peame. Pidage meeles, et wiha wotab wilja põllalt, kadedus kalad merest! Poidelt. Saält poolt õhkawad põllumehed, et wilja kasw selle aasta õige wühene saab olema, sest wihma puudus olla suur. Ka heina kasw, mis Ml ilmaski suurem asi pole olnud, olla üsna mokkas; kõik olla ära kõrwemaS ja punane. Arwetakse et wilja wakk pea 4 rubla pääle saab tõusma. Sellega on siis selge, et leiwa puudus mõnda piigistama saab hakkama. Oh jah! Tartust. Tartu Üleüldise tänu laulu pidust kirjutab «Postimees" järgmiselt: Suur Isamaa ilupidu, neljas üleüldine EeSti laulupidu on nüüd peetud. Taara tammikusse Wanemuise murule oliwad tuhanded Eesti pojad ja tütred kogunud oma tänutundwist  Kõigekõrgema wastu taewaS ja isaliku keisri majesteedi wastu maa pääl awaldama, tema 10-aastase walitsuse üle. Suur ja tähtjas oli pidu siht ja otstarbe, suur ja tähtjas oli ka pidu ja läks ütlemata ilusasti korda. Kindlat tunnistust Eestimaa ja rahwa mehemeelest andis meie neljas laulupidu, millest nüüd esimest korda ka meie õrnem sugu tegewalt osawõttis. Hoopis suurem kui endised pidud oli nüüdne, mitte ainult osawõtjate poolest oliwad ju 140—15» laulu- ja mängukoori umbes 2500 tegelasega pidul ja päältkuulajaid küll üle I'/s kümne tuhande waid ka laulus ja mängus oli IV. pidu endistest tubli samm ees. Igast Eestimaa nurgast oli pidulist ilmunud ning hulgana meel kaugemalt; oliwad ju wäga mitmed eemal elawad suguwennad seks korraks isamaale tulnud ning nii mitmed auuStatud mehed meie naabri rahwaStelt meie suure isamaa tüwirahivast Wenelastest, sugurahwast Soomlastest, kaasrahwast Sakslastest ning naabrirahwast Lättlastest,  auustastwad Eesti laulupidu oma osawõtmisega.  Kõige rõõmustawam oli kõrge kuberneri herra Sinowjewi poolt awaldatud lahkus, keS teisel pidupäewal ise piduplatstle ilmus, kus tema otsata waimustusega terwitati. Kui kõrge wõeraS mitu laulu lahkesti oli päält kuulnud/ pidas ta lühikese kõne keisri majesteedi auustuseks, mille paale nagu maruhääl kõigi piduliste poolt keisri-laul kõlas. Siis awaldati soowi, nagu kord ja kohus, et kõrge herra kõige piduliste truualamist tundmust ja tänuawaldust keisri majesteedi ette paneks, mida kõrgeauuline majesteedi asemik ka kohe telegrahwi läbi lubas teha. Siis lahkus ta piduliste rõõmu hüüete all pidult. Kolmandal pidupacwa homikul tehti kõrge wõera auustuseks ta korteri ette pidurvng, kus tale hurra hõisati ja elagu lauldi. Meie wõime täna pidust ainult lühemalt teatada;  täielisem kirjeldus tuleb hiljem. 14. Junil hakkasiwad pidulised igast küljest Tartu wovlama, küll raudteega, küll hobustega. Laulu- ja mängu-koorid kallasimad kohe kirjameeste seltsi, kus neile korterid kätte juhatati. Õhtul määrati kooridele nende järg pidurongis. Z 5. Junil peeti homikul enne muusika ja pärast lauluprvow, mis kõigiti hästi korda läksiwad. Kell lv mindi Weneusu Georgi kirikusse Jumalateenistusele,  kus preester Bressrebrennikow ja Korp. Tiisik Jumalateenistust toimetasiwad. Kell 11 algas Lutheruse usu Jumalateenistus Maarja kirikus. Konsistoriumi nõuunik A. H. Willigerode pidas sündsa ja mõnusa pidukõne,  kuna Kambja õp. Rennit altaritccnistust toimetas. Kell '1 seati pidurong piduaias kirjameeste seltsis joonde, kus kõige ees otsas riigi ja siis krjam. seltsi lipp käis ja selle järele wahetusi meeste-, sega- ja mängukoorid. Rong läks raekoja ette, kuS end ringi seadis ja vr. Hermann tulbas tngewal häälel pidu pidamise põhjust, see m majesteedi Iv-aastakst «Must meelde, Me pääle suure waimustusega keisri laul lauldi. Siis pööras pidurong piduaida tagasi. Kell pool wiiS algas waimulik kontsert suure hulga kuulajate ees. Laulud kõlasiwad kõik puhtasti  ja kaunisti. Waheajal pidas prohw. Kõler lühikese kõne „ kolmest Aleksandrist." Wäga mõnusalt  tunti uue kõlakoja tulu, mis tubli ja ruumikas oli ehitatud. Laulu kui mängu heli kõlas hoopis kogusamini kuuljate kõrwu, kui lahtisel wäljal lauldes. Õhtul oli piduplatfil näitemäng, kus Tallinnast tulnud näitlejad paar mähemat näitlust kaunisti ette kantsiwad. Pühapäewa homiku kell 8 kuulutas pasunate hääl Maarja-, Jaani ja Peetri kirikute tornist pidu. Tartu linn oli end piduks kenasse lipuehtesse  pannud, mida ju laupäemal nähti, pühapäswal  aga hoopis enam weel. Homikul peeti jälle laulu ja mängu proowid ning kell pool kolm tuli jälle pidurong, mis seekord üle Doome mäe Doome alusele platsile läks, kus end ringi seadis. Sääl kõneles H. Treffner pidu tähtsusest ja wäärtusest ning laskis Tartu linna elada, kes pidu lahkesti oma lapseks wõtnud. Siis läks rong aida tagasi. Kell pool wiis algas ilmalik kontsert. Päältkuulajaid oli suur aid otse püsti täis kogunud, aga ehk küll rahwast nagu murdu koos oli, läks kõik talitus hästi ja eksitamata. Kontserdi laulud wõeti kõik suure kiitusega wastu. Wäga meeldis Eesti rahwawiis „Pulma-laul." Wahe ajal pidas Dr. Hermann pidukõne „Laulust ja mängust." (Naljakõne jäi pidamata.) Kuberneri herra pidul käimist on ju eelpool nimetatud. Õhtul oli Me piduplatsil näitluS, kuna all aias pidulaud oli kaetud, kus umbes paar sada inimest laual istusiwad. Pidusöögil laskis Grenzstein  Eesti rahivast, insp. Hanser Wene rahwast, prohw. Kõler pidule tulnud wõeraid, Grenzstein Eesti örnasügu ja Hanser pkdu toimetajaid elada. 17. Junil oli enne üksikute kooride laul ja mäng ja pärast wõidulaul ja mäng. Selle otsused teine kord. Ilm oli piduaj .i kõigiti pidulik; kahel esimesel päewal tegi liig palaw waewa, aga eSmaSpäewal homikust ööd tõi wihm jahutust ja päewal warjafiwad pilwed päikse kuuma. Kooliminister on kuratori herra küsimise paale Baltimaa koolmeistrite lahtilaskmise ja ametisse panemise kohta selged eeskirjad annud. Nende järele on inspektoril õigus, Lutheruse  koolide õpetajaid ametist lahti teha. Lahtitegemist  annab ta kohasele (kihelkonna) ja kreisimaakooli  walitsusele teada. Lahtitegemise päewast saadik ei tohi koolmeister enam ametit pidada. Tahab ta seda teha, siis on inspektoril woli ja kohus, politsei abiga teda ametist eemale saata. Niisugusel korral wõib ministerium sõnakuulmata  koolmeistrile tcrwes kreisis õpetamist ära keelata. Koolmeistrite ametisse walimine on inspektori  asi. Kihelkonna koolmeistri walimise juures wõib konwent kandidaatisid inspektorile ette panna, aga inspektor wõib ka kihelkonna koolmeistrit oma arwamist mööda walida. Peterburgist. Wäeteenistusesse wõetakse tänawu 260,0 aa meest. 11. Junil sündis ühe õhulaewa täitmise juures, mis teadusliste uurimiste tarwis üles taheti lasta, õnnetus, mis 1- inimese elu maksis. Öhulaew tõusis rutem üles kui arwati, 4 töömeest, kes teda köitest pidasiwad, tõusiwad ühtlasi ja langefiwad siis üks haawal, kui meeled segi läksiwad,  kõrgelt uulitsa kiwide pääle surnuks maha. Koslowist. Koslowi linnas on tuli 12. Junil määratut kahju teinud, mille suurust weel ei teatagi. Wäljamaalt. Saksamaalt. Uue Juudi riigi asutamise  nõuu ei ole sugugi soiku Wnud, maid seda aetakse agarasti edasi. Pea tahetakse BerliniS suurt konwerentsi kokku kutsuda, kuhu Juudid, nimelt Wenemaalt, oma saadikuid saatma ja asumise  üle oma mõtteid awaldama peawad. Seni lähemad asukoha üle mõtted koguni lahku. Baron Hirsch ja teised rahamehed soowiwad ArgentiniaSse ehk mujale „uude ilma" asumist, kus maad parema kaubaga saada on. Argentiinas olla ju suure maatüki  üle kaup ära tehtud, mida praegu kruntidesse jäotawat. Linnade ja külade asupaigad saada plaanilikult määratud; 10 küla kohta, igaüks 1000—2000 elanikuga, tulla linn, umbes 5000 inimesega. Iga asukoht pidada oma koduseid asju ise talitama ja ainult keskwalitsuse ülewaatamise all seisma, kes pealinnas asub ja riigiwalitsuse küljes seisab. Plaani kuludeks olla ehk 150 miljoni  pranki maja, mida kokku saada loodetakse. Raskem on aga tähendatud plaani tegemas elus täide saata, kui paberi pääle panna. Suur osa Juutisid, nimelt rabid, ei taha Amerikasse asumisest  teadagi, maid arwawad ainult Kananimaad seks, kuhu pillatud Jsraeli lapsed end koguma peawad. Et nad sääl, kui peremeesteks saaksiwad, enam kristlast nende pühapaikades ei salliks, on päewaselge, niisama ka, et kristlaste ususeltsid, kes ju suure kadedusega üksteisegi pääle waatawad, säält heaga Juutide eest ei tagane. See on suur haak. Kõige suurem takistus on aga Juutide loomus, mis tööd üleüldse ja põllutööd iseäranis põlgab. Üks Juutide ajaleht nimetab asutamise mõtet lausa halpuseks ja Juutide õnnetuseks. Hosianna lauludega saada nad oma uuele maale minema, aga pea kotiriides ja tuhk pea pääl tagasi tulema. Portugalimaalt. Portugali riik on oma wiimse tüli läbi Jnglisemaaga Afrika asumaa pärast nii palju pahandust näinud, et õige tõega arutama hakatakse, parem olla tal oma asumaad hea summa eest ära müüa, millega oma riigiwõlza wõikS maksta, kui nende pärast tüli ja kulu näha. Portugali olla küll omal ajal esimene asumaade riik olnud, aga ajad olla muutunud ja nüüd ei maksta tal enam teistega wõidelda. Ostmise üle tingiwad ju üks Prantsuse seltskond ning Inglise walitsus, kes Portugali ise pigistab ning nii teda müümisele sunnib. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 16. Junil. Senadi wiienda jao ülem-prokurör Bilbassew suri eila äkitselt. Nertshinskis, 17. Junil. K. K. Troonipärija  jõudis IS. Junil heas terwises siia ja wõeti kirjeldamata «vaimustusega wastu. Eile reisis K. K. edasi. Berlinis, 13. Junil. WalitsuS saada riigipäewalt  sügisel jälle uusi summasid wäetarwitusteks nõudma. Berlinis, 16. Junil. Wenemaalt tulnud sisserändajate seas olla rõuged lahti, mille tõrjumiseks  «valitsus tarwilist hoolt kannab. Belgradis, 17. Junil. Kuningas Aleksander  reisib pea Wenemaale; ta kaasas asewalitseja Ristitsh, peaminister Pashitsh ja teised ülemad. Bukarestis, 17. Junil. Räägitakse, et Rumenia troonipärija kuningana õueneitsiga, preili Varescu abielusse heitwat. Ajalehed laidaivad  enamesti seda. Troonipärija minewat pikemaks reisiks wäljamaale. Londonis, 17. Junil. ArabiaS olla mäss õige suurele läinud, kuna mitmed suguharud mässajate poole löönud. Sultani pales olla kartus suur. Tahetakse sinua rohkem wäge saata, kuna senised wäehulgad rahutusi waigistada ei suuda, maid tihti lüüa on saanud. Ka BetlehemaS tõusnud tüli Rooma ja Greeka munkade wahel on meel seletamata ja on Türgi walitsuS sellega kimpus. Ringkirjad. Kuresaare kreispolitsei walitsuse ringkirjad Saaremaa maldad? talitajatele. s!° 26 Saarlane 1891