sillutab, seda faaÄ aeg üältaiüa; esiteks teeb see aga määramatv  kahinat omal maal ja wseral maal ja saab wtst pltkemat aega kõige pokttika-arutamtõte eeSotsaS seisma. Riigipääwa! saamad Wabalascd ja Sozialdemokratlased sõeawäe-ettepaneku waSta olema; neüde esimehed Richter ja Bebel ou juba kõnest selle chaSta pidanud. Tööliste tülid Saksamaa sütekaewanduSteS näiwad lopemaS olema. Wälist abt et ole tõrkujad saanud ja nimelt Saart jogikondaS,  kuS tõrkumine algaS, on tagakthutajatega ja kangekaeliste  tõrkujatega walju käega Ümber käidud. Mitmed esimehed an kinni pandud, teised, tänine umbeS 500, on jäädawalt mäemeeste keskist wälja heidetud ja ei pia ka tetSteS kaemandusteS enam lööd saama; tuhanded oodata sedama lugu. KaewanduSte-peremehed oliwad süte waewaltste  hindade pärast muidugi oma tegewvsi wähendada tahtnud, seda nõuu aga tööliste pärast katki jätnud. Nüüd tahawad nemad parajat aega tarwitada ja oma kaewandusi rahutumatest wqim puhaStada. Wgipääwal ou Sozialdemokrallased  Liebknecht ja Bebel tööttSte hädast tõlawaid  kõnest pidanud ja kinnitanud, et kui Saart jõgikondaS naesed meeSkega seltsis tõrkumist pärinud, siis pidada selleks juba aSja olema. Kõige pealt olla tööpääwa seadus, likult lühemaks määrata tarwiS, et rohkem töölisi tööd saada wõiksiwad. Ka on nemad wastusi tagakihutajate kinnipanemise üle pärinud. Walitsuse poolest on waStatud : et hädaaega olla, seda et wöida salatud saada ja koguduste  ja riigi asi olla selle waSta abi otsida. Tagakihulajad  olla aga häda suuremaks üleS puhunud, kui see tõe poolest on; tõrkumised olla kergemeelised ja pahameelised  ja walitsuS saada eksitajaid ja kerge- ja pahameelifetd  kontrakti - murdjaid ikka nuhtlema. Wiimaste sõnumile järel läkS igal pääwal rohkem tõrkujaid jälle tööle. Hiljuti oli Ketser Wilhelm Laune Saksamaal, Sigmaringeu'iS, Rumänia Kronprinzt pulmas, ja oli sealt ka ette kuulutamata StrasSburg'iSse läinud, oma silmaga waatama, kui palju tõrkujaid riigi wavta ElsasS-Lothringi riigimaadel weel on. Kuida näitab, wõtb Keiser sellega rahul olla, midä tema seal nägi. Juba mõnest aeast saadik oli tõrkujate hulk kahanemas ja nüüd arw ,takse, et Panama-pahandus PrantsuMaal, miõ GlsasS-Lothringlaste  taskutest umbes 40 millioni franki kiskunud, tõrkujate ridasi seal õige tähtsalt laastanud on.  Rooma-Katholiigi  vreeSter Stöck'ile, keS ühe Ewangeliumi usutunnistusesse  ristitud lapse ära wtinud, oli üheksaks kuukS, lapse emale, lesk Ludwig'tle, kuueks kuuks wangiSlamist päritud; mõlemad on aga süüst lahti mõistetud ja kohtukulud riigikassa  peale pandud. Hamburg'iS tuli ikka weel Üksikuid haigeks-jäämist kholeraSse ette. Nimelt leiti New- Orlean'tst tulnud Spania aurulaewa peal kalS kholera-haiget madrust ja wtidi hospidalisse. ÜkS nendest on ära surnud. Kiel'ts on öösel waSta Näärikuu 10. (Jõulukuu 29.) pääwa üks tuimene kholeraSse ära surnud Lübeck' i ? ja Kie l' tS on aurulaewasõidud  Näärikuu 12. (Jõulukuu 31.) pääwal jea pärast esiteks seisma jäätud. Kuradi- wäljaajaza, pator Aurelian, on Näärikuu 10. (Jõulukuu 29.) pääwal Wana-ö>tting'tV ära surnud. Niitlebeni segameeliSteinajaS  Halle juureS Saale jõe ääres, on kholera lahti läinud. Näärikuu 20. (3.) pääwant oliwad 45 inimest haigeks jäänud ja 15 ära surnud. SozialistlaSte esimees  Häusler, kes palju raha kõrwale saatnud ja sellega Chicago'sse põgenenud oli, on sealt Sakjamaa kohtutele wälja antnd ja Näärikuu 16. (4.) pääwal juba Mannheim'isse  toodud. Suswa Angrumantt. Kuida juba ülemal tähendatud, hõiskawad AuStrta-Ungrumaa lehed Saksa riigikanzleri kõne üle ja kõikidest «valjuma healega kiidab tuntud Wenewaenuline  leht »Pesti Lloyd", et nüüd ametlikult kuulutatud  olla, AuStria-Ungrumaa ja Saksamaa olla ka omaS Homikumaa-politikaS ühised Wenemaa waSta, mis kõiki umbusaldust Austria-Ungrumaa poolt Saksamaa waSta häwitada, mida Mrst BiSmark oma lahkusega Wenemaa wasta, oina polilikaga" äratanud olla. Isegi Saksamaa kõige AuStria-sõbralisemad lehed tõrjuwad seda mõtet tagasi ja Nachrichten" kirjutawad: Üht hiilgawamat tunnistust et wõida Würst BiSmark'i politikale AuStria-Ungrumaa ja Wenemaa kohta anda, kui ,Pesti Lloydi" kihwttsed tähendused seda teewad. Juba enne olla arutatud, et Saksamaa ainult nii kaua AuStria- Üngrumaa sõbruse peale jalga olla wõib, kui seal teatakse, et Saksamaal wõimalik on, igatahes Wenemaaga lepitust teha; hakata Wien'iS uskuma, et sild Saksamaa ja Wenemaa  wahel lõhutud on, siis hakata ka Austria Saksamaaga teisel toonil rääkima ja Saksamaal hakata hirm tulema, et AuStria orjusesse langeda wõib. Arwata ei olla küll, et see juba nüüd Graf Caprivi kõne järges tulemas on, aga keS aea nähtutest õiele aru saada suudab, see ei wõida sellest hirmust mijte täieSle lahti saada. Ehk taltsitab see kiri natuke Ungarlaste enne?aegist hõiskamist, keS ikka weel unustada ei suuda, et Wenemaa aastal 1848 nende himu, ennast Austr«a'st täieste lahutada. tallsitaS. Ungarlaste himu, Austrias aega mööda ikka eemale nihkuda, ei ole aga kaugelt weel mitte, otsaS ja näitab ennast just nüüd jälle uneste. Riigipääwa-liige Ugron on ühe seaduse ettepanemtst pärinud, miS läbi Ungrumaa thronipärimins kindlast korraldatud ja Ungrumaa põhjuSseaduseS üleS wõetud saaks, nagu ei piakS Ungrumaal seesama thronipärimise- SiguS maksma, miS AuStria'S maksab. Ministerpräfident Weckerle on temale waStanud, et see täieSte korraldatud on ja uut korraldamist ei tarwita. MintSteriumi kanzellei üle on ka nurisetud, mis mitte Ungru ifiriigi kohaline ei olla. Ungarlaste rahwuSlikud tuhinad on ka jälle õige elawalt liikumas. PestiS on ÜIS Ungru-seltS asutatud ja see teeb kõiksugust lapsikuid rahwuS-kangelaSte tempust, kisub Saksa-keeliseid ukse-schiltifi ja teisi schiltisi maha ja paneb Ungru-keeliseid asemele j: n. e. Mone aea eest päris see seltS, et ka Saksa-keelised lehed Ungrumaal linnade Saksa-keeliseid nimest, nagu Pressburg, Stuhlweisõenburg  j. n. e., maha jätma ja Ungru-keeliseid nende asemele wõtma pidada. Seda teised lehed küll mitte et teinud, aga »Pesti Lloydi" toimetaja Mar Falk, keS, omast Sakfakeelisest nimest hoolima, MagyarlaSte rahwusetuhtna  tähtsam tugi on, oli selleks kohe walmiS ja ühel pääwal leidfiwad tema lugejad hulga Ungru- wõi Magyarikeeltseid  linna-ntmesi, mis ühegis lerikoniS ega ühegi kaardi peal et seisa, nagu Nagy Szeben, Pozsony, PecS, Nagyvarad  ja teisi Mar Falk oli arwanud, et tema isamaalik uuendus suurt kiitusi leiaks, leidis aga juba järgemisel pääwal suurt pilkamist, miS ikka suuremaks kaSwiS, kuuni tema oma parandamist maha jättis. Ministerpräfident Weckerle seisab ka Saksa nimede magyarimise eest. Temale antakse nõuu, seda kõige pealt oma enese nimega teha. —> Herrademaja-ltige Graf Johann Krasicki. kes juba enne oma elule otta on teha katsunud, on Näärikuu 17. (6.) pääwal hoteli. kolmaudema korra pealt maha karganud ja uulitsal surnud maha jäänud. Jälle üks isitapmine AuSlria kõrgemas seltSkondaS, kuida seda wiimaStel aegadel seal nii sagedasi ette tulnud on. AuSlria-Ungiumaal on kanged külmad. Prag'iS olla külm öösel waSta Näärikuu 17. (5.) pääwa ühe wahisoldati «võtnud. Ungrumaa rahwahariduse-«ninister Graf Tschakv on Näärikuu 14. (2.) pääwal Keisri jutul olnud, mitmed seaduse-plaanid Ungrumaa kiriku polilikaS ette pannud ja luba nende ettepauemiseks  Ungrumaa riigipääwai palnnud. Keiser on tagasihoidUk olnud ja kinnitanud, et tema neid enne sügawamalt  läbi waatama pidada. Ungrumaal on Kardinal Gruscha tema all seiSiva Linz'i piiskopi ringkirja AntisemitlaSte  waSta laitnud. Gaiizia ' S teewad lumetuisud  raudteedel palju takistusi. Sõidurongid Krakau'st Podwoloczysk':sse jäiivad Näärikuu 17. (5 ) pääwal lume sisse kinni; PodwoloczySk'is jääti sõidud seisma. Triest's tõusis öösel wasta Näärikuu 16. (4.) pääwa hirmus maru-tuul. Sadama sillad oliwad jeaga kaetud, sadamas pidtwad tööd seisma jäätud saama, niisamati laewassidud. Auru- ja purjulaewadele saadeti abt. Uulitsatel on mitmed  õnnetused ette tuluud. Königsgrätz'i ligidal on külm 16 rändajal Mustlast wötnud. Daunlmaaft. Folkethingis on waliksuse poolt seletust Saksa riigikanzleri kõne üle Daanimaa kohta päritud, miS Daanimaa! rahutumat «««eelt teha. See pidada kõikides erakondades pahandust äratama, kui Europa's kahtlus tõuseks, Daanimaa tahta kolmandemaks liikeks Wene- Prantsuse ühenduses minna, ehk ennast ülepea suure politika siSse mässida. WäliSte asjade minister on waStanud,  Saksamaa saadik olla temale kinnitanud, tema walitsuS ei wöida aealehtede aruannet sellest kõnest mitte õigeks pidada. Saksa ja Daani walitsused elada sobruseS ja soowida sellesse jääda, ka ei olla mingisugust põhjust, sellest setsupaigast lahkuda. .Mina tarwitan seda juhtu, mist", ütleS minister, ,korratava, mida Daani walitsus sagedast kinnitanud on: malitsusel on kindel nõuu hoolt kanda, et kõikides tülides wõeraste maade wahel Daanimaa osawõtmataks (neutralj jääb. Üks weike maa, nagu meie maa, wõtb ainult suurriikide mängukeraks saada, kui kergemeeltselt Europa tülidest osa wõtta tahaks/ Gelt poolelt kirjutatakse, peastabi ülem, Kindralmajor von Schroll ja kakS adjutanti minna Berltn'iSse Kuninga kaaia, teiselt poolelt arwatakse, see wöeruõkäik jääda »raskete liikumiste pärast raudteedel," koguni maha. Näärikuu 12. (Jõulukuu  31.) 'pääwal on Kopenhagenis esimene fur n u - p g letamine, nendantmetatud »tule-matmine", täidetud. See oli riikspathi kanzellei-ülema DeSsau surnukeha, keS seda omaS testamentiS nenda ette kirjutanud oli. Sel pääwal et peasnud aurulaewad lõune poolt jea pärast enam Drogdenist KopenhageniSse läbi. Daani Kronprtnz,  Kronprinzesõ. Prinz Christian ja Prinzess Luise on Näärikuu 11. (Jõulukuu pääwal Stockholmisse, Rootsi Kuninga perekonna wõerusele, reisinud, järgmisel pääwal senna jõudnud ja kuninglikust perekonnast suure auuga wasta wõetud. Ziootsi-Aorramaatt. Rootsi riigipääw on Näärikuu 18. j6.j pääwal Kuninga thronikõnega awatud. ThronikõneS  ütles Kuningas, et kõige parem söbruS kõige teiöte riikidega järgeS edasi kestata. Iseäranis tähendas Kuningas  sõbruse peale Daanimaaga, kust Kronprinz ja KronpriuzesS  riigipääwa awamise juureS oliwad. Edasi andis Kuningas teada, et riigipääwa poolt raha meremäe rohkendamiseks ja Põhja-raudtee walmis-ehitamifeks aaStaks 1894 nöuutud saab. Nouupidamiste lõpetust nende maksude  üle oodates, mis maa kaitsemiseks tarwiS lähemad, soowiS Kuningas et ka Rootsi banki puhas sissetulemine aastal 1894 selleks tarwitatud saaks. Norramaa leht »Aftenpysten" waidleb kõige nende Rootsi lehtede sõnumite wasta, mis lepitust Rootsimaa ja Norramaa wahel kuulutamas  ja ütleb: .Wähe on lootust selle peale, et selleks ülepea Üht tõsist katset tehakse, nii kaua kui wõimus nüüdsete  radikal- (pöhjuSmuutjate-j erakonnast juhatajate käeS on." UuS-aasta teretamisest oli Kuningas Oskar haiguse  pärast eemale jäänud. Hollandist. Näärikuu 11. (Jõulukuu 30.) pääwal on Amsterdamis üks mees Afia kholera'sse ära surnud. Ka Haagis on üks haigeks-jäämine kholeraSse ette tulnud. Netgia'st. Tollide-tülide järgeS Schweizi ja Prantsusmaa  wahel, katsub nüüd Belgia, miS ka Prantsusmaaga kaubaajamise aSjus tülis on, Prantsusmaale selles asjaS Sch,veiz'iga üheS kahju teha. Belgia riigi-raudteed on Baselis ühe kaubaajamise-aSjatallituse asutanud ja püüawad  Schweiz-ZngliS kaubaajamist, mis senni Prantsusmaa Ida-raudteed mööda ja Calais' joonel liikus. Ostende- Baseli raudteele juhtida. Schweizi poolt tuetatakse seda plaani. Bch«eiz'tst. Keegi Kempen, kes ülewiimasel aaStal suureS raudtee-SnnetuseS Mönchensiein'i juureS raSlek wigaStatud sai, oli Jura-Si,nplon-raudtee poolt 95.000 franki kahjutamist pärinud. Sellest tulnud protsess on niiüd lõpetatud ja fee raudtee temale iikS kord 10,000 franki, edaspidi igal aaStal 4000 franki makSma ja peale selle kohtu kulust kandma mõistetud. Inglismaalt. Lihtlaselt, aga pooliti pilgates ja just sellepärast ehk kõige kibedamast, arwuStamad Inglismaa lehed Saksa riigikanzlert kõnet. ,St. JameS Gazette" kirjutab: »Graf Caprivi on üks tark meeS ja peale selle weel humorist (naljategijaj. Herra riigikanzler ptab üht pilka kõnet, millest üks põhjaline aruanne kdikideS Saksa zeitungideS ilmub, mis kõikidel haritud maadel ära trükitud saab. Sie aruanne saab kõikidest erakondadest, kellel sellega  tegemist on, läbi räägi cud ja Graf Caprivi'! on wõimalik, kõikide mõtteid selle üle tundma õppida, kui tema töeSte seda ütelnud on. Ja stiS järgmisel Homiku!  saab maailmale kuulutatud, et kõne üle tehtud aruanne ja iseäranis selle tähtsamate jägude üle wate olla Graf Cavrivi'l on nüüd kõik, mida tema tahab, ja kuida Rosalinde ütleb ilma et temal selle poolest midagi karta oleks." Pilgates kinnitab fedawiist see tähtjaS Inglismaa leht, et seal seda aruannet õigeks küll peetakse, et Graf Caprivi sellest aga taganeda, seda salata tahab, kui aru saanud on, et sellega kusagil rahul ei olda. ütleb, see olla küsttaw, kas Graf Caprivi söeawäe-kommisfion tugewate ja mõistlikkude  wastaraäkimiste wasta panna suudab. Kuida näitab, kiilstwaö Inglased suure healega Saksamaa »uut kursi," kuuni sellest kõiki kasu saanud olimad, mida igatsestwad;  nüüd aga, kus fee kõik nende käeS on, hakkawad nemad pilkama, nagu petjad ikka seda pilkawad, keda nemad petnud on. London': grafkonna-nõuukogu oldermayn  ja tööliSte-juhataja Ben Tillet, on Bristoli rahwa ärritamise pärast mässamisele, kohtu alla antud. Prantsusmaalt. Mürad ja kärad, kohtute läbikuulamised,  kohtu alla andmised tõe ja wale tunnistused Panama-pahandufe  aSjus keStawad edasi ja kipuwad kõiki aSju Prantsusmaal kõigutama ja ümber ajama. Selgeks on tehtud, et 1300 millioni fcankist. mida Panama-seltS kokku ajanud, waewalt 700 millioni kanali lõhkumiseks, materjalideks, ja teistes tarwituStekS wälja antud on, 600 millioni aga otsekohe ära pillatud ja joodu-rahadekS Põjuwatele meeStele, aealehtedele ja teistele antud, et pettust attaksiwad ja kaitseksirvad. Äga ka need summad, mis kui termiliste asjade, tööde ja tallituste eest wälja antud üles pandud ou, ei kannata katsumist kangema käega. Pgnama-seltfi walitsuse-liiked oliwad lõppeks teiste nimede all kõiki neid tallitust oma kätte wõtnud ja körgendastwad sedamööda materjalide, tööriistade ja tööde hindasi. Nenda on ühe kubik-metri puru tvaliarookimise eest 5 kuuni 7 franki maksetud, kui see tallitus aga sala nimede all walitsuse-liigele  kätte sattus, stiõ järk-järgult künni 10., franki. KuuluS insheniör Eiffel on ükskord seltsile 8,000,000 franki materiali eest üleõ pannud, mille eest tema ise 1,600,000 franki maksnud oli. Eiffeli taskutesse olla 18 nlillioni franki libisenud. Kõiki pettust, ,filmarohu"- rahafi j. u. e. üleS panna ei ole wõimalik, sõnumid nende üle on ka ikka meel wäga segased. Ülekuulamised Panamaseltsi  walitsufe-liigete waSla on nüüd lõpetatud ja kohtu alla on antud: Ferdinand LeSfepS (87 aaStat wana), tema poeg CharleS LessepS, Manus Fontane, Henry Cottu ja Aleksander Gustav Eiffel. Teised süüdlased, seuatorid, parlamenti liiked, endised ministrid ja teised kõrged mehed, on nüüd ülekuulamise alla wöetud ja saadad hiljemini kohtu alla antud. Mitmed aealehed, ka tasasemad, parimad Präsident Carnot taganemist; juba otfiwad need lehed temale järeltulijat ja teiste keskiS on ka endine seespidiste aSjade ministtr Co n st a n s nimetatud,  keS omal aea l Boulanger'-tuhinaid lämmatas ja tviimakS Laur ile parlamentiS käega ja jalaga paremaid elu.kombeid õpetaS. Kaebtuse-alune Cornelius Herz, keS Inglismaale rednSse läinud oli, on Prantsusmaa