Tallinna Sõber M 38. KolmteistkgmneS aaSkakait Tallinnas, Wiinakuu 2. Päciwal 1691. Üleüldine nenleht Eesti rnhwale innal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pSrijate trükimajas: ,sStaa L rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS ! rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop Ku«l»t»sed maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimised wõetakse wasta: Haltinnas- -Lwdsors'l pärijate trükiWajas. H-icröarais: S. Seekaubi, osaaspsaas H 54.-Harkus - Laakmaun. -Mkweres- ?. Kuhs. - PMes- Ä. Seidewera. Kapsatus: K. Koiwerg. - LiHuias -> A. Miine r'i poodis. Mitjaudis : E. J. Karow'i raamatupood. Narmas: W. Nödcr. Praua Nietrste Matkas: W. Mdotfi. Kuresaares z W. M«ae. - Maal: wida istSrani» kualmakse. Wastajo redaktor W. F. Sichhorn. Elab kirjad käiwad Baltiöki (Baltischport Register : Suurwürsti-praua Aleksandra Georgiewna I°, Kõigekõrgem Manifest. Kõikekörgem käsk. Üleüldised sõnumid maailmalt, Oinalt maalt. Tallinnast l Uued laenupaberid. Raha asjast. Kiriku asjust, s Kohtu otsus Kolõuvam masta. Baltiskist l Ilmad Kalasaak. Pakri-saared. RalaverestOnne- s tus. - Siuietu surm. - SMni-mõrtsuga tegu. - Kaebtus. - MäMinaatt- Tulekahjud. Liiivimaalt: Senati «kas. Walgajt: Arstide paaw, - Peterburist! Keisrikojast. Lubowist: Tulekahju. Tweri kubermauaust! Eestlaste elust. Odesjast. Suurwürsti-praua Aleksandra Georgiewna † . Jälle on üks kurwastus meie Kõrge Keisrikoja ja sellega kõige Weneriigi ja selle rahwaste peale langenud. Waewalt on ametlik leinamine Jumalas hingawa Suurwürsti-praua Olga Feodorowna ja Kõrge Feldmarschall Suurwürst Nikolai Nikolajemitsch'i järel lõppenud, kui sõnum tuli, et Jumala ülesarwamata nõuu järel Suurwürsti-praua Aleksandra Georgiewna Mihklikuu 12. pääwa homikul kell 3 siit ilmast ära kutsutud on, oma elu kenal öie-aeal. Keiserlik Kõrgus SuurwürSti-praua Aleksandra Georgiewna,  KeiSri Majestäti noorema wenna, Sunrwürst Paul Aleksandrowitschi abikaasa, oli Majestät Greekamaa Kuninga Georg I. wanem tütar, kes Majestät meie Keisripraua  wend ja kelle abikaasa Keiserlik Kõrgus Sunrwürst Konstantin Nikolajewitschi tütar on. Tema oli Leikusekuu 30. (18.) pääwal 1870 Korfn saarel sündinud ja Jaanikuu  17. pääwal (5.) pääwal 1889 laulatud, ei ole sedawiisi  palju peale 21 aastat manaks saanud. Kõrge paar sai Jürikuu 6. pääwal 1890 ühe tütre, SuurwürstiprinzefS  Maria Pawlowna, sundimisega rõõmustatud. Seda rohkem põrutasiwad kohe hakatuses need sõnumid, mis Suurwürsti-praua raskest haigusest nende esimese poja, Sunrwürst Dimitri, sündimise juures tuliwab ja mis nüüd nii kurwa kinnitust saanud on. Kulda juba wiimaseS  numres kirjutatud, ruttafiwad Suurwürsti-praua Kõrged  wanemad Daanimaalt tema haige-woodi juure Jljinfkoje  mõisa. See mõis on Moskwa ligidal ja on Keiserlik  Kõrgus Sunrwürst Sergei Aleksandrowitschi, nüüdse Moskwa Kindral-kubernõri oma, kes oma Kõrge abikaasaga  igal suwel seal elanud on, kelle wõerad Sunrwürst Paul Aleksandrowitsch oma nüüd lahkunud Kõrge abikaasaga  ka muidu suwel oliwad ja kust nüüd leina-sõnum läbi meie suure isamaa ja üle selle piirele  maailma  kostnud on. Jumal aidaku noort lcfke-meest, kes wast 31. elu-aastas seisab, seda kurwastust uskliku maimuga kanda, niisamati ka leinajaid wanemaid, Greekamaa Kuningast ja Kuningaprauat,  meie Kõrget Keisrikoda ja kõiki, kes sellest otsekohese  südamega osa wõtawad. Jumal kaitsegu Kõrgeid waesetd-lapst, kelle üle lihaliku ema silm mitte enam walwamas  ei ole! Lahkunud Suurwürsti-praua surnukirst sai Moskwa'Bse Cäsarea St. Wassili kirikusse toodud, kus Metropolil Mihklikuu 16. pääwa homikul kell 8 ilht palwet pidas, mis peale Greekamaa Kuningas ja SuurwürZtid surnu» kirStu kirikust wälja kandsiwad. Ukse ees wstsiwad Linnapea  ja Linnasaadikud surnukirstu Kõrgete herraskondade käest wasta ja kaudstwad edast. Rong käis järgmises LordaS Smolenski lvakshalli poole edast: Eel sõitis üks sotnia Kasakaid, stis tuliwad lauljad, walge waimulik ametkond, kuus Kammerjunkertt, kes Sunrwürstlikku kirstukatet  kandstwad, kakS Kammerherrad, Ceremonicn-meister ja, must waimulik ametkond, Metropvlitiga eeS-otsas. Surnukirstu taga käistwad: Greekamaa Kuningas, Suurwürstid  Sergei Aleksandrowitsch ja Paul Aleksaudrowitsch, Greekamaa Kuningapraua, Suurwürsti-praua Zelissaweta Feodorowna, SuurwürStid Michatl Nikolajewitfch, Aleksei Michailowitsch, Konstantin Konstantinowitsch ja Dmitri Konstantinowitsch, kaaskond, linna kõrgema seisuse liiked, auuwahid muufika-khoriga, ülemad söeawäe-pealikud ratsa, ja teine sõeäwägi. Rongi mõlemal poolel faiwad 40 kiriku-lippu kantud. Kui rong wahe-lee wakshallisse jõudnud,  siis sai surnukirst leinawagoniSse tõstetud ja seal lühike palwe peetud, mis peale rong kell 8 homikul Nikolaiwakshalli  poole liikuma hakkas. Üks tund hiljemini jõudis  Keiserlik rong Moskrva-Bresti wakshallisse, millega Majestätid Keiser ja Keisripraua oma Kõrge lastega, Daam Prinz Waldemar, Greeka Prinzid Georg ja Nikolai ja Prinzess Maria kuliwad. Keiserlik rong sõitis Nikolaiwakshallisse.  Siin astusiwad Keisri Majestätid ja Keiserlikud  Kõrgused leina-wagonisse, kus Metropolil lühikest palwet pidaS. Kell pool 12 sõitis Keiserlik rong Majestätidega  ja Keiserlik Kõrgustega Peterburgi poole edasi. Leina-wagon oli Keiserliku rongi külge köidetud.  Lahkunud  Snurmürsti-praua surnukirstu wiimiseks Peter- Pauli kathedralisfe ja seal mahamatmiseks oliwad Kõigekõrgemad  käsud autud, mis järel Keisrikoja ametkonnad ja esimesed neN rangkkaSsi mõlemist sugust Mihklikuu 17. pääwa homikul Peter-Pauli kathedralis ennast koguma pidiwad, need kes wiimisest osa wõtma kutsutud oliwad. kell 9 Nikolai-raudtee wakshallis, teised kell  kathedralis.  Matmiseks Mihklikuu 18. paamal pidiwad homikul  kell l 0 kathedralisse tulema liturjat kuulama: Auudamid,  Kammer-preilid, Hofmeister-prauad, Keisrikojapreilid,  Riiksrathi liiked, Ministrid, Seuatorid, esimesed ja teised Keisrikoja ametkonnad, Riigisekretärid, Auuwõörmüudrid,  Ketsrikoja-kawalierid, Kindral-adjutantid, Kindralmajorid  ja Flügel-adjutantid Keisri kaaskonnast, Keiserlik Kõrguste Adjutantid, kõik oma abikaasadega; wõeraste Würstide kaaskondade liiked, pealinnas olcwad Kindralid ja Admiralid ja kõik need mõlematest sugudest, keda esimeste nelja rangklasside sisse laetakse; niisamati ka Kubermanguta  Kreisi-Adelsmarschallid ja Peterburgi Linnapea. Mõlemil pääwal oli sõeawäe ülematel pidu-mundret kanda, teistel ülematel üleüldist mundret rittretähtede paeladega; kõik sügawaS teinus. Keisrikoja ametkonnad naesterahwa sugust ja naesterahwad esimestest neljast rangklassidest pidiwad mõlemite leina-kombete täitmiste juures, hingepalwe  ja walwamise juures Peter-Pauli kathedralis, muste krepp-tanlinsi ja pitki muste schleierifl kandma.  Leinaaeg  Keisrikojas saab Kõigekõrgema käsu Peale kolm kuud kestama, Mihklikuu 12. pääwast algates. Herrad esimestest  wiiest rangklassidest kannawad läbi selle aea harjunud  leina ehteid mundre kulges; prauad ja preilid esimestel  neljal nädalitel muste wilaseid riideid musta peaehtetega;  järgmistel neljal nädalitel muste siidi-mdeid, wiimastel neljal nädalitel muSte nidi-riideid kirjute paeladega. .Walitfuse Mihklikuu 20. pääwalt kuulutab  järgmist Kõigekõrgemat Manifesti: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Paul Aleksaudrowitsch'i abikaasa,  Aleksandra Georgiewna, andis äkitselt haigeks jäädes, ühe pojale enne-aegu elu, kes püha palme juures nime Dmitri sai, ja suri Köigewägewama Zumala tahtmist mööda kuue-pääwase raSte haiguse järel, nüüdse Mihklikuu 12. pääwal, omas 22. elu aaStaS, ära. Sellest ettetulekust teatust andes ja meie armastatud weunapraua  kautamise pärast leinates, oleme Meie kindel selle peale, et kõik meie truuwid alamad sellest kurwastusest, miS Meie Keiserliku maja peale langenud, osa wõtma ja oma palweid magama läinud Suurwürsti-praua hingerahu eest Meie palwetega ühendama saawad. Antud St. Peterburg'iS Mihklikuu 13. pääwal aastal ühkstuhal kaheksasada iiheksakümmendüks, Meie walitfuse üksteistkümnemal aastal. Ulgus kiri on Keisri Majestäti poolest Körgestenese  käega alla kirjutatud: /Aleksander." Seesama /Walitfuse Teadaandja" nummer kuulutab järgmist Kõigekõrgemat, alguSkirjas Keisri Majestätist  Mihklikuu 18. pääwal Kõrgest-enese käega allakirjutatud  Käsku: Pärast seda, kui meis tänasel pääwal antud Manifestis  selle aasta 6. pääwal olnud Suurwürst Dmitri Pawlowitsch' i sündimist kuulutanud, käSfime Meie: seda meie sündinud wennapoega igas ettetukemises, milles see kohaline on, kirjade? ja suusõnaga, Keiserlik Kõrgus nimetada.  Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Mihklikuu 20. pääwal Kõigist Europast kinnitatakse sel korral aruldafelt ühel meelel, et keegi rahu rikkumise peale mõtelda, nagu oleksiwad  kõik kaupa teinud, neid juttufi maha rõhuda, mis Wene-Türgi kauba jargeS Dardanellide asjus ja Saksa Keisri ErfurtiS peetud kõne, ja PrantSlaSte üliwaimustuse  järges Weue fsbrufe üle, fiin ja seal liikuma ja kahinat tegema algauud oltwad. Nimelt ei leia InglSmaa  himu, Kolmriigi-ühendust Wene-Türgi kauba rvaSta tulesse saata, Saksamaal wähematkt wastawötmist. ülepea on wiimasel aeal Saksa KeiSri rahu armastusest palju kirjutama hakatud ja räägitakse selle tunnistuseks üht juttu aeast, kus Keiser Wilhelm Austria mauöwritel oli. See sellest olnud ühel õhtal pärast manõwreid Goepfrihi juures. Kõrged herrad, nimelt Saksa Keiser, Saksent KuningaS, mitmed teised WürSlid ja kõrged Saksa ja AuStria söeawae  pealikud istuuud Erzheczog Albrechti juures söömalaual.  Sea! ou küsimist arutama hakatud, mis küll söeawae  seisu paigast parem on, kas ühele kahtlasele naabrile aega anda ennast walmislada, wöi ise peale hakata. Selle eest ja selle wasta on mõnda räägitud, kuuni Keiser nii lugema healega, et seda ka teistel laudadel kuulda wöis, ütelnud ou: ,Mmu kõikumata mõte ou, et fee määratu mas ta ta mine. mida üks sõda meie päiwil peale panneb kõiki ettearmamise tühjaks piab tegema- Mina ei saaks ühte sõda mitte algama, kui mina teaksin, et kui mina seda eemal hoian, rahu meel üheks aastaks, ei, ainult üheks kuuks seisma woiks jääda, mina tahaksin omast õigest asjast wöitu oodata, ka siis, kui lootused mõlemil poolel ühesugused ou ja minul kusagil üht sammu eel ei ole Palju kasu tuleb sellest, kui rahu mõni kuu karretuini  kestab." Sakseui Kuningas Albert on niisamati mõtelnud ja kinnitanud, et sagedast juba rahu ometigi weel wiimasel tunnil hoitud, kui juba sõda lahti minema armati. Teistel aegadel ei ole sõda oma wiletsuStega ainult sellepärast emal hoida wsidud, et üks teise kaSwawat wägewust kartis ja jarSku wiimast nöuu wöttis. Erzherzog  Atbrecht rääkis ka ueude määratumatest wastatamisest,  keS sõeale kihutada tahawad, ühel aeal, kuS sgeaciistad  nii mõrtsukiised on. See jutustamine, iseäranis aga Keiser Wilhelmi tõsised sõnad rahu pitkendamife eest, kui ka mõneks kuuks, kui kord fõeast mööda saada wöimalik  ei piakS olema,on sügawast kuuljate peale mõjunud. —> Meie ei tohi selle juureS unustada, et nii wägewad ülemad  wäga heaste teadwad, kuida nende sõnad läbi Maa-