Tallinna Sõber M 10. KuuSkistkSmneS aastakäik. SMinnas, Paastukuu 47. paäwäl 4894 UlciMiue aeilleht Eesti rshioale mast j« li«»ades. Tuleb. üksWd nckdalis .wcklja. Maksab TalltnUaS Lindf«rS'i psirijate trljkimajaS: . «aStaSf s rubta, 40 kop.—Pool-va5ta5......... 1 rubla 40 kop, «pjp ehk postiga saadetud: anStaS S rubla pool-aastas I rubla 70 kop. Zuukutuseb maksavad sga rea eyk «esse aseme pealt K kop- Tellimised Võetakse Vasta r Tallinnas: Lindfsrs'i pärijate trükwajas. Peteröurgis: S. Seelandk, S4 '- Tartus : Laakmann. - Nakmeres: J. Kuys. Paides - K. Seidelõera  Havlakus  -H. Sallb-rg. - Lihulas: A. Mttuer>i paadi»., - Mljaudis - Z- Kar°w'r ja K. Leokene raamatukauplused. IlarMs: M. PSdtr. Mõrus Praua Melrole - / Matkas- M. Rudolst. Anresaares: Tk- Lange. - Maal: kuida Iseäranis kuulmalse. WaStllja redaktor W. F. Elab.BaltiitkiS, kirjad .kaiuz ad. Täitiski (Baltischport Sa-riüveiS-loxi!b.l Regtstev. Lilwimaa Selts hoolekandmiseks langetõbiste ja nõdrameehste eest. Üleüldised sõnumid mailmast. Omalt maali Talltnilast. Kindralsupenntendent. Koolide asjust. Maamaksude muutmine. Seadus aiuetuikkude kohta wölgade all. Põllutöö riistade la nmschinate plaauitud.Nflitus. Priitahtlaste oksa- I Ad- Korjandused lõpetatud. Pahateud. BÄtiskist: Ilmad.Suwilinnnd. Laewasõidud. Rakwerest — Kuuramaalt. Liibawist. Peterburgist- Keisrikojast. Warschalvist. Liiwimaa Selts hoolekandmiseks langetõbiste ja nõdrameeliste eest. kuulutab järgmist kutset palwegs, et ka teised aealeyed seda üles wõtaksicuad: langelõbiste ja Nõdrameelists eest on ennast Lliwimaa Nttterkonna äratamise peale üks SM asntannd. miS Jaanikuu 3. pääwal 1893 ministerlikult kinnitatud on. See SeltS on omaks otstarbeks wstnud, langetõbistele ja ngdrameelistele Liiwimaal iseäranis selleks asutatud elu.asemeteS (asyltdeS) elupaika ja hoolekandmist saata ja sellega üht juba ammu ära tuntud kibedat tarwilnst  täita. NõdrameeliSte ja langetõbiste eest Niia's kannab pmna Plattzl NsutuS hoolt, Kuuramaal on selleks asutus ainult Liiwimaal ei olnud nende wäeSte kest, keS perekondadele koormaks ja ilma küllalise hoolekandmiseta  sagedast Üht elu elawad miS inimeste kohaline ei ole. Rahwaülelugemise peale aaStast 1381 põhjustatud  Dr. Dehio kirjatöö järel aastast 1886, on Liiwimaal 4191 rvaimuhaiget, nendest umbes 45 protsenti, s. o. umbes 1680 nõdrameelised ja 55 protsenti segameelised. Et segameeliSte-majad Aleranderhöhe'S ja Jurjew'iS (Tartus)  ainult umbes TOO fcgameelise eest hoolt kanda wõiwad,  sellepärast ei näita hoolekandmine segameeliste eluasemete  eest ehk mitte wähem lungltaw olema. SegameeliSte-majast  asutada on meie Selts suurte kulude pMst, mida eraline hcategewuS kanda ei suuda, kõrwale jätma ja Ühe asutusega nagu ,Thabor« Miitaw'is leppima pidanud.  hoolekandmise tarwitust langetõbiste ja nõdrameeliste eest stlmas pidadeS. Selle juures pidi ühendamist „Tha° häda suuruse pärast Liiwimaal maha jäätama, nimelt ka Lilwimaa Eesti jäuskondaS, miS mitte tähelepanemota  ei ivõi jäätud saada. Selts on fiiS ka ühe seessgufe eluaseme asutamist Liiwimaal EeStl, teise asutamist  Lilwimaa Läti jänskoudas nõuukS wõtnud. -- Selts on oma põhjuskirja järel leigete määramata hulgast kõikidest  seisustest ja amctitaltttuStest, meeSterahwaStest ja naeSlera)waSlest, kokku asutatud ja liigeteks saamad ksik need armutud, keS kaS ükskord 50 rubla annud ehk ennast wähemast ! rubla aastas andma kohustanud on, Seltsi asutajad on liigelemaksu nii madalaks määranud, et ka ,vaesemal talurahwal Seltsi sekka aStuda wõimalik olekS. - Seltsi asjade tallitus seisab walitsuse-nõuukogu ja pca-koosoleku käes. Esimese asupaik on Niia's ja selleS on 9 liiget, kellest wähemast 5 Niia'S elama piamad. Waiilsusemöuukogu liiked lallitawud Seltsi asju ilma palgata.  Nemad on juba Jõulukuu N. pääwal 1993 peetud  peakoosolekus walitud ja on oma tegewust alganüd. - MiS nüüd tähtsamast küsimisest, Seltsi wara-kÜstmisest, maksab, sits ei ole sellel esilekS muud wara. kui Seltsile Liiwimaa Maapääwa poolest aaStaü lubatud SOOO rubla abiraha, mille ÜleSwõtmine Maakasfa aaSta - arwuSse Kubcrmangu-walitsuse poolest selle kuu 10. pääwal lubatud  on, ja iänlne Seltsisse astunud liigete maksud. Piab SeltS oma otstarbel täitma. siiS on muidugi paljn rohkem  mha 'jõudu iarwiS. On silu ometigi kruntide ostmisega  eh! rentimisega maal, hoonele ehitamisega ehk ümberehitamisega  hoolealuste tMwSlmisM, asutuse juhatajateks  kürwiliste inimMc õpetamisega ja amMse-panem!- scga, raudwarauduse muretsemisega j. n. c. tegemist. Kõikide  poole, kellel süda waeSke langetõbiste ja nõdrameettSte  kurwa elu kohta Liiwimaal on, läheb sellepärast palwe. selle Seltsi juure astuda, olgu suuremale summade kinkimisega, olgu Mke-raha maksmisega. Nii mõnda on Wwtmaal tzealegemise-waldkondaS tehtud, heldeid ja ohwrkrõömjaid  inimest, kes oma haigele kaas-inimeste wilelsnst iergitada püüawad, on itta olnud. Nende poole pöörab ennast Liiwimaa Selts hoolekandmiseks langelsbiste ja nõdrameeliSte eest. 'Mst põhjuskirja järel on sellele lubatud, ülemate lubaga Litivimaa kubermangu piiretes Abiseltstst. asutada. Riia's ja Wõnnu's on juba Abiselstd kokku astunud. Teisti Adiseltstde asutamine, keS PeaseG  tarwitnst tegewuseks laiemates ringkondades Võimalikuks  teewad, näitad wäga söowitaw olema et ettepanekud nende asutamiseks on walitsuse-nõuukogu Me saata. AllKkixjutätud Wslitsuse-Mlukogu liiked Wõtawad ülesandeid  astumiseks Seltst sekka ja maksust SM heaks waSta: Ülemdirektor P., yon Colon q u e, - prästdent, Riia's, Adelikn Kreditsystemi majas, Nikolai-ullljtsas Nr. 2; direktor Dr. O. Girgensohn, Rtia's, Suures Alexander-uulitsas Nr. 57; adwokat H. Gürgens, kaSsahoidja, Riia's, Kuninga-uulitfas Nr. S ; kirikuõpetaja Th. Hesse, Sangastes; Kindralsuperindenc Fr. Holl-- manu, Niia's, Antonia-uulitsas Nr. 4; Kreissaadik Th. von Richter, Wsnnü kaudu; Kreissaadik  Varou O. Ungern, Wiljandis; kirikuõpetaja G. Vierh n f WõnnuS; adwokat A. Wi t tram, kirjatoimetaja,  Riia's, Lubja-uulitsaS Nr. 12. Siin on nüüd jälle üks. ha la,Stuse -as utu s, mis niisamati kõikide tänu ja osawõtmist teenib, nagu SsllS wSitlemiseks lepra wasta. Äratus mõlemite asutamiseks  on wälja läinud, kui wiimase Seltst esimene ärataja, Professor Dr. son Wahl, oma' sündimise järel ka Eestimaalt päritud oli. Kuida lugejad teadwad, on Hiljemini ka Eestimaa Me Seltst juure astunud, sellest ka juba hakatusest saahlk. osa wötuud. Liiwimaa Seltst hoolekandmiseks langetõbiste ja nõdraWeliste eest juure astuda, ei näita Eestimaal mitte kasulik olema, kui nende wiletsate eluase Liiwimaa Eest! jäusMdas Eestimaa  piirest eemal asutatud saab, muidu küll. Selle asemel  oleks qga wäga soowida, et ka Eestimaal Liiwimaa eelkäigu järel ükS seesugune Selts asutatud saaks. Langetõbiseid  ja nõdrameelseid, keS nende eneSte, nende sugukonna  ja naabruskonna pärast iseäranis osawqt hoolekand»nist  ja ü l ew a lwamist tarwitawad ei piaks iialgi täieSte ilma walwamiseta jäätama, sest peale kahjude  ja õnnetuste, mis neile enestele juhtuda wõib, on nimelt wiimaslc läbi sagedast ka teistele õnnetused tulnud. Künni aga ühe seesuguse Seltst asutamiseks kohalisest paigast ka Eestimaal kutsutakse, maksab see kutse esttM Liiwimaul rahma kohta ja meie juhime oma lugejate tähelepanemist Lliwimqal selle peale, et nemad jõudu mööda aaSta-maksudega Seltst liigeteks lähekstwad ja selle kalliõmeelist otstarbel korda saata aitakstwad. Üleüldised sõnumid maailmast. ... , Baltis ii'S, Paasttikuu 4. pääwal. Saksamaalt. Paastukuu 10. (Kititulaküu 26.) pääwal,  kui Majestät Wenemaa KeiSri sündimise-päqwal,  oli pidulik homtku-laud Saksa Keisri juures, kuhu ka W.enxmaa Saadik Äerljn'iS, Graf.Dchn-- walow, kutsutud oli. Keiser Whelm hüüdis Wenemaa Keisri terwist wälja, mtS peale Wene hymuoS.mängitud ja kõikidest püSti-seiStes kuulfltud sai. Parast lõunal kell 4 sõitis Keiser ÄZtlhem Wene saatekonua-paleesse, kus Gmf ja Grqstpraua Schuwalow Kõrget õnnesoowijat waSta wvtstwad. Õhtal oli Graf SWivalow Keiser-. Alekfander-rügeincuti-klubeS pidulaual.—Kõigist paistab wälja, et Saksa-Weye tollide-kaup Riigipaäwal tähtsa healede-enamusega waSta wõetud saab. Paastukuu 10. sKÜüulakuu Ä6 ). pästwas wõeti Z 1 waSta ; selle poolt ollwad 200, selle waSta 146 healt. Siis saiwad ka teised paragrafid kuuni §lB waSta wõetud, peale § 6, mis kõrgemat kergitust, ja § 7, mis tarifi (raudteedeweduraha)  määrab. Et nende üle Esmaspääwal. Paastukuu  12. (Küünlakuu 28.) paamal, Riigipääwal mii mast otsust teha wõiks, selleks jäi Riigipääw kesk-öõni kokku. Seql rutatakse, st selle asjaga ometigi Suurnädalini, mis Lääne-Europa's sel .aastal Paastukuu 18. (g.) pääwal algab, malmis saaks. Esiteks tahtfiwad Poolakad selle wasta olla, on ennast aga nüüd selle poole tunnistanud. Peale põllumeeste seisawad ka Antisemitiased (JuutidewaStased)  selle seaduse wasta. Nemad kardamas, et tolljde-kaupas määratud kergema liikumise järges üle piire maga palju Wene luutisi Saksamaale moolab. Antisemillaste  kentsak-kuulus esimees, Ahlwardt, on Paastukuu  6. (Küünlakuu 22.) paamal wangtst lahti lastud, kuhu tema oma laimu.kirjade pärast mõistetud oli. Tema auuStajad olimad temale wangikoja ees suurt auuandmift plaaninud,> kohtud olimad teda aga mõned tunnid enne määratud aega lahti lasknud ja sellega auu°kära eest hoidnud.  Ahlwardt tahab nüüd läbi Saksamaa reisida ja kõnest pidada, enne kui jälle Niigipääwale tuleb, mille liige tema ikka meel on. Jutud, mille järel Würst Bi S m r T ütelnud olla, tollide-kauba tagasi-lükka mine Riigipääwal tähendada sõda Wenemaaga, saamad eksituseks  kuulutatud. Seda juttu on üks Graf Dõnhoff walja lautanud, kes seda Würst BismarN koduarsti Dr Tchweninger'i, suust tahab kuulnud olla, mis aga' suust suhu käies koguni teist tähendust saanud. Würst BiSmack ei ole mitte selle kauba poolt ja tema mänem poeg, Graf Herhert Vismark, on ka Riigipääwal oma healt selle wasta annud. Dr. Schweninger on nüüd ise Italia's ja ei ole täntne z ligemat seletust annud. Saksa-Wene tollide-kaup on Paastukuu 13. (1.) pääwal Äiigipääwa teiseõ lugemises wasta mõstud; et seda ka kolmandemas lugemises wasta wõetakse. selle üle ei ole kartust- see mure on nüüd Riigikanzler Graf Caprivi südame pealt ära, teine on qga juba waritsemas ja saab wist kohe pärast pühade Riigipääwal palju kära tegema. Hiljuti sai Kameruni-tagamaa ühe Lääne-Asrika's Saksamaa ja Prantsusmaa wahel kaup tehtud, mille järel määratumad maad Dar Banda, Wadai ja Bagirmi, mis üle Kesk- Afrika Niiluse ja Kongo jõe hallikateni ulatawad ja kaupas Inglismaaga Saksamaa wõimuskonna alla jäiwad, nüüd Prantsusmaale antud on, niisamati ka suurem jagu Tsadjärwe  randadest. Seda kaupa olla kuulutamata jäätud künni Wene-Saksa tollide-kaup Riigipääwal waõla wõetud on, sest karta olla olnud, et Riigipääw omaS pahanduses selle üle ka tollide kaupa wasta ei wõta, et nüüdne walitsuS  selle läbi Riigipääwal kõiki usaldust kautab. Prantslased  on sellega pea kõige Põhja- ja Kesk-Afrika peremeesteks  saanud, kui Inglased Ggyptus'eS mitte tüliks ees ei oleks ja Marokko riik Afrika põhjalääne-poolises nurkas, miS peale Spanialased waritsewad. Prantslased wõiwad selle kauba üle rõõmsad olla, neil on nüüd Meikas  kinnitatud õigus maade peale, kuhu nende kodumaa wahest rohkem kui kümme kord sisse mahuks; Saksamaa Riigipääwal saab aga selle järelandmise üle wist palju kära Graf Capriv iwasta tehtud. Nyanssa-järwelt Iõulu. kuul Znglimsaale saadetud sõnumite järel on Baron Elü ükS ofawõtja Major von Wifsmann'! tallituslest Zda- Aftika's, Mwangwaroa-maal ühe Arablasle orjade-killa kinni wõtnud ja 212 orja, ena mi st naesed, poisid ja tüdrukud,  peastnud. Elewanti-kihwad selles kildas on tema Arablastele tagasi annud, täheks, et Sakslased seal rõöwida  ei taha. Peastetud orjadest on muist Saksa misfioni-jaamadesse  kaSwatada. saadetud. Jutud käiwad waikiwad ja tõusewad jälle, et Preussi Rahaminister Dr' Miquel, keS tollide-kauba waStane olla, ja Minister von