„Ometi ükskord „Sina", ehk küll niisuguses  seaduse wastalises lauses kuuldawale tuli!" naljatas Schlichting. „Minul on temalt ka palju andeks paluda, teistel aga weel palju, palju rohkem," ütles Elsa. „Nemad oliwad wist uudishimmulised teada saama, mis see terwe priske naisterahwas  siin tegema pidi? Aga armukene, onutütar Liina ei hooli inimeste arwamistest  ja jutudest mingit sugust, kui aga ise teab, et head teinud on." X. Wana hall maja Wittfurti homiku poolses jäus, sai hoolega korrale seatud ja ehitatut, kuuni iviimakS üsna noor ja uus ivülja nägi. Maja maimukesed, kellede säälolemist praeguse aja uskmata rahwas, maleks püüab ajada, oliwad kõik jalal, nemad pidiwad ometi ühe pruudi auuks, kes nende säälolemist  enesele ikka ettekujutanud oli, õige palju toimetama ja korrale saatma, et tema reis Wittfurtist Rostoki, lahke ja meeltmööda  oleks. Wanas hallis majas oliwad pulmad tulemas, pulmad mis mõnedest mitte, teistest  aga wäga kohaseks peetud faiwad. Nende seast, kes neid kohaseks pidafiwad, sli ka Paula von Sommer, kes Elsat sellega ähwardas, et tema, nõnda pea kui wiimane laulatatud ja Rostoki jõudnud olla, temale kaua ajaseks wõeraks tulema, kui aga tema õpetatud kana, kuida tema Echlichtingi nimetas, seda lubama saada. Missuguse partei poole hoidis ennast nüüd meie sõber Flitsner? Tema hoidis oma mõtete awaldamist selle asja kohta marjule ja see tähendab isegi juba suurt. Kui aga teised selle asja üle rääkisiwad, ütleS ka tema juttujooksul sekka: „Wäikene Elsa Arnswald sai hiiglapõhja lõhestikus hiiglasarnatse õnnega kokku, ning sinise kleidiga naisterahwas olla, kui teda ligemalt tundma olla saanud ka temale wäga meeltmööda olnud, nõnda sama olla hall meesterahwa suk, kui seda rohkem tähelepannud oli, tema meelest enam ühe prohwessori, kui sotsialistlase suka järele wälja näinud." Pulma eesõhtud tahtis tema mitme suguste asjade, nimelt näitemängude, ilutulede  ja sarnaste kohaliste toimetuste läbi ilustada ja lõbustada, mida aga Elsa, ehk tema seda oma nüüdse rikuse läbi küll saada oleks wõinud, fiisgi kõwaste ärakeelis, kinnitades et tema oma elu kõige ilusamat õhtud ja päewa ainult omaste seas ära elada tahta. Sellegi pärast, et pidu ainult omaste all ärapeetud sai, oli Wuntselil ometi wöimalik  oma mitme sugust suuri osawusi wälja ja üles näidata. Tema ka see esimine oli, kes punaftawat Elsat kõige esiteks prauaks, päälegi armuliseks prouaks nimetas. Pulma laua juures istus lustilik noor Kurt, tädi Viinakese kõrwal. Nemad oliwad koguni teine teist laadi, aga rääkisiwad ometi õige sõbralikult ja lahkelt. Kurt tõutas, mitte elu ilmas enam armastajatele ka seda kõigewähemat asja, ei tões ega naljas, enam ette rääkida sellepärast, et kõigil, ning igal korral niisugust awitajat inglit käepärast olewat, kui seekord tema kõrwal istuja ilus naabrinna olnud oli. Jah, tema tänutundamS wiis teda nii kaugele, et Mi Viinakest omaks naabrinnaks nimetas. Neiu Köster selle waStu, arwaZ jälle, et tema nelikümmend aastad, hea kaitse müür nooremehe meelitawate  sõnade wasta olewat, aga keS tema ilusat peenikest tarka nägu ja kõrge kaswuga saledat keha nägi, selle meelest oliwad tema aastad ilma kõige tähenduseta. Papa Arnswald pidas söömalaua juures ka ühe kõne. Kõne sees tuli ette, et ühest ülikooli õpetajast räägiti, kes ajaloo uurimises,  tähe sarnatselt paista, wäimehekS saanud olla ja nende Elsat nüüd wist ka enam muinas jutudega oma aega wiita ei saada lubama. Siis rääkis tema ka meel midagi ühest ennemuistisest Elsast, ühest keldrist, kus üks raud konks lae sisse müüritud olla ja siis jälle omast tütrest. Wana mees läks oma jutuga natuke kaugele, mis aga wäga andekSandaw oli, kui selle pääle mõteldud sai, kui mitu klaasi tütre terwiseks oli tühjendama pidanud. Elsake tõmbas isa piltliku kõne üle suukese wiltu, mida tema mees oma huledega  aga jälle otseks säädida mõistis. Ka trööstis tema teda seega, et iga pulma pääl sarnaseid asju kõnede sees ette saada toodud ja selle üle ennast pahandada seepärast  siis ka mitte kohane ei olewat. Nüüd ei istu Elsake ka enam isa majaS enesele kõiki sugu luuletusi ette kujutades, waid Rostokis, kus tema hoolega oma majatalitusele ees seisab, kõik korrapääl peab, ehk temal seda küll tarwis ei oleks, et ise igal pool ees ja taga olema peaks, ja õpib Meklenburgi saksakeeli, et kui tädi Liinake wõerfile tuleb, temaga siis selles murrakus ladusaste jutu ajada wõiks. sime selle pääle mõjuwalt kohast suuremad tähele panemist. Keegi sõber kirjutab meile ühe kirja, mida meie omas lehes ka awaldame, sest et see meie Saarlaste elu külge puudub. Kiri on järgmine: Paar sõna meie Saaremaa kõrtside  seisukorra st. „Kirik ei ole taewa riik ega kõrts põrgu haud!" ütleb wana sõna. Kõrts peab niisugune koht olema, kust teekäijad endale puhke paika wõiksiwad leida, aga meie Saarlased ei pea seda seks maid teutamad meie kõrtsid oma liia joomise läbi üsna ära. On teekäijal pitka tee pääl toidu kraam otsa saanud, siis loodab ta muidugi, et ostan paar naela leiba ehk mõnda muud eeStulewast kõrtsist! Aga wale, meie kõrtsidest seda ei saa! Kui tahad, siis wõta wiina ja õlut. Sellega on meie kõrtsid siis enam ööhulkujate kui teekäijate tarwis. Ja päälegi on need siis nii koled mustad ja kasimata, et üks kasin inimene sisse ci tohigi minna. Kõrtsimehe elatis tuba on ometi natuke koristatud, aga ejituba, mis teekäijate  jäuks on, on enam elajate talli sarnane; sääl on sead, lambad, kanad ja haned sees ja see on enamast igas kortsus nii. üks niisugune kõrts, kust ma paari korda läbi olen sõitnud, on Kihelkonnale minnes Taawi kõrts. Taimel on sääl niisama külm kui õues, pime ja kasimata. Paha õhk tuleb juba õues sisse minijale waStu. Niisugust kõrtsist on meel mitmes kohas, kellede nimesid ma siin just ei haka nimetama. Ka annab mõni kõrtsimees lakkujatele ja ööhulkujatele paremad öömaja, kui ühe auusa teekäijale, mida ma mitu kord olen nägema pidanud. Siin ei tea ma nende kohta praegus midagi parandamist ütelda, maid ootan aga, mis neist nii moodi saab! Wõrumaalt. H. wallas on Ivalla walitsuse poolt 16 meest seatud, kes iga w..rgust peawad üles otsima, mis nende wallas ette tuleb, kus ka trahwi rahast neile üks osa antakse, kui warga kätte saamad. Tagaotsimise jõuks on neil luba wallaperemeeste, ükskõik missuguse käest, küüdi hobust andma, kuni margad wõi kelmid kätte on saadud. Tallinnast. Hiljuti tuli awalikuks, et Tallinna  wangikojas ühe mangi asemel keegi teine kinni istub. Minema aasta Nowembri-kuus andis Rakwere maakonna noorem abiline ühe Annia walla mehe, Ado Kurg, kubermangu wangikoja walitsusc kätte. Ülem maakonna kohus mõistis ta aastaks mangi, kuhu ta ka läks. Nüüd on neil päiwil kubermangu mangikoja walitsusele ennast tõsine Ado Kurg ülesse annud ja teatanud, et endine tema nimel mängis istuja Johan Rotshild olla, ja sellepärast 5 rubla eest kuus tema asemel lubanud istuda. Nüüd olla teda ennast kinni wõetud ja wangikojasse pandud, kus ta nimetud Rotshildiga kokku saanud. Endine istuja tunnistab ka ennast Johan Rotshildiks. Asi on ringkonna kohtu hooleks antud. Miitawist. Missugust kurba järeldust talurahva  juureZ moodiks saanud harjumised, ise ennast ja oma sugust nii palju kui wähegi wõimalik  wärske õhu eest kaitsta, tuua wõiwad, näitab järgmine juhtumine, mida „Deenas Lapa'le" Miitawist teatakse. Efimisel Lihawõtte pühal wiis üks maal elaw naisterahwas oma last linna ristida.  Ehk küll ilm ilus oli, oli lapse ema siiski lapse õige paksult, ja meel kõige rohkem lapse pead, riiete sisse mähkinud. Kui laps kirikusse pidi saama wiidud, hakkas naisterahwas lapse ümbert riidid ära wõtma ja leidis oma suureks kurwastuseks,  et laps ära lämmastanud, surnud oli. Peterburgist. Seespidiste asjade ministeriumis  on uus seadus nende wastatamise kohta tehtud ja kohalises paikas ka juba kinnitatud, kes käskusi terwise hoidmise asjus inimeste ja loomatõbede laiali lagunemise wasta, täitmata jätwad. Need wõiwad 100 kuni 300 rubla maksma ehk üheks kuni kolmeks kuuks kinni mõistetud saada. Tuleb keegi teist korda seesugustes  süüdes kohtu alla, siis saab kahekordne nuhtlus mõistetud. Sellesama nuhtluse alla langemad  ka need, kes söögi ja joogi kaupast terwise wastaSte asjadega scgamad ehk neid hukkaläinud olekus müüwad, kus juures nemad teisel korral ka weel mõnest õigusest lahti wõiwad mõistetud saada. Söögi ja joogi kauplused saamad suurema ülewaatamise alla pandud ja ülewaatajate hulk rohkendatud. 2. Mail saab selle merelahing! 100 aastane mälestuse päew peetud, mis aastal 1790 Wene ja Rootsi laewastikkude wahel Tallinna lahel oli. Uppunud õhusõitja Leruu õhupalli ja langesirmi olla üks isand Rolla ära ostnud ja tahta sellega Petcrburgis uusi katseid teha. Ka teine õhusõitja A i r tahta uutmoodi langesirmiga Peterburgis ette astuda. Wcnemaal on praegu 49,000 küla ja kiriku kooli, aga 200,000 oleks neid tarwis, kui kõik riigialamad kirjutada ja lugeda mõistaksiwad. Samarast. Sääl on üks naisterahwas 125 aasta manuses ära surnud. Kuni surma tunnini oli ta kõbus olnud ja kõik oma maja talitused ise ära toimetanud. Tema kõige Koorem poeg on 98 aastad mana ja peab ka meel tubli olema. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser on Breemist, kus ta oma wanaisa mäleStusekujule aluse paigale pani. Saksa sõjasadamasse Willemhafenisse läinud ja säält Prantsuse piiri äärde jahile. Tagasi tulles tahtis ta ka Darmstadtis oma wanaema. Inglise kuningannat, terwitamas käia. Kui suur tähtsus Bismarkil ikka Saksamaa kohta on, selgib sellest, et kui üks Bismarki sõbraline ajaleht uue riigikantSleri wasta nokkiwaid tähendusi tõi ja arwata laskis, nagu oleks need Bismarki sulest tilkunud, kohe igal pool kange hirm ehk lootus 18, Saarlane, 18S0,