PamirttstzJndia Sfe? käheb/ AMMstMvWWiri kM lanigeuud.  EuWtästLr??WMl' Pot ä n (s, Malakka poolsaares; on s>-wijmaSth-fõnumite" järel möödas.' Nende kaitsemiseks on kolm JüAlismaa- Makaewa Pekänll lahele tttlUUd. . - , -AfrikaP. - Zürikmi (2 ) Pääwal Pst: Kaipo-Abdin/  paleeS EgyptnsK rme Khediwe kinMainiseHrman Sultani voolest, Inglismaa ja Egyptns'? sõeawKe ülemate peällkute ligi-olMisel ette Metud js fee asi M nüüd lõpetatud.  zWvast MelvgemM omlnglismaa ja EgyOisw sveawäe- MopidMürgl ja-EghMsV-riigisaulnfi: MnMud, KiS ow - >jai KHMweüterwistäwstlja- HMud -ja fõenwagi on snnpargM on Gjub Pafcha -KoaAutinopelstsse  tagasi SinaD poolsaar tMäb EMtusV walttsuse. a llchü mMn M- i sdeawäe- pai gad . Puna mere -Arabia randas -Türgi^rttgits!Pagasi äirtad. Sultani! olla owaga Aaha lnglaste: pärimise peale Sinal' ./--.Hoslsaare .EgyptuS'C walitsnfe alla jäMa pidD' Hirkaü o 'Scherifi! pidult tagasi Sultas EgyMsV endise ! Khxdiwe Jsmail Pafcha (nüüdse Khediwe twÄa-isH palee .- ees pidada lasknud, Kda lõnne-lauale kutsunud ja ülepea utpäga lahke wana .Wehje waAa olnud, ttelleK üteldakse, et himn wlla,- weK kprd Khediweks-saada. Sultani , ' poolt tema wasta uäiöatM lahkust reekatse tähtsaks. Et agaz.JSmail PafchtijukeS-.omaT aeal: Eguptusv: raha oma -- Kljuhke eluga ära pillutas-ja'sellega kõibideksvdaspidisteks. Msideks iasja andis?! 4Sests^weel kord EgyvkNsVs walüsejaks  saaks, seda ei- ole mwäta,. seda pi saa Inglased iialgi Mama. Ka PrautKastel on juba wäga paha meel uue Khediwo wasta, u kes- oma nooremat nvenda Inglismaale kaswatada saata tahta- sta ennast ülepea rohkem Inglaste poole pööranud olla, kni Prantslaste meele järel on. , S chn,s i b art Mi telegsafertti Jürikuu 14. tZch pään,  - wal, et kodurahwas Uganda'3 sealife Katholiigi miSstoui peale-Mormauud. ou. - waimulkkud mehM sai» /wqd .Wangi wõetnd-; palju-Ristiusku -heitnud kodurahwast on surmatud. PrantfUsmaa Kousul pärid Züglismaa 4ohtute-,;poolt Mtsusii ja: kurjategijate nuhtlemist. . Pääue-Aftrkas on Inglased Jürituü -7. (PaaStukuÜi 26.) i pääwa! nTambt linna tormiga sisse w?tnud ja hawitauud. tül-Juglaste kahjude olla wahesed. ,PAmerikkM Lepitus,Pshja?Amerika Ühendatnd,riikide -ja Inglismaa Töahel, Behringi-mere asjus,- tehtud ja . UpnhMd»rijkide: GenatiüpMest - Khiin a .Walitfus wn. oma: SMdrtu läbi AmerikäS Ühendatudriikide  Walitsusele teada-.mnda laskuud, et Khii»a Saadik- Washiugtousist ara kutsutud: saada, kui Khiinlastele sisje-rändamist  ära-keelatakse. Khiinlasod Üheudatud-riikides  tahwad oma Keisrile palvekirja saata, et tema / --nõuu Mtats, mis !äbi Khiinlastele õigus jääb, senna sisse rännata. Ch i c a g o h- plaäniwad , suuri asju Lehekuu 4. (Jürikuu 19.) pääwaks. ä. Tööliste. " Kesk-nõuMogu on üht- anarchilllikku kuulutust wälja saalj  nud ja- tõlki töölisi kaheksa-tunnik tööpääma ja Politsei a- rõhkumise kautamist tööliste wasta, pärima kutsunud. L ö u-we - A me r ikss on enamist igal poolel jälle tüli. lahti..T/B r a s, i l i a s on mue Prästdenti walimine Jaaniknu 12. (Lehekuu 3D) pääwa- peale?määratudTWalitsnse-wastased  on aga Rio ? di Zaneiro uulitsätel suurt . kara trinud-4aopärjnnhjõrndwe -Prästdent Deodoro da Fonseca tagasi walitud - ehk., ka olsekohe tagasi -kutsutud saaks. Linn- sai föeaseaduse ? alla pandud, palju inimesi, nende keskis palju? maamäe ja merewae pealikuid/ mitmed endised Kindralid. Senatorid ja Parlamenti-liiked, ftriwad kinni wõetud ja Brasiliast ära saadetud. Siis olla jälle rahu tulnud ja söeaseadns liuna pealt ära wöelud. Palju usaldada ei ole seda rahu aga mitte. Matto Grosso maakond on ennast VrasiliM lahutanud ja isimgiks nime all ,Republika TrauSatla atika" kuulntauud.  Oberst Barrozo on sõeawäe ülemaks riks pandud. Uuel isiriigil on 1200 sõeameesi mitmeS heaste korraldatud kindluses, üks M-laewustit ja flniroheline  lipp, kollase tähega keskpaikas, on ka >uba malmis. Kui kaua see uus riik elab, nimelt seespidises rahus elab, see on muidugi teadmata. Ka Argentinas, jä Venezuelws  ei olnud asjad weel kordas ja ChilLs kippus uuS käärimine tulema. Omalt maalt. j -TalliMa'ft. »Wali isuse kuul ulad ss/, lehe külje peal peenes trükkis auunjmede kõrgendamisi. ja auutahtede wäljajäganiifi Keisri MajeftM poolest Me aasta üleStõusmise-pühaks. TeiSte keskis on EeAtimaa Ritterschafkshanptmaun, Staatsrath Kammerherra Eduard Baron Maydell, Whrkkstchor Staatsrnthi (Tegema Riigi-uöuumehe) anumme alla tõstetud. EtpMg.- Luth. usutunnistuse kirikuõpetajatest on saanud: St. StamiMMl  A'e r lbtrwMW 2?^llaSfisi: Lõuue-Wenemaa 2. kirikkonna Propst, Ewang.-Luth. koguduse kirikuõpetaja Taganrog'is ja Jeiskis, Erust Strauss; sellesama rittretähe  3, klassist vDmastg -SW. ssMuMisttzse stzeqwäo ja togüdüse kirikuõpetaja / ku kdM riunaristi: Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajad Kattt M-ä ns ' Sickeln-BÄm'iS - lKtruramnal), Feliciau Dietr i ch lekakeriuenburgüS, Kark Schg j t Zigeufeld'is  (Talirrä^),' Hngö - Czer u a y ÄWm-SturhoffS (KuUramaal), MM Pe t erS (BWarnbia's), ÄuliuS Büttü e r Dünaburgtts, Guido Ping o n d PtterbmgO- Mkchaeli-kiriku peal, ja Hermann H aufe st Tagä-Kaukästa's. -' kuulutab'Köigekõtgemast l7. kiumtäiud MiikSrathi heoksarwatuist, mis järekW m c tlr knd r a hwä t ehed Eestimaal (,Maa. ttvälla Kuulutajas ja Aiwimaük, inlttc eua-u wäljä' antud ei saa.-'''Mulrktused, mIS seimi neudes 'jeifiwnd, saamad edaspidi kohalistes ,Kubermangu»Zei . seis aia, Mtwitt,st mööda Eesti» ehk Läa-keelise Mk-kirjaga;! / d a m a t e'h se i s w a t e kaerte w ä l j a - Wv d-a-m M e olla 'pealinnas liiknwale fukchpe järel enne pühade jälle strõjnwas palka? arutamise all ownd, otsusk  tamine pidi W päkast pühäde tehtud faairra. JMe loodetakse,  et nende kaerte wäkjawedamine lOatud ja' wilja-. kauplejate kahju', mis nimelt Baltimaä sadaniates mitliomte  rublade peale tõusta wõib, wäbendatud saab. " Pealinnas kaimad jutud, et ü leii Idi n e rai?, wa-ülel n g e m ; ne Wene riikis htkjemakt knlcsval aastal ette wõetnd saada. Lähemal aeal saada juba lar wiliste 40 milliom Ingemise-kaärtide trükkimisega algaknd, niisamati ka juhatuste walmistamiStcha lugejaKre ja kohtutele  Lugemine piab ühe l p ääwal kõikiS riiki Sära tallitakud saama: Kulud on 3,200,000 rubla peale ette arvatud ja lügemise-pääw saada selle järel määratud, millal Niigireuteil wõiumlik on, seda summat mida, - Soovida olew, et see ammu wõetnd nõnü pia täidetud saaks, kui aga uälja-däda seuni kadunttd ei ete. siis on õpetamata hulkade poolest palju riniralaid lnttnst karta. Uu e j ah jfeadnse ko hf a on Lüwimaa Knbemör  Kreisükemate tahelpanemist setke peale jnhkmnd, e! Me seäditsemrt. 15, mis sohist talnkognduSie maade peal räägib,  nutte Hallim aa kubermangude kosita ei mõju, sest ei siin kogttduse-maid koguni mitte ei ole. üksikute talukohtade  müümise juures olla aga ostjad koutMi järel jahiõigust  Ma Maha sätuud. J iiri kuu 9. pääwa õhtal on üks I2aaslam'pyMe Kre iubupl museumis ennast hundi ruun wasla tuvaund. hant lc.bi trellids tema käewart suhu ivõtnnd jn läbi riiete hammastega haawannd. Olgu see sõnum kõikideke hoiutnseks,  et nemad museumides ja meuasheridrs mitte kiskjate  ligi ei lähe. waieldaksc Me üle, kas waresed ksukude Häwitamise läbi rohkem kasu, wõi juhi- ja laulülindude häwitamise läbi rohkem kahju teemad,  kas neid siis kaitseda wõk häwitada tuleb. UuS jahifeadns lneb neid rööw-sinbude sekka, keda igatahes surmata ja kelle peiasi häwitadu lubatud on. MStemk woidlejal on omast seifnpaigast Kgns ja jahiseadttsel on ivast vme õigus, nagu igal seadusel, nii kaua kui see maksad. Pidagu siis igaüks warefetega, kisida Kmä oma paremat teadmist mööda heaks arwab. üht aga vkame omalt poolelt siin uueste meele tuletama z argu keegi oum laskele warese-pesade hawitanisseks luba andku. See on ikka ükS halaskamala tegu, mis laste Malmid kuristad. WiinuM nädalil on Tallinnas kolm inimest rõuguS s e haigeks jäänud. - Öösel wasta Jürikuu 7. pääwa on AaSma kõrt ' Miku hob u u e ja iv auke r sisselõhkujadest är a wa - räS katud. Hobune ou 4 aastane Miisle-körm ruun; ksrtsmik arwab oma kahju 150 rubla suure olema. BMisk'ist, Jürikuu j 3. pääwal. Sel aastal naib mana rahwa-arwamiue tõeks minema, mis järel meel nelikümMch ööd külmetada, kui Maarja-M külmetab. Ligi pool sellest Mast oü nüüd juba möödas ja meil on muult üks homiku, ) iiri luu 10. pääwa Ho nuku. olnud, kus >rakorda  loikude peal ei olnud. Tuul ou ienul ümber lõige kompassi jooksnud, ,ei ole aga kusagilt sooja kaasa tuna leihNDd. ? Mike/paMpb selle jdnres ainult wäga armast pilmAestHa Pdast wKjst, pilweh et too aga wihm r ,a ka kesk-pääwa aeal ei ole soojuS weel üle kuue graadi tõusnud.  Et orasele kosu mi sell stis ka täuiue suuremal pAa zp wõi, Hda arvata. Wna ou w lne IMnMstulija meie stohest mere r ole Sadamas on ainult Inglismaa wlgane aurulae v .Hope". Kalapüüdmise peale weel ei mõtelda ja ka Negöe saar» lased ei ole Meile weel soomuskala toonud, nnstega nemad muidu ikka walgiis on, kui meri lahti läheb. Jilmamaalt Paastukuu 30 pääwa! on neli pea - kihu tm j q d KMM ktrjMkäräde jvupeS Talt<n» wkugi'majaise  wiidud. Need on: 33 aaSlaue Mart Tiüow PüM walläst; tZläaskaiie Karl stränbberg lldiwa waMst, 32 aastane Juhan Pahlberg Ärwiia lösllast ja 17äa.9Me Karl Krusimauu Preedi wallast. ükS nendest, Mm! Titlow)  ki ole siis koguni mitte Koera kihelkonnast ja Näib vdawiisi ainult karq-himu pärast osa wstnud olema. Tarkusi. Jürikuu 8. pääwa homikul on Tartu Veteriuär.  kooli student Sch.Mra u v u nud. Üks öövaht on teda mööda nõrka sead alaspidi minema näinud ja et tema hüüdmisteft hoollnnd ei ole, sellest arwatakse, et tema meelega surma äiünud, kuida ka mõued teised tähed gIWM, Humukeha. sai Me tunni.'pärast- Aeitud. Göru st tulewad >älle sõnumid, ühest rööwMrtfuka. teksti. PgaAukun 24, pääwal >eidsiwah möüdassitjad metsa wahel Naara koguduse piiretes WalgaWSvu maantee  äareS. UuS-Lailzeui walla talumehe Jakob Baltkan!'i sumu leha. kraawis. lShittadpeaAuuga ja tähtedega, et tema wälja roomikud oli Õnnetu MS meel/ -ei «vinud aga enam rääkida ja Mi järgmisel pääwal ära, - arstlikust abist .hoolimata. HmMegsiad ei olnud semtt weel leitud Pärnu st. Kohalise 'lehe sõnumite lärek saada Keiserlik Ksrgus . Siiurwürst! praua M a ria Pawl ow u a su» wrl Pärin: si saadik oma Kõrget abik.ia-al - saatma, kes Liuvimaale jõrawZe-lommandnsi üle wanla-.ua tuleb. Pärnu jõgi on Jürikuu 9. pääwal iahti läinud. Lahe oli meel jeaga kaMd, iahlimjueAiftst ja laewasõitnde algamist loodeli agv'!.pea tulema. 'liua ül. Kohaliste lehtede sõnumlle järel on Olio Barou Vndberg Niin wäliftAirjäudnse nooremaks Ernsorik» 'nimetatud/ K. v. Wato afeMle, keS Trükikvtn,dr''ittsprktmikS  nimetatus nnv NmrmmkM. Liilmwüst kirjutatakse, vt pidud ,MiS- sealolemise aeal ja wähem ametlikud olnuds kinda ka loemiiMknlk ette arwata mõis, kui ,Jn- waStawõtmise jnureSK Ikka aga on kõiki tehtud, Aimrika külalistele umbe aega ftnl wõimasiknlt lõbusaks leha ja sestekp ou milmeib pidust eraMul wiisil malmistalud,  kus juures ,VMsmm" pealikutele Inglis . r.-hwusest  wKnuii MclmmkMt näidalnd ei' ale, fui Amerika Konsulitele ja Amerika Häaaam-komikee kiigelele, ,MiS> sonriga' tnlmid jahudest ou saadetudt Satatowi kuberman. gnsse 75, Tambowk tnb. rmangusfe 03, Tuka kubermangusse  22. Woroueshi kubel mängusse 13, Orenburgi kubermangusse  12, Oreli kubermmMsse IA, Samara kubermangÄse  !1, MmbirSki kubermangusse 10, Pensa knbermanansie 8, Rjasanr kubermangusse 0, Nishni-Rowgorodi  kubermangusse 0, Ufa kubermangusse 4 wagonikäit.  Tee jägamine ou Amerika HtalegsmiseUoNitee poolest  ette pandud ja üleni'HckdaaeaKiNniM pooleft kinnitatud. Whapääwal. Paastukuu 2ft. pääwal, on ühe endise kolllchesnchm 22. aavkane poeg Lilbaw'iff ära kadunud. Arvataks?,- el koma Rmerika'Bse sõitnud. »Km see urada ütleb .Wbmvi Ms ou see jnba teine noo? õmieMja. kelle sreS meie Amerikapääwad  rstudamiie.himn äratanud - Witteicheim- SnSsey walla Kusme peres sn 37aaslane sulafe-naene A. J. neli last korraga saanud. Kolm neist kaalu iwad igaüks 3', naela, üks 4'v naela; 2 oliwad poeglapsed, 2 tütarlapsed.  Elanud on nemad 24 kuni 30 -undi Neljakud  ou wäga arnldused nähtused ; Schroederi wälMrwamise  järel langewab läbiSlikku wast 371,120 sündimise Male Ged neljakud: Prclcrburg lli Jürikuu 4. pääwal tuliwad Ma sest  A l i d Keiler in K eirip rauaja Keiserlikud Kõrgnseh  Sutttwürst Aunjärjepärija, SnurwÜrSti.prinzesö Kfe» nia Aleksandrowna ja Suurwürst Michail Aieksandropilsch GalschinoK Pekechttrgßse. --- üleslõnSmise-püha ööl oliwad Zumala-leekiAusel Talwepalee-kirikuS Ma j e st ä - rid Keiser ra Ke! scip raua, Keiserlikud Kõrgused  Sunrwülg Auuzärjepärija, Suurwürski-priuzses Ksenia Aleksandrowna, SumwürSkid Wladimir ja Aleksei Alelsandwwüsch.  Koustauliu >a Dmitri Aonstantinsmiisch, Nikolai Rikolairwtisch. Nichaii Molajewilsch,. Molak, Georg, Aleksander Sergei Michallowrtsch, ja Herzog Eugen Mokstmstiauowitsch von Lenchtenberg. Jumalateenistust  lollitas KeiSri MaMatide pihtl--isa ProlopreSlnster  Janõischew Keisrikoja waimnliku ametkonna osavõtmisel.  Parast Jumala-teeniStufl wmstwad Majefiätid sealolijate  ömresoowimtsed waSla >a läkstwad tiiS Keiserlik KõrgnStega sekdmdiSkcSje kamüleSse, laki Lihawõte-laud kaetud oli. Eümchl. ja teisel pühal wõtstwad Keisri Majestäüd harjunud wiistl üleinate ja alamate õnnesoomimised  waSka. Teise püha õhkal srstkfiwad Ma j e - ki d Kei s e r :a K kt srip rou a. Keiserlikud Kõrgused  Smmvstrst Slinilstrjepäriza, SnurwstrStt-prinzesS Ksenia Aleksandrowna ja Tnurwürst Michail Aleksandrowitsch Uejerburgüst Gatfchino'Sse. Jürikuu 9. pckäwal reisistwah  M ajestät Keir i v ra u a ja Keiserlikud Kõrgused  Suutwüröki-plinzesS Kjmia Aleksandrowna ja Suurwürst  Micha'l Rikotase-mlfch Gatschmo'st lõunepoolifeie Wenemaale. Mosk«a'S faiwad Kõigekõrgemad reisijad Snunvürsisdr Ber/:ei >a Pau! Aleksandrowckschi ja Snnr«iirsti-pratta  lelisaweka Feodorowua poolest Semeruaja rqudlee.jaamaS inrtMNd ja Lppamrja jaamani saadetud. DrgttS Prtnz Aleksander Pelrowilsch von Oldenbüüg  tuli Jürikuu 4. pääwal wõeralt maalt Pet.r-bmgüsje  tagasi. Mommegw Wnrst Nikolai, Montenegro  Kronprinz ja Würst Peter Karageor - Ki« wilfch saawah Lehekuul Peterb«rg'iSse osdatud, Kõrgus Würst ArSseni K a r a g e o r g i e w i tschi laulatamise  juure Keiserlik Kõrgus Sunrwürst Michail Ni kolajemi 1 f ch reisis Zurikau 9. pääwal Abas- Tuma»'isse Kaukasta s. Jürikuu 10. pääwal tuliwad