Tallinna Sõber M'47. NelitetstkülNtteS ÄaStakäik Tallinnas, Talweluu 27. Mwäl 1892 Üleüldine aealeht Eesti rahwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallsunäs t!iudfors's piirijate trNkimajaS: s aastas . S rubla, 46 kop.— ol»aaStaS I rubla 46 kop. Koju. ehk posuga saadetud: aastas A rnblo pool-aaStaS 1 rubla 76 kop. j Kuulutused maNjawad tga r..- ehk leke aseme pealt s Kop. j Tellimised wöetakse waSta: Hairiuttas: Liudlors'l pärijale trütiimajas. - P-SerSargts-S. Seelandt. S 4 Hartas: Laakmaun. Ilakweres; A, KuÜs. Paides- dr l«» - K- Kollverg. Lihulas: A. Uültner't paadis. Wikjaadts: L Karow'i ia Leolie'le raamatukauplus Uarwas: W. Põder. -Võrus - Vraua ISakkas: W. Ikudolli. Kurelaanes: Hh. Lauge. Maak: luida iseiiranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiakis, - kirjad ,Siw°d Baltiski (Baltischport - S»^iSc«iS.Nop^ Rtstister. üklildiird sönuimd Ntaqiluiast. O»M maali. Tallinnast: Keisriprqila sülidimtsr-päSw. Eestlased I " jq Lätmsed riigi seespidistes kubermangudes. Tänawused wiljaikaldnsed. Weike hinnalised hindpabe- I ' Üleüldised sõnumid maailmast. Balti »ki'S, Talwekuu 14. pääwal. 6aksamuatt. Talwekuu 22 (l 0.) pääwal on Saksa Rtigtpsiäw thronikonega awatud, mida Keiser WilhelW  ise ette lugeS. . Thrpniköne tähendad kitsikuse peale üleüldise? majapidamises, ühcS agu ka tänawuse õnnistatud  miljasaagi peale. Walitsuse tarwiline hoolekandmine saada Saksa tööle wõeral maal uusi turust toimetama. LahkuS kõikide teiSle riikide waSta ja nende poolest, ja tuetuS Saksamaaga ühendatud riikide truuwuse peale laSta loota, et Saksamaa omaS rahulises kosumises mitte tülitatud ei saa. SiiSkt pärida teiöle riikide sseawägede rohkendamine seda ka sunnttawal wtisil Saksamaa poolt; selleks olla üleüldise soeawäe-kohuse tulusaks ära tuutud pohjuSmütte järgltst wäljaehitamist tungtwalt tarwis, niisamati  seda ettepanekut, mis föeawäe uui korraldamist rahu aeal, kõige kaitsemise»jSuu täieks wäljatarivitamisekS pärib. WalitsuS tunda küll selleks kulnwate ohwrite suurust; aga rohkematest wäljaaudmiStest hoolimata, soada ühenduseritgid  selleks küllalist tasumist ühenduse-maksudr osades saama. Kuida sellest näha, ou KetSril kindel nouu, sSeawäe uut korraldamist Riigipääwa ette panna. Ka Sakseni ja Würtembergt Kuningad ja Baieri Prinzwaiitseja  olla selles uvuuS. Selle peale tähendab ka Rtigikanzler Graf Caprivi kõne Riigipääwal, milles tema kinnitanud, et sseawäe-ettepanek Saksamaa tulewikku tähendada.  üht pealetungimise- ehk ettewaatamise- (präventiv) soba et saada Saksamaa iialgi ette wötma. Zart enese rahu-armaStuS olla rahu kõige parem pshjuS, Wene sSeawäe kosutamine et olla muret-tegew. Saksamaa pidada Kolmriigi - Ühenduses pea-koormal kandma, sest Saksamaa pidada kahele poole sSea waSta walmiStatud olema. Graf Caprivi rääkis fiiS sellest plaanist, selle rohkemate kulude kandmise kohta ja kutsus tsamaa-armaStust  appi, auuStawat mäleSluSteft nende peale, keS uut riiki asutanud ja selle eest surnud on, et üteldud saada ei wSikS, nemad olla oma werd annud, aga nüüdsed Sakslased  ei tahta riigi ülespidamiseks raha anda. Kord räägiti ka, et Walitsuse ja Kesk-eralonna (UltramontanlaStej  wahel ühendus soeawäe-ettepaneku üle lahtud olla. See sõnum olla enne-aegne, KeskpaiklaStel olla aga selleks hea palga wasla himu küll. Palk, mida nemad pärtwad, olla walimise-jeaduse muutmine, mille läbi nende wõimus Rooma-Katholtigi usulistes maajägudeö tähtsalt rohkendatud  saakS. Talwekuu lõpul (keskmiste pääwade sees) asub Würst BtSmark Varzin ist FriedrtchSruh'eSse elama ja reisib Ber-lin'i kaudu. Keiser Wilhelm 11. on enyast selles mnndres photographerida lasknud, kuida tema suur eelkäija Friedrich 11. (Suur) kandis, tema kuue adjutanti keSkiS, keS omale ka mundred pidiwad teha laskma, kulda Friedrich Suure kuulsamad Kindralid kandsiwad.  Sellega ja ka teisel wiifil püüab tema ennast Friedrich Suure sarnaseks näidata. Berlinlased pilkawad aga ja arwawad, et tema küll weel , kõnest pidqnud on, kui Friedrich Suur, teud puududa aga. Saksamaa Saadikuks Peterburg'iS, Kiudral von Schweinih i asemele, keS ennast oma terwise pärast ametist, lahti wõtttS, ou Kindral von Werder nimetatud. Tema oli enne Sqksamaa sSeawäe-aSjatallitaja Peterburglls ja seisab seal heaS mälestuses. Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Wladimir Ateksandrowitsch on Talwekuu 20. (8.) pääwal Berlin'ist PariSiSse tagasi reisinud. Kõik Saksamaa, leheh on wilud KeiSrt throniksne wasta, muist koguni täieöte waenlikud. ükõ wabameeline leht ütleb koguni, praegusest segadusest wälja saada olla ainult kaks teed : Graf Caprivi taganemine ehk Riigipääwa lahutamine. Kustria-Angrumuatt. Silmanähtawalt põörawad ennast AuStria's ja Üngramaal asjad rohkem ja rohkem «assakule,  s. o. nendanimetatud ,wabameelisele" poole. Tänine oliwad kõrgemad riigi ja kiriku ametid Monarchi-riigi mõlemas jäuS pea kõik wanade kõrgete seisuste käes, nüüd on. ühe Ühtlase kaupleja poeg, Dr. Kohn, Olmühi Würftpiiskopiks  walitud ja Ketser on seda walimist kinnitanud, ja Ungrumaa uuS Ministcrpräsident, Dr. Weckerle, on ka ühtlasest kodaniku-seifusest. Tema on kinnitanud, et fee mingisugust muutmist ei tähendada, üheS aga ka ülelnud,  et tema joon ikka wabameeline olema saada. Meie aegus, kuS hariduse-järg ikka rohkem ja rohkem seisuste tundemärgiks saama hakkab, endise sündimise-jarje asemele, et olckS seda suuremalt tähele panna, kahju selle juures, nimelt Ungrumaa kohta, on aga see, et uuS ioon seal ka juba khristlikn kiriku aluse waSta tõukama hakkab. Minis. terprästdent Dr. Weckerle on kinnitanud, et tema kirikupolitikaS  endise MiniSterinmi jälgi mööda käia ja laulatamist  ja laste üleswõtmift kodaniku-kirjadesse täieste kohtute,  s. o. ilmalikuks aSjaks, teha tahab. Edaspidi piab selle järel Ungrumaal igaühel luba olema ennast kohtu ees abielu-paariks kokku panna lasta, Khristlased Juutidega,  MohammedanlaSlega ja koguni Paganatega, ja oma lapsi ristida, leigata ehk ilma ühegi kombeta kodanikkude kirja üles panna ja kaswakada laSta. /Wabameeline" on see ju muidugi küll ja laiad ringkonnad saawad ennast wist selle ,?denduse" üle rõõmustama, kes aga patuste inimeste  isemeelist, törkuwat loomust tunneb ja teab, et nendele waljaid ja kammitsaid kibedast tarwis läheb, see waatab wist raSke murega tulewiku peale ja käsib, kuhu waljala ja kammitsate noor sugu edaspidi omas duses" tõttama saab. See afi näib meel palju tüli tegema. Austria Riigipääwal on Talwekuu 18. (6,) pääwal hirmus kära olnud. Riigipääwa-liige Menger, Saksa-wabameelisest erakonnast on Noor-Tschechilasi mitu korda riigi äraandjatekS nimetanud, muidugi mis teisel poolel wäga pahandas. Prästdent on teda korrale hüüdnud, miS aga kära lämmatada ei suutnud ja koosoleku lõpetamist  tanvitas. Hiljemini on üks kommisston walitud, kes Menger'ile laitust kuulutas, kui ta salgada ei wöi/ et Noor-Tschechilased, mitu korda tunnistanud on, nende isamaa  olla Neewa kaldal. Greeka-Katholiigi Piiskopid on üht ringkirja Rutheni alamale waimulikule ametkonnale saatnud,  milleSßuthenlaSte wäljarändamist Wenemaale ja nende astumist Wene kiriku koguduSfeSse nende preestrite süüls luetakfe, kes rohkem oma kasu eest hoolt kanda, kui oma koguduse-liigete hinge-önnistuse eest. Keiserlik KõrguS Wene Suurwürst Auujärjepärija wõeruskäigu järgeö annawad  mitmed AuStriu lehed nõuu, et Walttsns ennast Wenemaaga ligendama pidada. Ennast Saksamaast lahutada  ei olla selle juures tarwis. WalttsuS näib aga natuke kahtlase körwaga seda nõuu kuulma. Austria Ketsripraua tahta Jndia'Sse reisida. See nõuu ja Keisripraua  Elisabethi endised reisud näitawad ikka selgemini, et tema waim Kronprinz Rudolfi üliõnnetumast jurmast saadik mitte taieste kordas ei ole. Pest'is kestas kholera  ikka weel edasi, kui ka kahanetes. Teistes paikades AuStria-Ungrumaal näib fee tõbi kustunud olema, et ole ülepea wäga kuri olnud. Duanimaatt. Folkethingis kipub jälle riidlemine Walitsuse  waAta lahti minema. SöeaminiSter Kindral Bahnson  on plaani sõeawäe rohkendamiseks ette pannud, sest need kantsid, mida Walitsus ilma Folkethingi lubata Kopenhageni kindlustamiseks ehitada laskis, tarwitawad palju rohkem söeawäge, kui söea aeal kasu saatma piawad Daanlased on aga sitked ja ei taha raha lubada, üks kõnemees on Sõeaministri peale näidates ütelnud: ,Nii kaua kui see mees Söeaminister on, ci luba meie Walitfusele  ÜkS teine on igale Daanlasele kuulipüsfi soowinud, neid maha lasta, kes rahwa wabadust jalge alla tallawad. Kuida naha, ei ole seal meel rahu tulnud ja WalitsuS saab wist jälle ilma Folkethingi lubata raha wötma ja tarwitama hakkama, nagu see seal juba kaua aega olnud on, riigi põhjusseaduse waSta. Laewade quarautSne-pidamine Daam sadamates on Talwekuu 18. («.) pääwal maha jäätud, niisamati mõne kaupade sisfewedamise  keelamine; ainult kaltsud jäiwad esiteks meel selle keelu alla. WalitsuS on weel kahel teisel wiifil rahwa nurinat äratanud. Talwekuu 8. (Wiinakuu 27.) pääwal sai Kopenhagenis üks noor kurjategija hukatud, kes juba kui poisike LondoNis Victoria-dokkid põlema oli pistnud, mis umbes 3V milliont krooni eest kahju tegi. Inglismaalt pögeneS tema Taanimaale ja pistis seal kahe öö käikus miis maja põlema. Selle eest sai tema kümneks aaStakS tuhthoonesse pandud, kus tema üht wahti tappa katsus, et selle eest surma-nuhtluse alla mõistetud saaks. Seda tema ka sai, aga Kuningas andis temale armu. See pahandas teda nii kaugest, et pea pärast seda jälle üht wahti tappa katsus. Jälle sai tema surmanuhtluse  alla mõistetud ja sai jälle armu. Kolmat korda tegi tema seda katset ja haawaS wahti ja wangikoja-arSti raskest. Selle eest on tema nüüd kolmat korda surmanuhtluse  alla mõistetud ja waugikoja hoowis hukatud. Tema hukkamise waSta ei ole kellegil midagi, et seda aga wangtkoja hoowis tehti, see on Daani seaduse wasta ja pahandus Estrup'i Ministeriumi wasta on suur, kes riigi põhjuSseadusest ega kohtu-seadusest ei hoolt. Niisamati teeb ka endise Amerika Konsul Ryder'i lahtilaskmine pahandust,  keS warguste ja pettuste eest poolteist aaStaks luhthoonesse  mõistetud oli. Ministerprästdent Gstrup seisab juba kaua DaanlaSte suurema hulga kibeda wihkamise all, aga lahti nemad temast tänine weel ei ole saanud. illootsi-Zlorra maalt. Riigipääwa mõlemad kamred on jalawäe uut korraldamist waSta wõlnud, esimene kammer ilma heale-andmiseta, teine kammer 142 healega 82 heale wasta. Hollandist. Walitsuse poolest on sõeawäe uus korraldamine  Parlamenti ette pandud. Sõeaminister pärib rahu aeal 30,500 meest, söea aeal 68,! 15 meest, üleüldise sõeawäe kohuse põhjusel. Teemstuse-aeg piab 9 aastat kestama, sellest 3 aastat lagawara-wäeS. Nädalil Talwekuu 15. (3.) pääwast 22. (10) pääwani on Holland'iS  14 inimest kholeraõfe ära surnud, neist 3 Breda'S, 3 Utrecht'is, 2 Rotterdamis. Relgia'st. Kindral Brialmont, kes selleks Konstantinopel'ist  kodumaale tagasi tulnud, on kindlast ja julgest  Parlamenti arntamistest osa wötma hakkanud ja seisab  filmanähtawalt rahwa pool. Tema pärib üleüldist heaiede-andmisc õigust, sunnitud rahwakooli-õpetamist, igaühe  enese sunnitud sSeawäe-teeniStust, mahendatud söeawäc-teenistuse  aega, söeawäe rohkendamist 130,000 meheni ja parajal aeal laewustiku muretsemist. Ministrid on natuke põikletes Vastanud; neil ei näi julgust olema nimelt esimeste pärimiste kohta Rooma-Katholiigi preesi, rite wasta üles astuda, kelle meele wasta need pärimised on ja kes oma wsimust kärpida laSta ei taha. Walitsus lrekS aga wist paremini kui targu järel annaks, enne kui ähwardatud määramata kärad alt-poolt läbi lähemad, mis siis enam otsa ega äärt ei tunne. Kuningas Leopold 11. seisab rahwa junreS küll suureS usalduses, auustufeS ja