Mehed kargasiwad nagu kassid üle müüri, ilma et midagi krabinat selleläbi oleks sündinud. Nüüd ruttu krui müüri sisse keeratud, siis Spekbacher kui ivülk üies akna alla ja hüüdis: „Daami, kus sa oled?" See kargas wilks oma wiletsast õlgedest asemelt üles ja ruttas akna juure, kus Spekbacher temale küt ulatas ja teda ülesse aitas, säält jälle ruttu, wäljapoole maha hüppas, ning siis teistega tulise jalu üle müüri alla kraami ja säält üles teiselpoole tõttas. See kõik sündis aga mõne minutiga  ja ilma sõnalausumata. Nüüd alles tuli rõõmus teretamine ja südamelik suuandmine,  kus juures ka tasast rõõmuhõiskamist  kuulda. Priidu täis õnneliku tundmist,  surus ennast wastu isa rindu, kes temale kõige õrnema armastusega mitu korda suud andis. „Tuhat tänu teile, teie mu armas rahwas!"  ütles Daami wiimaks oma päästjatele.  „Seda ma tõutan teile, et kui ükskord  mässamine lahti läheb, mina siis oma isamaa ja keisri eest wõidelda tahan, kuni mull hinge meel rindus on!" „Räägi pärast, nüüd aga ruttu Jnnsbrukist  wälja," ütles Spekbacher. Waewalt oli ta seda ütelnud, kui korraga üks karjumine,  mis põgenejaid nagu pitkse hoop öraehmatas, nende lähedal hüüdis: „Hei, lvahid wälja! Daami Waldhuuber on wangist  wälja põgenenud!" Järg tuleb.) siis pihud saa teradest lahutud. Külap edespidi saame kirjalikult kokku. Termist! 11. J. Magus, Ansek ii l a st. (Kolmat korda.) 75 mõistatust, 6 laulu, 35 punkti mana usku, 6 mana sõna. Olge terme, et ikka tööd edasi teete isamaa põllul. Saadame tublit tänu! 12. Neiu J. Leiner, Poidelt. (Teist korda.) 8 laulu. Oleme maga tänulikud, et kaastõötegijana  meie töö põldu kosutate. Kõik oliwad puhtad kulla terakesed, mida unustuse mäe kõige sügawamast põhjast wälja kaewanud olete. Loodame, et oma lahke tööga meile ka meel edespidi ligi jäete. 13. E. B- Grepp, Karjast. 8 laulu riiSmekest, 8 mõistatust, 8 punkti mana usku, 7 unenägude seletust ja 2 mana sõna. Palju tänu ja termist, et ka wanawara korjajate hulkas tööd teete. Laulud oliwad küll paljad keed ja pihud, aga muu läheb salme. Terwitan kõiki töötegijaid ja palun neid omas töös mitte seisma jääda, maid ikka ja ikka edasi püüda. I)r.' Hurt saab wist Juuli kuus jälle seia Kärlale tulema, siis wõib igaüks korjaja oma korjanduse ise tema kätte anda ehk saata. Palju termist kõigile, kes juba wanawara korjanud on ja ka neile, kes meel korjata tahawad- Kärlal. X. I^oiken. Eestimaalt. BaltiSki õpetajaks saada endine Wändra õp. Sokolowski kutsutud ja olla lubanud kutset wastu wõtta. Kuramaalt. Hirmus kuritegu sündis Riia-Miitawi maanteel, kus juures selle sama tee ülewaataja, 32 aastane Peter Mihelson kuriteu ohwriks langes. „Tehwija" sõnume järel pidanud õnnetu teed 4 kmu 7 werstani kordas pidama. Reedel 7. Junil aitanud tema Enau jõe rannal, see on 6 wersta pääl Mitawist, paadi meestel paadist kiwa wälja wõtta, mida Schlockist tee tarwis senna oli toodud. pruukinud tema muidugi mitte osa wõtta, ftst et ta ainult kiwid wastu pidi wõtma. Et ta aga paadi meestega tuttaw o!i ja need tale pärast liiku teha lubasiwad, siis töötas ta kaasa. Kella 7 ajal õhtul läks Mihelson ühes paadi meestega UnkaSse kõrtsi juurde, mis töö paigast umbes 400 sammu kaugel oli, ja ostsiwad sääl 6 pudelit õlut ja toopi wiina. Õlut joodi meel teiste seltsilistega ära, aga miin wiidi paadi juurde. Kui töö kellu 10 ajal lõpedatud  oli, läksiwad Mihelson ja 3 töölist sööma; sellsamal ajal tuli üks tuttaw sepp Z. Mihelsoni juurde. Sööma ajal nägi Mihelson see pääl üht meest tuigcrdamaS, kes lähemale tulles „storosh! storosh!" hüüdis. Mihelson wastas kohe ja läks ka wõerale waStu, kellega ta nüüd Wcnekeclt rääkides Niia poole hakkas minema. Lühikese aja järel kuulis sepp ja paadi mehed silla tagant hüüdmist:  he! he! ArwateZ, et Mihelson mõne sõbraga kokku juhtunud ja iVe wersta kaugel olewaSse Zena kõrtsi olla läinud, ei teinud nemad asjaga enam midagit tegemist. Sepp Z. olla kohe koju läinud, kuna paadi mehed waatama läksiwad, kuhu Mihelson olla jäänud; sääl juures nägiwad nad teel üht musta kogu, ning lähemale minnes leidsiwad  nad, et see Mihelson oli, kes ilma eluta ja merega kaetult maas laamas. Töölised teatasiwad  asja kohalise eestseisjale. Laupäewal sõitis uurija kohtunik ja maakonna arst õnnetuse platsile, kust nad Mihelsoni nii weel maas leidsiwad, nagu töölised teda oliwad näinud. Protokoll wõeti üles. Keha läbi waatamisel tuli ilmsiks ek Mihelsonile 18 nua haawa oli löödud, milledest kõige sügawam südamesse tunginud ja õnnetumad surmanud oli. Tähelepanemise wäärt on see, et paadi mehed, kes ainult ISO sammu õnnetuse paigast eemal oliwad, midagi ei kuulnud. Õnnetumat  leinab ta noor naine ja 4 last. Peterburgist. Keisri majesteedid ja K. K suurwürstid Georg ja Mihael Aleksandrowitsh  reisistwad pühapäewal 16. Junil Peterhowist  Soome mere käärudesse. 15. Junil jõudis keiserinna majesteet Greeka kuningannaga lõunamaa reisilt Peterburgi. Kubermang" ajaleht kuulutab, et mõisade metsawahid nüüdsest saadik maakonna ülem ametisse seab, kes neid ka nende ametisse laseb wannutada. Neil päiwil tuleb parun Alfons Rotshild oma laewa „Eros'ga" Parisist Kronlinna ja sõidab  siit MoZku wäljanaitusele. Kownost. Onikschti linnakene Kowno kubermangus on pühade laupäewa öösel peaaegu taieste tule roaks saanud. Umbes 500 maja on ära põlenud ja ainult 20 järele jäänud. Mitmed lapsed saanud tules surma, mitmed inimesed on mõistuse kaotanud. Üleüldse olla praegu 3000 inimest ilma peawarjuta. Jckatcrinoslawist kirjutakse „Moskowskia Wjedomosti'le" 13. Junil järgmiselt: Meie linna pääle on suur õnnetus tulnud. 12. Juni homik algas ülimäära soojaga, mis muidugi juba kaks nädalat on kestnud. Kellu Ve 4 ajal läks ilm ruttu pilwe, mispääle ka nagu ua «varrest sadama hakkas. Kaks tundi kestis kange sadu ning selle järel oliwad  uulitsad mässawateks jõgedeks ümber muudetud. Wiis silda on ära purustatud, nii et ainult üks sild, politsei uulitsas meel järel on jäänud. I>/2 arshinat mett oli uulitsatel. Weiksemad eluhooned  ja muud majad on ärakadunud ja Dnjeperi jõkke uhutud. Uppunud on 16 inimest. Kindluste pole meel teada, kui palju inimesi surma on saanud;  palju inimesi on kadunud ning ei teata, kas nad kusagil marjul, wõi ära on uppunud. Uulitsat on wäiksemate majade ja katuste risudega ja lehma, koerte ja muu majaloomade raiskadega täidetud. Palju perekondasid seisawad uulitsatel ilma peawarju  ja loiduseta. Üks woorimeeS tuli sõites ruttuga koju; kui ta aga nägi, et ta naine ja lapsed uppunud oliwad, läks tema lolliks; ühe Sakslase korterisse tungis mesi nii ruttu, et ta ainult ise ennast ja kaht last mõis päästa, kuna ta naine ja kaks last ära uppusiwad, keda päälegi maha langew sein oma alla mattis. Soldatid saadeti abimuretsemiseks wälja. Eila ja täna on raudtee jaama esine plats järweks muutnud, mille pääl paatidega sõidetakse ja päästa katsutakse, mis weel wõimalik. Kõige hirmsamaid sündmusi oli igal poolel näha. Brvdsky suhkru ladust pole muud, kui risu hunnik järel jäänud. Linna elanikud on suurest ehmatusest weel nagu aimatud. Lapsi ja wanu kisti weest konksudega wälja. Ka pitkne on kolm inimest ära surmanud. Kirjawastused. pea awaldama, kuid mõistatuse seeS on kaks sõna. mis teist wad. Kõige paremat termist! - K> J. k. W. Teie saadetused saamad kõik ilmu—  W. M.' K. Tuled tulema kord. ..Kooli põllult" Õitse ajal. Foodus, oh kui ime rammul K Haawu lööd sa südames. Kui nüüd kõnnin tasa sammul Sinu õilme riikides! Ahastawad walu jooned Tõuswad uuest elule, Armu rinnal õnne sooned On wist suikund ammugi. Tumeduse marju kate. Määri' wõib ka õie-kuu Nii ka sinu ella maade Eksitanud male suu. Üststi. Wäljamaalt. Saksamaalt. Õ htupool Saksamaal on minema! nädalil wihmasadu määratut kahju teinud, raudtee sillad ja elumajad on mesi ära uhtunud, wiiuamäed ja wiljawäljad ja aasad on prügiga üle ujutatud, ka on mitmed inimesed uppunud. Jõgedes pidi laewasõit seisma. Seesama häda on ka Schioeitsimaal ja Tirolis olnud. Borlittist. Keiser Wilhelm teatas Hamburgi laewa seltsi direktorile, et Kesk-Europa ühendus 6 aasta pääle edasi on uuendatud. Keisrikojas tehti keisri juhatusel otsus, üht 8 miljoni marga suurust summa wõidulaenu asutada, mida Afrika pärisorjuse ära kaotamise töö pääle tarwitakse. Londonist. Neli wiiendikku walgepleki «vabrikuid  Walesis on Amerika wabrikute «võistluse pärast oma töö seisma pannud, umbes 30,000 töölist selle läbi ilma tööta jäänud. Türgimaalt. Türgi sultani paleest teatab üks usaldataiv ajaleht imelisi asju. Sääl tuleb mõnest ajast saadik asju ette, milledest kendsakamaid  waewalt enam mõelda wõib, millest aga Europas mähe teatakse. Sultan näikse nii nimelt petiste wõrku langenud oleivat. Partsis ilmub aeg ajalt mõni lennuleht, milles Sultani palee saladustest räägitakse ja pea ühest pea teisest tema «vastu peetud kurinõust teatakse rääkida. Suure osawusega mõistetakse asja nii toimetada, et sultan ise neid lehti lugeda saab ja et ta muidugi oma elu pärast alalises hirmus on, siis on neil kirjadel alati oma mõju. See on esimine etendus. Teine algab sellega, et, nagu tähele on pandud, mõni Prantsuse asjamees wõi niisugune sultani jutule ilmub, kes sultani kartust ikka oma kasuks teab tarwitada, olgu sellega, et ta nende kirjade kliali laotamist lubab lesida ehk midagi muud. Mitmed 27 Saarlane, 1891 Ülesanne M 15 selews. Ndu.