Siis ütleb Bjelomor, kes täiesti asjatundja näib olewat, et meremeeste  üleilmlises läbikäimises mitte nii suurt rõhku räägitama keele pääle ei maksa panna ja näitab siis, et Peterburi  jahtklube meremeestekoolist õige tähtsad ja osawad laewamehed wälja olla tulnud ja lausub selle pääle edasi. .Meremeeste koolides ei malmistada  madruseid, ja kui „Perwenez'i" pääl keelt rääkijaid madruseid leida ei olnud, siis ei lange selle poolest ühtegi süüdi nende koolide pääle, maid ennem meie seaduste pääle, ja selle pääle, et meie juurest üleüldse madruste tarwituste eest muretsemise eest wäga mähe lugu peetakse. Madrus  on alles siis täielik meremees,  kes palju wäärt on, iseendale  ja oma kodumaale kasulik, kui ta oma teenistuses ja ametis  ühegi rahwuse liige ei ole, see tähendab, kui ta wabast:  ja takistamata iga Inglise, wõi Saksa wõi Hispania laewa pääle teenistusesse  wõib astuda. Seda tõendab  ka tegelik elu nende juures, kes täiesti merega on wilunud ja temaga nagu kokku kaswanud. Lõppeb mõnel  Inglise laewal Zeilonis wõi Sidneis  kippariga tehtud kontrahi aeg otsa, siis wõib Wene madrus, olgu ta tas wõi Saratowist pärit, wabalt oma teed minna, kohalikus meremeeste majas korterit wctta, kui tal ka mitte kopikat taskus ega ühtegi tunnistust ei oleks, ja rahulikult oodata, kuni ta näituseks mõne Amcrika laewa wõi Saksa „Bismar!'l" pääl uut teenistust  leiab. Juhtub aga niisugusele Vetrowile wõi Jwanowile laewarike millesgi Wene sadamalinnas, siis on tal ainult üks prii korter saada nimelt wangihoone. Sääl istub :a siis wargatega ja kelmidega ühes koos, kuni teda wiimaks tapiga koju sacdetakse. Kui aga meie Petrow wõi Jwanow juba sarnaseid löbudusi on maitsnud, siis neab ta mere ühtlasi  kõige meremehe ametiga ära." (Pooleli) ostma. Teine kaupmees tahab ikka rflwhekasu, ja kaupmees, kes teise kaup- Mfihe käest kaupa ostab, ei saa nii HpDwasti nii hääd kaupa müüa kui on. Kauba eest makstes ei M tM end kaupmees ialgi jandi kaustaga  Petta lasta, waid ta peab ära mis hää kaup on. KaupsMHtzs/peab  ka wäga järele mõteldes zhtvsta-,/eest maksma. Kõige suurem MMkeiWeab kaupmehel olema, et tal tftmas kaupluse ehk poe ligikonnas hää zWWW ja hää kauba andja nimi on. jHelly i pärast peab ta ka need wõlad MWMini ära tasuma, mis tal ligi .jitzy-du maksta on, kuna ta kaugemal zplewate wölgadega wähe siin ja sääl lZoiiwitada wõib, kuid maksmata ei .tohi ta ka neid jätta. Kõige parem kaupmees on see, keda teegi kohtu ette ei kutsu wõlgade pärast. Eestlased peawad endid, kui nad kaupmeesteks hakkawad, hästi selle asja poolest arendama ja parendama. Iseäranis on eestlastele soowida, et kui nad kaupmeesteks hakkawad, siis ikka paremasse kohta kaupluse nõuutawad  ja ilusasti asja sisse seawad, muidu ei suuda nad muudega rinnu eneste äri ajada. On ju neid eestlasi  ka juba olemas, kellel üsna ilusad  poed ja kauplused on. Terawa mõtlemise ja katsumise läbi wõib ka eestlane, kui maksudega toime saab, tubliks kaupmeheks tõusta. Iseäranis  on meie kodumaal weel wäga wähe kaupmehi, kes otse Eesti rahwast  paremini tunnewad ja temaga äri õiendawad. Ka on meie rahwa suurel hulgal ikka weel see nõrkus, et ta oma suguwenna käest ostma ei lähe, waid arwab mujalt paremat kaupa saada, ehk see küll sagedasti üsna tühi arwamine on. Eesti kaupmehed  peaksiwad siis wäga silmas pidama, et nad hääd kaupa odawa hinna eest müüwad, aga ka kaugemalt  ostjaid kokku meelitada oskawad. Kaupmehe üks päähool on ju ka oma kaupa kõikidele hästi silma ette panna.  Seda ei ole muul wiisil wõimalik  kui hääde waate-aknate ja ajalehes kuulutuste läbi. Meie soow oleks, et ikka enam eestlasi linnades tublideks kaupmeesteks  hakkaks. Kaupmees ou ju see, kelle käes pea igal maal suurem rikkus  seisab. Ka meie maal peab ja saab lugu niisamati olema. Weel kord Järw'i uuemast õpetusest. 12 Ala tuletan nüüd weel auustatud lugejale meelde, et ma hr Järwi kirjad  risti ja põigiti läbi olen harutanud,  niihästi tema kirjas „Tunne iseennast" ette toodud seletused, nagu põlwega mõtlemine, seitsme system jwikerkaari wärwid, hääle kõla ja muud, mis spiritismust pidiwad toetama, ekslisteks olen seletanud, kui ka tema esimises wastuses mulle wasta wisatud „kuus walet" ja kõik teised süüdistamised, mis hr Järw omas esimeses ning ka teises kirjas mulle külge katsus liita, tagasi olen lükanud; ja et hr Järw oma wastustega  spiritismust mitte poolegi enam sel kombel ei kaitse, kui ta teda oma kirjas „ Tunne iseennast" kindla ja läbikatsutud tõe asjana kuulutas ja mitu korda kinnitas, et ta tõsi on, kui päike taewas hoolimata sellest,  et tema ise ennast weel mitte spiritisti ei ütle olewat. Seega on wtssisti selge, et niisugune tegewus, nagu see kiri hr Järwist näitab, mitte kõlblik ei ole ega kasulikuks ei wõi nimetud saada. Ta on palju enam igatpidi kahjulik, sest et ta leaduse  wasta käib, ka siis, kui see tõsi on, mis hr Järw ütleb, et tema hääks otstarbeks seda kirja kirjutama hakanud. Sest misgi hää olek wõi asi ei wõi sest kasu saada waid kahju, kui seda kõlbmatade ehk koguni hoopis  wale teaduste seletustega püütakse edendada. Otstarbe ei tehi abinõuu mitte pühaks teha, kui ta ka kümme korda kasu tooks. Siin on aga kasutoomine  hoopis wäljaspool wõimalikku  olekut. Lõpuks olgu nimetud, et „ Eesti Postimehes" kaks kirja toimetuse ja» rel seletustega on ilmunud, mis hr Järwi kirja „Tunne iseennast" „hääks asjaks" ia minu kirjutamist selle wasta kallaletungimiseks :.imetawad. Üleüldiselt on ju minu mustustega ka nende kirjade pääle tõstetud. Aga olgu mulle siisgi lubatud siin lähemalt  otse nende pääle waadata. Ka siin jätan ma wähemad etteheited harutamata,  esitiks, et nad mujal juba enam ehk wähem seletatud on, ja teiseks,  et ajalehe ruumi mitte -tühiste asjade arutamisega täita. kirjas („E. P." nr. 14) on öeldud, et mina mitte ei oleks ütlema pidanud,  et Eesti rahwas liiga usklik rahwas on, sest meie maa kirikute ümber lonkida palju noori mehi paberossi  suitsetades ja rumalaid kõnesid  kõneledes. Minu esimeses kirjas selle kohta awaldatud põhjused, ei olla mitte küllalt kindlad tunnistused. . . Ma tähendan oma endistele Põhjustele,  et meil rohkem palwe- kui muud kirjandust ilmub, mida ka rohkem kui muud kirjandust ostetakse ja et meie maa kirikutes enamiste itka rohkesti kuulajaid on, selgemaks arusaamiseks seda weel juurde, et meie rahwa seas tõesti uju elu liialdamas on. Seda tunnistawad isegi sagedad kirjad, mis „wärisemise" ja muude uju märatsemiste  kohtcr ajalehtedesse saadetakse, nagu hiljuti selles lehes pikkad kirjad ilmusiwad. g Alles neil päiwil teatati Pärnust, et jääl Endla seltsi saalis näitemängu ajal usumäratsejad oma „tuudl" pidama  hakanud. Sagedasti kuulukse, kuidas kohegil jälle keegi usuelu prohwet  pakase külmaga jões uuesti ristimisi  ette wõtnud. Nii mõnigi teab neid mitmed, k-s üksinda enda kambris  huluwad, et hale kuulata. See on liig. Isegi teiste keelsetesse lehtedesse kostab sest kõnetõma, et usu liialdamine meie maal otse õitsema  kipub minema. Sellest, et meie rahwas usuelu kohta mitte loid ei ole, tunnistawad ka teised nähtused : Tallinna Eesti kirikud on ikka kaugelt rohkem kuuljäid  täis, kui Saksa kirikud; Jaani kirikusse ruttawad inimesed nii pea, kui uksed omatakse; ja see sünnib kaua enne jutluse algust. Kinniste kiriku nste taga wõib sagedasti jäid näha. Pärnu Elisabeti kirik oli ikka inimesi nõnda puupüsti täis, et kirik suuremaks ehitati. Tartus on kiriku teenistuse ajal sagedasti inimesi  kiriku ukse taga uulitsal näha. Saksa kirikutes ei ole ma seda mitte näinud. Maal tean mina kohtasid,  kus inimesed, pääle selle, kui nad nädal otsa rasket, ma ütlen rasket töödon teinud, pääle kümne wersta jala kirikusse lähemad; isegi manad jõuetud eided ja taadid kõmbiwad kepi najal pika tee ära. . . Pääle selle peetakse koolimajades mitmes kohas kaks ja isegi rohkem korda nädalis  ja ka paljudes wennaste seltsi palwemajades nõndasamaj mitu korda palme tundisid, arwamata, mis kodu peetakse. Ma tean inimesi, kes laupäewa õhtust pühapäewa õhtuni kiriku teenistusega ühte kokku kuuest palwetunnist osa wötsiwad. See wissisti enam kasin ei ole? Õpetaja Valimisest ja muudest kirikusse puutuwaist  küsimistest wõtab rahmas elawalt  oja, millest sagedad tülidgi (nagu Põltsamaal) tunnistust annawad.  Usu wasta loid rahmas ei teeks seda mitte. (Poolel,). Õite ajal. XäukiuZa<Z, kurskatlad Oiluutservad udkesti, Xoplis kullakaiwa õied Ldtel deiua niiduni. Õisi puistad tonnnAas, leistel õied tulernas. dZa taimekene tõttad ?üdaliku pidule, NaZu teineteise tõttu endid edtesse. Nesilane nürAuin inees Otsid saaki õite sees. rõõinu, inilnene, sa looduses; Kulle korjad znesilane Nett, ruis asud õite sees. täuu ees eud alauda. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Meie arwamiue, et Saksa keiser hiinlastele sõjariistu ja ohmitserisid tahab ära sahkerdada, näib täide läinud  olewat. Saksa lehed teatawad, et Li-Hung-Tschang „Vulcon"'i wabrikus  StetUnis, kolm juurt ristlejat olla tellinud ja et Saksa keiser lubanud  jada ohwitseri ja päälik Lieberti, kes Li-Hung-Tjchangil praegu auuadjutandiks  on, Hiinasse saata jäälset  sõjawäge õpetama. Saksa lehed on seepärast ka pikapatsilije külalisega wäga rahu! ja loodawad, et nende riik ikka mõne eesõiguse muba-ajamises  H inaga saab. Jtalia kuningas saatis, kuda tuttaw, major Nerrazzini Abessinia MeneUki juurde wangl sattunud itallasi  wälja lunastama. Nerrazzini on juba Asmarasse jõudnud, kus ta kmdral Baldisjeraga tinginnsLe üle, mida Menelikile wõib pakkuda, nõuu peab. Asmarast lähed Nerrazzini jälle Massauasse tagasi ja sõidab jäält aurulaewaga Zanzibarisse, kus läbirääkimised abessinlastega paamad ära peetud. Kindral Valdissera palus endale riigiwalitjuselt puhke-aega, mida ta reisiks Jtaliasse tahab tarwitada, et jääl ministritega otsekohe läbirääkimisi  Erythräa asjade üle pidada. Bareelouas on, kuda Hispania lehtede wiimsed numbrid teatawad, pommiplahwatuse läbi 80 inimest surma saanud, ja mitte ainult 40, nagu esiotsa oli kuulda. Pommi wiskajat ei ole aga ikka meel kätte saadud, ehk küll polizei hoolsasti tema järele otsinud ja sõjakohus kinni wõetud anarchistid waljult üle kuulanud on. Hulk anarchistisid oli kohe pärast pommiplahwatust Barcelonast,  ja üleüldsi Hispaniast, ära põgenenud. Arwatakse nüüd, et süüdlane wiimsete seas on. Ära põgenenud  anarchistlaste korteritest leidis  polizei hulk mässulise sisuga lendlehtesio,  tapariistu ja dynamiti. Suuremad Hispania lehed kaebawad  praegu wäga säälse polizei üle: ta olla meel mana musi sisse seatud ega wöida enam uuema aja nõudmisi täita, kuna Hispaniasse wiimsel ajal wäga palju anarchistisid viia siginenud,  kes endid hästi peidus osata hoida. Suurem osa anarchistisid Hispanias olla prantslased, kes säälse walmsa polizei eest igale poole laiali põgeneda. Hispania polizei pidada seepärast prantslasi terawasti silmas hoidma. Hispania riigiwalitsus on, kuda juba teatasime, uued waljud seadused anarchistide wastu malmis teinud, mis lähemal koosolekul kortesitele (parlamendile) kinnitamiseks ette pandakse.  Et praegu suurem osa liikmeid  Hispania parlamendis wanameelsed  mehed on, siis saamad need seadused kahtlemata pea maksmaks tunnistatud. Tuttaw Wieni leht „Neue Freie Presse" teatab, et Weue ja Austria saadikud oma riiqimalitsustelt käsu olla saanud Türgi walitjujelt aleppo lepingu peatsec täitmist nõuda. See leping tehti 15 oktobril 1878 Kanea linna lähedal olemas Aleppo Alewis maha ja käib ta Kreeta saare kohta. Talle paniwad omad käed alla Türgi Valitsuse nimel selleaegne  Kreeta kuberner Muhtar-pascha ja kreetalaste nimel nendest malitud saadikud. Selle lepingu järele tohib Türgi walitsus Kreeta saare kuberneriks  ainult "ristlast nimetada, kes meel Europa sellesse ametisse peab kinnitatud olema. Kui kuberner 5 aastat on ametis olnud ja suurem kreetalasi teda meel edspidi  endale kuberueriks soowib, siis ei tohi teda Türgi walitsus säält ära kutsuda. Kreisi-ülemad Kreetas peawad seda usku olema, mida suurem  osa kreisi elanikkusid tunnistab. Kreeta elanikkudel on õigus Valitsusametnikkude  toimetuste üle kohtu kaebada. Sõjamägi wõib ainult kindlustes seista. Poole osa maksudest,  mida kreetalastelt Võetakse, läheb  Türgi riigi kassasse, kuna teine poole saare hääks ära tarmitatakje. Kohut mõistawad rahwa poolt malitud  rahukohtunikud. Kõik ametnikud peamad rahwa, s. o. Greeka, keelt mõistma. Kui Aleppo leping, mis waheajal ka unustusesse oli jäänud, Kreetas uuesti maksma pannakse, siis jaamad kreetalastel palju paremad seadused olema, kui mõnes Europa kultuurariigis  on, ning wõib kindlasti loota. et jääl mäss iseenesest täiesti waiklb. Pöhja-Amerika Ühisriikidest teatab  meile telegras, et wabariiklaste erakond oma üleüldisel koosolekul Saint-Louis linnas oma poolt kandidadiks  lähemal presidendi walimisel Mac-Kenley'd olla määranud, ja nimelt  juure häälte-enamusega. Ühisriikides on kaks suurt politist erakonda: wabariiklased sa demokratid.  Praegune president, Cleveland, on demokratide erakonnast. Waba riikluste suurem osa ajub läänepoolsetes  riikides, kuna idapoolsete riikide elanikud enamasti demokratid on Kõige enam lähemad praegu need kaks erakonda oma möttewiisis lahku raha-küsimuses. Idapoolsed riigid  joonumad, et Ühisriikides raha määrtus kulla pääle oleks põhjendatud,  kuna läänepoolsed riigid, kus palju hõbedat ja wilja on, wiimse metalli poolt jeisawad, ning koguni ähwardawaid ije riiki asutada, kui Ühisriikides kuld-raha ainsaks raha üksikujeks määratakse. Iga erakond waatab rahaküsimuses muidugi mõista oma kasu pääle. Idapoolsed riigid elawad enamasti tööstusest ja kaubaajamisest.  Wäljamaa riikides, millega  nendel tegemist on, on raha määrtus  kulla pääle rajatud, hõbe on sääl kaup, mille hind mahel tõuseb, langeb. Kel kauba-ajamise juures nendega kuld raha oma käest ei ole, peab seda oma hõbedaga mujalt  ostma ning selle eest mahel enam mahel wähem oma hõbedat andma, kuda just hõbeda hind kaubaturul on. Niisugune wankumine raha-kursis  mõjub muidugi mõista ka kauba hindadesse, ning kauba-ajamisel 'pole kindlat põhja all, mille pääle toetades  kaupmees wöi mabrikaut suuremal  mõõdul mõiks spekuleerida. Lää- nepoolsetes riikides on palju hõbeda kaewanduji, mis wiimsel ajal hõbeda hinna langemise tõttu kaunis mähe kasu annamad. Kui nüüd Ühisriikides  'kuldraha üleüldiselt pruugitamaks  saab, hakatakse süül hõbedat weel ainult peene raha löömiseks tarwitama, nõudmine hõbeda järele maheneb märksa ning hõbeda hind langeb weel enam. Teiseks suureks rikkuseks on läänepoolsetes riikides, kuda tähendatud, wili; suurem osa wilja, mida Ühisriigid Europasse saadawad, tuleb säält. Mida oda. wam metall jääl raha-üksikujeks on seda kauem jõuab säälne wili Europa  kaubaturgudel, kus igalpool kuld' raha maksew on, teistega wõistlust wälja kanda. Kui Ühisriikide põllumehele Londonis  ta wilja eest ka wähe kulda antakse  saab ta oma kodus selle raha eest nii palsu hõbe » dollarist, et ta hinnaga rahul wõib olla; ko dumaal on aga höbe-dollar täies hinnas  ja wäljamaalt ei osta Ühisriikide  farmer (põllumees) peaaegu midagi.  , Mac-Kenley hoiab hõbeda poole, selle pärast walitigi ta kandidadiks presidendi ameti pääle; siis on La meel suur kaitsetollide sõber ja peab Monroe põhjusõpetusest, mille järele Amerika ainult ameriklaste päralt peab olema, suurt lugu. Kui ta Ühisriikide presidendi pukile pääseb, hakkawad Kuuba mässajad wissisti üsna awalikult Ühisriikideft toetust saama. Keda demokratid! erakond kandidadiks  lähemal presidendi walimisel määrab, ei ole weel kindlasti teada, aga arwatakse, et wissisti jälle Cleyelandi.  Cleveland tunnistas hiljuti awalikult, et ta raha-asjus wankumata knlla poole hoiab. Hispania asumaa politik. Üksikute rahwakihtide, ametnikkude ja muude elanikkude wahel Hispania asumaades oli wäga mähe ühendusi ja kokkuleppimist. Selle eest muretses  osalt Hispania walitsus. Aadelismehed  oliwad sääl määratu rikkad : 250—500 tuhat rubla aastas oliwad üsna harilikud sissetulekud. See rikkus awateles korratule, pillawale elamisele, elamisele, mil mingisugust otstarbel ei olnud. Siin juures aitas neid weel riigiwalitsus taga, et nii rikas ja seeläbi wägew aadeliSkond  talle kardetawaks wõimuks ei saaks. Ta ei muretsenud meestesoo  kaswatuse ja õpetuse eest sugugi ning ho.dis kreolid, s. o. asumaades sündinud hispanlased, kõigist awalikkudest  am.titest eemale. Nii oliwad siis aadelisugust kreolid just sunnitud tööta elu elama ning kaotasiwad aega mööda kõik iseäralised europlaste waimu-omadused ära, koguni wanade kastilialaste julgusegi. Sõjaliste (maa ärawõitjate)  järeltulijad neljandas põlwes ei osanud sõjariistu enam sugugi tarwitada. Kuna riigiwalitsus nii moodi kreolide aadeliskonna nõrgestuse  eest hoolitses, jagas ta wanahispanlastele,  s. o. Hispanias sündinud  hispanlastele, helde käega auu ametid ja auupalkasid wälja, et nad mässu korral täiesti tema poole hoiaksiwad. Niisuguse politika tagajärg  oli muidugi mõista alaline waen kreolide ja wana-hispanlaste wahel. 5.a teised, alamad rahwakihid  Hispania asumaades: mulatid, mestizid ta indianlased ei sallinud üksteist, ning selle üle rõõmustas riigiwalitsus jälle wäga. Kui keegi nende seas kas iseäraliste waimuannete abil wöi mõnel muul wiisil tähtsaks sai, anti talle needsamad õigused, mis walgttel oliwad, et ta oma suguwendadest ära wöörduks ja wiimsetel mässu korral häid juhatajäid  ei oleks. Paneme nüüd Hispania olekut Kuuba saare kohta iseäranis tähele. See looduse annete poolest wäga rikas maanurt saatis weel käesolewa aastasaja algul hoopis wähe Loodeid rahwawahelistele kaubaturgndele nii takistas Hispania asumaapolitik tema ökonomialist edenemist. Kui suur see takistus oli, näeme meie settest, et Kuubasse järsku uus elu tekkis, kui Hispania, tema elanikkude nurisemist kartes, aastal 1809 jäälsed  sadamad wäljamaa kaubalaewadele  awas. Pea sai Havanna üheks kõige tähtsamatest sadamatest maailmas  ning suhkru pilliroo kaswatamine mida senini wäiksel wiisil toimetati' lagunes üle kõige saare laialt. Nii' sama oli lugu tubaka kaswatamisega: Kuuba tubakas sai lühikese aja sees üle kõige maailma kuulsaks. Okonomialine  elu edenes Kuubas nii jõudsasti, et seda saart „Antillide perltks" hakati kutsuma. Aga see õnnis aeg ei kestnud mitte kaua. Käesolewa aastasaja keskmistel aastakümnetel  hakkas Hispania kauba-ajamist  Kuubas wähe haawal ikka enam ja -nam oma kasuks tunnistama. Weel täna päew peab Kuuba kõik Hispania kauba tollita sisse laskma, kuna tema kauba päält Hispania sadamates kõrget tollimaksu wõetakse. Et kuubalast sundida neid kaupasid, mida nende kodu ei walmistata, Hispaniast ostma, seati kõik wälja- 1896. 25. Postimees.