Tallinna Sõber M 31 ! Kotmteistkümnvk aaStäkäiki Tallinnas, Heinakuu 30. Pääwal 1891. U leiili> iile nea leht Eesti r ah«ale Nael j a linn ade s. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trükimajas? aastas ......... S rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS- L rubla pool-aaSta« 1 rubla 70 kop. Mnlululed maksavad iga rea ehk leke aseme pealt K Kop. TeNimlseS Võetakse wasta i LludforsN pärijate lrüktWajas.— Pet-rönrais: s. Keekaadt. S 4. Hartus: Laaümanir. -Aakweres: Kuhs. Paides: A. Keideköera. Kapsalus: H. Kollõerg. Lihulas: A. ZZüttuer'! poodis. Miljaudis: E z Karow'i raamatupood. - Aarwas: M FSder. - Mõrus- Praua Bt-ksl- - Walkas: W. Kudelst. Kuresaares: Hh. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltikkis, - kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Register : Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Keisripraua nimepääw. Politsei asjust. Heategeioate seltside ülewaatamine. Jln»unud trükikirjad. Pahateud. Baltiskist; Ilmad  Korjandus.  Läänemaalt: Tulekahju. Pärnumaalt - Lastepidu. Riiast: Surnuhaua teutamine Kure aarest: Sadama ehltamme. Kuuramaalt: Näu hobuft-wargate wasta. - Peterburist - Keisri koiast - Nidud Juutidest. - Taraschtscha'fl. Sektid. - Odessast . Juudid. - Kasanist: Tulekahju. - Bucharast : Juudid Ilmade ,a wcha sõnumid kõrgist. Jseäraksed ja uuemad sõnumid. - Juttu leht. Wihma marjus ' Üleüldised sõnumid maailmast. Baltt Heinakuu IS. pääwal. Kõige maailma filmad on sel korral Prantsusmaa  la ewuS tiku peale KronstadtN lahel juhitud, hiilgawate pidude peale, mida seal mõlemilt poolelt  merel ja maal antakse, ja kõik kõrwad on neid kõnefi kuulmnaS, i««iS seal WenrlaSte ja PrantSlaSte kõikumata sõbruStusest ja lahutamata ühendusest peetud saamad. Prantsusmaa kaemusliku üle«n kommandör, Contre-Adiniral Gervais, olla, kulda Wene lehed kirjutawad, omaiS konedeS  küll ikka kinnitanud, et temal Wenemaal mingisugust polftika-aSja tallitada ei olla, aga suured rõõmupidud, Mida moleuiilt poolelt antakse, tunnistada juba iseenesest selle hiilgama «võernSkaigu suurt tähtsust. Mida alamaS rangis äga Prantsusmaa wöerad setsawad, seda selgema sõnaga tunnistada ne«nad oma kindlat lootust, et see wõeruõtäik  oina hiilgawate pidudega ja läbi kõige «naa ilma kölawate  kõnedega mõlemite maade jarahwaSte kõikiimatõ ühendust tähendada. Mitmed älainad pealikud selleS laelvustikkuSei olla küll koguni mitte Prantsusmaa nüüdse Walitsuse kunmawad sõbrad, aga ka nende rõõm WenelaSte sõbruse üle olla määramata ja see näidata, et maade ja rahwaSte sõbruS ja ühendus kõikumata kindlaks jääda, olgn ka Prantsusmaa  Valitsus üks ehk teine. Kõige selgemast näidata madrused seda oma rõõmu üteS, keS enamist Bretagne'st päritud o««. Mõnegi noore unlerohivjtseri suust olla kuulda: ,Nüüd, kuS Wenemaa ja Prantsusmaa üheS käiwad, niiüd katsugu keegi ennast nende külje waõta õeruda. Tuhat millioui bombifi !" Wene lehtede sõnumisaatjad  wõeraStel maadel kinnilawad, et Prantsusmaa laewuStiku «vaSlawõlmine KronstadlsiS wäga rvhumalt mõjuda. ,Peterburgsk!ja Wedomosti" kirjutab oina sõnumisaatjate  järes: ,Berltn'iS ja Wtin'S on see sõnum fllmal«ähta«valt  maharusuw, Londo««'iS felgitaw olnud; witmaSte pidude tuhill on juhutunud ja sealt ruttakse wägewatele ühendajatele (Wenemaale ja Prantsusmaale) tunnistama, et Inglismaa sõbrusele lahti seisab." ,Nowoje Wremjale" kirjutqtakse Berlinsist: ,Siinse rahwa peale «nõjumad sõnumid  Peterburg'ist ja PariSist Prantsusmaa lae»v»Sliku tulemise ja «vaSta«võtmise üle määratumal «viisil. Kõige Prantsusmaa ja Wenemaa aeaktrjanduse ühemeeline waimuStus  paneb siin kohkuma. Siinsed aealehed on oma pead kautauud, nii wäga näitab kõik nende aimamise waSta käima. Nüüd olla ta kindlaks tehtud, et Prantsusmaa laewuStik Kronstadt'! lahelt PortSmouthsi lahele läheb, kuS ka lahket waSlawotmist walmiStada lubatud  on. KaS see mõte Prantsusmaa Walitsuse poolt «välja läinud, wõi kaS Inglismaa Kuuingapraua neid senna kutsunud, selle üle on waidlemised aealehtedeS. Saksamaalt. Keiser Wilhelm' il on temal Norramaa reisul äpardus olnud. Heinakuu 23. (11.) pääwal kukkus tema oma sõtdulaewa lael maha ja sai waSsakust põlwest' häda. Oma käikusi mägedele  pidi Keiser esiteks seisma jätma, muidu ei ole sellest weikest hädast Ühtigi karta. Hilisemate sõnu«l«itr järel on Keiser Wilhelm ka juba Ham«nerfest'ist kaugemale Pshjakapi  poole sõitnud. Bre in en' ist ou aurulaew looduse- uurimiseks Põhja-leamereSse, Wene ,'",TerawmWd'e" -saärtels läsnüd. Seda laetva on Stuttgart'!  rikaö kaupmeeS Kommerzienrath Stänglin selleks otstarbeks ehitada lasknud ja see on Heinakuu 27. (15.) pääwal kapten Bade juhatusel Wismari poole teele läinud.  Uurimise-reisust wõtawad osa vr. Graf Zeppelkn ja Professor Baur Stuttgart'ist, maapinna-tundja Creiner Berlin'ist ja vr. Faber Stuttgardist, kui laewa-arft. Peale nende on Würst Karl von Urach kui reisija kaasa läinud. Reisu-aeg on 6 künni 7 nädali peale määratud ja uuritud  piawad kõige pealt maapind ja kalad saama. Laew on kalapüüdmise-tundjate poolest selleks reisuks hoolega korraldatud. Prinz Ferdinand von Koburg, Bulgaria  kinnitamata Würst, on Heinakuu 27. (15.) pääwal ESse»'iSse, Krupp'i raua-wabrikuteSse, reisinud. KiS - singen'iSse on ükS saatekond Peterb«»rgi Saksa-alamate  ühenduse poolt tulnud, Würst BiS»nark'ile selle ühenduse  auuliike diplomi looma. Heinakuu 27. (15.) pääwal  wöttis Würst BiSmark selle saatekontta litkeid «väga lahkest waSta ja nemad oliwad 2'/, t««ndi tema juureS. -- Aurulaew ,Cuxhaven", mis enne suure maa ja Helgoland'«  wahel sõitis ja nüüd lõbusõitudeks Idamere merewee-paikade  wabel tar«vitatud sai, jooksis Heinakuu 24. (12.) pääwal Zinnowih't juureS ühe kiwi «vasta ja wajus põhja. Reisijad saiwad peastetud, laetva perenaene, tema tütar ja kokk, kelle paat ümber läkS, uppufiwad ära. —- Stettin 'i S suri Heinakuu 24. (12.) pääwal Sultani  Kindral-adjutant Ristow Pascha tõllast kukkumise  järgeõ ära. Kuida juba selle lehe eelkäiwaS uumreõ lühidelt tähendatud, on Saksamaal witmaSte nädalite  feeS jälle kahjutegijad maru-il«nad olnud. Nenda kirjutatakse Tri er'ist Heillakuu 21. (S.) pääwal: ,Mefzig'l maakotidas tegi üks pilwe-katke jälle palju kahju." Münster'ist, Heinakuu 21. (9.) pääwal: ,Wolbecki maakondaõ ja ümberkaudu rahe läbi põlluwiljadele  tehtud kahju saab 1,094,6 W marka peale arwatud." Geldern ' i st, Heinakuu 21. (9) pääwal: Marude läbi Hinsbccki, Zeuthi, Wankumi ja Wachendonki u«aakondades  tehtud kahju saab 1 million marka peale arwatud."  Bres lau'st, Heillakuu 22. (10.) pääwal: ,Mitmes Schlefia maakondas on uput««sed. Neisse aasud nättawad nagu üks järiv «välja, mitmed külad on wee all ja rahwaS on põgenenud. Weiksel on Os>viecim'i ja NeubrNu'i wahel sunni kolm jalga raudtee-silla alla töuSnud  ja suured haritud >naad on laastatud. Walitstiskandadest  Ltegnitz ja BreSlau tule»vad mitmed sõnumid wee läbi tehtud kahjudest." Troppau ' st, Heinakuu 22. (10) pääwal: ,Oppa ja Mohra on üle kallaste töuSnud ja uulitsaid on wee alla pannud. Liikumist toimetatakse häda-stldade ja «venede läbi. Rüüd on «vihin üle läinud." Neiö s e'st Heinakuu 23. (Il ) pääwal: «vesi tõuseb ikka «veel. Linna weewärk ei käi juba 24 tundi mitte enam." Sagan'tst, Heinakuu 23. (11.) pääwal: ,Queis, Tschire ja Briesnitz on üle kallaste töuSnud ja ümberkaudse maa wee alla pannud." Hirsch b e r g' i st, Heinakuu 23, (11.) pääwal: ,Bober on kolm metrit üle keskmise aru tõusnud ja tõuseb ikka weel." Neutis ch e i n' i st, Heinakuu 24. (12.) pääwal:  ,Oder ja Lubina on üle kallaste tõuSnpd, «««itmed paigad seisawad «vee all ja uulitsatel on liikumine takistatud.  Ka majadesse on wesi tunginud." Jägern - dorf'ist, Heinakuu 24. (12.) pääwal: Must-Ovpa ja Kuld-Oppa tõusewad järges ja on mitmed kogudused «vee alla pannud; ka lägerndorst madalamad jäud seismvad wee all. Hotzenplotz'ist tuleivad sõnumid, et Oppa seal ka üle kallaste -ajanud on." Posen' i st, Heinakuu 26. (14.) pääwal: , ,KõikiS Peisse-aasuS on kõrge mesi wäga palju kahju teinud. Palju tammist on lõhutud, weSkid lautatud ja põllumilja häwitatud. Neissei jõest on mitmed surnukehad wälja toodud." Austria-Ungrumaalt. Pragi näitusel kestast, wad Tfchechi-Slawt weruiaSkuse-pidud ikka edasi. Serblaste  ja RuthenlaSte kõnemehed kiitfiwad ühel pidul Tschechlasi kui wõitlejaid Germanlaste (Sakslaste) karjade waõta. Nagu Serblased Türklasi, nenda olla Tschechilased  aasta-sadade kaupa Germanlafi tagasi tõrjunud, keS niisama kurjad «vaenlased olnud. Kuida Germanlased Slawlasi ümbex rahwuStada, seda õpetada aealugu. Poo. lakate auukS antud pidul. Heinakuu 24. (12.) pääwal, sai nöuukS «võetud, et köi! AuStria Slawsased Keisrile, kui tema näitusele tuled, üheskoos selle rahu-tööle pühitsetud pinna peal aun andma pidiwad. Keiser, keS aga SlawlaSte  poolt Pragsis niisama-sugust auuaudmist kardab, nagu Kroatlased seda temale Fiume'S «valmiStafiwad, on senni nöuuks wötnud, koguni mitte selle .rahutöö-pinnale" minna. WennaStalud Slawlased Prag'i näitusel, keS ühel healel Germanlafi söimawad ja siunawad ja oma Keisrile üheskoos auu pakkuda nöuukS wötawad, näiwad ära unustanud  olema, et see Keiser ise ka ükS j.Germanlane" on. -- W itn 'is läks Heinakuu 24. (12.) pääwal Schisfciksi maschinate-wabrikus üks katel sula rauaga ümber, mis läbi kaheksa töölist raSkest «vigastatud saiwad. Wenemaa Juudid on ll,OOO iket (ligi 6000 deSsjatini) maad ostnud. Suurtüki-wäe harsutuse-Platsil  Felixdors'i juurcS, kargas Heinakuu 23. (11.) pääwal laadimise juureS ÜkS padron lõhki. Neli soldatid saiwad hirmsast lõhutud ja põletatud. Lääne.Galizia's, Sch!esia'S ja MährensiS on raSked wihmasajud  ja upputused põllutviljadele suurt kahju teinud ja Marchi-lageslikkuS kõige leikufe häwilanud. Pandubitzsi juures oli Elbe jõgi Heinakuu 23. (11.) pääwal üle kallaste tõusnud ja madalikud wee alla pannud, mida aga pea alanema loodeti, sest taewaS oli selginud. Ungrumaal on «viljasaak palju lootuste taha jäänud. Olmntz' i st kirjutatakse Heinakuu 23. (lk.) pääwal: , Kõrge mesi alaurb pitkamefi. Tehtud kahju on wäga suur ja ka iniinesi on surma saanud. BriestsiS uppuS üks pärwilise-naene oma lapsega; Lodeuitzsi on kolm poisikest  ära uppunud." Daanimaalt De««se pKSfirohu-wabrik on Heinakuu 23. (11.) pääwal uueste üleS karganud. Mitmed töölised on häda saanud, nende keSkis üks raskest. PreuSfi Prinz Heillrich tuli Heinakuu 27. (15.) pääwa õhtal Kopenhage,«sisse, «vaataS seal tähtsaid aSju ja paikasi läbi ja reisis teisel päärval Malmö Sse tagasi, kust tema ka tulnud oli. Luxemburgist. Suurherzog ja Suurherzogl-praua on Heinakuu 23. (t j.) oma ametlikku sissesõitu oma pealinnasse  pidanud, kuhu nemad nüüh elama jääwad. Bürgermeister  oli Suurhrrzogi-paartle linna «valdkonna piireni «vasta sõitnud. Kõik wseraste riikide aSjatallitajad oliwad siSsesõitmife juureS. Iseäralist saadikut ei olnud Saksa Keiser mikte saatnud, kuida kord kirjutatud oli. ÜkS jagu ratsa auugardidest sõitis rongi ees läbi uulitsate, kuS ligi 200 seltsi ridaS seisiwad; rah«vahulkade keskist kostfiwad rõõmu - hõiskamised. Kui SuuxHerzog paleeSse jõudnud, fiiS läkfiwad seltsid sealt pidulikkus rongis mööda. Bürgermeister