ise nii ütlemata waimustakud olewat. Nemad oli- Wad nüüd õnnelikud . . . arAamata õnnelikud . .. Korraga öhwardas aga üks tume punkt pulma rõõmu segama tulla. Juhan oli tähele panema hakkannd, et tema tütar Leena ikka» pulmaliStc hulgast kadunuks jäi ja ta ei näiinnd ennast mitte sinustki korda teiste hulgus. Pikema järele ivaatamise  järele leiti, et teda mitte omas kambris ci olnud, kus ta muidu ikka ennast marjul hoidis, kui ta meel wahest nukker oli. See sõnum sigitas pulmarahma hulgas esiti imestust ja pärast rahutust.  Leenat hakkoti järele otsima, esiti oma kodu aedades ja muudes kõrwaliSteS kohtades, pärast Mas, lähemates peredes, küsiti järele, tehti kära e.L r.i reena jäi kadunuks ja ei saadud '..-.resi. ka kk'" l eelsama otsimise ja kuulamise jtr...' rar.e-e m.si.u-.itgi märki. S-n asi uu.asis pulma päema peaaegu leina ra.e. aka nmrea. Kui nsiimaks õhtu eel '.viimaste  aasijat lagast p.üiwad ja Leenost mitte wähematek  'õnum.t ei toonud, siis oli kõikide südame mälu k.e. aSiuS maga suur, iseäranis wana Juh-.'.:'., ks ows lapse kadumise me otsata mures esi. si-si.-e.e.siÄe huikas ci olnndgi muust asjast j::"n ?. silnst. Kõik arutasiwad oma vwttidselle asja kosita, ÄS arwns seda teine teist Leena ärakadumi'! põhjuseks, aga suurem osa mõttid kÄS ainul: selle pääle, et Lccr.a misgi ette aiinaõn-.e:.rsi  saagiks langenud on. (Järg tuleb.) wimaa kuberneri herra siia. 15. Juunil käis kõrge herra siin mõnesuguseid asutusi waatmaS ja hommikul 10. Juunil sõitis ta siit Muhusse, sääl ehitawat tammisilda waatamaS. Kreisi ülem, I- jaoskonna rahukohtunik ja talurahma aSjade kommisar käisiwad teda saatmas. Muhusse sõites käis kuberneri herra Wanalöwe walla walitsust rewideerimas— 14. Juunil anti kuberneri herra auuks kuurhausis siinsete kõrgemate kroonu ametnikud? poolt pidusöök. 19. Juunil sõitis kõrge herra siit Riiga tagasi. Wiimascl ajal on mitmed Saaremaa wallatalitajad selle läbi karskuse põllul töötama hakkanud, et „kõrtsi sõpru" taga kiusama hakkawad, neid üleliigse joomise, joobnud pääst lärmitcgemise jne. eest walla kohtute kätte annawad, kuS ka alkoholi teenijad seda kohast nuhtlust saamad. Seda sugust nähtust wöime kõige suurema rõõmuga  termitada, sest et seesuguse wallaametnikude  tcgewuse läbi joomine täiesti mahendatud wõib saada. Kuid mõnes kohas minnakse ka juba üle piiri. Nii andnud keegi walla ametnik paar meest kohalise walla kohtu kätte selle eest, et ta neid öösel kõrtsis magamast leidnud, ehk nad küll joobnud ei olnud. Nurgaadvokaatide äri näikse Saaremaal  ikka weel edasi wältawat, ehk tal küll enam nii suurt „tähtsust" ci ole, kui paari aasta eest, nimelt pärast kohtute uuendamist. Selle nähtuse põhjus seisab wist selles, et rahwas nüüd enam niisuguste meeste näguritest hakab arusaama ja nendest eemale hoidma. Kuid siisgi leidub siin weel ikka niisugusid mehi, kes seda sugust äri edasi toimetumad. Kui seesugused mehed nurgaadwokaati ametit ajawad, kellel mingisugust tööd ci ole, siis pole selles midagi imestamist leida. Et aga mõned Paremad inimesed nurgaadwokaati ameti läbi enesele mammonat korjata tahawad, see näitab küll natuke paha wälja. Wiimaste  seas näikse siin üks Õige usu köster (salmilaulja) wüga maias nurga adwokaadi ameti järele olewat. Nii kui kõik nurgaadwokaatid,  nii ei ole ka tal seadustest ühtegi suuremat arusaamist, peab aga siisgi ennast kõikteadjaks ennast selle pääle toetades, et temal koduS „suur hunni! seaduse raamatuid  olla." Kas ta aga ka sellest aru saab, mis nendes kirjutatud seisab, see on teine asi. Sellestgi tuleb, et tema tcgewus adwokaati ametis rahwa kohta kahju tegewalt  mõjub. Et aga Õige usu köstril palwekirjade kirjutamine ja wõõraste kohtu asjadesse segamine konsistoriumi poolt ära keeldud on, siis wõib ka loota, et kohased ametnikud ülemal räägitud tegewust kaua sallima ei saa. Kuida kuuleme, olla meie kõster-adwokaatile kord juba tema ülemate poolt „sõrme näitus" tehtud, aga nagu näha, on külge harjunud paha pruuk raske kaduma. Liiwimaa kubermangu walitsus annab „Liim. kub. zeit." 1895 a. pääle kinnitatud maamaksu ära jaotamise üle teada. Nimetatud maks on üleüldse 17,779 rubla, 81 kop. suur- Muude mäljaannete seas on ka järgmised maksud määratud: Posti üle wäinade saatmise pääle 1,100 rbl, huntide häwitamise pääle 100 rbl., rahwa terwisehoidmise pääle 400 rbl. jnd. Nende mäljaannete tasumiseks pidada käesolewal aastal trahteri maksu 3000 rbl., kõlbliku maa päält 10,279 r. 81 kop. sisse tulema. Pääle selle on minemast aastast 4,500 rbl. järele jäänud. „Düna Zeit." teatustob, et praegu sisemiSteasjade ministeriumis Saaremaa talurahwa panga põhjuskiri ülewaatamise all on. Nimetatud panga sihiks on wilja ikalduste kordadel malla kogukondadele wilja ehk raha laenata, soosid kuiwatada jne. 14. näites siin hr. Dõring wiimast korda udupiltisid, millede seast mitmed  wäga õpetlikud oliwad, nagu suure Hiina müilri, Hiina rahwa 500 jumala templi jnd. pildid. Muude seas näidati ka 15 pilti Hiina-Jaapani sõjast. Wiimased  pildid oli hr. Dõrnig hiljuti saanud ja näitas neid siin esimist korda. Tuttaw Kuresaare lihunik Ä. Treffen suri 10 skp. ära. Lahkunud olnud wäga raskesti haige. Iseäranis suurt walu sünnitanud temale jalad. 8 päewa enne surma saadud koguni temalt üks jalg otsast ära lõigatud. Matmine oli 14. Juunil, millest kohase priitahtliku tulekaitse seltsi liikmed osawõtsiwad, sest et hr. Treffen ka nimetatud seltsi liige oli. Paari nädala eest hakkas muusika jälle mere ääres „trinkhalle'S" mängima. Kaarmalt. 26. Mail käis siin Riia ringkonna koolide inspektor Kaarma koolmeistrite  seminari rewidcerimaS. Juuni kuu hakatuses peeti nimetatud seminaris eksamisid. Kolm kaswandiku on lõpueksami teinud. Sell aastal on kaswandikud kaunis osawad Wene keeles olnud. Kihelkonnalt. 1894 aastal Oktobri kuul tegi wolikogu otsuseks Lümmada malda kaheklassilist ministeriumi kooli asutada. Nüüd on ka selle kohta Kõigekõrgemalt poolt kinnitus tulnud ja kooli ülespidamiseks antakse esimine 1000 rubla 1896 aaStal riigi kassast wülja. Et luba alles Mai kuus tuli, siis on «võimata käes olewal aastal maja malmis saada ja maja ehitus jäeb 1896 aastaks, kuna käesolewal aaStal materjal saab wälja muretsetud, et tulewal aastal ehitus warakult «võiks algada. Nägu kuulda, saab kool siisgi enne maja «valmistegemist  algama ja nimelt selle tarwis üüritud  korteris, mis küll nagu arwata wõib, kitsas saab olema, aga esiotsa ei wõi hüäd saada. Kool algab üüri korteris ainult Mõndasugust. AkwaStaw seltskond- Roubaixlinna Prautsuse tõörahwa seltsis peeti hil- juti koosolekut, millel järgmine kentsakas lugu juhtus: Keset saali aewastaS äkitselt keegi, siis hakkasiwad kaks, siis kümme ja wiimaks cnamisti kõik ligidal olejad aewastama,  ja kõige wiimati kuuldi igast saali nurgast aewastamist ja aewastamiste wahel kuulukse kedagi hüüdwat: „Mis see on? Hatschii!" Wiimaks hüüab keegi: „Siinon hatschii! pipart põrandal  hatschii!"  Ja nii oligi lugu. Keegi naljahann mas oli poolenaelase pakki peenikeseks tambitud  pippart keset saali põrandale pannud ja sellest oli see hirmus aewastamine sünnitatud  Wiimati kuuldi seltsi esimeest kõne toolist hüüdwat: „Hatschii! Lõpetan koosoleku  ära! Hatschii! Atschich!" Sisikond naeristega. Preisi kuningas  Friedrich Wilhelm I. nägi kord Potstammi  linnas. Kiriku uulitsat mööda kõndides,  lahti seisma toa ukse läbi, kuda ühe kodaniku majas söögi lauda kaeti. „Mis Teil sääl ka hääd süüa on?" küsis ta perenaesclt  „OH Majesteet, meil on koguni lihtne toit, sisikond naeristega." „Seda rooga ma meel ei tunne, tahan Teiega kaasa süüa-" Toit oli kuningale hästi suupäratum,  ja iseäranis meeldis see kokkuhoidlikule riigiisale, et see kahe inimese tarwis määratud  söömaaeg niitte rohkem kui kaks grossi maksma ei tulnud. Juba järgmisel päewal sai kokk käsku seda rooga lõuneks walmiStada. Friedrich Wilhelm sõi suure isuga, tema laudkond aga pikkade hammastega.  Selle pääle laskis ta oma kokalt arme ette panna, mis fee söömaaeg maksma tuleb. Lõuna söök oli kümne hinge tarwis keedetud olnud ja õnnetu tokk oli selle eest kümme taaldrid kulusid arwe pääle pannud.  Nii kalli sisikonna suppi üle läks aga kitsil kuningal kops üle maksa ja waljusti  kirudes memeldaS ta ise oma pilliroogse kepiga koka uksest wälja ja wõttis ta palgast  9 taaldrid ja 19 grossi maha. Mõistatuse Nr. 3. seletus. «öläei-. Õigeid seletusi saatsiwad hrd.: A. Janson, A. Jõgi, M. Kolk, W. Weldsbach, M. Kuldsaar, Aleksander Sepp, Aleksander Riik, Mihkel Kolm, J. Wöõps, ..Nupumees", M. Paju, A. Welja (Sestroretskist), gymnasiast  R. W., Mihkel Sinisilm ja Juhan Poleühtid. Mõtte-terad. Kui inimene räägib, siis ära kuula mitte üksnes tema kõnet, maid waata ka ta näo pSSIe, sest nägu on südame peegel; kõne wõib sagedasti wale olla. 1895 Saarlane