 olnud. Liiwimaa Hoowkohtu poolest oli tema süüst lahti mõistetud, Prokuröri poolest sai see asi aga Senati 5 departementi elle pandud ja sealt on kirikuõpetaja J. Korsten nüüd kuueks kuuks ametist lahti mõistetud. Hallistes toob ,Olewlk" sõnumit, et Päcnn maakonnna TalukommiSsär Jaanikuu 10. ja 13. pääwal sealiseid Wallawalitsufi ülewaatamas käinud on. Rääkinud  on tema tülgi läbi ja Vallakirjutajaid, keS Wene-keelt mitte ei mõistnud, ametist lahti lasknud. Wallawcmemate käest on ka Wene-keelt päritud. Paistu kihel kondas on ,Olew!ku" sõnumite järel nmru Jaanikuu 20. pääwal kahju teinud. Suured puud on katki murtud ja kiriku katuselt plekid lahti kistud ja nagu suled ära puhutud. Wist oleks katus täieSte lõhutud, aga mõned wahwad mehed on elu ja surma peale katusele läinud ja plekid kiuni naelutanud. Marienburgi kihelkonnast Walga kreisis toob sõnumit ühest senni tundmata sigade-tõbest. Siad süüa ja juua nagu terwed, wäsida aga järsku, heita maha, ei tõusta enam üles ja olla mõne künni pärast surnud. Lahtilõikamise juureS leita nende südamete ümberkaudu wahest palju wett, mitte aga ikka. Mõned peremehed olla sedawiifi juba kõik omad fiad kautannd. Wolmari maakonnast toob ,Deenas Lapa" sõnumit ka la-katkust Burlneki järweS. Esiteks on kalad Sedde jões surema hallanud, pärast on tõbi kõikiS järwes lahti läinud. Nüüd olla kalade suremine Vähenemas. Ka wähid on seda tõbe saanud ja ka ükS inimene, kes keedetud wähki söönud, arwab ennast sellest haigeks jäänud olema. Liiwimaa Kubernõr, Klndral-Leituant Stnow j e w, on oma ametit Vize-kubemõtt kätte annud ja riigi seespidistestesse kubermangudesse reistiua läinud, efiteks Moskwa'sse. Kohtute-MiniSler Wirkl. Geheimrath ManaSsem on omale Riia ligidal Thatheimi suwimaja randas üürinud ja tuleb suweks senna elama. Kord olnud Ministri! nõu Tallinna Kadrinthali'sse suweks elama tulla, seal ei ole tema jäuks aga kohalist korterit leitud. Peterõnrg'ist. KeiSri Majestätide sõitudest  Soomemaa randaS on senni järgmised sõnumid tulnud:  Neljapääwal, Jaanikuu 21. pääwal homikul kell 11, jõudis Keiserlik kaemuslik, kui pääwal enne seda Helsingist mööda sõitnud oli, Bore-lahele. Majeflät Keiser ei läinud maale ja laskis ennast ,Zarewna" pealt ,Marewo" peale sõita, kus kohe Keiserlik lipp üles tõmmatud  sai. Meresõit läks stiS laewade sõidukorra wekke muutmisega edasi. Ees sõitis ,Marewo" Keisri Majestätiga  ja Kõrgus Prinz Aleksander von Oldeuburg'iga, fiis tuli Majestät Keisripraua lailipu all, natuke eemal sõitfiwad ükS Soome lootst-aurulaew ja meremäe  aurnlaew Reedel. Jaanikuu 22. pääwal, lõune aeal, jõudis laewusiik Hangö lahele. Siin oli weike aurulaew postikirjadega juba wastas ja kirjad saiwad kohe Keiserliku kaemusliku peale wiidud. Hangö sadam oli pidu-ehtes. Kõikide laewade ja paatide peal lehwisiwad lipud ja kui Keiserlikud ssidulaewad  uhkest mööda läksiwad, stiS müras waimustatud sadamast ja kõikidest laewadest elurahwa paksust hulgust läbi õhu. Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemat käsku, mis järel Suurwürsti prinzesS Maria Paw - lowna sündimise-päaw Jürikuu 0. pääwal ja nimepaäw Heinakuu 22. pääwal piab pühitsetud saama. Prantsusmaa saa te konna majaks on Paschkow'i maja 850,000 franki (teiste sõnumite järel niipalju rubla) eest ostetud, mis Spalernaja'st Gagarini-keest saadik ulatab. Kohtukulud ja teised maksud, kokku 17,000 rubla, on kingitud. See on esimene kord, et ühe wõeramaa  saatekonnale seda eesõigusi antakse ja ,Nowoje Wremja" tähendab, et Prantsusmaa lehed felleS üht iseäralist  sõbruse-tähte Wenemaa Walitsusepoolest nägema saada. Soomemaalt. Soomemaa raudtee lisa-aru Kiiwene ja Kotka wahel onJaanikuu 20. pääwal awatud. Teede MiniSteriumi poolest on üks iseäraline kommission Soomemaale  saadetud, sealist raudteede-ehitamist uurima. Kuna suures rukis raudteede ehitamiSteS üks werst 70,000 künni 90,000 rubla maksma tuleb, maksta üks werst Soomemaal  ehitatud raudteedest ainult 20,000 kuuni 25,000 rubla. Warschawist Äratapeiud lheatre-ueiu Wisfuowskaja surnukeha on Jaanikuu 2!. pääwal maha maetud. Surnukirstu  järel on wäga wähe inimesi käinud. Vaimulikku saatmist ei ole olnud, ei ka kedagi theatre poolest. Lahtilõikamise  juureS on leitud, et Kornet Bachtenjew'! kuul õnnetuma südamest läbi käinud ja pistet sedawiifl enam tarwis ei olnud. Klhwti arwalakse temale ainult joogi sisse segatud olelna, et tema rnlemtne joobzniks jääk?. Bachteujew olla juba euue teda tappa ähwardaund. Teiste kirjade järel on Bachtenjew tlmasüüka õnnetumat kawakusega  oma juure petnud ja lojuse-lujuS tapnud. Kesk-Wenemaakt. Rjasaul kuberma >rgu ? on 100 ma . tõbi (Siberi katk) lahti läinud, ühe? maakondaS oliwad ka 9 inimest sellesse haigeks jäänud ja nendest 3 ära surnud, teises maakoudas on Üks iniinene haigeks jäänud. Wäga kaevatakse looma-arsiide puuduse üle. Samara ' st, Jaanikuu 25. pääwal: Põlluwiljad  on kõikiS kubermangus paranen,kd. Orel'! st, Jaanikuu 25. pääwal: Palamas ilmad on heiualegemisele tuluks. Meil on 35 graadi sooja. Nowotscher - kaSk' i st, Jaanikuu 24. pääwal: Doni waldkonda? au kettus algawd ja saa? on wäga hea j niisamati oodatakse ka head Viinamarja-saaki. Töölised on odawad, Alata r' i si, Jaautttlu 24. pääwal: Mltme? paikas on suwiwlki ära kõrweuud, rukis ou loomas (?) Tschisto pol' ist. Jaanikuu 20. pääwal: Miljasaak Tschistopoli, Laischeuü, Boguruoslank ja MmfelliM kreistdeA jääb keskmise aru alla. Heike läks Nowikow'! seebiwabrlkus  tuli lahti ja tegi umbes 118,000 rubla eest — Sljewsk' i st, Jaanikuu 26. pääwal : Rukkis on pilk ja pead ou suured. Snwiwili ja rohi on wäga head. Aharkow' ist. Jaanikuu 27. päänml.- Paiguti kõrweb takweuisn kange palawaga ära. Seda nähakse ka kaera juureS. Kijcw ' ist , Jaaulkuu  28, pääwal! Rttkki-teikuS on kõiki? Lõnneläänewaldkondas  ja lähemate? kubermangude? algakud Saak on hea. Null? annab rasket wilja, wib,n, takistab aga sissewedamist. -- Tam b o w I st, Heinakuu 1. pääwal: Rulki-lettuS on täides käikuS; dessätlu annab iOO puuda. Erued, nisud, kaerad, tatrad ja hitte ou eiramist head. Musimere waldkonuast. Sims or o v ol' iS on postttaskusi linnast wakshallini 76,000 rubla rööwitud. Posiilliou, kes kaasas oli, ou kadunud Batum' tst , Jaanikuu 27. pääwal - Süda vääwa aeal sai üheõ elawamas uulitsas raudtee-ameiuik F. W Jakowlew ära tapetud ja raudtee kaSfameisser P. J. Pokakitow haawatnd. Mõrtsukas, üks Tatarlane, on kinni ivõrind. Tapetud mehel ou abikaasa uttja lapsega järel jäänud NerlschiuS ? ksi Jaanikuu 21 pääwai: Mllls Taga-Baikalia'S on wiki hea j alawiljaga ja rohu kaSwuga wõib rahul olla. Iseäralised ja uuemad sõnumid. KarlSbad'iS on Koburgi Herzogj.sugukonna nöuukogu peetud ja Herzog Ernst pärib, et Prinz Ferdinand  Bntgaria throni maha jätaks. Prinz Ferdiuaud et taha seda teha ja Herzog Erust tahab teda tema ema läbi sundida laSta. Armutakse, et see liikumine Berlinlsi käima on pandud. Konsta n t i n ope l' i si , Heinakuu 12. (laanikuu  30) pääwal: Armeuia Patriarch on ennast silndmuSke pärast Armenias ametist lahti palunud. StambuliS läks täna üks suur puuladn põlema ja kange luulega lcndaS tuli lähemate majade peale. Kuuni kell 11 oi imad umbeS 900 maja ja poodi maha põlenud. Tuld ei olnud weel piirata suudetud. Tartust, Heinakuu 1. paamal: J. W. Jan u - sen on täna ära surnud. Mõnda leprast. Docent Dr. W. Zõege von Man t« u ffe 1'! Lkl (Safsa ..Pttttbmtl Z,s»«nzl? 1 Kuna fslmiliue lepra 7 10—15-20 aaSkat keStab, keSlab plekliue lepra weel palju kauemini. Selle juureS figlwad naha peale maakaardl-sarnased lnmi-wakgrõ laiab plekid. Need on täieSte ilma tunduiufeta. Ühe feesugufe paiga sisse wõib nõela sügawast piSla, ilma ek halge midagi kunuekS. Tundmuse puuduse järg on Me HMekuS haigete paikade kohta. Haawad ja lõhked stgiwad uimelt haigeks jäänud käke ja jalgade külge, lähemad sstgawaAM. neuda ei sagedaWksikud liiked, terwed sõrmed ja warwad, sagedasi kõik maha langemad. Wiimam nähluS, mis õnneitimal  pidalitõbist muidugi kmwema Võimatuse alla paneb, ürleb ka sõlmllse lepra juureT ette, kui haiguS, kulda tähendatud,  nerivide külge hakkab. Iseäranis kole ja kohkulaw on meelenõder, rankltne nägu laste jmmS. sest ka need wõiwad leprat saada, kui ka lätskaswannd tnimeõtM arwemlni ja wist iialgi mitte enne kÜmnema! kuuni kaksteistkümnemat elu-aaStal. Ühe pidalitõbise lerwekõsaamisi ei ole weel iialgi nähtud. Küll aga wõib kohalise hoolekandmise läbi õnnetumate  waew kergitatud saada, haawabe ja järellulewate mädarumiStr rest ivõiwad nemad hoitud ja need wõiwad ka parandatud saada. - Sõlmed tvsiwab taganeda, uenda et nende aru,id, kmwade pnndnS ja õhmdakud, paiguti tundmuseta nahk ja keha warentk rauklik wäljanäiluS jälgesi näitawad. mida haigus oinal teel seeSpidlSte orgauide  poole järel jätnud on. Küsime nüüd, kust siis see kole külaline tulnud on, siis annab meile tzelolr omas kulusaS kirjas lepra üle järgmist seletusi: Yepra hakatused kauwad waua ara pimedusesse. tSIM aastal enne meie aea-arwn oli lepra juba Juutide rahwa-häda, mille waSta wõideldi (MoseS Lewiticus), tKOO aaSlak enne Khrisi«S't täheudaS tark Alrrya uime all omas kirjas ,Rkg-Veda«Sanhita*  selle tõbe pease Äee M ehk ludiaS, ehk ka EguptuS'es  füttbiuud, ehk ka Kesk Asula's. Juba mitu aastasada  t euue Khusius'; wõillesiumd Pcrsialased haigele karmi wäkjahelimisega selle tõbe iva?la (Archlgrnas). Curopa's ilmus ptdaliiöbi esiteks ,vanal Greekamaall .Nrres'e ja DariuS'e sõeakälkude kanuul. PompejuS't sõeawäe läbi sai lepra Gttekamaallt IkallaSse weetud, neuda et see seal 100 aastat enne Khrisins'k ilmus. Sealt kanti seda Rooma sõearlistadega sile kõige Europa: Lombardiasse. Fraukeulsse, Gatsau,aa'le. Aastal 630 oliwad juba Ita!: ,'s, Metzis, Verdunlls, Schweiz'ls lepradoSpidatid.  Aasiat 757 tuuuistastwad Pipiu ja Karl Suur leprat MM-lahutamise põhjuseks. Kõige rohkem aga RiSti sõdade aeal, 1!., 12. ja 13. aaSka-saea lõpetusel, lauutas ennast lepra kauge kiirusega Üle kõige maade ja sai rahwasle hirmuks. Pea algaS ffiS ka agar wõitlemlne selle kõbe waSta. Aastal 1229 luekl Prantsusmaal 2000 pidalitõbist, kõige Niõtirahwa kesklS 19,000. ?azarus'e-orden sai asutatud hoolekandmiseks  pidalitõbiste eest ja selle seltsi juhataja (OrdenSmeister)  pidi ise ÜkS pidalitõbine olema. Haigete lahutamine  kerwelesi sil karmusega lallitatud, pidalltsbkne sal elusalt surnuks mõistetud ja temale üks ttähtaw täht külge pandud, ja kui pidalitõbiste sekka ka mõni teine haige sattuS, stiS oli neil karmidel seadmistel ometigi see muStaw järg, et 15. aaSka saeal kõik Europa puhastatud ja lepra kadunud oleina näitaS. Ainult mõnel maal, kus hsigeke wäljaheitmifl mitte ette wõtka ei julgetud, nagu Norramaal. möllaV lepra edasi. Sek aea!, kas lepra Europas kuSluS. wedastwad maadeleidzad  seda tõbe, põlelud-wiinaga ja telZte oma umbwooruStega  üheõ. ZndtanlaStele A meri ka rahuliSteS jahtnurmebeS.  Seal sai sellest kuljumala wõerast stiS Autillede saareStlkkttS ja Meriks'? iikS maa-nuhlluS. Orjade-kauplemine  lSi stiS Astiks'A weel lisa ja tähele on panna, et ainult need maakonnad puhtaks jäimad. mis wSitjatega kokku et saanud neuda Brastlia ja Põhja-Amerika. Wtimasele maale sai lepra teiselt poolelt weetud. Khilna'st lagunes see tobi Wailie-mere saarede kaudu (SandwichsaareSlikust)  Poh a-Amerikos se wälja. Inglismaa ja Prantsusmaa arStkd hakkasiwad kohe haigeid terwetefl iahulams ja selle läbi ei lagunenud lepra mitte wäga laiali. Meie näeme kõigist sellest, et lepra rahawaSle suurte liikumiste kannul käib, igal poolel suurte fõeawäeteede  ääre asub ja jälle kand, kui haigete lahutamist terwelest  ittmrkS wõelakse ja hoolega täidetakse. Mk need tte-aSjad näiflwad künni wiimaSte aaSlatenl.  umbeS kstmme aastal kagaff, unMawd olema. Dauttkk  wanem sa Voec? Leipzieglst, stuberisiwad leprat Norramaad, ei kaWnb selle Mgehakkamist aga mitte nSwda. Nemad MMwad seda üheks päritud haiguseks, mis tõbe rutntifk kalasittagunemife juures igal poolel, kuhu seda koodi, koguni mitte õlge olla ei wSi. (Järg jääb tulema). qv-sw°v. - A"?-»» 6-kv Iv-- rsso. SivN.rl. w«k !« >«°«- 3 korterit S kambriga saamad üüri peale antud, sunre Pärnu uulitsas von Brewerni majas Nr. 444. Lähemat  teatust saab sealtsammast. Kks Hea - I ünno koer soowttakse osta ! Wääna mõisa! Teadaandmifed. Nohu md marja ja öaaatega saab Mi peale ankud suure Pärnu uulitsas, von Breverni majas Nr. 444. - ' 2 wttSts Tüppa jaamast saab l lunter N suure kamriga ja aiamaaga ?«he wMaw bsKbMrMse, S rshsa kssS,! i k»h« KSn ptalt anlvd. i ? mmsawatitfus. TMchit miimist jaostmise  lion!r«Il!i lehli lon saada lrükimajas.