 ehitatud piakS saama. KetSrl-kojaS olla palju neid, keS arwawad, et ühe kiriku ehitamine nüüdse aea kohatisem  on, kui ühe uue BiSmark-mäleStusesamma ehitamine. Würst Bismark on selle peale waStanuv, temal ei olla selle kapitali üle ühtigi ütelda, seda pidada nende-käest küsitama, keS seda annud on. Silmanähtawalt ei ole pärijate mure esimeses joones siin mitte uue kiriku ehitamine,  waid Würst BiSmark'i mälestusesamma ehitamatajätmine.  RõõmuStaw ei ole see mitte, et seda salanõu» kiriku nime taha peidetakse. — Leipzig'ist kirjutatakse  Küünlakuu 9. (Näärikuu 28.) pääwal järgmisest koledast õnnetusest: Täna öösel kell 12 läkS Schäferi trahteris UuS-turul Nr. 7 tuli lahti, mille ohwrikS uit palju kui täntne teatakse, kuuS inimest langenud on, nende keSkiS neli noort meest, kuna mitmed teised muist wäga raSkeid wigaStufi saiwad. Trahteri-korter on kitsaS ja pitk, kitsa eeStuaga. Tuld arwatakse sellest tulnud olema, et paastu-aea eeSpääwadekS ehtetatud ruumis ükSki wõeraS kergemeelisel kombel ühe tulekunSti-kera põlema pannud oli. Sellest läksiwad kuuseoksad lähedal põlema ja tuli läkS nii kange kiiruga läbi k ige ruumi edasi, et suur hirm tõusis. KitsaS eeStuaS oliwad wöerad nii kangest kokku topitud ja tule aur oli ennast nii ruttu wälja lautanud, et kuus inimest läkaStatud saiwad, enne kui abi saata wõimalik oli. — Sõeawäe uuS korraldamine on nüüd juba kommiSfionist läbi käinud ja seisab riigipääwa  arutamise all. Palju teist waStaseid ei näi sellel enam olema, kui soztaldemokratlased ja ultramontanlased; kõik näitab, et fee seaduõ waSta wõetud saab. Paiguti, nagu Bremen'iS, plaanitakse koguni suurt ptdurongifi, kostmiseks uue sõeawäe-seaduse eest. KeiSri wend, Prinz Heinrich, keõ Bremen'iS ühel linna-pidul oli, on seal kinnitanud, Saksamaa maawägi ja merewägt saada selle eest hoolt kandma, et Saksamaa sõea aeal haamrekS saab, mitte alasiks. — Palju on kauplemisest tollide uue korraldamise  üle Saksamaa ja Wenemaa wahel plaanitud, ühendusele et ole aga weel mitte jõutud. Wene paberraha  hind Berlint börsil on aga järgeS tõuSmaS; Küünlakuu  17. (5.) pääwal makseti 214marka 100 rubla eest. — KuuluS Afrika-reistja Dr. PeterS, keS sealt Europa'Sse tulema? oli, on Kairo'S ühest hobusest nii raskest waSta jala-säärt löödud, et tema kaheks künni kolmeks kuukS senna jääma ptab. Sääre-luu olla katki. — Hamburg'tS ja Altona'S tuleb ikka weel üksikuid haigeks-jäämifi  ja suremist kholeraSse ette. — Lübeck'is katsuti  Küünlakuu 13. (1.) pääwal teed merest sadamasse lohkuda, mis aga korda et läinud. Suured pangad on küll puruks lohutud, mitu penikoormat mere poole oli aga jea weel kindel. — Selsamal pääwal oli Wesert jõgi Holzminden'i juureS üle kallaste ajanud ja palju maad wee alla pannud; palju talwewilja-oraseid on häwitatud. Maantee Ruhl'e ja Dölm e wahel oli wee all. Schlesia'S oliwad uputused Küünlakuu 15. (3.) pääwal wäga suured. Suur PriebuSe junreS oli ära lõhutud, mitmed teised sillad wigastatud. Paiguti oli kõik liikumine  seismas. Mitmed külad oliwad wee all, majad tippusiwad fiSse kukkuma ja koolid oliwad kinni. Niisamati  oli lugu ka Baierimaal, RegenSburg'i ümberkaudu. —- Auralaewade-seltS Põhjasaksa Lloyd on sõitusi Bre-- meni ja SantoSi (Brasilia randaS) wahel seisma jätnud, sest et seal Lõune-Amerika kollatõbi lahti läinnd on. Aurulaewa ,Köln" peal on kapten, kaks maschiniöti, arst ja ükS madrus ära surnud; wtiS meest on hospidalisse jäänud, kuna »Köln" Rio de Zaneiro ja Bahia kaudu Bremen'iSse pagasi tuleb. —- Teised Brasilia sadamad oliwad tõbeft puhtad. Zustria-Angrilmaatt. Kiriklikud ülemad AuStria's ja Ungrumaal näitawad sel korral suurt pehmust. Olmützi uuS würsipiiSkop Dr. Kohn, kelle wanemad weel Juudid oliwad, on oma esimese karjatse-kirja wälja saatnud ja selles kannatusele kõikide waSta noominud. Ungrumaal noomib Kaschau piiskop Rubics kõiki Rooma-Katholitgi waimultkku ametkonda tema piiSkopkondaS, rahwaft mitte wõitlemiSte fiõse kiskuda, mille loomusest rahwas aru ei saa. Erlau piiskop SamaSsa on ühel pidul, kus ka minister-präfident Dr. Weckerle juures oli, oma allaheitmist  walitsuse waSta tunnistanud ja kinnitanud, et maa ennast tema (minister-präsident Weckerle) kuulsa waimu üle rõõmustada ja suuri lootusi tema peale heita. KaS aga siiski tüli walitsuse ja Rooma-Katholiigi kiriku wahel kodanliku abielu ja iaSte-ülespanemise pärast (kohtute poolest,  ilma kirikuta) tulemata jääb, fee on ikka weel teadmata.  TähkjaS on ikka, et selle kiriku kõrgemad ülemad selle mtniSter-präsidenti waSta nii mahedad on, kelle poolt seda suurt muutmist ette pandi, mis ühegi kiriku meele järel olla ei wõi ja mille ettepanemise üle esiteks nii suurt kära tehti. Ungrumaa Gwang.>Luth. usutunnistuse synod on Küünlakuu 10. (Näärikuu 29 ) pääwal Peft'iS koosolekut pidanud ja abielu-asjuS.LutheranlaSte ja CalvinistlaSte  wahel ühiseks tunnistanud. Abielu olla esimeses  jvoneS küll riigi asi, aga sellest nüüd sügawamalt rääkida ei olla aea-kohaline. — Tööliste keskis ei taha wastapanemine lõppeda. Brur'i sütekaewanduSteS oliwad Küünlakuu 14. (4.) pääwal jälle 2800 töölist tõrkumaS ja hiljemini on weel teist juure tulnud. Niisamati ei taha rahwuSlikud tülid, nimelt Böhmimaal, lõppeda. Prag'is on Noor-TschechilaSte eestvõitleja Trojan ära surnud ja tema matmise juures Küünlakuu 13. (1.) pääwal  on jälle määratumat kära SakSlaSte waSta tehtud. AuStria parlamentis on koolide-miniSter Dr. v. Gaulsch kinnitanud, et walitsus igale rahwnskonnale neid haridufeabinöuusi  jätta ja kaitseda tahab, mis sel rahwuSkonnal on, aga sellega tulipäised rahwuslased ei lepi, waid nimelt Noor-Tschechilased pärivad omale üliwõimust teiste üle. — Uputused oliwad ka Auslria-Ungrumaal kanged. Küünlakuu 10. (Näärikuu 29.) pääwal oli kohakond Stein Donau kaldal wee all ja sillast saiwad kaks wõlwe lõhutud. Wien'iS hakkas Donau jea Küünlakuu 13. (1.) pääwa õhtal minema. West oli 5 metrit (l5 jalga) üle keskmise aru kõrge. Selsamal pääwal tõusis Moldau jõgi Böhmimaal üle kallaste ja pani madalamad kohad wee alla, mis 7'/, metrit üle keskmise aru kõrge oli, pea aga jälle alanema hakkas. Daanimaatt. Wenemaa saadik Taanimaal, Gras Toll, on Küünlakuu 13. (1.) pääwal ära surnud. Kuningas  ise on tema lese juureS oma kaastundmist tunnistamas  käinud. Kronprinz ja Prinz Waldemar abikaasaga on ise omad wõeruS-kaardid wiinud. — Auru-lodja Helfingöri ja Helflngborgi wahel sai Küünlakuu 15. (3.) pääwal jälle käima pandud. Aurulaew,Olga" tuli selsamal pääwal pärasi rasket sõitu KattegatiS Helsingörisse.  Keskel Kaltegati oli ,Digä" ühe Rootsi kolmmaStise  schooneri leidnu, mis seal juba kolm nädalit jea seeS kinni ja mille ineestekond pea nälga suremas oli. »Olga" on hulga moona meeStekond ei ole laewa mitte maha jätka tahtnud. HoolMorrumaalt. üks Stockholmi leht on üht, kuida arwatakse, walitsuse poolt antud seletust toonud, et tülid Rootlaste ja Norralaste wahel mitte nii tigedc-d ei olla, kui mõni leht omast peast kirjutanud on. WaliSte asjade minister olla riigipääwal ütelnud, et lepituS tulla, kui mõlemilt poolelt natuke järel antakse. Kirja lõpul on üteldud: ,Meie loodame, et iköi? head wõimud mõlemil poolel ühe jõuga ühenduse kinnipidamiseks tööd tegema saamad . . . üks elu-lingimine Standinavia poolsaare rahwa edaspidiseks kindluseks ja önnetS." - Öösel waSta Küünlakuu  9. (Näärikuu 28) pääwa jooksis ZngliSmaa aurulaew  ,Arniott" Norramaa aurulaewa ,Tenlo" waSta, mis Hegbolmeni ligidal Chrtstiania lahel põlewate latornidega  ankrus oli. ,Tento" on nii ruttu põhja wajunud,  et iuimesed waewaga ja pool-alasti kojedest niotti" peale peascsiwad. — Schoouer ,Ternen" Hauge- j und'ist on Küünlakuu 13. (j.) pääwal kangeS lumetuiskus  Jäderau juures hukka läinud. Ligi 15 tundi on inimesed ennast lael tinni hoidma pidanud, kuna laened üle uhtufiwad, saiwad aga siis raketi-wärki läbi kõik peastetud. — PoStt aurulaevad Gothenburgi ja FrederikShavni  wahelZ hakkasiwad Küünlakuu 14. (2.) pääwal jälle sõitma. Velgiast. Zemappes'S kargaS Küünlakuu 13. (1.) pääwal sunrwabrtku-peremehe Detry majaS, ptdulaua-aeal, üks jdynamiti-padron lõhki. KakS naeSterahwast saiwad klaasi-kildude läbi nänft haawatud. Kahju on muidu õige suur. Kurjategu peetakse ühe töölise kättetasumiseks. Ingtismuast. Gladstone on oma Zirimaa homerule(ifitallituse-)seadust  parlamenti ette jpannud ja selle arutamised  on algatud. Muidugi tõutab nendanimetatud wabameeline  erakond sellest määramata õnne Iirimaale ja kõigile Suurdritania'le, kuna teiselt poolelt riigi nsdrendamist ehk koguni lõhkumist ette kuulutatakse. MiS sellest parlamentis saab, see on weel teadmata, aga ruttu ei saada sellega seal wist mitte malmis. — Parlamentis on üht seadust kehwade wseraSte fis/rändamise waSta ette pandud, seda ei ole aga mitte wasta wõetud. — Wana Gladstone on oma ettepaneku eest Zirimaa aSjuS kõnet pidanud, mtS tundi kestis. Kui tema oma kõnet wiimakS palumisega  lõpetas, mitusada-aastast tüli Inglismaa ja Iirimaa wahel nüüd lepitada, siiõ on kõik parlament tema wasta höiskanud. KaS aga kõik hõiskajad seda seadust ka tõeste wasta wstawad, see on ikka weel wäga küsttaw ard" arwab, et Zsee ettepanek esimeses lugemises waSta wõetud saab, siis tulewad aga weel kakS ja need on kardetawamad.  — , Daily graphyc" arwab, et Prantsusmaa parlamenti leppimata meel EgyptuS'e asjuS ja kana-aegne kalapüüdmise-tüli Ne«fundland'i randaS aSju Inglismaa ja Prantsusmaa wahel sasisse ajada wsiwad. ZngliSmaa saadik PariS'is, Lord Dusferin, on seal küll üht wäga ,Kuida nii, kas tema on waene? ,Et ole rikaS; ei ole ju Tschjertapchanow'il ka iialgi üht punast poluschkat." tema siis ennast selle juure pesitanud on?" »Noh, nemad on wanad sõbrad. Kusagil ei ole üks i>ma teiseta. . . teatud lugu, kuhu hobune oma kabjaga, senna ronib wähk oma sõraga. . ." Meie astusime poesaStikust wälja. Korraga kargasiwad  kaks agijast wälja ja ükö lthaw jäneS jooksis läbi kaera, mis juba oige pitk oli. Jänese järel jooksiwad metsa-serwast koerad, agijad ja urdad, ja koerte järel kihutas  herra Tschjertapchanow ise wälja. Tema ei karjunud mitte, ei aSsetanud ega ajanud koeri: tema ägiseS ainult ja lõõtsutas ainult; tema lahtisest suust tuliwad aeg-aealt üksikud, tähenduseta healed; tema kihutas laiali kistud silmadega edasi ja peksis nagu pöörane piitsaga waest hobust. Urdad jõudsiwad jänese ligidale. . . see kükitas silmapilguks, pööraS ennast järku ümber ja jooksis, Zermola'ist  mööda psesaStesse, . . Urdad jooksiwad järel: ,wõta, wõta!" kogeldaS pea uimane jahimees raske keelega  ja nähtama waewaga: „Sõbrake, pass up!" — Zermolai andis tuld . . . haawatud jänes lvi sileda, kuiwa muru peal ratast, kargas kord üleS ja laskis ruttu senna jõudnud koerte hammaste wahel haledat kisa kolada; agijad kargastwad kohe üksteise kallale. Ruttu kargaõ Tschjertapchanow hobuse seljast, tommas jahinua wätja, ruttas wäljaspoole käänatud jalgega koerte juure, kiskuS wihaste söimamtStega pooliti lõhutud jänese nende hammaste wahelt ja piõlts sellele, oma nägu õige ligidale paenutateS, jahi-nua kurku. . . siis pidas tema jänest oma eeS ja kaagutas. Metsa-serwal näitaS ennast Tõjchon Zwanitsch. — ,Ho — Ho — Ho — Ho — Ho — Ho — Ho — Ho!" naeris Tschjertapchanow weel kord . . . ,Ho — Ho — Ho — Ho," korrataS raKuline seltsimees. ,Õiguse pärast ei piakS suwe-aeal mitte nenda jahti peetama/ tähendasin mina Tschjertapchanoiv'ile, tallatud kaera-põllu peale näidates. ,See on minu wäli," waStas tema hinge tõmmates. Tema wottis jänese sisikonna wälja ja andis käpad koertele. ,See püssipauk oli minu heaks, meunike, jahi pruuki mööda/ ütles Tschjertapchanow, ennast Zermolai poole pöörates: — »Teile aga, auuStatud Herra/ rääkis tema sellesama rebitud, terawa healega edasi — ,tunÄstan oma tänu/ Tema aStuS hobuse selga. ,KaS soowite ka weel minu nime ja liignime teada?" Tema nimetaS ennst uueste. wäga rõõmüS, Teiega, tuttawaks saanud olema. PiakS kord ehk juhtuma, siis palun minu juure tulla. Kuhu siis ThomaS jääb, Tõichon Zwanitsch? lisas tema pahal meelel juure: — ,uüüd oleme selle jänese ilma temata lasknud." ,Hobune tema all on langenud/ waStas Tõichon Zwanitsch naeratates. ,Kulda, langenud, Orbassan langenud? häbi, häbi,.. kuS tema siis on, kus?" „Seal taga metsas/ Tschjertapchanow lõi piitsaga hobuse nina peale ja kihutas nagu hull ära. Tstch.vu Zwanitsch kummardas ennast kaks korda minu eeS — oma enese ja oma seltsimehe  eest, ja söitiS jälle wiiwitawaS, kõikuwaS traawis põesasleSse. (Järg jääb tulema.) Mõnda. K asuka te kuni n g a s tänawusel külmal aeal on M u st - reban e, keö KamtschatkaS elab Paris'iS mak- setakse ühe must-rebase naha eest 2000 Snnnj 6000 franki ja llkS must-rebase nahaga wooderdatud mantel tuleb sedawlifi  umbeS 50,000 franki makSMa. Must-rebase järel tuleb sini-rebane; selle nahk maksah 500 künni 2500 franki ja ühe mantle wooder umbeS 25,0<)0 franki. Siberi bibre nahk maksab 2000 künni 6000 franki, mantel 30,000 künni 40M0 franki. Mantle wooder muSta zobeli nahast ei ole alla 25,000 kuuni 30,000 franki saada. Kõige odawam on kasukaS Siberi saarma nahast, mida juba 6000 franki eest saada wsib. Keelede w ä! j a l a n t a m i n e. AaStal 1801 arwati nende hulka, keS maailmas PrantsuS-keelt rääkifi- j wad 31V» millioni hinge peale, Wene-keelt rääkisiwad 31 millioni, Saksa-keelt 30 millioni, Spania-keelt 26 millioni, Znglis-keelt 21 millioni, Ztalta-keelt 16 millioni hinge. See on? ennast nüüd täieSte muutnud. ZngliSkeelt  räägivad nüüd 125 millioni, Wene-kee't 70 millioni Saksa-keelt 70 millioni, PrantsuS-keelt 50 millioni, Spania-keelt  40 millioni, Jtalia-xeelt 30 millioni hinge. Zngliskeel on Põhja-Amerika ühendatud-riikide ülesõitsemise  läbi nii wägewast laiali lagunenud. üks haikala on hiljuti Elbe jöesuuS kinni püütud,  2'/, metrit (ligi 8 jalga) pitk ja umbes 400 naela raske. Selle meie ligemates meredes nii aruldase kala on kalamees Klaus Meyer Finkettwärder'ist heeringi-püüdmise  juures kätte saqnud, kalade-felts on kurja looma omale ostnud ja üks trahtert-pidaja oli teda esiteks oma juure näidata wötnud, mis temale wist rohkest wõeraid  kokku kutsus. Kui suur õgija häikala on, seda näitastwad  selle looma kurk ja koht. Esimene oli heeringikega  täidetud ja wiimafeS leiti pool ülget ja ühe kaunis suure tümmleri (lendama kala) selg.