Saarlane Teisipäewal, 35. Aprillil 1895. XII. aastakäik. maksab: Saaremaal aasta S.... 1 rbl. 3ID kp. Saaremaal pooles aastas l ~ „ PaStiga saadetud aastas. S „ „ Pooles aastas 1 ~ 2Li ~ Ilmub igal tsiftpAstVctk. Kuresaares nr. 17. Kirjad käiwad: Saarlase toimetusele, Kuresaares maksab A kop. -4 MM Kleüldikk xiütika ajaleht saa- ja Ii»»ir»h«»le. UM Mönda teenistuse seadusest. (Järg.) Teenistusse astumise aeg jääb wastastiku  kokku leppimise pääle. Seda tähtaega peawad mõlemad pooled kindlasti pidama. Kui teenija selleks päewaks teenistusesse ei tule ja kui palkaja teda peaks taga otsima, siis peab teenija selleläbi sündinud kahjud ja järele saatmise kulud äratasuma. Niisugusel korral aga, kui palkaja teda enam mitte tagasi wõtta ei taha, siis peab ta pääle käsiraha tagasi andmise ning nimetatud kahjude ja kulude tasumise, ühe rubla walla kassasse maksma. Kui teenija seda aga mitte teha ei jõua, siis peab ta tööga tasuma. On aga teenija mõne suguste  tähtsate põhjuste pärast ilmumata jäänud siis peab palkaja käsiraha tagasi andmisega leppima. Kui aga teenija õigel ajal teenistusesse ilmub ja palkaja teda mitte wastu wõtta ei taha, siis on teenijal  õigus sedasama sugust tasumist nõuda, kui oleks teda enne teenistuse aja lõppu lahti lastud, mille üle alamal pool saame rääkima (456). b) Teenijate ja palkajate kohustest  üksteise wastu teenimise ajal. Teenija peab seda, mis ta enese pääle on wõtnud auusasti püüdma teha ja täita (453). Ta peab aga, kui seda wäga tarwis on, ka muud tööd tegema. Teenistuse ajal peab ta truu, nurk, rahuarmastaja, tähele» panija, wiisakas ja sõnakuulelik olema ja peab püüdma oma peremehest igasugust kahju kõrwale saata, kui see ka tema teenistusse ei puutuks. Ta ei tohi ilma lubata kodust wälja minna ja peab kõigile peremehe koduste toimetuste alla heitma- (460) Kui teenija peremehele meelega, hooletuse ehk käskude rikkumise läbi kahju teeb, siis peab ta seda kõik peremehele ära tasuma, kas sille läbi et kahju palgast maha saab arwatud ehk seda wõrd maksuta töö läbi (461). Jääb teenija teenistuse ajal haigeks, siis peab peremees sille eest hoolitsema, et tal söögist ja järele waatamisest mitte puudu ei oleks- Kui aga peremees teenija haigusi ajal tema asemele teist on sunnitud palkama, siis wõib palgast haiguse aja eest maksta tulema palga jao maha arwata- Palk ja ülespidamine  saab sedamööda antud, kuida lepingu  tegemise juures maha on tehtud (462). Teenijal ei ole mitte luba ilma peremehe loata waba tahtlikult teenistusest ära minna. Kui teenijal mõni põhjus on teenistust maha jätta, siis peab ta sille üle kohtule teada andma ja selle otsust ootama. Wastasel korral ei pea ta mitte üksnes saadud käsiraha  tagasi andma waid ka peremehele lubatud palga wälja maksma nii pea kui peremees teda endist wiifi ei taha teenistusesse  wõtta (465). Peremehelei ole õigust teenijate teenitud palka kinni pidada- Toit, mis teenijaleantaksi peabhääja terwe olema. Seda wõimust mis peremehel lepingu järele teenija  kohta ou ei tohi ta mitte kurjasti pruukida- Kõik sille wastased ülesastumised loetakse lepingu rikkumiseks peremehe poolt ja teenijal on õigus kohtus enesele õigust ehk lepingu tühjaks tegemist nõuda (466). Peremeeste kohus on järelewaadata, et teeenijad ka kodu jumalateenistust peawad ja awalikust jumalateenistusest osawõtaksiwad. Nõnda ei tohi siis peremehed sugugi teenijatele koduste, paimete  täitmist ehk jumala tenistusele minemist  keelata (463). (Järg tuleb.) Ilu ju süda. 38 K. Loike»'» uudisjutt. 28. Jälle lsndasiwad päewad ja nädalad. Paul oli ennast jälle hoopis teiseks meheks muutnud. Kõik ivalu ja wurepilwed oliwod tema näost ja õhkamised hingest kadunud ; ta oli jälle lahke ja rõõmus ja waataS lootuserikkalt tulewikuSse,  milleks tema otstarbe oli: Leenat ikka armastada  ja temaga õnnelik olla. Leena! Seda ei ivöimid Paul unustada. Ta ei olnud temaga küll parast enam kokku juhtunud, aga ometi armas ta, et nüüd asi jälle paranema hakab. Ilus Mai kuu kattis oma kena lille waibaga maa rin?a. J. külas oli ühes peres kiired toimetused  Ustl, sest peremehe ainus poeg oli lähema wabatniku tütre omale kosinud ja pulmad vliwad warsn UitcmaS. Ka Paulile toodi pulma sõnum, sest et te nendega kaugelt sugulane oli. See sõnum meeldis Paulile waga, ja just sellepärast, sest ta teadis, et ka Leena Hallan pulmale kutsutud oli. Pslws päew jõudis ruttu katte. Waewalt oli "äike oma hiilgamast woodist wälja tulnud, kui Paul ta jnba ülesse tõusis ja ennast pulmale ehitama  hakkas. Wolirikalt laskis ta omad mõtted kõix? kenama kujutuste süles wiibida, mille ceSnlär!  ikka Leena oli. Wormilikult paistis kõik kesadine ilu, homikuje ielge õhuga tema silma ja MzuZ tema südame pääle arwamata magusa rahu WünmÄeza. Kõik metsad ja wäljad haljendasi- mad, linnud laulfiwad ja magus õhk lehwis läbi puude ja põõsaste. See oli nii hää ja lõbu S... Pulma õue wärawas seisis suur kari naisi, ja wõtstwad Pauli nii libeda ja maheda sõnadega wastu, kni iganes wõimalik. Pulmaiised olimad suuremalt osalt kõik juba kokku tulnud ja waesel Paulil oli tegemist küll neid kõiki käega teretada. Ka Leena oli juba siin. Kerge tagasi hoidlik naeru joon liikus tema näo pääl, kui ta Pauli käe waStu wõitis. Rutu lõi ta aga silmad maha ja pööras ennast Paulist eemale. Paul nägi omaks meelehaiguseks, et ka tema armukese südame waras. Mihkel Armweld siin oli. Nii meele wastu kui see temale ka oli, siisgi lootis ta siin sellest kõige paremine aru saawat, kas Leena Mihklit tõesti armastas, wõi oli see ehc temal korraks muidu üks tuju olnud. Pulmalisel? olimad ennast ruttu üks teisega tunnustanud. Noored poisid ja tüdrukud käisiwad läbiscgamine ja andsiwad üksteisele mahedaid sõnu. Wanad mehed olimad juba muidugi wiina ja õlle maimu saanud ja ajasiwad juttu mis jäkiasiwad. Aga wanad naesed noh nende asi oli ju ennast nurki kaudu hoida ja nooremate tegcwust päält waadata, siis ka wahest otsustada, missugune tüdruk kellegi nooremehe pruut ja missugune noormees  kellegi tüdruku peigmees olema saab. Pulma rõõm algas täiesti. Pillide muusik kõlas ja tantsijate paarid lendasimad haljal murul edasi tagasi. Pauli silmad otsifiwed Leenat, aga ta ei näinud teda mitte tantsijate hulgas. Norus pääga toetas ta ennast ühe lähema suu najale. Sää! astus keegi kcua neiu arglikult tema eite ja palus teda tantsima. Natuke i häbenedes wõttis Paul tüdruku käe wastu, kes praegu tema kohusid täitis. Tants algas. Paul oli wäga kerge ja osaw tantsia ja sai paljugi kiituse sõnu omale osaks, kui ta tantsi lõpetanud oli. Weel miime teise tüdrukuga tantsis ta, istus wiimaks, higise pääga ühe puu alla ja ivaatas jälle Leena Hallani järele. See aga jäi kadunuks ja ei tulnud  teda kuskilt poolt nähtumale. Wiimaks nägi Paul Leenat ühest kõrwalisest ajast mälja tulewat, aga mitte üksi maid Mihkel Armmeldiga seltsi. See oli päris põrgulik nähtus Paulile. Ruttu tõusis ta püsti ja waatas hambaid  kiristades seda õnneliku paari. Käsi käes, tuliwad nad tantsu platsile lähemale. Kui juba üsna lähedale olimad jõudnud, siis läksiwad nad teine teisest lahku. Leena tuli ees kiiremalt tantsu platsile, kuni Mihkel tale pikkamisi järele wenis. Pauli wiha andis ruttu jälle tagasi. Ta astus pitkamisi ja mõistlikult Leena ette ja palus teda tantsima. Ühe silmapilgu näis aga Leena kahewahel  olewat ja '.vaatas arglikult ümber, siis wõttis  ta wiimaks Pauli käe waStu ja nad tantsisiwad  . . . Waemalt oli Leena Pauli tantsust saanud hinge tõmmata sää! seisis jälle Mihkel Armweld tema ees ja jälle lendas wilk neiu, nagu liblikas teiste tantsiate hulgas. Hirmus kaua tanlsisiwad nad, nagu ei tahaks seda ialgi lõpetada. Paul waatas nährawa meele pahandusega seda paalt ja tõmbas sügamasti hinge, kni Leena ennast wiimaks,  pool mägise Mihkli küüntie wahelt lahti kiskus ja teiste päält waatajate hulka sammus. Juba hakküsimad mõued noored mehed Leenale We lähAnals lükkama, ct teda tantsima paluda. Isamaalt. Kuresaarest. 12. Aprillil. Ehk küll kalendri järele kewade juba ammu käes on, siisgi on ilmad meel kaunis wilud. Minemal  aastal oliwad meil sell ajal täiesti sumiseb ilmad. 9. skp. suri siin kõrges wanaduses proua Wilhelmine Weise Kuresaare kõige wanema „patimaja" omanik ära. Weise „patimaja" on Kuresaare linna ja rahwa elu kohta mõjuw tähendus olnud ja on seda praegusgi meel, sellepärast arwame, et üksgi kuresaarlane lahkunule rahulist hingamist  mullas soowimata ei jäta. Kuresaare renteikassameister Gotthard Waldner on 2 klassi Stanislawi ordu osaliseks saanud. Riia ringkonna kohtu kriminal-osakond  tuleb Mai kuu esimiste päewade sees Kuresaarde Saaremaal ette tulnud süüteo asju seletama.