Gvmuasitnnls, herra F a v r e, oma tütrega meie linnast, üht kohta NõibinsNs wasta wõtma. Peale oma tegewufe kui kooliõpetaja, oli herra Favre siin weel mitmeõ tegewuseS olnud, kui , Liedertafeli" (Laululava) asutaja ja juhataja ja Prtitahtlikkude tuletõrjujatepeamees. Enne kui tema ära läks, oli tema auukS Saloni-ruumideS pidulaud ja Priitahtlikud tuletõrjujad töiwad temale hõbe-pokali. Nüüd, pärast tema ärareifimist, tuli kohkutav? sõnum ühest õnnetusest, miS temale ja tema tütrele reisul tulnud ja tütrele kurwastawal  wiisis surma toonud on. Mõlemad oliwad aurulaewa ,Uspech" -peal, miS Leikusekuu 5. pääwal SchekSna, ühe Wolga aru, peal hukka läkS. Herra Favre wõiõ ennast weel peasta, tema tütar on aga teiste reisijatega ja kahe inimesega laewa meeStekonnast surma laenetes leidnud." Mtmui'ist. Ülewiimasel nädalil on jälle 165 wäljarändajat  Daanimaa aurulaewa ,Fano" peal Inglismaale sõitnud, kust muist nendest Amerika'Sse, muist Afrika'Sse lähemad. Enamist kõikidel on juba sugulast ehk tuttawaid  otstlud uuel kodumaal, kes neid seal ookawad. Kuludest, mida Liibawi linn Keisri Majestätide wtimase sealolemise juures kandis, on Kuuramaa Rilterkond ennast 5000 rubla omalt poolelt kandma pakkunud. Seda on linn tänades wastawõtmata jätnud ja Ritterkond on seda raha nüüd uue Läti Anna-kiriku ehitamiseks annud, mis Lii- ehitatud saab. Lehekuu 15. pääwal (KeiSri Majestätide kroonimise-pääwal)  1895 piab Kuvramaal ühes ka Kuuramaa 100-aaötane ühendamise-jubiläum Wene riigiga peetud saama. Pidukomitee on Jaanikuu 9. pääwal Kuuramaa Kubernöri eesistumisel Miitawsis koosolekut pidanud ja nöuukS wõlund selle ühendamise mäleõtusekS Keisripraua Ltatharina 11. septeri alla, korjatud pciitahtlikkude andetega üht haigete-maja waimuhaigetele (segameeliStele) nime all maja waimuhwgete arstimiseks ja hoolekandmiseks"  asutada.Ohtal enne jubiläumipääwa, Lehekuu 15 päawal,oliJumala  teenistus kathedralis ja kõikides teisteS kirikutes usukombest ja usutunnistusest selle peale plaanitud haigete-maja  pshjuskimi panemine ja flis üleüldise Läti laulupidu  awamine; Lehekuu 16. pääwal pidulik aktuS Gymna  siu mis. Teiste sõnumite järel saada üleüldine Läti laulupidu tulewa aasta Jaanikuu 18., 13. ja 20. pääwal peetud, sest Mlitaw't Läli-seltS on arwanud, et pidu Lehekuul  Lätlastele, s. o. Kuuramaa põllumeestele, tülitaw on. Uarwa'st. Ketserlik Kõrguste Suurwürst Aleksander Michaitowilsch ja SuurwürSti-praua Ksenia Aleksandrowna pulma mälestuseks on Krähnholmi wabriku walitfus Joakhimsthalt  alewikkuS sealise rahwa kaitsemiseks kholeraaeal.  ühe aeglise hospidali 50 asemega ja arstlikudega abidega awaiurd. Leikusekuu 23. pääwal jäiwad JvahkimSlhalis 2 inimest kholeraSse haigeks, 1 sai terweks,  2 suriwad ära. jäiwad arstimise alla. Peterburist. Leikusekuu 18. pääwal reistfiwad Majestätid  Keiser ja Keisripraua, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija. Suurwürst Michail Aleksandrowitsch, Suurwürsti-prinzess Olga Aleksandrowna ja Greekamaa Priuz Nikolai Bjeloweshi metsa-schloSstsse, ja on järgmise pääwa öhtal heas terwises senna jõudnud. Kaaskonna keSkiS oliwad ka koduarst Geheimrath Dr. Hirsch ja maaler Ztchy. Senna reistfiwad Leikusekuu 23. pääwal ka Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladmiri Aleksandrowitsch ja SuurwürSti-praua Maria Pawlowna. Leikusekuu 17. pääwal reisis Prinzes? of Wales oma tütrega Pelerburgist ära. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst  Aleksander Michailowitsch ja SuurwürStt-praua Ksenia Aleksandrowna on aeguti KrkmstSse elama läinud. Kuida juba enne kirjutatud, saab p õletwiiua kauplemine aaStal 1896 mõneS kubermangu? Kroonu monopoliks (ainuõiguseks) tehtud. Iga wiinawabriku kohta saab nendeS kubermangudes Lk? keskmine aru tehtud, kui palju wiina seal aaStaS walmiStatakse. KakS kolmal-jägu selle wiinafl saawad Kroonu poolest selle hinna eest oStetud.  mida RahaminiSlerium iga aaSta kohta määrab; ükS kolmandik jääb wabriku-peremehe enese ärakauplemisekS.  Seda wõib tema wõerale maale eht ka neisse kubermangudesse müüa, kuS wiina-monopoli mille ei ole. Seda kolmat jägn wõib aga MiniSterium awaliku wäljapakkumise  teel ka omale oSta. KohaliSteS kubermangudes korjatakse juba aruandeid wiiua-tarwituse suuruse üle. GdessaP, Kuida juba omal aeal kirjutatud, põrkastwad  hiljuti Wene aurulaew ,Wladimir" ja Jlalia aurulaew  .Kolumbia" Muflmerel kokku. Esimene wajuS põhja ja palju inimest uppuS ära. EsimeSte sõnumite järel pidi kõik süü Jtalia laewa kapten Luigk Pecchi ja tema meeStekonna  peale langema, nimelt ei olla .Kolumbia" poolt ühtigi uppujate peastmisekS tehtud ja kui ,Madimiri" madrused sealt üht paati oma peastmisekS wõtta tahtnud, fiiS olla .Kolumbia" meeStekond neid sealt Ara ajanud. Hilisemad sõoumid rääkiflwad mitmes tükkis teisiti. Nüüd on see asi kohku ja asjatundjate poolest läbi kuulatud ja mõlemite la emade kommandörld on kaebtuse alla pandud, ,Wladimiri" kommandõr, Kapitän 2. rangist Kriun, nimelt sellepärast, et tema oma laewa mitte waSfakul poolel pidanud  ei ole, kuida meresõidu-seadufe § 435 juhtumiste kohta ette kirjutab, kui kakS laewa üksteisest mööda sõidawad; kommandõr Luigi Pecchi sellepärast, et tema ,Vladimiri" meeStekonnale ja reisijatele mitte õigel aeal appi läinud ei olla. Jlalia ja Inglismaa Walilsused wstawad sellest aöjafl elawat osa ja ületuuiam>se-aeal saatstwad nende Konsulid neile igal pääwal aruandeid. Protsess piab Mihklikuul ette nMlud saama. Põhja wazunud aurulaewa ,Wladimir" kere olla ,Nowoje Wremja" sõnumite järel 23 sülda sügawaS merepõhjas üleS leitud. Linnapeamehe käsu peale pidaS Politsei Leikusekuu 9. pääwal nendauimetatud ,Palawal wälja!" jahti kaabakate  peale, mis mitte ilma waStapanemifeta kaabakate poolt mõõda ei läinud. Nemad saiwad käratsewate joomaja  snnemängn-pidudel leitud ja katsustwad põgeneda, mIS aga ainult wähedel korda läks. Wäli oli igalt poolelt sisse piiratud ja 128 meesterahwast ja 19 naeSterahwast langestwad Politsei kätte. Rohkem kui pool sellest enamist kaltsakast ja paljajalgsest seltskonnast oliwad paSsita ehk wälja aetud ja hulgused ja tagaff langenud pahategijad, keda Politsei zuba tundis. Kõik saiwad Politset-majasse Narwa linuajäuS wiidud, kus neid korraldati. Aowno'st. Litthawi linnake Plu» j a « Kowno kubermangu?  on Jaanikuu 24 pääwal maha põlenud. ÜkS , Liibawi Pääwalehe" sõuumisaatju kir>utab, et tema üht nii hirmsat tule-õnnetust weel näinud ei ole. Tema jukuõtab sellest õnnetusest lühidclt ja ütleb lõppeks: ,Südant lõhkuw on fee häda-kaebamine, miS üle waesekS-saanud eturahwa tulnud on. Tuli läkS laada-aeal lahti sa valju PlunjansiSse tulnud wõeraid ostjaid ja müüjaid, keS fiSse- fZitudeS korterit wõtnud. pidiwad hobused ja sõiduriistad tule-mereSfe jätma, et aga palja eluga peasekfiwad. Kergest ehitatud ja kergest kaetud majad oma külge-ehituStega, miS kaua-keStanud suwi-palawusest wälja kuiwanud oliwad, andfiwad tulele rohket toitu ja wälgu-kiirusega oli kõik linnake mõne tunni käikuS wägewakS tule-merekS muudetud.  Laastamale looduse-wäele langes sõna täideS tähenduses  kõik ohwrits. Mitmed inimesed, keS oma kõige tamilisemaid aSju peaSta katsustwad, saiwad tule-haawafi ja wõifiwad ainult rutulise põgenemise waral surma eest peaSta. Lähedad talupojad pidiwad Politsei poolest wägiwallaga  ja raSkete nuhtlustega peastmisekS aetud saama. Kõige pääwa ja sügama ööni keStastwad kuStutamise»tõõd, kus juureS mitte wähemalki aega puhkamiseks ehk karastamiseks  üle jääda ei wõinud. Kole-uhket pilti näitas öösel see peale weerand penikoormat wälja weuinud kuuman?  puru-unnik. Neli naest saiwad ehmatusest enneaegu  maha ja pidiwad, suurte waepade stSse mäSsttud, kaugemate hinamaade peale kantud saama. UmbeS j2SOv hinge suure elurahwa wiletsuS on suur ja rutulist abi läheb tarwiS, kahjetsetuwaid kibedamate murede eest hoida." Suurest Heinakuu 26 pääwal lahti läinud tulekahjust Dombrowo kiwisüte-kaewanduStes kirjutati  Heinakuu 31. pääwal: ,Heinakuu 26. pääwal ,Par!õ'l" schachtiS, üheS kõige suurematest Dombrowo kiwisüte-ringkondaS. möllab tuli edasi. ZnimeSte-elu ohwrite üle ei ole õnneks kaebata; tallituse-hooned kõige nende kallile malchinatega on aga täieSte häwttatud. Ainult määratumad puude ja kiwisüte-tagawarad, wiimaseid 200 waggoni-täit, wõifiwad peidetud saada. Kõik maa-alufed gallereid seisawad leekiS ja ktpuwad kõiki kaewandust häwitama. Heinakuu 28. pääwa homikul kell 4 koStiS uimaStam kärgatus, mis kohku talud rahwast kartusega ja hirmuga tälkiS ja nende kestis hirmust kahinat tegi, kellel sellega ligemat tegemist on. ,Schaffer'i" schachtiS oliwad köie kogutud aurud põlema läinud, ühest ääre-seinast woolafiwad paksud suttsupilwed, läkaStawate aurudega segatud. Lootus, ,Parist" schachtiS ikka laiemale lagunewat  tuld lämmatada, jääb ikka wähemakS. Kaewandus on aastast 1875 herrade Plemjanikow ja Rosekampf oma, keS seda ühe Jtalia-Prantsuse seltsile rendi peale annud on. ükS auuStataw tegu teenib nimetamist. Tuli läkS nii ootamata lahti ja kärgatu? mõju? nii kohtutes ametnikkude  peale, et nemad põgeneflwad, aurukatla lahtitegemise  mõtlemata. ÕnnetuS katla lõhkemise läbi olekS hirmuS olnud, kui insheniõr Lipkan mitte kangelase-wahwusega  pölewasse maschina-ruumiSse ruttanud ja kõik kraanid lahti keeranud et oleks. Tambow Ist. Tambowi linna ,M ust er° (eeskuju) wärttuast" kirjntawad Wene lehed: Liunasaadikute  ülekorraltsel koosolekul tuliwad järSku selle „Muster-wärktna" umbe? 20 kaSwandiktu, üht pahast haisewat kogu kandes. See kogu pidi see liha olema, millega kaSwandikkufi seal toidetakse. Noored kaebajad rääkiflwad, ei nende palwetest, neile inimeSte-wäärilist toitu anda hoolimata, töökooli juhatajad nende toidu peale «Ahematkt tähelepanemist ei heida. Linnasaadikud läkfiwad  üheskoos ,Muster-wärktuba" waatama ja leidflwad seal hulga hukka läinud liha. Kõige kentsakam selle juure?  on, et see töökool ühe komitee walilsufe all seisab, mille juhataja Tambowst Linnapea ise on. Hos-o-ooe qosoxpov. L ko Cssisöx- ISS4. lle-unkM » ssLkso r-osrx»chk» F»««H«xe» »» üks kolme-kuuue koer, walge-kirju, pilka ja" lühikese sabaga. Leidjat palutakse ära tuua, Gonstort uulitsad 9tr. 444 kart. Itl. Wjhid j« jmlild MiS pruukimises, (Pole heaste ära-iZientatud),  niiheasti uued km wanad saawad iiiendaiud ja kölwaliseks tehwd. W. Paalzow, waSsesepp ja metalliwalaja, Rotermanm poe wastas. Lead J R R « AN T. U AU UH. V m, Mitti» Slamät mõisas. Teadaandmised. »«»» Lindsorsi parijste lllMlltu- ja kivitrüki -MM Tallillilllg, Laia-uulitsal Nr. 63 (48); auuStatud Ziiia mdustrie-näitusel aastal 1883 höbe-medaljega, VÜtab köiksugufl trüki-tööfi, niiheaSte raamatu trükkimises kui ka lithograstas ja kiwi-trükkis waSta, nimel ka tähendust (marginalien), Kirjapoognate päid, formularist j. n. e. j. n. e. Saksa-, Eesli- ja Wcnc kerlcs kõikidele kohtutele ja wutab sige-aegist ja puhast tööd odawate hindadega. Welall-Enüiwleum asfalt- kittiga tvihma kindlaks tehtud uus aga juba lqiqlt äraprsowitud riie katufete katmiseks Juhatusega melsawahtidete, wWawaMele, metsatindude-hoidjatete  ja üks keeluaja tabel. Wäljaantud Vestimaa Jahimeeste settfist. DM- Hind tugewaste köitetud 5 kop. -ML A. Grünerl juure» Laial-uulitZal P. Bäri kontoris, Florelli majaS. Uus Jahi-seadus