Tallinna Sõber 51. ReliteistkümneS aastakäik. Tallinnas, Jõulukuu 24. Mwal 1892. Üleüldine aealeht Eesti rahwale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Matsad Tallinnas t!indfors'i pärijate trükimajaS: nistaa 2 rubla, 40 kop.— aol-aaStaS l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta? L rnbla pvos-aa«ta« 1 rubla 70 kop. Mukntnled mallsawad iga rea eyk lesse aseme pealt ü Kop. Tellimised wöetakse wasta r - Ltndfors'l pärijate trükimajas. - P-terSurgk-- H. Seekaadk. n S 4 Hartus: Laakmann. - Aakwercs: J. K,»Hs. Paides - A. SetdelSera ins: H. Kollverg. Lihukas: A. Müttnerü poodis. Wikjandis - tZ. J Äarom'i ia s raamatukauplused. - Narmas: W. Põder. - Mõrus: PrauaNietrose - Matkas: W. lindolst. Karesaares! Th. -Lange. Maaki kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiakls, - kirjad käiwad Baltiski (Baltischport - Sa-riSclliS.Nos^ Register. JSulu-teretus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Korjandus. Õiendus. Kirikuõpetaja F. Wiekmann. Balti raudtee. Poudeette-wabrik. Pahateud. Baltisksst: Ilmad. Eesti Ahlwardt. Rakwerest: Tooruse-tegu. Liiwimaalt: Kirikuõpetajate-protsessid. Tartust: t°«u. - «-lIw.P- Olgu Jumalal kõrges, ja rahu maa peal, ja inimestest hea meel! Looduse pööripääw on möödaS, looduslik päike, maailma  ilu, onne ja rõõmu kosutaja, tõuseb jälle kõrgemale ja kõrgemale; selle päikese Mgawad kiirud saawad wägewamakS  ia wägewamakS kasivama, walgustateS, soojendateS,  kosutate». Vaimuliku ja waimliku päikese ilmumise mäleStuse-pääwa saame pea pühitsema, juba siis, kui see leht lugejate kätte jvuab. Kalliks Jõulu- (Juulu-, s. o. Päikese-) pühaks, khrtstltkkuS maailmas Õnnistegija sündimise-pääwaks  muudetud, teretame oma lugejaid selle snniStuse-sonaga,  mis inglite suust temale tema tulemise juureö maa pealt waSta kolaS, mis nii wcna, aga ikka uus ja noor, natuke muudetud souakäikus igal korralisel ja igal kõrgel pühal waimustateS ja südant korgendateS läbi meie kirikute kolab. EluStaw õhk woolab ju, õiget auuiundmist ja pühat lootust äratateS, läbi iga khrtstliku südame, Jumala kojaS lauldes ja kuuldeS: Meist meelehea on Jumalal, Suur rahupolw on taewa all, Kõik waen on otsa saanud." Aga, kuida on fiiS inimestega fiin maailmas: KaS on Jumalal meist meelehea, kaS on suur rahupolw taewa all? Waalame just nüüd, just neil Jõulupäiwil,  mis meil eeS seisawad, kangete Voolamiste, kohawate  laenetamiSte peale koikiS maailmas, kus waimulikkuS ja tlmalikkus waldkondaS erakonnad tigedusega erakondade waSta põrkawad, fiiS piauie esimesel silmapilgul küll waluga tunnistama: Rahupölwe ei ole, Jumalal ei woi meist meelehead olla! Waatame aga sügawamale, fiiS wsime tänuga ja rõõmuga kinnitada, et igaühel, kev neid snniStuse-sonu  uskliku ja tänuliku südamega kuuleb ja waSta wõtab, rahu on, ka teSket kanget Voolamist, keSket kohawaid laeneid, keSket w 0 ttlemist. Wõitlemine piab olema; kotk meie tegewuS siin maailmas, waimulikkuS, waimlikkuS ja töötegemise waldkondaS, on wõitlemine ja ainult wõitlemine on elu, wähemast siin maailmas; kuida see teises maailmas olema saab. seda jätame Jumala saladuseks ja Jumala hooleks. Töö waimulikkuS ja waimltkkuS  waldkondaS on wöitleme südame tuimuse ja kõrkluse, waimliku laiskuse ja hooletuse waSta; igapäämane põllutöö,  käsitöö ja teised tööd ja tallitused on woitlemifed maapinna sitkuse, ahtrufe, umbrohu, söödikute j. n. e., kiwi, puu ja teiste materjalide kowaduse, sitkuse j. n. e., tuulede, laenete ja teiste takistuste ja lood lse-wägede ja wõimude waSta. Wöitlemiue piab olema, nagu pahandus olema piab; häda ainult sellele, keS paha aSja eest woilleb, nagu sellele, kelle läbi pahandus tuleb. Kes Jumala anuks, oma enese ja oma ligemise heaks, oma paremat teadmist ja sübame-tunnistust mööda õigete ahjusuudega  kiusatuste ja pahanduste waSta wsitleb, ilma waenuta inimeste enesie waSta, sellel on rahu keSket wõitlemist, ja ainult sellel on rahu, sest see wõitlemine  on meie kohuS, nagu töö meie kohus rn, kuna ainult see õiget rahu leida wõib, keS oma kohust Jumala abiga nii palju täidab, kui tema anded seda wälja kannawad. Ainult selle meel läheb woitlemiSteS ja elu-raSkuSteS nukrakS, keS ennast wiletsa lõtwusega nendanimetatud ,saatuse" alla paenutada laseb, kuna ,saatuS" katuru koguni mitte üks khristlik mote ei ole, waid ttkS paganlik, keS kõiki oma häda selle paganliku ,saaluse" slade peale laduda katsub, üht khristlikku südant karaStab wõitlemine kiusatuste, pahanduste, takistuste ja kõikide elu-raSkuSte waSta, aimab õiget rahu ja õiget rõõmu. Kes seda uSkus, kannatuses ja kohusetäitmise-rõömus teemad,  neist on ka Jumalal hea meel. Seda wöitlemifejulgust,  wõtlemise-truuwust ja Võitlemise rõõmu kõige kiusatuste,  pahanduste ja elu-raskuste waSta, sellest tulewat rahu ja rõõmu soowime oma lugejatele, Eesti rahwale  ja kõigile inimestele kalliks waimuliku ja waimliku Juulu- Päikese-pühaks. Kostku uue jõuga kõikide südametesse  ja südametest: ,A u u olgu Jumalale kõr - ges, ja rahu maa peal, inimestest hea meel!" Üleüldised sõnumid maailmast. B altis ki'S, Jõulukuu 12. pääwal. ,Fntisemitl'BMU6", see sõna paneb sel korral kõiki Europa't kihisema, saab ühel poolel käte-plaksutamisega, teisel poolel wiliStamisega ja hurjutamisega kuuldud ja waSta wõetud. Kuidu juba enne fiin paikaS seletatud, tähendatakse selle sõnaga ühelt poolelt Lääne - Europas Võitlemist Juutide ikka kaswawa wõimuse wasta kõikis kodanlikkuS elus, isegi kiriklikkus eluS, kuida ju Prantsusmaal  ristid koolidest ja surnuaidade wärawatelt ära wõetud  saiwad, hiljemini ka weel homiku-palwed koolides maha jäätud, et Juudid ja nende lapsed ennast ei pahandaks.  Teiselt poolelt nimetatakse seda kannatamata meeleks,  mis inimeSte ja Khristlaste kohaline ei olla. Nüüd on Ah!wardt'i protsess Saksamaal, Juut Löwe püssiwabrikuS  tehtud püsside laitmise pärast, abielu- ja lastekaSwatamise-tüli  Ungrumaal ja Panama-seltsi pahandus Prantsusmaal, Antisemitlafi ja nende wastaseid kangemast purelema pannud, kui iialgi enne. Saksamaal on Ahlwardt küll wiieks kuuks wangi mõistetud, aga rahwaS on ennast oma walimise-healetega tema poote tunnistanud, Nügipääwal on teda kaitseda nõuuks wõetud, nii kaua kui koosolek keStab ja kuida ka soeawäe-pealikud, keS neid ,3uudi-püSsifi" wasta wõtnud wahest ehk ka mitte ilma ,silma-rohuta" ja asjatundjad kinnitama», et need wäga head olla, siiski näib parandatud püsside hulk ikka selle wasta rääkima ja paneb rahwa meelt Juutide ja nende wabrikute wasta kihisema. Nüüd on weel ilmunud, et Löwe Wiinakuu 20. (8.) pääwal 1886, kui Kindral Boulanger Prantsusmaa Sõeaminiõter oli, ennast kiirelt sõeakS Saksamaa wasta walmiStaS ja ksik Prantsusmaa Boulangiõmuse-tuhinast kihises. Et Löwe sel kardetawal aeal Boulauger'le maschinaid söeapüsside kiireks Valmistamiseks ja ennast sedawiiff oma isamaa äraandjaks pakkunud on. Seda kirja on Pari S'i leht ,Ftgaro" nüüd täideS fõnakäikus maailma ette pannud ja Saksamaal on see inuidugi wihawaenn Juutide waSta leekama pannud. Löwe et salga seda isegi, katsub aga ennast sellega wabandada, et tema seda hulka raha sellega Saksamaale juhtida tahtnud, mis Amerika'sse läks. Tema kinnitab ka, et muist nendest maschmatest ikka ühes Saksamaa  wabrikuS tehtud olla, ei nimeta aga seda wabrikut. Juutide-söbrad Saksamaal on kohkunud, Jmttide-waStaste lehed hStSkawad, ültwabalaSte ja SozialistlaSte lehed kahjetsewad,  Saksamaa isamaalaste lehed hurjutama!». Juutide lehed katsuwad wabandada. Et Ahlwardt Riigipääwa koosoleku aeal wangi pandud saada et wõi ja tema edasikaebamise  aeg ka enne ei lõpe, siis saab tema wist edasi kaebama ja tema eestkostja saab siis seda leidust tarwitama. See on mesi AntisemitlaSte weSktle, kellest mitmed salgamata  ka üle piire lähemad, kuida pöörased ja koledad möllamifed Juutide waSta seda mitmes paikaS näitanud on. AuStria's on Juutide tungimine kõrgematesse kvootidesse weel suurem, kui Saksamaal ja teeb seal sellepärast  weel suuremat hirmu. Ametlikkude aruannete järel on AuStria rahwaste keSkis 4'/- protsenti Juudid. Austria gymnaflumites ja realkoalides on aga kõige õppijate keskiS 20 protsenti Juudid. Wiimase talwe-poolaastal 1891/92 oli Wieni suurkoolis 6175 studenti, nendest oliwad 2045, s. o. 33 protsenti, Juudid. Juristide keskis oli 22 protsenti,  medizinerite keökis 48 protsenti Juutifi. Suwel 1692 lueti medizini sacultäti korraliste kuuljate keskiõ 51 protsenti Juutifi, Khriftlast oli juba wähem. Selle juures  ei ole need mitte Juutide sekka luetud, keS seda ainult oma suguwere poolest on, mitte ka oma usutunnistuse poolest. Wien i suurkooli khristlikkude studentide hulk saab juristide facultätiS 50 protsenti peale, medizinerite facultatis  35 protsenti peale anvatud. Wieni 681 adwokati keskis oliwad 394 Juudid, 560 adwokati-kandidatide keSkiS  510. Wien'i arStide keskis on weel rohkemal möedul  Juntist, suures üleüldises haigete-majas on pea ksik nooremad arstid Jundid. ,Kreuzzeitung" kardab, et kui see liikumine, mis wast ühe inimese-pölwe eest algaS, selsamal möedul edasi keStab, selle aaSta-saea lõpul raSke olema saab, Wien'iS üht khristlikku adwokati ehk arsti leida. See teeb muret, pahandab ja ärritab Juutide waSta wõitlema, kui ka kellegil õigust ei ole teaduse ja osawuse waSta muid sõeariistu tarwitada, kui suuremat teadust ja suuremat osawust. Aga unustatud et ole AuStria'S ka see pettus, ülekohus ja wägiwald mitte, millega Juudid paari aaSta eest Galizia's Väljarändamisele  ekfitasiwad ja siis waeseid Väljarändajaid halastamata wälja kurnasiwad. Ka see on unustamata, kui kergest need rikkaks saanud petjad ja kurnajad põgenema peasiwad ja kui hellaste nendega ümber käidi, keS häbi pärast kohtu alla antud saiwad, nagu oleks ka seal tuntud imet temud. Ungrumaal on laiades ringkondades hirm selle eest, et Juudid perekondlikku elu mitmekesiseks tegema hakkawad, kui usu-wabaduS kõige laiema põhjuse peal saduslikukS ja abielu ja laste ülespanemine kogudusekirja  paljaks ilmalikuks kohtu-asjakS tehtud saab. Seal kardetakse ja kardetakse wtst täie õigusega, et siiS rikaste Juutide ristimata lülred kõrgete sugukondade majadesse tungima ja nendes siiistiuSku ja kõiki usku häwitama hakkawad. Mis auustamist usu waõta wõib ühe abielupaari  lastel olla, kelle wanemad omas usutunnistuses üksteisest nii kaugele ära lahutatud on? Kõige rohkemast wöiwad neist laSteft need ,leiged" saada, kelle kohta Joh. ilm. 3, 16 kõige waljumat ähwardamist saadab. Ungrumaa  khristlikkus seltskondaS on palju kahtlust, et see ettepandud  uus seadus suurelt osalt Juutide tegu on ja need, keda ,AntisemitidekS" sõimatakse see on sõimunimi, Võitlejad Juutide üliwõimuse wasta ei nimeta ennast ise mitte «enda hakkawad ikka rohkem selle khristliku kiriku õiguse Vähendamise wasta liikuma. Walitsus seisabaga muidu selle eest. Ungrumaa Valitsus rabeleb ehk ka Raha-Juutide Võrkudes. Prantsusmaal, kuS Watitsuse päike kõige soojemast Juutide peale paistis, ei wõi teisiti olla, kui et wihawaen Juutide wasta ,Antisemitismus" köe poolest rahwa keSkiS suureks kaswab. Peatallitajad Panama-' seltsi sopases raha-tallituseõ, mis läbi tuhanded ja tuhanded  perekonnad omaist kokkuhoiwstest ilma jäiwad. on Juudid. Baron Reinach, Herz, Cremieur ja teised, keS Ministritele, Senatoridele, Parlamenti-liigetele, aealehledetoimejatele  ja teistele mõjuwatele wõimudele ,filmarohtu" rahwa raskest teenitud rahast kätte kandsiwad, ja suurt osa oma taskutesse libiseda lasksiwad, on Juudid ja neid on BaronitekS ja Auulegioni Suur-ohwitseridekS tõstetud. ,Antisemitismil?" selle nime all ei olnud seal weel mitte ilmunud, et saa ehk ka selle nime all ilmuma, kergest aga