ülemõpetaja Lemm, lelle juure ometi rohkem on wiidud, aga siiski ikka mähe, nagu seda Saksakeelse „Nädala lehes" näha on. Nüüd tulewad külmad talwiscd ilmad kätte. Soojas toas ehk sööma laua taga istudes, mõtelgu ka wahest selle paale, mis peawad need tegema, kes külmas toas iStuwad  ja kellel pole midagi laua pääle panna, kes ka mitte sammalt ci leia, et oma tühja kõhtu täita. Mõtelge, et sääl elawad ka wäikcsed lapsed; mis peab wanemate süda tundma, kui wäiksed lapsed neilt nuttes leiba paluwad, aga neil ei ole anda. Tahtmata tulewad püha kirja sõnad siin meele: „KeS on teie seast nii kuri isa, kui poeg temalt leiba palub, et ta siis kiwi leiwa asemel taie annab." Kelle isa süda mõib oma laste walu ära kannatada!  Läheb ta walja õue, mis ta sääl leiab? Laudad seiswad ilma katuseta, õled loomadele ära söödetud, lautaS karjuwad nälginud loomad, kuhu minna, kust abi paluda! Läheb naabri juure, sääl seesama sugune lugu; jookseb teise külasse, ei ka sugugi paremat, kui omalgi kodu. Kelle juurest peab kerjama kui ümberringi 19 kubermangu kanget nälga kannatawad. Meeleäraheitmises pöörab ta wäsinud ja nälginud kodusse tagasi. Kui suurt rõõmu see ta südames wõib aga sünnitada, kui kuuleb, et selle aja sees, kui ta wäljas oli, Vallamajasse on linnast mitu koormat wilja toodud, mida head inimesed kangelt maalt saatnud, ja seda nüüd ilma rahata jagatud saab. Et häda sääl tõesti nii suur on ja meel palju suurem, kui meie seda arwata wõime, tunnistawad need, kes neis kubermangudes on käinud ja rahwa häda ise oma silmaga on näinnd. Siin paneme ümber ühe kuulsa wene kirjaniku, krahw Leo Tolstoi, abikaasa kirja, mida ta ühte wene ajalehte on kirjutanud, mis nii käib: „Armu andeid ja raha, mis näljahädaliste  heaks on korjatud, on küll suured, aga rahwa häda on meel mitu korda suurem  kui keegi seda armata wõib, sellepärast  on tarwis weel küll anda. Mu pere sõitis kõik laiale, et rahwale, kes hädas on, omalt poolt abi anda. Mu mees, krahw Leo Nikolajewits Tolstoi, on oma kahe tütrega praegus Dankowi kreisis, et sääl söögi majast asutada, kust waesed wõiwad ilma hinnata toidust saada. Kaks wanemat  poega on Tserni kreisis ja kolmas sõitis Samaara kubermangu, et MI niisamuti söögi majast asutada. Mina ise olen 4 wäikese lapsega Mõskma jäänud ja ei wõi muud abi anda, kui ainult raha, aga seda on nii palju tarwis, et ühe üksiku inimese and senna wähe ulatab. Aga sellegi pärast, igapäew kui ma soojas toas istun ja iga tükk, mis ma söön, tuletab mulle meele, et sell minutil mõni teine nälga sureb. Meie, kes külluses elame ja kes wähcmatki oma laste walu ci wõi ära kannatada, kas tohime külma südamega waadata, nende laste emade pääle, kes peawad nägema, kuida nende lapsed nälga surewad ehk külmast ära tarretawad! Seda kõik on mu pere näinud. Waatke mis mu tütar Dankowi kreisist mulle kirjutab, neist söögi majadest, mis sealsed mõisnikud ülewel pidawad: „Ma olin kahes söögi majas. Ühes wäikeses talu suitsu majas walmistakse lõunat 25 inimese tarwis, kui ma sisse läksin, siis sõid sääl palju lapsi kapsa leent, ümberringi seisiwad mitu ivana naist, kes ka oma korda ootasiwad. Ma hakkasin ühega rääkima, ta wastas paar sõna ja hakkas nutma, niisama ka teised naised. Nemad elawad ainult sellega, mis säält söögi majast saawad, kodus ei ole neil midagi. Homikust lõuneni ei saa nemad ühtegi, kuid ainult lõuna ja õhtu, ja see teeb ühes kütmisega kuus inimese päält 95 - 1 rubla 30 kop. Kui meie ühe künni kahe külimituga kuus arwata 20 inimest toidame, siis wõiks ka süda rahulikum  olla!" Nõnda on selle auusa inimese kiri. Tõeste, Wl jookseb tema mäge kaudu!" hüüdis Pulko. „See on wistist üks tema teenritest, kes ühe mäikese eksituse läbi wägewa Samorini wiha alla sattunud on ja nüüd ennast põgenemise läbi peasta tahab. Pagana pihta, kuidas see pois jookseb! Näete, nüüd hüppab tema jõkke! Ha, mesi pritsib wastu taewast. Ta on kadunud. Kõige Kõrgem olgu ta hingele armuline!" „SSäl tuleb ta jälle nähtawale," hüüdis Palästro. „Ta rapputab ennast Ni koer pätti järel. Ta jookseb otse meite kindluse poole." „Ma teen tal wärawa lahti, herra! palus Pulko, kes põgeneja parast üsna waimustud oli. „Pea!" käskis kommandant. Äorporal waatas imekSpannes oma ülema otsa, nagu ei saaks tema mitte aru, mikSpärast ses tema nõu wastu ei mõta. „Samoriu saab põgeneja kaitsmise pärast meitega sõda alustama," armas komandant, „ja fee läbi wõikfime meie suure kimbatuse sisse langeda." „KaS meie peame siis seda waest poissi oma silmade ees laskma äratappa, herra PaläZtrv näitas järele mötlcwat. „Sääl tulewad juba tema tagaajajad," ütles Pulko, kes silma koha paalt ei olnud ärapõõrnud, „weel üks weerand tund, ja nemad on teda kätte saanud. Halastage tema päüle, herra kapten!" Konnnandant jäi ilmaliikumata. Ta mõtles selle sammu järgede paale: kuidas Ssmonni mehed kindlust ümberpiirawad; tema Nulis juba nende Alla hüüdmist mallide püül ja vägi kuidas tema mehed saimad mahalöödud. Ta käskis nüüd korporalile: „Laske põgenejat minna, kus ta ise tahab." ~OH, herra, mu süda jookseb werd!" hüüdis Pulko, „Minul ka, sõber," wastas Palästro, „aga ma pean üht kõrgemat käsku täitma." Sell silmapilgul oli põgeneja kindluse wärawa ette jõudnud. „Prohwedi habeme juures, heitke minu pääle armu!" hüüdis ta pool lämmatanud healega. „Kapteni herra, kuulete Teie?" poöris Pulko ennast ülema poole. ~Ütle selle waese poisile, et ta ümber kindluse jooseks ja mere poole põgeneks," rääkis PaläStro, „iee ei saa tal mitte raske olema ühe laidu pääle ujuda, mille pääle ta esiotsa kaitstud on." ~Tagaajajad saamad üht meite paaüdest wõtma ja sellega teda ometi kinni wõtnia," ütles Pulko. „Siis peawad nemad enne meite käest luba küsima," waStas kommandant. „Mida meie nendele muidugi ei saa andma," rääkis Pulka edasi ja ruttas wärawa juure, kus põgeneja weel ikka palus, et teda sisse lastaks. Palästro nägi, kuidas tema hakkaja korporal õnnetumale sõnade ja kattega märki andis, et ta mere poole põgeneks. Ta nägi, kuidas fee nüüd kui jänes mööda malli edasi jooksis, just kui tagaajajad maljustc hõiskama hakkasiwad, arwateS, et nemad nüüd põgenejat siin pidiwad kätte saama. Palästro hingas kergemine. Ta astus treppi mõõda malli pääle, et tagaajamist  kaugemalt wöiks waadata. Isamaalt. Kuresaarest. 17. Nowembril pidas meile Karskuse selts oma teist kõne-õhtud ära, kus Karskuse seltside kasust laiemalt räägitud sai. Ka oli õpetaja Masing sel õhtuks ühe kirja saatnud, mis nende küsimiste kohta läks ja ette. loetud sai. See kiri käis nõnda: „Saarcmaal on nüüd Karskuse selts. Mis see on ja mis ta nõuab korda saata ja kellele tuleb ta kahjuks mõi kasuks? Et seltsil nimi on: karskuse selts, siis on selge, et tema rahwast tahab karskusele juhatada ja aidata, sest Saaremaa rahwas on alkoholi tõbine. Selts pakub ennast rahwale arstiks; kes teisi tahab aidata, peab ise terme mees olema, sellepärast on karskuse seltsi liikmed ise karsked ja kasinad. Siis ei ole karskuse selts mitte nende eneste parandamiseks,  maid tcrwcd heitwad ühte, et üksteisele nõuuandjaks ja juhatajaks olla, haigete parandamiseks.  KaS siis karskuse selts wõikS ühelegi kahjuks tulla? Küll, jah! Esiteks on ta kahjuks joodikule, sest joodik Teine peatük. Wend ja õde. Praegu jõudis põgeneja mere ääre. Ta katsus säält üht paati lahti kiskuda; et kettid aga Väga tugewad oliwad ja tagaajajad oma hobustega ikka ligemale jõudfiwad, wiskas ta ennast merde ja ujus ühe wäikese saare poole, mis ligi wersta kaldalt eemal oli. ..Tõeste» julge ujuja!" hüüdis Palästro Vaimustatud. „Kuidas ta edasi ujub. Ha, nüüd saab tema juba laidu pääle." „Kas meie peame seda kannatama, et need uskmata koerad meite paadid lahti kiskuwad, herra?" küsis sell silmapilgul Pulko, ja näitas hobuse seljast maha astunud ratsanikkude pääle kes wägi wallaga paadi ahelaid katsusiwad ära käristada. (Järg tuleb.) Ülesanne 23. N. I. (lnstan-znbn. la, äi, sea, nia, on, res, li, äu, maa, ku, o, nau, id, äo, !e, so, bau, u, gu, kü, anä, koi, Aer la, no, Need 26 silbi nõnda kümneks sõnaks kokku seada, et algus tähed ülewelt alla lugedes ühe ühendud walla nime Saaremaal  wälja annawad. Nõuetawad sõnad on järgmised: I) Eesti luuletaja. 2) Prohwet piiblis. 3) Ühe maa ja rahwa wanaaegne nimi. 4) Eesti rahwa ennemuiötine ebajumal. 5) Linn Kuuramaalt. 6) Meestcrahwa nimi. 7) Linn Jtalias. 8) Kirik Sõrwemaal. S) Kõlbab kõigile. 10) Kuulus jõgi Euroopas.  Seletus tulemas numbris. Saarl a n e. 1891. 49