sõge oleks arwamine, et wenelaste reisukäikudel Abessiniasse wiimsetel aastatel mingisugust iseäralikku  otstarbel ei olnud ja et nad sääl midagi korda ei jõudnud saata. Prantsuse- ja Wenemaaon praegu politises ühenduses, ning julgesti  wõib kinnitada, et nendel nõuu on Abessiniat niisuguseks riigiks ümber muuta, mille abil nad walitsust  Niiluse jõe ülemal jooksul oma kätte wõiksiwad klskuda. Praegu on Jtalia nendel sääl juures takistuseks ees; kuid Jtalia on waene ja seepärast  ka kaunis nõrk, kuna Abessinia sõjawägi küllap wissisti ikka prantslaste  abil ja toetusel hästi ära õpetatud ja arwu poolest suur on. Nii on siis Jnglisemaa sunnitud nii pea kui wõimalik Niiluse jõe weeteed oma kätte wötma ja sellest kõwasti kinni pidama, kui ta wõimust Egyptuse  üle täiesti ei taha kaotada." Sellest vUorniiiS?ost« i awaldusest  paistab selgesti wälja, et Sudani  sõjakäigu päris otstarbe ei ole maakonna tagasiwõitmine Egyptusele, nagu Inglise riigi praegused walitsejad  ütlewad, waid Nutuse jõe ülema jooksu wõtmine inglaste wõimu alla enne kui prantslased kindlasti aset on jõudnud wõtta. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikku de Majesteetide sisse sõitmise  ajaks ehitamat Peterburis gostinõi dwor kunstnik Schreiberi plaani järele toredasti ära. Dekorationi  maalimist toimetumad mitu kunstnikku. Ehtimise riiet kuluwat 20,000 arsinat ära, pääle sammeti, mida 700 arsinat kulub. Ehtimine makswat enam kui 15,000 rubla. Riigi nõuukogus wõetawat  „R. W." sõnumi järele oktobri  kuul börse asjanduse muutmise plaan käsile, kus ka wekslite seadust läbi waadata tahetakse. Asjatundjateks  osawõtjateks kutsutakse mitmete bankide juhatajaid. Wladiwostokis asutatawat „Sib. List." teate järele Hommiku - maa keelte institut. Peterburi juudid tahamed  Keiserlikkudele Majesteetidele, kui nad Peterburisse tagasi jõuawad, ilusat kunstiasja kinkida, mille Wene kujuraiuja Antokolskij on walmistauud.  Kujustik näitab inglit, kes taewast maha tuleb, kätes keisrikrooni hoides, mille ta salwitud mehele pähe paneb. Kujustik on ühes Prantsuse wabrikus selgest hõbedast walatnd ja kaalub umbes 4 naela. Ingel seisab kalli punase riidega kaetud aluse pääl ja on poole inimese  kõrgune, kuna ta '/t ajchinat lai on. Kuju käib iseäralise mehanikU'inärgi  läbi ringi. Terme kujustik  maksab 22,000 rbl., millest kujuraiuja 10,000 rbl saab. Weel ei ole kindel, kas kingitust Wenemaa terme Juudi rahwa nimel Majesteetidele  wiidakse, wõi ainult Peterburi ebrealaste nimel. Peterburi elanikkude arm oli ametlikkude teadete järele 1895. aastal 1,013,000 inimest. Sündis 31,404 last, suri 27,819 inimest. Elanikkude terwisline olek on aga pahemaks saanud ja linna haigemajad oliwad, ehk küll sängisid 323 wõrt on rohkendatud, wüga täis. Linna haigemajade hääks anti 1,600,000 rbl. wälja. Ühe wäljamaa piirile minema Wene raudtee pääl leiti, et reisijate wagonite istmepinkitu  all salasahtlid oliwad, kuhu wäljamaalt toodud salakaupasid peideti,  et neid ilma tollirahata üle piiri tuua. Et niisuguste salakastide tegemine sinna palju aega pidi nõud- nud olema, siis oli selge, et raudtee ametnikud wagonid kaua ei olnud üle waadanud. Nüüd on teedeminister  käsu andnud, et wagonid wöimalikult  hoolakalt rewideeritaks ja et need ametnikud kohe teenistusest lahti lastaks, kelle ametiringkonnast salasahtlitega  wagonid leiti. Moskwast. Saksa saadiku würst Radolini juures kroonimise ajal peetud  konzert on terwelt 80,000 marka maksnud, millest Berlini „Philharmonia"  muusikakoor 45,000 marka sai ja iga soolist, olgu meeste- wõi naesterahwas, 2000 marka. See on siis küll üks kallimatest konzertidest, mis kunagi enne on antud. Kuulus näitleja Ludwig Barnay mängis kohta sid Schilleri tüki „Wallensteini" seest; Keiser audis talle selle eest Stanislause  ordu 2. kl. auutähe. Berlini ooperilauljale preili Hiedlerile juhtus  see äpardus, et tema ülitore kleit piiri pääle tolliwalitsusesse seisma oli jäänud, millega ta nimetatud konzerdis  tahtis ette astuda. Temale lasti Moskwa esimeses mrodi-magasinis  uus tore kleit teha. mis hommikul  kell 9 telliti ja õhtul kell 6 malmis oli. Maksis muidugi kallist raha . . Warssawist „Nowostile" telegrafeeritakse  Warsjawi - Terespoli raudteel ette tulnud õnnetuse üle weel järgmist: Ohwrite arm ei ole weel kindlasti teada. Siiamaani teatakse kahest surnust: üks on mõisnik  Bogdaschewsk.j Minski kubermangust  ja teine wabrikant Hirzmann Borissewist. Pääle selle on kindel, et 19 inimest wigaStatud ja haawatud  on, mõni neist elukardetawalt. .9 wantrit on täiesti ära purustatud. Õnnetuse põhjuseks peetakse liig kiiret  sõitmist. Kasanist Siinse ülikooli kliinikus  tnli neil päiwil ilmsiks, et üks professor Kusmin haigetelt, keda ta lõikas, raha wõttis, kuna ju ülikooli  kliinikutes arstimine maksuta on. Kui professor Kusmin niisuguselt  haigelt raha tahtis norida, käskis  ta oma kaasas olewad üliõvilased saalist wälja minna ja jättis ainult ühe korrapidaja enese juurde, kes wist tema käest osa sai. Professori kelmus  tuli aga ühel päewal ilmsiks ja kui ülikooli walitsus temalt seletust  nõudis, kostis La kirjalikult, ta olla ühe haige käest 20 rbl. saanud, selle raha aga tagasi maksnud. Ku- ratorile on ettepanek saadetud. Kusmini  professorite seast wälja heita. Mittskift teatab kohaline leht, et sääl Nowogrudoki kreisis üks kirjakandja  tuikene kinni wõetud, kelle jala küljes hõbedane tahwlikene olnud,  päälkirjaga ~1893 Nansen". Tuikene antud polizei kätte. Nikolajewis hakatakse sel aas tal weel üht soomuslaewa ehitama,  mis 8800 tonni suur on. Enne juba ehitusel olew soomuslaew „Rostislaw olla juba walmis saamas  ja lastawat sel suwel wette. Soomemaalt. Helsingist Wene telegrafi agenturtüle kurdab „Päivälehti," et neid telegrammisid waewalt wõimalik  tarwitada olewat. Telegrammid  jõudnud tänini ainult paar tundi waremini Helsingisse, kui Peterburi ajalehed, kus need juba sees olnud. Wiimasel ajal aga sündiwat nii, et telegrammid nim. ajalehtedest paar tundi hiljemaks -jääda, päälegi olla nad nii segaselt ja migaselt kirjutatud,  et äraparandamije lootust olla ei wõi. Näituseks seiswat „Ehren" asemel „ihren", „Kramer'l" asemel „kramar" jne. Siia juurde peab tähendama, et Tartus sarnane nähtus  juba tuttaw asi on. Architektor Hjort af Ornäs olla kahe suure kimi maja ehituse wälja kaubelnud, kus 10 tundi päewas tööd tehtakse. Ehitusesse  kuluwat 3 milj. telliskiwi ja töölisi vlewat ligi 300. Et nimet. herra enne tööpäewa lühenduse nõudmise  wastu oli. siis arwab „Työmies", et meistrite „wastupvnemise ühisus" koost ära on lagunenud. Soomest Asrikasse Omambomaale sõitis mõne päewa eest jälle üks missionec, nimega Johan Wehanen. Tema kaasas läksiwad kaks neiut, kes endiste Asrikas töökamate  m ssioneridega abielusse :ahawad  astuda. ZBiiburi raudtee jaama lähedal pidiwad 1. skp. peaaegu kaks rongi kokkupõrkama. Roopakäänaja oli mõlemad rongid hooletuse läbi ühe tee pääle lasknud, masinistid paniwad aga lugu aegsasti tähele ja jõudsiwad  paar sammu teineteisest eemal rongisid kinni pidada. Kajani koskedel nähtud paar Inglise noortherrad lõhesid öugitsemes.  Kalad el olla aga weel õngesse hakanud, mispärast noored herrad paremaks  arwanud Sortawala laulupidule  sõita. Lätimaalt. Taliselt . Kalakaswatusest  Wana-Salisel teatab „Düna Ztg.", et sääl sel kewadel 14. aprillist  li. maini 1,240,000 noort lõhekala  ja 280,000 noort siiga, mida säälses asutuses wälja hauuti, Salise zõkke wälja lastud. Esimeste wälja haudumiste tagajärgesid olla juba näha, sest Liiwi- ja Kura-maa rannas ja jõgede suudes leitawat 1—IV» jala pikkuseid lõhesid parwe kaupa, mida eune ei nähtud. Nim. leht awaldab kahetsust, et noori lõhesid, mis alla 2 naela kaaluwad, püüdmise juures jälle wette tagasi ei lasta. Ki nunsewat Riia kalakauplejad, et wäga wäikeje) kalad müügile toodawat.  Kalapüüdmise seaduse uuendust oleks tungiwalt tarwis. Kodumaalt. Maara-Magdaleenast Margused on wiimaste paari nädalite jooksul siin pool üli sagedaks läinud. Iseäranis tuli Saare walüs, wäga mitmes kohas, nimelt riide-warguseid ette. Palju talunikkusid ei usalda küll enam eneste riide kraami aitades  siisgi on wissisti teadjatel  kelmidel korda läinud nii mitutgi aita puhastada! Palju kahju saanud  üks pobuli naesterahwas, kelle sauna-esikust kõik ta ja weel ühe wõõra naesterahwa riide tagawara  ära wiidud. Ka Kudina wallas  on mõnel pool terawate öö-jüngrite  näpu-märkisid tunda ja enamasti ikka riide warguses, ehk ööd küll nchktd oma lüheduse ja walguje pootzst  igale ühele päewatöö järele rahulist  puhkust peaksiwad andma! . . Ühel Kudina rajal olewal Luua talunikul murtud talli uks, paar ööd tagasi, maha ja wiidud hobune, ühes wankri ja riistadega ära l Kõigest sellest on näha, et „öö poisid" meie pool suure agarusega ametisse on asunud, kelle hulgast aga mitmedgi kohalise urjädniku hr O j a wäsimata terasel toimetusel, polizei kätte ülekuulamiseks  on langenud. Mõne päewa eest wiidud Kaiawere kalamehel  järwe äärest kõik kalapüügi riistad, umbes 50 rbl. wäärtuses ära. —tst— Rahesadu tegi minewal nädalil siin mitmel pool wäga palju kahju. Kuku rahe pilw juhtus, jääl on rukkid, gurgid ja muud aia-wiljad  ära purustatud ja akna ruudud katki löödud! Maa sees on mitmete põldude pääl suured augud ja kriipsud,  mida suured rahe-terad jää-tükkidena  jüm.itasilvad. Kiriku lähedal on ühel pobulimebel ühe waka külw rukkid nõnda ära purustatud, et ta järele jäänud risu põllult ära koristas.  poolt kuuldub aga iseäranis  wäga palju raskest rahe-kahjust. --- Rukkid on siin pool enamast! läbi segi hääpooljed ja tõotawad, kui vitje-aeg, mis ju alganud on, ilusasti lõpeb, kaunist ssaki. Ka suwe-wiljad nii palju kui neist nüüd märgata wõib, jaamad, kui Jumal wihma annab, tublisti kosuma. Mg. nel pool on meel odra ja lina kula, käsil. Taare piiril olewal liku metsamahil põlenud minewal nädalil elumaja kõige jeesolewa kraa. miga täiesti maba. Rahwas olnud põllutööl ja peremees ise kodust ära misläbi midagi päästa ei saadud' Tuli hakanud laste käest, kes tikkudega  hööwli-laastudes mänginud. Pär n u st. Kohtukoj ast. Riia ringkonna-kohtu nuhtluse-asjade osakond oli mai kuu lõpul Pärnus kohut pidamas, tänawu teist korda. Kohtu pidamast juhatas kohtu liig? Arbus.ow, kaasistnikud oliwad Wladislowlew ja Prish. jolkow. Prokuröri ametis oli Lutshensky; tõlkimist toimetas hr Tuur tuntud osawal kombel. Seekord tuliwad siin harutamisele wiie päewa sees 22 kohtu-asja. Tähtsamatest  nimetame siin mõnda: Esimest kohtupäewa täitis juuremalt  osalt tapmise-prozess, kus Tori mees J. K. kaebtuse - alune oli. Kurb kuzutus sugulaste waheusest waenust ilmus selle asja harutusel kuulajate ette. Kaebtuse - alune oli oma õemehega aastate kaupa kiuslenud,  kohut käinud. Wiimati mullu 24. aug. oliwad kord ka oma wahel lepingu  teinud, aga kohe järgmisel päewal  oli K. sellest lepingust end lahti öelnud ja lepingu juures tunnistajaid meelitanud, nad rääkigu, leping olla purjus pääga tehtud ja nii tühine. Kui need sellega nõuus ei olnud, saanud K. ägedaks ja lasknud S. wastu ähwardusesönu kukkuda sta pidada  kaduma, talle olla passi tarwis jne). Ja kurjal nõuul käisgi tegu kähku taga. Järgmisel päewal oli S. Torl wallamajas käinud, säält tagasi läinud, aga ju paari tunni järele tuli keegi teekäija teotusega wallamajasse, ta olla vändra teed käies metsas püssipauku kuulnud, kaasas otewa koera, jälgil metsa otsima  lämud ja siis sääl mehe jurnukeha  were sees maas leidnud. Mindi waatama ja tunti surnu S. olema. Muidugi langes kahtlus jalapäält K. pääle ja mindi teda tabama. Ta maja ligi saades kuuldi  püssipauku, ja mees hakanud ka kohe, enne kui nudagi suuremat nõutud,  seletama, ta lasknud maiseid! Püüdis selle pauguga küll muidugi enne lastud pauku nagu marjata. Teadagi, ei aidanud see, maid mees wõeti kinni. Kmd ta salgas kõik ära, ütles, et ta sellel päewal alles  kella neljani naabril S. talul töös olnud, ja säält laskmise mis wersta 4 —5 kaugel, olla wötmata,jõuda  kuna laskmine, nagu tähendatud  paugu kuulja tõendas, tella nelja ja wiie wahel olla olnud. Seda zuttu punnis kõwasti ka kohtu ees. Kuid kohus armas, et laskmise aeg küll ka kella 5 aegu ehk ka hiljemgi wõis olla, sest tunnistaja arwas aga „nit umbes". K. mõisteti tapmises süüdlaseks ja 6 aastaks ning 8 kuuks raskele sunnitööle, muidugi kõigest õigustest ka lahti. Iseäraline oli kaupluse - selli J. L. asi, kes wale weksli tegemise kaebtuse all seisis. Oli mees mõne aasta eest Pärnu kooliõpetaja J. Kerig'i nime pääle weksli teinud za selle kaupmehe Lükebachile ära müünud,  kes sellest 120 rbl. maksnud. Kui kooliöp. käest weksli hinda pärima  mindi, tuli muidugi pettus wälja ja asi läks kohtu alla. Kaebtuse-alune  ei saanud süüdi salata, kuid palus oma kaitsekõnes, leda nutte wõltsimise, waid aga pettuse pärast nuhelda, kuna weksli all nimi mitte õieti „Kerig" ei olnud, waid „Kärik", nagu tähendatud kooliöp. uimi rahwa suus on. Kohus aga mõistis kaed' tuse üsna tühjaks ja mehe lahti. Pärnu püttsepa-ameti poolt oliwad püttsepad Gr. ja A. kaebtuse olla antud, et nad ühisuse haiguse - kassa rahad omawolilijelt wälja jaganud. Kohus arwas, et nad seks õigustatud olnud ja mõistis kaebtuse tühjaks. Teerööwimise pärast oliwad kaks Jäärja meest, O. ja K. kaebtuse  all. Nende ohwer oti saadud peksu haawadesse hiljem surnud. Nad mõisteti 2. a. ja 8 kuuks raskele sunnitööle. Sarnane süü Tahkuranna  meeste J. P. ja N. pääl. Nad oliwad muun Jaanipäewal P. naabri, ühe sepa, kallale kippunud, kelle wastu P l H '2). Postimees. IM.