joodik iso vinnlc kasu asemele kahju teeb. Kõrge auusiamisega, wäljarändaja töömees  Willem Mägi. „Wõi viiZ See teeks mulle palju nalja.. „Nüüd tantsima! Kõik!"' hüüdis korraga üks lame hääl pulma rahwa hulgas. jah!" karjuti igalt poolt. „TantsiAa! KaS kuuled?" hüüdis Liisu Tõnise süles ja püüdis ennast wagisi selle käest lahti rabeleda. „Weel midagi!" hüüdis Tõnis. „Kas lubad minuaa nüüd efite tantsida?" „Sml" Bõib olla! .. . Mina ei tee t p..a>.' iialgi ksntrahti." Rent. >. lippas noin kergel sammul üle ukse r..... Tõnis temale pikkamisi järele zvmis . . . Aidas oli suur lage plats tantsu tarwis Wägs mõnus. Senna kvgusimad tantsijad ja pSAkvaatHad ennast hulga kaupa kokku. Ilm oli wsga ilus ja päike paistis selgelt taava «õkM maha. Ka aeg oli ilus, sest mahe Mai-kuu oli marsi lõppule jõudmas ja ehitas maapinda neitsiliku Mewaibaga. Kõik oli ilus ja armas. WiiZli mängija armsad mahedad toonid paniivad päaltkuuljate  stdamed rsõDsS lõhkuma. Sääl tõmbas ka armsomku mees oma laia lõõtsa ja Muljus mõrndamaid hääli wiiuli lügutawa  toonide bulla. See kahekordne häälte kõla segas kõikide meeled kõikse armsama kujutustega. Wsga armaS oli päält waadaia,  kuda noored neiud haljal muru! tantsu tallasiwad. Kõik oliwad üks teise wsstu nii armulised, nii iabked, nagu oleks uhkus js wscs maailmast koguni kadunud olewat. TastS oli bskc.tllscl ssga üge. Tõnisel ei olnud ha.atuic! koguni wõimalik Liisuga iLßinda, Ml tl ta pikaldase loomuga oli, kus suures teised ammugi temast ctte Mdnzvad. Ta pidi hakatusel teiste neidudega proowi tegema, mis küll suuremat tema meele järele ei olnud, sest et ta oma esimisel tantsul just Liisu omale tantsijannaks  oli määranud, mis aga nüüd juba teistega wäljal keerutas. Alles wiienda ehk kuuenda korra järele läks Tõnisel korda, oma sooivitawat tormast kätte saada. Pillide ühendatud muusik algas jälle. Tõnis pani oma pahema käe neiu saleda keha ümber ja paremat ta õla pääle. Nemad häbencsiwad mähe teineteise otsa Vaadates. „Mis tantsu sa kõige paremini tantsid?" küsis Tõnis tasa. „Ma arman, uut polka-masorkat!" kostis neiu niisama tasa. ~Pillimehed! Kõige uuem polka-masarka! Kas ivõitc?" hüüdis Tõnis waljuSti. Pillid seati nüüd teisele joonele. Eesmäng lõppes. Noormees ja neiu scadsimad omad jalad esiteks pikkamisi käima ja waatasiwad hoolega teine teise jalgade ! paale. Korraga tõmbas Tõnis neiu köwe!  :nlni oma kate wahele ja nüüd tantsisiwad j nad ka päris mehe moodi, kaugelt ringi ! ümber teiste, nõnda et nii kerget paari enam teist tantsu platsil ei nähtud. Tõnis oli suur ja tugew mees ja neiu wilk ja kerge nagu liblik, kelle jalad maewalt näitasiwad  maha puutuwat. Teised paarid läksiwad kõik juba hingama ja astusiwad jälle uued asemele, aga Tõnise ja Liisu j tants kestis ikka ühte soodu edasi. Tõnis - näitas nagu neiule kätte tasuda tahtwat, et ta teda esiteks nii kaua oodata oli lasknud. Ta tnctaS oma higise palge neiu õla pääle ja ladus ega umbe edasi. Liisu nähti . küll osaw ja wilk tantsija olewat, aga niisuguse ülemeelse kargamisega ei olnud I tema jalad ometi mitte harjunud. Tema hingetõmbamised läksiwad kangemaks pale lõi punasemaks ja süda põksus rängasti. „Tõnis!" ägas ta. „Noh?" ~Ma palun natuke tasamini!" „Kas oled wäsinud?" (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Pilka talive järele tuleb kallis kewade, selle järge jälle rõõmus suwi oma haljendama metsaga ja lehkama lille mäljaga. Kõik mis siiü elab ja liigub, rõõmustab kõiki seda nähes, inimene on kui uuest sündinud, kui rõõmsas, lahkes looduses ümber kõnnib. See kes talwcl toa nurkaS kossutas, see astub suwcl wirk ja clam wärSre looduse ilu sisse ja unvZlab kõik manad tuimuse tunnid minewiku rüppe ära. Just niisama on ka meie Saaremaa rahwaga praegus lugu olnud. Seiamaale  oliwad nad kõik kui kärbsed, kes taimel surma uneS suikuniad, kes malgusest ega pimedusest märkigi ei aima. Nüüd aga hakab nende pilk tuimuse talwe aasta aastalt ja päew päewalt kaduma ja selle asemele rõõmus kewe.de tulema, mille järele muidugi siis snwi oodata on. —- Juba paari aasta eest pidosiwad mõned ärksamad mehed nõuu, ühte kasinuse seltsi Saaremaale elusse kutsuda, keS joomise wastu ivõitlema hakkas. Nii kulda Saaremaale kõige hea asja asutusega lugu halwasti läheb, nii laks ka sellega; jutt jäi jutuks ja see kallis kasulik selts asutamiseks. Mõned arwasiwad juba, et sest enam midagi wälja ci tule ja asutasiivad teise üleüldise seltsi, kes aikawad kõrtsust ruimaks juua, aga ci seegi nõuu ei läinud suuremat korda. Rüüd aga paari nädala eest kuuldi linnas, et 4. Januaril pärast lõunat, kasinuse sõbrad kusagile kokku tulemas sa 'N. ridaroad, sellest selifi asutamisest. Nii ka tä .. Nimetatud õhtul oliwad kaunis rohkesti m.eh. t'ek.> :a and, kes juba põhjuskirjade sa seltsi nin.e rm.ast läbi rääkisiwad. Et põhsuökirsad Wcne keelest oliwad ümber kirju- tatud, mis mitte just kõigis kohas nii õige ei olnud, scllevürast ei jäänud muud nõuu iviimaks järele, kui waliti uks komite, kes neid ivccl kord heasti läbi waataks ja siis ülema poole kinnitamisele  saadaks. Sellest on siis kindlasti loota, et kui Jumal aitab, sellel suwel see selts jalale saab asutatud. Rõõmuga wõime ütelda, et see meie wäikse Saaremaale tõesti kasu saab tooma, sest wiina ja õlle joomine kaswab üsna nägemata kombel, nii et juba suurem hulk meie.kodumaa rohivast selles kütkes kangesti ägab. Kõrgem aga andku, ei selle seltsi töö milt ka niisama õitsema saaks, kui meie sugiuvcndade Soomlaste seas; sellepärast  astugem kõik Saare tublimad pojad wälja wõltliiscle, selle rahwa wihasema waenlase wastu, kes meid püew päcivalt hukatuse poole tõmbab! S. Jauuari õhtul kadunud Meedia mõisa tallist üks 4 aastane määra hobune ära, mida muidugi pitka näpu mehe tööks sai armetud. Ka puudunud regi ja riistad, mida hobusele järele on rakend alud. Paari päewa pärast leiti hobune Sikasaare mõisa alt lahest uppunult, kunas regi saal ligidal jää pääl olnud. Kuidas need senna saanud, on pracgus meel teadmata. Rumal tegu näitab see küll olewat, et inimeste seas weel niion,  mis ilmaski kinni ei külma, senna sisse on wäras nüüd trchwanud, kus hobune surma sai. Kihelkonnalt. Jõulu kolmandama püha pärast lõunat kellu 4 aegas, põles Lümanda maldas, Pälli külas, talu peremehe M. Kaare elamise maja, ühes laudaga maani maha. Muud loomad on wacmalt päästetud saanud, kunas sead tulesse on jäänud. Ka palju muud elamise kraami on tule roaks saanud. Teised majad on suure waewaga  tule eest jõutud hoida. 17 aasta eest põles jälle sellesama talu elamise maja ära. Waene mees, kes kaks korda järgest tulekahju kandma peab! Kui kasulik wõi kahjulik Jõuku aegas. õlut on, sellest annawad. mitmed riidlemised ja tülid, mis siin ja sääl Jõulu ajal on õlle joomise läbi ette tulnud, tunnistust. Kadugu kodune õlle joomine  pühade ajal! Selleks annawad meile karsked head eeskuju, kes mille Jõuluks õlut ei tee, ei ise joo, ega ka mitte teistele ei anna, aga selle wastu rahulisemalt elada saamad, mille eest mitmele korrale joojate laimu jutud ja pilkamised küll maksab kannatada. Kellel heinu mere lnidute päält on ivädada, on ikka kohe, nii pea kui jae wähegi kannab, heinu wädamas. Sest kes teab merd uskuda, pea wõib jäe jälle ära minna ja siis tõsta omad heinad laewaga üle wee, kui ei taha loomi lasta nälgida. Laewaga Heinu wädada on ikka üks häda töö, aga ka nõrga jäe pääl juhtuwad heinalisel? mõnikord hirmu küll tundma. Häkiline õnnetust tõutaw lugu juhtus reede enne Jõulu ka Kihelkonnal, Loona mõisa heinalistel. Nemad oliwad Loona laidust koormatega tulles kogemata nõrga jae vääle juhtunud,  kui häkitselt 4 hobust kõige koormatega ja 1 tüdruk jäe päält ära kadusiwad. Hobused ja minetatud tüdruk saiwad päästetud, kunas kaks koormat heinu meresse pidi jäetama, sest et enam keegi ligi ei pääsnud. Suurem õnnetus sündis hobuste päästmise juures. Üks mees hallanud kirmega hobust riistadest wallali raiuma, telka rihma katki lüües wüäratanud mees ja löönud kirmega hobusele külje sisse. Loom sai küll päästetud,  aga raskesti haawatud, nii et kahe pääl on, kas paraneb ivõi sureb! Nimetatud õnnetuse kohat olnud 19 jalga mett. Sarnast sissekukkumist  juhtub siin mere laidude pääl üle käijatel üsna sagedasti, millest siin rahwas suuremat uudiseks enam ei pea kui sääl juures mõnda iseäralist  õnnetust pole juhtunud. Ülesande No 2 seletus. 1) Anna. 2) Lammas. 3) Elu. 4) Kinnas. 5) Suhkur. 0) Ader. 7) Vtarwa. 8) Donau. 9) Riiga. 10) Ilu. 11) Kunder. 12) Olga. 13) Onu. 14) Lootus. Aleksandri kool. Ülesanne No 3. K. Loiken. Kui loed uiind eest siis olen ma Sull tüliks ilma lõpmata; Su kanad mu ees karjuwad Ja kuked kurjast wanduwad. Kui tagant loed, siis oinast mäest, Su wara warjan marga eest. Nüüd ütle agar arwaja, Mis asjaks mind wõid nimeta? Seletus tulewaS numbris Saarlane, 1891