ja Läti üliöppijate kiituseks peab ütlema, et ka nemad sarnastest õhtutest rohkesti tegewalt osa Wötawad ja teistele õpitust andes ühes ka oma waimu wõimu kinnitawad. Riia Läti seltsi eesmärgi järele on wiimasel ajal ka nende maal asuwad seltsid sarnasid ohtusid toimetamä hakanud, kellel, nagu Läti ajalehed rääkida teawad, tantsimise ajajärk läbi elatud ja mööda mincmäs olla ja sellepärast nimetatud tõsisema ja tähtsama asja pääle oma tähelepanemist olla pöörnud. Tutwustame endid natuke ka nende õhtutega. (Pooleli.) Poliitika ringwaatus. Saksa kantsleri Eapriwi wiimne tähtjas kõne on nüüd kõigis ajalehtedes agara arutamise all. Mis kantsler ütelnud,  leiab enam ehk wähem lausa hääkskiilmist,  kuid selle juures ei puudu ka tähendusi,  et ta palju ütlemata on jätnud sivöi pidanud jätma), mille kohta hoopis enam selgust waja oleks olnud. Bebeli tähendust,  rahutust külwatawar ka säält, tust seda !õ>ge wähem ootada oleks, arwatakse kaums  naela pää pihta käiwat, nendegi poolt, kes muidu kõigiti kindlad riigitoed on. Et kantsler oma kõnes ajakirjandust rahutuse tegijaks süüdistanud, leiab selle poolt ka käredat tagasitöukamist. üteldakse et «viimsel  ajal just ajakirjandus olla püüdnud, pool suud kinni pidada, wahest enam kui see hää on. Sarnased ütlused, mis miimati  nii tihti kuulduv, et walitseja tahtmine Üle kõige käiwat, et temale paksust ja wedelast  läbi pidawat järele mindama jne., olla wähemat wastuwaidlemist leidnud, km see küll oleks pidanud olema. Aga hooliniata  sellest olla ärritus wäga maad wötnud, mida ka sugugi imeks ei olla panna. Tun(glwnlt  olla waja, et sarnane walitsejaliku wõimu üleliillldamine järele jääks, muidu wõida ri gialamlit truudus ta juurtes haawatud saada. Vulgaria ebawürsti ees käinud wiimati Bulgaria sinodi president ja liikmed ning säül awaldanud sbe jälle oma reõmu ja haäd meelt, lootes et walitsus ja kirik ühes nõuus ja käsi käes käies rahwa ja riigi hääks ja kasuks tegewad saamad olema. Et waimullku seisuse poolt temale nüüd lahkemat nägu näidatakse kui enne, on ebawürstile  mmdugk hää. Jtalias teeb praegu suur ja pikaline pro t s ess ühe ohuntseri Livr a g h i wastu tähelepanemist. Selle mehe pääle oli kaebatud, et ta oma ameti talitusel Jtalia asumaal Afrikas oma woli kurjasti  oli pruukinud, inimesi nagu koeri maha laeta jn nendelt wara riisuda ning kiskuda oli lasknud. Omal ajal tegiwad Jtalia ajalehed  selle üle kanget kära ja pärisiwad, see mees saagu waljusti nuheldud, kes Jtalia nime nii teotanud. Wöeti ka siis asi kohtu alla, aga hirmus pikale wenib selle seletamine.  Nüüd on koguni awalikuks tulnud, et sarnased wägiwaldsed teod ülemate käsuandjate  eneste poolt on tulnud, kes seks käskusid andnud, mida L.vraghi ainult täide saatnud. Need wiimsed iulcwad jälle, et see muidugi nii olla, aga tähendatud hukkamisi ja jurumisi olnud ka waja, et asumaas korda ja Jtulia wöimu alali hoida. Mõnede tunnistuste  läbi on koguni L vroghi ja teiste kaebtvsc-aluste kohta näidatud, et nad ise sugrgi häameelega nii wer>st äri ei ajanud, waid aga ülemate sõna kuulanud. Asi on kõigiti tume ja ka ajakirjandus ei näi õieti teadwat, mis sellest ütlema peab. Aga nii palju on ometi näha, et Jtalia meeste talituses  Afrikas, kuhu „haridust" wiima töttasiwad,  wäga muste külgesid on. Pcrfia olud on wiimsel ajal oma jagu edasi nihkunud, milleks küll ka shahi (kunmgc)  Europa reisid hästi kaasa on aidanud.  Et ta siin mõndagi saatis teda wist mõttele, et see ka Persiate hää oleks. Ülemullu oli shah oma riigimees  ele ütelnud, et edenemine kõigile ja ka Pcrsialastele ainult tarwiline olla. Aga wist jääb selles weel palju küll soowida. Wlimati oli ühes Londoni ajalehes kurdetud,  et Persia rahwas ja riik weel raskes ikkes ägada. Selle wastu aga on nüüd üks isamaa meelne P.rsialane käreda õienduse  saatnud, milles ütleb, et asi mi ei olla, waid awaldatud kiri olla päris laimtus,  „koera haukumine," mis aga mingit karawani jreisi.seltskonda) eksitada ei wõi° wat, nagu ka merde wisatud kiwi selle wett ei segada jne. Hiina-maalt tulewad koledad sõnumid. Mässajad on oma teekonnal päälinna poole mitmed linnad eneste kätte wöituud. Kõik kristlased, keda mässajad on kätte saanud, on nad ära hukanud ega ole ka naestele lastelegi armu andnud. Saab näha kui kaua see kestab. Europlased Hiinas elada nüüd ühte puhku otse surma hirmus. Sõnumid Tartust. Prof. Oi. Kobert pidas 21. skp. Tartu loodusc-uurijate seltsis kõne, milles ta näitas, et seened mitte küllalt kasulik ega toidukas söök ei ole. Gildi- ma nem Ewald Freymuth pidas 21. skp. kümne-actttast ameti-pidamise mälestust. Leiwapuuduliste hääks on Lliwi maa komitee juurde annete kogumiseks  kuni 15. no iv. kokku tulnud 69,100 rbl., millest 63,000 rbl. ju ära on jaakutud. Tartu-Wöru kreisi kümnenda jaoskonna  rahukohtuiuk nimen. Mojhewi - tonow on Riia ringkonna-kvhtn prokuröri abiks nimetatud. Sõnumid Tallinnast. Wiinaklaas ja wileLsus on maa pääl kõige kindlamad sõbrad. Seda näitab elu igal pool. Üks näitus sellest ka siin. Wäljasteninnd soldat B. oli üsna ilma kopikata waene mees. Aga ta oli ka agar ja kokkuhoidlik, niisamuti ka tema naeue, keda ta pärast kroonuteenistust wõtnud. Kai nad tööga, mrda siis p are masti saada ol', mõned kopikad teeninud, hakkasiwad wumaks oma enese peremeheks, nimelt kaubeldes.  Nende asi läks hästi ja nende elu oli lahke m kaunis. Juba mõnest aastast saadik on neil ilus oma maja ja kaks poodi, teine neist wiina-pood. Wisnsti wumsest on tulnud, et nad mõlemad jooma on hakanud, uaene weel euam kui mees. Joomisega  ou lahkus nende elust la kadunud, ja ka warandusiilule olekule tlknb kurb tvahjakmk kallale. Endise õnneliku elu asemele  on joomisega selles pere konnas koguni nii milets lugu tõusnud, et nmne minemal nadalil pool purjus pätiga enese üles poonud.  Õnneks juhtunud tema üheteistkümne aastane Mg talle lsllale, kui ta vuia enese toas seina küljes konksu otsas rippunud, pannud kisendama ja kiskunud ema lonksu otsast maha, kellel suremine weel pooleli ja hing alles olnud. Kui ema m.gasi roidunud,  luuranud wüiie poeg weel k.ma noaga ta kannul, et, kui ema jälle sumast surnuna tahaks, sits tema paela noaga st .ki rajatu ja uuesti teda päästa möiks. (,la. Wene maa näljahädalt  s t e hääks on „E. kub. ajalehe-' teatust  järele on 10—12. nowembrini tubmm.- näljohäda kouurce latte Astssa, Woosi, Loe sire, Märjamaa, Jllusle, Padraaia, Watla, Wöhmk-Wanomõ'sa ja Lihula valdadest  394. rbl. 90 !oj'. puhast reba ning paale selle huik riideid saadetud. Üleüldse ou komitee kätte nimetatud stmpaemam 7008 rbl. puhast raha näljcchädalstre hääls kolka tulnud. elr. Öösel wastu 21. skp. suri linnapolitsei sekretär Ludwig Jwar.o.eiisch Aleksand r o lo i t s ch, 41 aastat waaa, järsku südame-rabaudusesse. —' (.'li. Täna enne lõunat, 21. uom. tuli üks 15.aastane poisike uht teisega Rohelise turu F orellt mcga kadris olewasse söögi-poodi ja tellis kaks purtsivn-t suppi. Kui pcrenaene pääle toidu lauale kandmist silmapilguks lööki läks, iõuüas noor kelm rahalaekust 2 rubla raba ja pani mhes oma seltsimehega punuma. Pere imene jooksis - neile lahku klsades järele ;a lcks ka lähedal olemal goradowoil korda, po sikest  kinni tabada, kuna ta seltsiline ml nema pääsis. Noore marga nmi on Lci ipold Klaaser. -ela. Tallinna iöö -j a üleüldse  waejem a rahwa seisukorr a st on meil wiimaZtel päewadel lchti a?je? olnud kõnelda, sellekohased teated oÜ.wad enamasll kurwapoolsed. wöime selle linna vörse-lom tee "poolest olla, nagu i neile teatatakse, kehmemate inimeste jaoks sadamasse  söögimaja asutatud, kus nimelt 3 kopikast pääle kuni 12 kopituni, selle järele t idas kellegi jõud kannab, lõunasööki wõib saada. Umbes tund pääle harilist lõunaaegu  saamad börse-komitee poolest 200 inimest  koguni ilma hinnata toidetud, kes oma walimise järele kas kausi täie rammusat  suppi ühes leiwago, wöi mõnda kõwemat  toitu saada wöiwad. Pääle nende 200 inimese söödab Tallinna börse-komitee president, karvu Gierard, meel 100 inimest !ga päem iseenda kulul. Hästi korras on asi nimelt selle poolest, et kellegile midagi kaasa ei anta, miZ läbi tihti pettust wõiks ett. Waldade nimede ümber  m u u t m i s e st on juba waremalt kõminat  olnud. Nüüd on sellega hakatust tehtud. Kuda „Eesti-maa kubermangu ajalehest"  loeme, on Kõ ige k örgema käsu pääle 27. oktobrist s. a. järgmised wallad uued nimed saanud - Praegune Triigi ühendatud wald, mis Triigi, Paunküla, Saornalörwe, Ojasu ja Härmi ning Abaja maldadest loos ou, saab nüüd Aleksandri mullaks hüittama; praegune Palwere ühendatud mald (Rawila, Palwere, Piwa, Rooküla ja Alawere) Nikolai wallaks ning endine ue - mõisa ühendatud wald jUuemöisa, Oru, Tuhala, Tammiku ja Pikawerc) Wladimiri wallals. Tähendatud  mallad on Rapla tommissari piirkonnas.  Teistest lehtedest. Walgusele" ütlesime eila, et Rngiwa» l itsuse poolt meel määramist müümata maade hindade kohta kuulda ei ole olnud. Sellega oleme tahtnud ütelda, et ühest asjast, mis meel tulnud et ole, parem ei peaks räägitamm  Meie kõrge armuline Riigi-walitsus teeb ise, mis ta teeb, ja meil on täieline usaldus, et ta alamate kasu nõuab. Kui tema siis seni ajani mõnd asja ei ole teinud,  siis on temal seks Põhjused olnud. Sellega arwame, et „Walguse" maajagamisest ja ostu- hindade määramisest küllalt oleme rääkinud. „W alguse" wiimne mlmnicr toob ilmatu suure uudise, mille järele armama peab, et kõik riigimeeste tõendused rohu kindlast olekust Midagi ei ma'sa, sest kui lugu «ii on, nagu „Wa!gus" ütelda teab, mK seiiawad küll Saksa maal rasked päemao  ees ja kahtlemata mõjub see ka mujale.  „Walguse»" räägitaise Bismargist ja k!nni:am'se kõige tõega, „et seda meest otse nagu juure häälega riigi troonile kui utaile." Wõi lugu ju nii kaugel l Aga ega ometi südi keiser WNem U. oma trooni nii kergelt teisele ära anna. Rasked mõittused luktsiwad tüll siis. Ei tahaks sarnasid sõnumid iudagi u-kuda, aga seda teotab ju „Walgus" ja „Wa'.guse tugi on tõde" kinnitab ta suure suuga Hm! Wmrlka Ühisriikide uue presidendi me.limisets armatuö uuest kandidadist K i iile  st arwab „Walgus," c: temast „seaini m ola, nns meelne wõi keelne mees ta ou." Noh, „Walgus" näib sus wiimsitN  aastatel nmbwlis elutsenud olema, kui w näinud ega kuulnud ei ole, mis M. Kiu! ja tema uute tolliseaduste kohta, mis nii w äge masti terwe Amerika ja ka Europa kaubitsemise ja majanduse pääle mõjunud, kirjutatud ja kõneldud on. Snsgi on ia parem ja suurem Eesti aMht." See on „Walguje tõde." Teadusest. Looduse - k i r j el du s ed. H. Rau järele J. H. Wahtrtk. (Järg.) 24 Sille õpetuse pääle tuli pikem waikus. Igaüks uiõtles meistri sõnade üle järele, ja mõrdles iseeneses jumalatundmist, mis ta loiduselt saanud, sellega, m s tal enne olnud. Wiimaks halkas n:citt>r jälle kõnelema: „Üks kõige tähisamattst tõdedest, mis looduse  suur eioangelium meile õpetab, on see: et läbi terme ilmaruumi ühesugused looduse seadused igamesti ühtewüsi walitsewad. Selle Pärast ei wõi siis ialgi Midagi 100- duse ja tema seaduste wastu sündida, sest et seeläbi ilmatäiuse muutmata kord murtud ja rikutud saaks. Kui imelikult hästi l'ooduse  mõõtmata majapidamise kord seatud on, seda nägime juba sest, et kõikide pla. neetide teed ümber päikese nii karwapäält mõõdetud on, et neid sekundi kõige wäiksema  osani wälja rehkendada wõib. See hää kord looduse majapidamises sai aga ka järgmisel wiisil hiilgawalt kinnitatud. 1772. aasta ümber elas kuulus tähetundja  Bode, kes sel ajal enamasti ainult planeetisid uuris. Siis tunti aga paljalt kuus planeeti, nimelt: Merkur, Venus, Maakera, Mars, Jupiter ja Saturu. Bode oli tähele pannud, et need planeedid seatud korra järele üksteisest eemal seesawad; üks asi aga pani teda mõtlema, selle korra järele oli Marsi ja Jupiteri teede waheruum  liig suur, ja ta leidis peagi terase arwamise ja uurimise läbi,»et, kui selles korras mitte mõnda mulku ei peaks olema, siis nende kahe planeedi wahel weel üks uus planeet olema peaks. Selles kindlas usus hüüdis ta kõik teised tähetundjad üles, et nad oma kiikrid kahekordse südidusega selle koha poole seaksiwad ... ja ennäe I Bode arwamine läks täide; nii leiti Marsi ja Jupiteri teede wahekohalt üks planeet, millele „Ceres" nimeks pandi. (Järg tuleb). Naljaks. „See lumi maha ei jää, seda tean mina selgesti, varsti sula taga, vaadake aga," kiitles R. mõisa aidamees, kes suur tuuletark  öeldi olema. „Noh, kus see lumi nüüd maha võib jääda, koerad teemad sellele jäljed paale," vastas teomees. Armastuse avaldus maal: Na Anna, kudas oleks teeme ükskord tõtt kas tahad minu naeue olla. Armastuse avaldus linnas. Kas ma võin, südamest armastatud neiu, magusasse lootusesse uskuda Sind, ingel, kord omaks nimetada võida. Uuemad sõnumid. Hrelkt raudtee õnnetuse kohta kuuldub, et nüüd kõik surnud söest wälja on otsitud. Mõned surnud öu ära purustatud, mi et neid sugugi tunda ei wõidud. Õnnetuse läbi inimesed on raudtee-walitsuselt tasu nõudnud; kokku 500,000 rublu. Kohtu-miuistri herra, tõsine salanõuunik  Mauasj ei o, tulewat neil päiwil  Riiga. Wrantsuse kuningriiklaste erakonna poolt saadeti Ää piiskopile önnesoowituse kiri, et ta nii südisti kiriku õiguste ja Prantsuse auu eest on seisnud. Paale 60 piiskoppi poolt ou temale ka önnesoowi ja hääkskiidu awaldusi tulnud. Londoni politsei on ühe sotsialistite koosoleku, mida üle keelu peeti, wagiwallal  laiali pillutanud, mitmed saanud haawatud,  palju kinni pandud. Arositia uus walitsus ci leia Grande maakonnas sugugi sõnakuulmist, waid sääl on ta nõue, et endist kuberneri jälle wastu wõetaks, suurt ärritust saatnud. Ka mitmes  teises maakonnas on kubernerid ametist ära lastud. Põhja telegrafi-agenturi telegrammid. Aerlinis, 22. now. Saksa ja Belgia  riigi wahel, niisama Austria > llngria ja Belgia wahel, on kaubalepingud walmis tehtud ja saada peatselt meyde maade rahwasaadikute-kogudele  ette pandud. Londonis, 22. now. Hiinast teatatakse,  et walitsuse wäed mitmes kohas mässajate üle wõitu olla saanud ja ne>d löönud. Üks mässuliste salk kaotanud oma juhataja ja 600 meest. Ilmadest 22. nowembril. Eesti- ja Liiwi maal, nii kui Soomes, sula-ilm ja tuulne. Peterburis paras pehme ilm, 1 graad külma. Kesk- ja Ida Weuemaal  paras külm. M 180 POssi « K Z A» 1891 Wastutaw toimetaja ja Väljaandja vi-. K. 11. Herman»..