tahaksiwad oma endise raha jälle tagasi saada, mida mõni ehk ka andma saab, ilma teadmata. Igaüks teadku, et need nüüd enam midagi ei maksa, maid täitsa kustutuste hulka arwetakse. Soowime teiseks korraks meie Saarlastele paremat õnne! KuresaareS saab pea meel teine surma kassa asutatud, sest et esimesel wäga palju kanditaatisi ootamas on. Ülesauda wõib iga päew kaupmehe L. Jsajewi juures. Kärlalt. Mõne nädala eest sai siin kellegi peremehel hobune laudast ära marastud. Marguse  jälgile ei ole tänine meel saadud. See on üsna kohutan! kuulda, et ka niisugused ametmehed meie pool oma tööd ajama hakawad, kus ka keeletumad  loomadki nende eest julged ci ivõi olla. Ansekülast kirjutakse: Inimesed mõistawad mööda läinud Jõulu pühasid „kurwadeks pühadeks." Kõige päält antakse Jumala ilmale süüd, sest Jõuluks sadas paks kord lund maha. mis kõik teed kinni pani, et pitkema tee inimesed kirikusse ei saanud, waid igaüks norutas kodus. Et L. kõrts Jõulu ajal kinni oli, siis ei saanud „kõrtsi lärm" selle küla rahu rikkuda; oga ometi muretses see wa' kodune „märg" pühade rahu rikkumise eest. Ta pani „Jõulu-poiSte" pead purju, kes siis kõlwatumad kära ja kisa tegiwad. Küll oleks wäga soowida, et nimetud märja tegemine ometi üks kord wäheneks, wähemalt pühadekski. Oh, pange tähele Saare taadid, mis paha „Jõulumürg"  kõik teeb! Hiljuti põletas L. mõisa poiss 13 rubla paberi raha ära. Ta sõitnud linnast ära, pistnud tulega paberossi otsa tasku, kus ka raha olnud. Korraga tunnud ta tuld ihu ligidal, aga juba olnud hilja. See lugu maenitseb tulega ettewaatlikumalt ümber käia. Tulewal suwel saada Anseküla kirikusse uus orel muretsetud. Pool sellest rahast olla juba käes. Suwel tahetakse Ansekülas ka ühte näitemüüki ära pidada, andeid wõtawad wastu kooli wanemad ja koolmeistrid. Palume ja soowime, et sellest rohkesti osa wõetakse, ka naabri koguduste liigete poolt. Ka tahab säälne laulu koor suwel jälle kontserti anda, mille sissctulik oreli heaks peab jääma. AuuS tegu! . Riiast. Õnnetumast armastusest jutustab „Balt. Westn." järgmise lookese. Juudi usuline puukaupleja B. wõtab oma iiB aastase tütre S.lc ühe Juudi sugust politehnikeri kodu-kooliõpetajaks.  Õppimine läheb hakatuses jõudsasti edasi ja neiu isa kiidab tagasihoidlikku kooliõpetajat tacwani. Noored inimesed elawad heas sõpruses, mis aegamööda põlemaks armastuseks muutub. Niipea aga kui mana B. seda märkab, on ka noorte inimeste õnnepäewad otsas. Isa seletab neile, et ühendusest nende wahel iialgi juttu ei wõida olla, sest noor politehniker olla „uueusuline." Paale selle näitaksc nooremehele ust ja peetakse S. hoolega silmas, kes päälegi ühe Wenemaal elawale sugulasele olla lubatud. Neiu ei taha aga Vastumeelsest kosilasest midagi teada ja mõtleb ainult, kudaS sellest lahti saada. Oma sõbradega  kokku saades küsib ta järsku, missugust enesetapmise wiisi need kõige paremaks ja kergemaks  pidada. Wastatakse, et kuuli peasse laskmine mäga rutuline abinõuu olla. S. paneb seda tähele, ostab ühel päewal omale rewolwri, saadab parajal ajal oma teenri mä!ja,»-keerab ukse lukku, laseb aknakardina maha ja laseb kaks pauku. Tagasi tulles leidis teenija ta surnu keha oma were sees. Juhtumist anti isale teada, kelle kurmastus lõpmata on, kuid paraku ei suuda kahetsus enam asja muuta. Peterburgist. Wals kümne rublast  d o» Moskmas nähtud. Nende pea tundemärgid  on järgmised: Esimese külje pääl on selle neljakandilise ruumi põhi, mille sees kull on, walsrahade juures päris sinine ja ilma wäikeste Nooma numbriteta mis õigete juures mitte nii ei ole. Pätile selle on wals rahadel nende ruumide  sees, kus raha nnmmer, seisab, ainult pikuti kriipsud, kuna õigetel ka põigcti jooned nendest läbi kliimad. Tagumine külg on õigetega täitsa ühe sugune. Teise jao näljahäda 100 st de tõmbamine sündida kohe pätile loost d e ära müümist, kõige hiljemalt aga l. Augustil käesolewal  aastal, nagu Kõigekõrgemalt kinnitatud nülja- Häda-loosimise komite „Wal. Teat." kuulutab. Pihkwast. Looterii piletite loosimise järele teatas „Pihkwa Listok," et kingissepp Bogdanow PihkmaS 100,000 rubla wõitnud. Selle pätile on tähendatud kingisepp Listokile järgmise kirja saatnud: Teie lehes oli teatus, kui oleks mina 100,000 rubla wõiluud. Uskuge mind, sellest teotutest saadik ei ole ma pilkugi rahu saanud. Homikust õhtuni heliseb ukse kell, alati pean ma ust awama, et ehk mõni tellija tuleb, aga tühja ka ainult õunesoowijad ja mulle koguni wõerad armu palujad. Peale selle saan ma homikust õhtuni kirju, niisamasuguste palmete ja õnne soomidega. Kui ma õhtul puru mäsiuud ja tüdinenud wälja uulitsale lähen, on õnne soowijad  ja norijad kui mesilase pere mu ümber ; sõrmega näidatakse mu püälc ja üteldakse: „näe, kus õnnelaps!" Ma ei tea tõeste, kuhu minna. Oma Pahemale waeulasele ei soowiks ma suurt wõitu. Selle kirjaga annan ma kõigile teada, et minu kupongidest ükski nr. 8õ seria 1137 ci ole ja et ma nüüd ega warcmalt midagi wõitnud ei ole ja ka tulewikns midagi wõita ei soowi, sest et kõige õnnelikum wõitja kõige õnnetum inimene on. Ma soowin ainult ühte selle nahka parkida kes minu wõidust tühja juttu wälja teinud. Kurskist. „Russk. Wed." teatab jällegi õnnetusest, mis säälsel raudteel Bu krejewa  jaama juures seeläbi sündinud, et kaks kaubarongi kokku on jooksnud. Ühest rongist on neli, teisest kolm wagonit purustatud ja mõlemad  masinad on raskesti wigastatud. Pääle ühe masiuajuhi, kes raskeid keha haawu on saanud,  pole teistele rongis olcwatele ametnikkudele õnnetust juhtunud. Õnnetus tulnud ühe masinisti  hooletuse läbi, kes sellest hoolimata, et märgi läbi ära keelatud olnud, jaama ette sõitnud, kuna teine rong ka just teisest otsast parajasti ette wuranud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal walmistatakse uilt seadust salakuulamise wasta, mille kohta plaan rigipäewale ette on pandud. Selle järele saada sarnase süü pääls muljud trahmid määratud  ; kes sõjamäe saladusi ära annab ehk ainult neid omale muretseb, äraandmise püüdmises, peawad 10 aastaks trahwimajasse mõistetuma. Ka juba sarnaste saladuste teatamine erainimestele, kuigi see äraandmise mõttes pole sündinud, langeb trahmimaja nuhtluse alla. See on iseäralik näha, kui mäga salakuulamise hirm nagu palamik  Europa riigimalitsusi piinab. Ammus see oli, kui muidu nii mabal Prantsusemaal seadus salakuulamise masta tehti, mis iga wähemat süüdi selles surmaga nuhtleb. Ning ka mujal riikides on selleks maljufid seadusi. Aina alati kuulub ka salakuulajate kinnimõtmisest siin ja sääl. Kaunis wcider on mõtelda, mis asjas siis õieti mõeraSte eest nii wäga marjata on? Uuema aja teaduse täienemise ja elama ja rohke läbikäimise  tõttu on ometi iga riigi sõjamäe, kindluste, teede jne. seisukord termele ilmale kaunis tuttaw. Selleks muretsemad ajalehed, kaardid, raamatud jne. küllalt tarmilifi teatust. Mis säält meel salakuulaja saab? Berlinis. Paljudes Saksamaa linnades, nimelt Berlinis, Danzigis, Braunshmeigis ja Königsbergis, on töölistel tööpuudus ja see häda nendel suur, suurem kui kunagi enne endistel taimedel. Braunshweigis oli hulk töölisi kokku kogunud ja politsei pidi neid laiali ajama, mille juures kokkupõrkamist tuli. Berliinis kinni wõetud anarhistlased pandawat isamaa äraandmise jüii eest nuhtluse alla. Praytfusemaalt. Parisis. Denii juures põrkasimad kaks raudtee rongi kokku; masinist sai surma, kolm inimest raskesti, kümme kergesti haawatud. Belgiamaalt. Belgias on jälle korraks sotstalistid oma kongressi pidamas, Ms nad hästi rohkesti sõnu teemad, aga tegudega näib aega olema. Räägitud, et maja olla põhjusseaduse muutmise üle, mis nüüd liikuma saanud, oma rõõmu awaldada, millega selle wastu seisjad kohutada tahetawat, siis kõneldud üleüldisest  töö seismajätmisest ja tulema 1. mai piduStamisest, tööliste pühana, aga kõik see on enam jutu jätkuks kui tõsiseks nõuuks. Amerikamaalt. New-Jorkis 27. Januaril hakkas kuulus Rojali wõerastemaja põlema; tuli lagunes nii ruttu ja wägewasti laiali, et tunni aja sees suurest hoonest muud kui tuhahunik järele jäänud. Korteris olewad reisijad püüdsimad  end seeläbi päästa, et pool halasti akentest wälja  hüppasiwad, kus juures muidugi mõista palju surma leidfiwad ehk wigastatud saiwad. Õnnetuse ohwrikS armutakse pääle haawatute, 100 inimest saanud olema. Brasilimnaalt. Brasilia lood ei parane. Ka suures Matta GraSso maakonnas sisimaal  olla mässamine lahti sa kuberner ametist ära heidetud. Ceara maakonnas olnud lausa wõitluS kuberneri waSta lahti, kus pääle tosina inemesi surma ja weel palju rohkem haawatud saanud. Kõigest sest pudist ei saa õieti aru kedagi, mis siht wõi püüde neil liikumistel on ja mis nendega kätte saada tahetakse. Aga maa ja rahroaS kannatab selle all koledasti. Möndasugust. Ahnus. Potsdami linnas elas rikas aga wäga kidsi ametnik nimega Berg, kel ühel päewal kange hambawalu oli. Tema saatis hambaarsti Weyrichi järele, kes meel suurem kidsipung oli kui tema ise; seesama tegi teda warsti terweks. Nüüd mõtles arstitud järele, kudas arstiga tasa saada, sest raha ei tahtnud tema sugugi anda. Lõppeks tuli temale meelde 12 tühja shampagneri pudelit meega täita, needsamad  jälle nii kinni panna, kui oleksgi nad lahti wõetud olnud, ja siis arstile kinkida. Sest mees armas nõnda, et ega kidsi arst mõetdud shampagnerit mitte ise juua ei raatsiks, ei ka oma sõpradele seda pakkuma saaks ja ei saaks see miin küll wanemaks saama kui tcina peremees. Ja tema oli õigesti armanud. Paari aasta pärast suuri Weyrich, ja tema pärandajad leidsiwad  12 shampagneri pudelit meega täidetud, mis ammugi juba haisma oli läinud. Maadeteadus. Koolmeister: Kas sa mõid mulle ütelda, kus Punane meri seisab? Koolipoiss: Piibliloos. Õnnetu mõrsja. Nagu „Frank. Z." kirjutakse, ei olla Rumenia kuninganna Elisabethi  kojaneitsil VacareScol sugugi õnne. Pääle selle, kui ta sooni Rumenia tronipärija abikaasaks saada, nurja läks, on ta juba kahele korrale kihlatud olnud, mõlema korra ajal suurtsugu Pariislasega. Hilja aja eest kõneldi jällegi kihluSprints  Cantacuzenega. Kuid seegi kord on jälle lootused luhta läinud, ja nimelt ühe printsi endise armukese, miss Nelly A. waheleräükimise pärast. Noh, tee nüüd mis tahad. Surmast päästmine putukate läbi. Aastal 1793 otsis Prantsusemaal üks noor kolmekümne aastane mees warjupaika Bordoos. Sest et ta kuninga poole oli hoidnud, oli teda mässajatest tagaaetud ja taheti teda ära tühjale maale saata. Nüüd siiamaale põgenenud. 8. Saarlane. 1892