Kõigekõrgema käsu peale asutatud ksmitee kokku tulnud andete jägamissks ,R ns s alka' Veale surma saanud meremeeste järel jäänud omaksetele, Keiserlik KSx-- gus Suurwürstipm» Aleksandra Zssifowna juhatusel, on oma aruannet walmis teinud sa xWalitsuss Teadaandja" on seda kuulNtaimd. "'.-deib on kolmel wiisi! wälja jagatud: ükskordseid, aeglist sissi? kaswatamiseks  künni nemad iäie-ialiseks saamad) ja elu-aegseid pensionist. Ülepea on pea! 12 shwitseri ja 165 alamat meremeest smma saanM. Nendest oliwad ? shwitseri ja 43 alamat meremeest naesemched; otzwitferid on 19 last, alamad msrsmched 3? last järel jätnud. Guami st kölk madrused on wanemM jäte! jätnud, aga ka täiskaswannd wmdast, kes wansmaid tmtada wõiwad. Komitee poolest on surma saanud madrusele järel jäänud wanematele Mkordseid andeid poegade Mälestuseks määratud;  pea-hoolekandmine oli surma saanud meremeeste leskede ja waestelasts peale heidetud. Selle juures sai pensionidele- eesõigus Mkordsete tuetuNs Ae Mind. TuetuSte  määramise juures käis komitee surma laanud meremeeste  palga järel, ühe ohwitssri palk M läbistittu kaheksa kord nii suur, kui ühe talu-perekonna aastane sissetulemine,  sellepärast sai ühe ohwitseri-lese aastane pension g 99 rubla peale, ühe madmse-lese aastane pension W rubla peale määratud. Ohwitseride-laste penfiomd on ükskordsed tuelused saiwad aga ainult neli kuuni mis kord kõrgemaks määratud, kui madruse-laste peusiond ja ükSkordsed luetused, sest et esimesed riigi kulu peale kaswatatud  saawad. Esimestele määrati selleparast 169 rubla, teistele 49 rubla KKsta-KmsiMi. Komitee määras surma saanud meremeeste lastele ka ükskordseid tuetufi, mis neile wälja maksetud saawad, km nemad 21 aastat manaks saanud on. Ohwitferide pojad saawad oma! tähendatud elu-aastal 2999 rubla, tütred 3999 rubla, madruste lapsed 499 rubla. Kõigist korjatud 215,939 rubla ja 56 kopikat suurest kapidslist saiwad Kõigekõrgema  lubaga järgmised iseäralised summad Riigi-reuteiSse  sisse maksetud: 149,162 rubla 78 kopikat leskede ja waestelaste pensionideks ja 29,238 rudin 54 kopikat waestelaSte inetuseks, km nemad täie-ialisekS saawad. Järel jäänud rahast saiwad 48,243 rubla ükSkordsetekS tuetusteks tarwitatud, 11 92 rubla 93 kopikat mitmesugusteks  tarwitusteks wälja antud ja 6993 rubla 3l kopikat Aleksander-komiteele hoolekandmiseks haawatnte eest Aleksander-komiteele anti peale selle weel 1136 rubla 19 kopikat mis pärast aruande lõpetamist sisse tulnud oliwad. Otsimised kere järel saawad wist seisma jäätud. -- Üks Kõigekõrgem käekiri Keiserlik Kõrgus SuurwürStt - praua Aleksandra Josfifownale tunnistab temale Majestät Keisri tänu kõige hoole ja waews eest korjandustes',Russal?a" pea! saanud meremeeste järeljäänud  omakfete heaks ja tähendab, et Keiserlik Kõrgus pärast oma mehe, Kindraladmira! Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi surma, ikka emalikult meremeeste eest hoolt kannud on. Inglismaa aurulaew ,H o p e", mis raSke waemaga  Tallinna sadamasse lõhutud sai, jõudis Küünlakuu 3. pääwal senna ja hakkas Küünlakuu 6, paamal wälja laStima. Kõigi raskem selle juures oli 1700 puuda raske katla tõstmine laewa lae peal! ja ühe teise, pea niisama raske, katta winnamine laewa ruumist. Selleks raskeks tööks on nendammetatud „ujuma! kraani" tarwitatud.  mille wiimine laewa juure maga raske oli, sest et sellega muidu ikka lahtises mees tööd tehakse. Küünlakuu  9. pääwal kell 2 pärast lõunat saadi raske katel .Hope" laelt ja järgmisel pääwal kell l'j, teine katel ruMnisi maale loodud. Endiste lõhkumiste läbi oliwad jeapangad sadamas paiguti üksteise peale tõstetud, kokku külmetanud ja kuuni 4 jalga paksud; lahel oli jea alla üle jala paks. Küünlakuu 15. pääwal oli ohwitser R. marka nn d, et tema emane zetter-koer oma poegi hammustas ja teda karistanud, mis peale loom oma herra peale kargas, kes teda hulluks pidas, raiskade-platsile wiia ja seal surmata laskis. Raisk pidi järgmisel pääwal looma-arstist lahti leigatud ja läbi waadatud saama, kas koer tõe poolest maru-tvbes olnud on. ühe kirja järel Zeitungile" oli selle noore kaubamaja-ametniku terwis, kes Muti Meyer'i kontoris kuuliga raskest haawatud sai, paranemas. PÜHapääwal, Näärikuu 29. pääwal, juhtus maamõetja Mühlberg'! majaS Pitkal-uutttfal. majaperemehe korteriS,  see õnnetus, et Hiiomaalt päritud neiu Christine  PuSsiu g, !8 aaVtat wana, ühe petroleumi-lambi pimedas köökis palama pliidi Peale pani, mis seal lõhkes ja õnnetuma riided põlema sütitaõ. Tema häda-kisa peale tuli herra Mühlberg appi, keS ka lule-haawast sai. Õnnetu noor neiu sai hospidalisse wiidud, kus tema Küünlakuu 1 pääwal ära surnud on. ,Rewelsktja Iswestia" sõnumite järel oli Aline OjaSson'i lugu. keS hiljuti Kasnamäal kanges külmas ja lumetuiSkus hange sisse jäi, wäga kardetawad. Arstide nõuu peale ott leikamist tema käte ja jalgade juures tarwiS. Küünlakuu 14. pääwal  enne lõunat leiti enne lõunat Bwkus-mäel umbes 34 aastat wana puusepa Mchei Krnssmann'! surnukeha, keS koju Minnes järsku surnult maha langenud oli. Surnukeha sai kohtuarstlikkuks iäbswaatamiseks Tornimäele  wildud. Halastusest Tallinnas kirjutatakse pRiM Westmkuie'': .Kauge kiilina walitsuse all on iseäranis  Voorimeestel palju kannatada, kes kõige pääwa külma ja jea-Nlmade tnulsde käes olema pimvad. Grafipraua R., kes ühes suurematest korteritest Tollll majav Karle-kiriky juures elab, on seal lahtisel platsil pidajate Voorimeeste heaks seda iuimeste-armastajat nõuu wõtnud, et neile oma enese kulu peale mitu kord pääwaS üht sooja, cheesamast jooki wälja saadab, mis teinule nende poolt, kelle peale tema mi lahkest mõtelnud, süga- NaAaU kmtud tänu sisse kannud on. Tallinna Ringkonnakohtu ees sai Näärikuu  24. päawa! protsess ühe suure warg u s e Ale HapsalnZ aastal 1692, peetud ja otsustatud. Kaebtusepinkis  Musiwad kuus meest, nende keskis Hapsalu kodanik Richard Z., 24 aastal mana, wargnse parast, teised wi!Z Varguse waStawõtmise ja salgamise pärast. Wmeue oli tähentatud aastal Lonise Zü r g enS' i elumajasse läinud, ?n! see ise kottu ära oli, seal ühe kommodl lahti lõhkunud ja sellest 8000 rubla eest hmdpabereid ja 58l) rubla puhast raha ära waraZtanud, ja hiudpaberld teistele kaebtuse-alustele weeraud hinnaga müünud. Kui ostjad hmdpabereid Krediskassas, kus nende munred juba tuttawad  oliwad, müüa rakku st.oad, siis saiwab nemad kinni wõetud ja selle järge? kaassüüdlane ka leitud. Kohtu ees falgasiwad kõik ostjad oma süüd; igaüks tahtis neid pabereid kogemata saanud eh? leidnud olla. Nende Vasta raäkisiwad kõik kutsutud 20 tunnistajat, kelle ülekuulamine künni kell 2 üle kesk-öö koStiS. Järgmise pääwa lõnneaeal  kell 12 sai arutamine jälle algatud ja kestis Prokuröri  kõnega, kaebtuse-aluste eneste kaitsemise-kõmdega ja nende eest kostjate kõnedega, künni õhtani kell lv, kus kohtmvanemad nönupidamisele läksiwad ja kell 12 kohtuotsuse  kuulutamiseks tagasi tuliwad. Kõik kuus oliwad süüdlasteks leitud ja kõige õiguste kuulamisele, Richard J. peale selle üheks aastaks Vangiroodu, teised 10 kuuks ja 20 paäwaks Vangi mõistetud. Kli! ge ja StrZhm ' i raamatu-kauplusest on mõnest aeast saadik aegamööda palju r aamatuid ära Varastatud, mille hind Küünlakuu .13, paamani juba 120 rubla peale arwatud oli, tõe poolest aga Vist Veel palju suurem olla. kuida ette Võetud ülekuulamiste põhjusel  arwati, mis weel lõpetatud ei olnud. Ka Ferdinaud WaSsermann ' i raamatu-kauplusest oli sügisest saadik umbes 80 rubla eest raamatud Varastatud. Waras, üks raamatu-köitja G. 15 aastat Vana õpipois, on kinni Võetud, kes teiste seesuguste jõmpsikntega ühes elamut raamatn-kauplemifl pidanud. Tema on juba tunnistanud. Püha pääwa, Küünlakuu 5. päawa, õhtal on ,Ko»- dor'i ' restauranti eest Kadrinthali Liiwa - uulitsas, üks walwamata jäätud hobune saaniga, kus 9 lapitud lammast ja 1 wasikas peal oliwad, ära Varastatud. Selsamal öösel saimad hobune ja saan Liiiva-Laia-uulitsal peremeheta  leitud. Wist ei olnud Vargad neid peitu wiia wõiuud. Küünlakuu 4. pääwa wara - Homikul Varastati Nõmme kõrtsi eest üks senna walwajata jäätud hobune saaniga. Hobune oli üks Viis-aastane piinakõnv märä, walge plekiga otsa-eeõ. Kahju on 100 rubla peale arwatud.  Wiimafel nädalil pugesiwad kaks kaabakast ühte korterisse 1. Linnajäus ja warastastwad kaks uuri. KakS kahtlast naesterahwasi on kinni Võetud, Varastatud asjad sanvad ühes joomamajas leitud. läbi saab ühe markide-kau olejate seltskonna, 10 künni 14 aastat wanade jõmpsikate eest hoiutatud, keS pruugitud postmarkisi ja stempelmarkifi puhastawad ja ära kauplewad. Mtiskfst, Küünlakuu 18. paamal. Meil on nüüd jargeS kenad, sagedast päiwised ilmad, läbistikku 8 kuuni 10 graadi külmaga olnud; mahete-wahel on ka lund sadanud  ja saanitee on waga hea. Meri on kinni külmetanud. Rakmerx'st. Hirmsate lumetuiskuds ja pakase külma järgeS on tänawusel Rakwere Naarikuu-laadal kohalise ,Teadaandja" sõnumile zärel mähe maamehi olnud. Teed oliwad kinni tuisatud ja koormatega läbi saada ei olnud Võimalik. Näärikuu 25. ja 26. räämal on maanteedel elu-kardetaw olnud ja mitmed keS wllja sõita usaldasiwad, on seda külma-wõetud liikmetega maksma pidanud. Toodud on ainult hobuseid olnud ja nendega on kõrgetest hindadest hoolimata elamult kaubeldud. Järelpärimine  on suurem olnud, kui pakkumine.  Kaupmehed  on nurja läinud Näarikuu-laada pärast Kuber- MMgn-walitsuse poolest luba palanud, Küünlakuul uueSte Zaata pidada. Näärikuu wiimaste pääwads seeS on ühe Rakwere pagari juurest üks kott jahu waraStatnd. Wargus on ühes trahteri alamast touust leitud ja ühes üleS tulnud, et trahteri-pidaja seda peitu Võtnud oli. Tema on waSlatamise alla kutsutud ja tema trahter aeg- liselt kinni pandud. Teist! lmdaUZäma! leiti Kunda rohu-aia ääres talumehe Martin M. furnnkcha, Zeda külm Võtnud. Tema körwaS leiti tma hobme õllekoorma  eeS, mida tema RaZmereP Außda's?e wiiü wötnnd  oli. Näärikuu 26. ja 27. pääwal peetud looma ja h o b u s t e - l a a d a i s m ostjaid tulnud, ühs Soomemaa  dragoni-rügeMenMe hobuseid ostma. Nemad M aga wäga wäljawalijad olnud ja mähe ostnud, We poolest heade hobuste eest aga ?a head hinda annNd. —» Küünlakuu  2. pääwal on tütarlaste kooliõpetaja, pram G. G°, phosphor-tuletikkude meesse ära surnud, mida tema juba Näärikuu Zl. pääwal ema elu tzäwitamiseks sisse wõtimd oli. Kõik arstlik abi vu asjata olnud. Weel pääwal enne surma on tema oma ametit tüll!tanud. Kurwa lm põh-useks peetakse rikutud perekondlikkust asju. Kõik linn on sellest kurwastawast ettetulemisest elawai oss wõinud. PmdeP. sõnumite järel olla Eesti laulnkhorsd Paide ümberkaudu ennast lauludes harjutamas ja tahta kewadel Paide kirikus köster Krantst ofawal juhatusel üht suuremat waimiMku kontserti anda. Osawõtjate  HM olla juba umbes !W peale tõuTmd. Maali. --TeadaandjÄ" kuulutust mööda saad Riia koolikonna Kuratori lubaga Tapa raudieejaama  ji.ures üks Rahwahariduse Ministeriumi külakool  ühe klassiga sealiste ja lähemate jaamade alamate randtee-ametuMnde heaks awatud. ülespidamiseks saab Balti raudtee ja Rna-Pihkwa raudteede walitsuse poolt aastas li lg rubla antud. sõnumite järel on Zsaaki Möisaherra K. Michel i nõnnks wõtnud.  Isaaki ?mku ligidal üht kiwimaja ehitada, kohalise kihelkonna-arsti elumajaks ja ühe aptheki ruumideks. Kadrina kirikus saada sönnmits järel ?a sell aastal, nagu juba mitu aastat järsstMu, fuursV kontsert peetud. Laulust saada kõige wankklatest aegadest kanni tänapäämam wSetnd, muda et fee kontsert Eesti kmknlaulu-aealugu omas kosumises näitama saa''. Kuusalu kihelkondas olla mitmes külas Eesti Postimehe" sõnumite järel Lah k - us n !.a se d, kes ennast korralisest kirikust lahutawad ja oma kae peal usu» asju tallitawad. jälle tuhinlikkus tegewusss. Näesed ja noored neiud wisata ennast nendes kogudes järsku maha ja seista tundide kaupa nagu minestuses, üles ärgates kinnitate?, et nemad wMNude-riikis olnud ja seal mitmeid ilmutust saanud olla. Mitmed nendest langeda was ja õues oma töö juures ühesse olekusse, Milles nemad ka lnme-hange heita, kus- külm neid Võtaks, kui teised^neid ei peastats. Politsei olla juba mõned taluperemehed"" wastmnse alla kutsunud, kes omad ruumid seesugusteks oal we-?ogude?s annud on. (Kurwastawad ilmumised meie rahwa keskist, kes omas looduslikkus mõistuses, waimulikkus  ja waimlikkus hariduses, mitmest teisest kõrgemal seisab. Õnneks oleme meie näinud, et seesugused nähtused aea!ehtedes sagedast palju suuremaks üles puhutud saamad,  kui need tõe poolest on. ,T. S." t.) Näärikuu !7. paamaks oli sõnumits järel kohaline Talukommtssär  Wao ja Borkholmi maldad? moll mehed kokku kutsunud. Wsike-Maarja Kihelkonna-kooli muutmise üle üheks mwMerMnks Mu Jter Z o o! ik s (eeskujulikuks rahwakoolikS) nõnn pidama. Koosolekust wõtstwad ka Kreispolitsei-Aema abiline BraM ja Talukomissar  osa. Esiteks sliwad kõik wolimehed selle muutuse  musta; iseäranis on Borkholmi wolimshed selle eest kostnud, et kool omas tamses joones peetud saaks, mis wäga heas kordas olla ja kust palja rahwa-kooliõpstajaid wälja läinud on, kuna ministeM koo! midagi paremat saata ei wõida. Selle wasta on TalukommiKsär ja Kreispolitsei-iilema abiline mmMerliku Musterkooli eest kostnud ja kinnitanud, et kool wast selle läbi tugewat põhjust ja ühes ka kulud MgiwMsnse poolest kantud saada, kuna tänine koolispptjad on aitama pidanud j. n. e. Arutamissd olla terme päawa kestanud ja lõppeks olla nimetatud ametnikude foowimist mööda otsustatud: j) Weike-Maarja Kihelkonnakool saab üheks ministeritkuks  Mustcrkooliks uime all: eisri p r a u a Aleksandra Feodorowna kool," muudetud.  2) üks uus koolimaja saab ehitatud ja selleks üks dessjatin maad ostetud. 3) Herra Talukommissär  lubab selle eest muretseda, et ehituse-malerialid kihelkonnale ilma hinnada antud saamad, mis wasta mullad kõik ehituse-knlnd oma peale wõtawad. 4) Kooliõpetajatele  maksab kihelkond 500 rubla palka aastas kuna NiigimalitsuS kõik teised kulud peale selle kannab."' Teda sõnumit oleme meie Saksa-keelisest , Tallinna Zeitungist" wõtnud, ilma et seda Eesti-keelise alguskirjaga  oleksime werrelda wõinud, sest et Malguse" numretes  Näärikuu j 7. pääwast Küünlakuu 7. paamani, mis meie kätte tulnud, ei ole meie sellest sõnumist ühtigi leidnud.  Wöib olla, et , Tallinna Zeituug" eksinud ja ühegi teise Eesti lehe asemel Mälgust" nimetanud on. Kirja järel .Tallinna ZeitungiS" olla Mälgus" omalt poolelt selle sõnumi juure lisanud: -Sellega on siis see suur ülesanne otsustatud, mis kiriku-walttsuse ja mõisnikkude