Karilased ja teised Saarlased, tehke selles asjas  kuida tunnete, aga meie Walljala noored peiud ja neiud ütleme: „Me' teeme pulmad puhtal ajal Kewadisel kenal ajal. Millal metsad meigu lõõmad, Aja ääred haljendawad." Teiseks küsite Teie: „Kus pool see koht on Saaremaal, kus manad küla naised noort rahwast paari panemad ja ütlete, et seda mana pagana aja pruuki Karja kihelkondas küll ci ole." Kallis Mägi! Karja kihelkondas, wastu Walljala piiri, on üks küla, kus manad naised noore rahma kosja asjanduses niisama südikad on kui Juudid oma kaubanduses, ja kui ma ei eksi, niisama ka mujal meie Saaremaa kihelkondades. Auupaklikult Walljalas. M. J. Gustawsohn. Toim. täh. See kosja lugu näitab kuulu järele nõnda nagu oleks mõlemil õigus olewat; sest et aasta läbi saab pulmi tehtud, üks ühel ja teine teisel ajal, kuidas kellegi! aega ja jõudu selleks on. Täielikumaks seletuseks palume igast kihelkonnast auustatud sõbru meile kirjutada kuidas lugu sellega on ja millal rohkem abielusse astutakse, siis jääwad need kaks sõbra jälle rahule. Kogula maldas oli hiljuti uue walla wanema Kolimine. Uuesti sai ametisse walitud mana walla manem Johan Poomann, kelle tublidust ja mehisest olekust walla rahmaS wäga suurt lugu peawad, et tema küll olles noor ja wähese maimu haridusega seda tähtsad ametid toimetab. Tema abideks saiwad  J. Kindlam ja J. Aunpuu Walitud. Kogula kohtu majas on nüüd ühendud uus kaheksma walla kogukonna kohus oma tegewust alganud. Kohtu eesistuja on Kustu Mõistlik Kogukast, kes enne juba 12 aastat sellesama ja Rõõsa walla kirjutaja ametid pidanud ja seadusega ennast tutwustanud. Seega on siis nüüd loota, et selle uue kohtu ja tema tublide ametnikude läbi kõik parteilikud olekud Kogula kohtust kaduma saamad.  Soowime uudele kohtumõistjatele head õnne ja tublit tulewikku! —(Z — Poidelt. KübaSsaare saab see sui pr..k wõi majak ehitatud, millest ammu juba puudus oli, sellega jääb missist sage laewade õnnetus tagasi, mis enamast kõik paagi puudusest tuli. Paak olla Tallinnas ehitatud ja saab laewaga sennn toodud kus see üles pannakse. Tubli! Tartust. -j- Trükikoja omanik Heinrich Laakmann. Sellekuu 2. päewal lahkus Tartu linnas trükikoja omanik Heinrich Laakmann omas 89 eluaastas  siit ilmast. 2S. Septembril 1802 Lübeki linnas sündinud, oli Laakmann ühest tähtsast perekonnast pärilt, kes Prantsuse sõja ajal 1812 oma waranduse kautasiwad. Tema oli poisikesena tubli kaswatuse saanud ja astus 14 aasta wanaduseS  oma perekonna ivaeseks jäemise põhjusel säälse Schmidti trükikotta teenistusesse. Säält rändas ta Wenemaale, kus ta esialgu kodu kooliõpetaja oli ja pärast Tallinnas Lindworst pärijate trükikoja  juhatajaks sai. Tallinnast läks tema Tartusse, kus ta ise trükikoja asutas. 26. Septembril 1886 pühitses ta oma 70 aastast trükkisa juubeli pidu. Laakmann sai igast mehest auuStatud ja on kui wanem Tartu trükikoja omanik palju mehi selle töö pääle wälja õpetanud. Surnud mehe nimi ei ole ühelgi Eestlasel tundmata, sest ta on Eesti kirjandust omal eluajal palju etendanud, mitmel korral ja mitmel ajal ajalehti trükkinud, nii et tema tulul ja tema trükikojast ilmunud Eestikeele kirja tööde arm suurem on, kui kellegi teisel. Tallinnast. Maikuu 24. päewal kargas Tallinna hingekirjaline Aleksander Truberg Kõrgesaare  juures aurulaewa „Riga" päält meresse ja uppus ära, kui teda ka wälja aidata katsuti. Laew sõitis täie auruga ja ei wõinud mitte kohe kinni peetud saada. Mis teda isetapmisele ajanud, see on teadmata. Riiast. „Düna-Zeitungi" sõnumite järel olla uusi seadmist selle kohta tehtud, mis keeles Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetajad ristimiseregistreid  üles panema ja nendest tunnistusi wälja andma peawad. Peterburgist. Keisrinna majesteet reisis esimesel pühal Krimmist ära Peterburgi poole. Tema kaasas on K. K. suurwürst Georg Aleksandrowitsh  ja suurwürstinna Ksenja Aleksandrowna ning Greeka kuninganna oma lastega. Kullawoor, pääle 600 puuda, toodi mineival nädalil wäljamaalt pealinna. Õndsa kindral-superintendendi Laa landi matused oliwad 6. Junil ning peeti ilusal, liigutama!  wiisil. Kirst oli lillede ja wanikute ehetega üsna kaetud, kui seda Peetri kirikust matuseaiale kanti. Enne pidas õp. Pingoud leinakõne, siis toimetas õp. Findeisen matmise talitust. Hulk õpetajaid, kes matusele ilmunud, titlesiwad kordamööda kätt kirstu pääle pannes piiblisalnnsid, igaks oma koguduse keeles, ning nii kõlas Jumala sõna Saksa, Rootsi, Soome, Eesti, Läti ja Pransuse  keeles. Ametiwennad kandsiwad siis kadunu kirstuga oma õladel matuseaiale, suure leinarongi saadetusel. Haual pidas konsistoriumi nõuunik Fehrmann palwet ja õp. vr. Hurt, Laalandi  ameti järgmine Jaani koguduse pääl, pidas Eesti keeles liigutama kõne, rohkel armul sinna ilmunud EeSti koguduse liikmetele. Wäljamaalt. Saksamaalt. Wilja tollimaksu mahajäemine, kasu tarbeks, ajab ennast Berlinis ja tema maakondades  toekalt jalule. Sotsioldemokratlased, nagu näha, on Kaprimile üsna ilmtaktijateks. Nii kirjutab „Vorwerts" selle tähtja sammu põhjuse üle, mis sotsialdemokratlaste Reedisest (25. Mai) kokkutulekust selgub: „Paljud istujate seast, kes ilma kahtluseta parteist mitte osa ei ivõtnud, aga pruugitama wilja hinna tõusmine äratab ju kõigis raskemaid magajaidgi politika unest üle s. need osawõtjad pidiwad tundma, et tollimaksu ärahäivitamine see mahendaw abinõuu ülespidamisele  põhjuseks on praegune üliwaikne maadeluS on klassikalik kasu ja klassikalik loogus, ning seda mööda on nad sotsialdemokratlasteks hakkanud." Segadus mis sotsialdemokratlaste pääle wälja külmanud, on wilja tollimaksu alandamise wõi koguni mahajätmise soow, mis juba wäljalagunenud ja palatini liginenud on. Berlincr Tagbt. kirjutab Or. Pacshnike miljapuuduse kohta, et ülikalli leiwa pärast peab üks perekonna isa palju enam kannatama,  kui riigi kantsler, kell 36,000 marka aaspalka  sisse tuleb. Selles samas lehes on meel palju okkalist ütelust herra Kaprivi wastu awaldatud, mis meil ei pruugi mitte wähise ruumi pärast korrata. Shweitsimaalt. Säält kirjutakse raudtee õnnetusest, mis säül Baseli ja Mönchersteini wahel pühapäew IS. skp. juhtunud. Nimetatud päewal sõitnud üks liiga inimestega täidetud raudtee rong, millel kaks aurumasinat ees olnud ja kus pääle Mönchstcnsteini laulupidule sõitjate inimeste ka meel paar laulukoori olnud, täie auruga Birst jõe sillast üle, kus juures sild sisse kukkunud, ühes sillaga ka mõlemad rongiwedajad aurumasina d, kolm esimest reisijate wagunit, üks paki ja posti magun sisse kukkunud. Peaaegu kõik nende pääl olejad inimesed on surma saanud, osalt ära lämmatatud, osast uppunud, ja surnuks purustatud, nii et surnute arm üle 120 inimese ja haawatnte arm niisama suur on. Õnnetumate hädakarjumine ja walu kisendamine olnud südand lõhestaw. Kirjavastused. WZ seim» Mai- kui uudist «õhk »n. Ilmade muutmist ei maksa suuremat awalda, sest see on enamast igal pool nähja. M. J. G. Täitsime Teie soowi, aga näete et meie tahame seda asja selgeks tehja. Tänu saadetust- eest. mis hulga aja tagant üsna aruline oli. Üleliigse „d" seletuse jätsime wälja, sest see wiga on wist meie oma poolt. Ega seda keegi ci tea kuidas see nimi umbes õigem on, sest manade kirjad- s-eS seisab see nimi „Waldia," «ist tuleks Uuemad sönumid. Pcterburgis, 10. Junil. Eila hakkas keisri kaasa Krimmist St. Peterburgi poole reisima. Majesteediga ühes reisiwad Greekamaa kuninga kaasa, suurwürst Georg Aleksandrowitsh, keisri tütar Ksenija Aleksandrowna, Greekamaa prints Christoph ja printsess Maria. Keiserlik kõrgus, suurwürst troonipärija jõudis eila homiku Albastnisse  Peterburgis, 11. Junil. Üleeila sündis ühe õhupalli täitmise juures, mida kõidetult ülesse taheti lasta, et siis karmist teaduslikkusid tähelepanemist  ettewõtta, õnnetus, mis 4 inimese elu maksis. Enneaegse tõusmise läbi jäiwad 4 töölist nööride külge rippuma, kust nad mitmesugusest kõrgusest uulitsa kiwide pääle maha langesiwad ja surina saiwad. Tisiises, 7. Junil. Rööwlid on Bo rest  ol m i telegrahmi kunturisse tunginud. Röömlid on läbi lahtise akna sisse läinud, üht kirjakandjat  surmawalt haawanud ja kroonu-rahakastist  6800 rnbla raha ärarõöwmud.  Adshikabuli  raudtee jaama lähedal tungis röõwlite seltskond  (17 meest) ühe posti wankri kallale, lõi reisijad surnuks ning haamas posti sulast. Seesama  röõwlite seltskond on ühe Tatarlaste asutuse wanema surnuks löönud ja tema tütre ära wiinud. Röõwlite kinni püüdmiseks on 100 Kassakat wäljasaadetud. Berlinis, 11. Junil. Keiser on krahw Stubenberg-Bretzenkorfi ühe kõne pärast kiitnud, milles wiimane würst BiSmargi politika wastu wälja astus. Krahw, kes seie maani tagawarawäe major oli, on pääle selle weel ülem-leitenandiks tõstetud. Awalikkude tööde minister Mapbach on nüüd oma palwe pääle ametist lahti lastud. Londonis, 9. Junil. Nagu „Timesele" Konstantinopolist traadi teel teatakse, on Jemenist sõnumed senna jõudnud, mille järel mässajate  suguarude ja Türgi sõjamäe jagude wahel jällegi wõitlus on olnud. Türklased löödi tagasi ning nemad saiwad palju kahju. Kardetakse, et ka Hedsha maakond, kus praegu palju püha rändajaid  wiibib, mässama hakab. Parisis, 10. Junil. Athanasi rööwliseltskonnast  on 15 meest häkitselt Adrianopeli alewisse tunginud ja mitmed suurtsugu inimesed mangi wõtnud, et neid lunastuse hinna eest wabaks lasta. Rõõwlitele saadeti soldatid järele, mis pääle nad wangid wabaks laskstwad ja ise mägedesse pögenesiwad. Parisis, 11. Junil. Parlament awaldas sõja ministri Freycineti wastu 838 häälega 137 hääle wastu oma usaldust, et tema maa kaitsmise eest saab muretsema. 25 Saarlane. 18S1 MM" Tclli«isi "MI ajalehe „ Saarlase" 1891 teise poyle aasta piiiile wõetakse igapäew wastu. Hind Saaremaal pooles aastas 1 r. ja kuus 15 kop.