Tallinna Sõber äk 24. KuuSteistkümneS aastakäik. Tallinnas/ Heinakuu 7. pääwal Nltüldliie aealthi Eksti rahwitle "«li.il/iil linnadeg. Tuleb ükskord nädalts wälja. Maksab Tallinnas t!indfors'l pärijat? triikimajas: 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStäS ..... i i.. 1 rubla 40 kop Koju ehk postigo saabclud: aa»taS L rubla pool-aasrav ...... ......... l rubla 7t) kop. Anur»t«leh matisawiiS iga rea ehti lelle aieme pealt S üop- Tellimised >o»eti?s> i TaTlnnas! pärijate o-nispo»» 'g 54. —hartas: /aatlm.rn-r. Kaämeres - Luljs. Hatoes: A. HeloeZiec».  Äi-lal»S  ! A. Aollverit. /iljnlas: F. Fultaec'l poosis. - : Karo«'l ja S. raamatütauplused Aar,oas: Al. Paoer. Wõrns: Praaa — M. Ainootn, A^rejaace-. j.a.rre. Maal! tarva ijearanr» luaiarakje. redllkisr Errhhorn. - . Tiab Haiti-sktS, 77» krrlad kärivad BalriSll lPaltlschport nitoillk-llopr^.j Register: Anarchistlaste wiimane kurjategu Prantsusmaal. Uleüldisev sõnnmiõ maailmast. -- Omalt maalt. Tallinna'st: Hogo Zeoge v. Mantenffel f. hingepalwe. MtterköUna nõuukogu. Äwalik' tänu. „Rnssalka" kere.. . Anutähed. Õnnetused. Rattasõrtja loyMd näha. Naite- müük ja. kontsert. - Pahatend. Valtiskist. - Rakwerest. Jurjewist. - WUjandist. - Wolmarist. Malgast Riiast. Knuramaalt. Peterburist: Keisrikojast. Soomemaalt. Anarchilistlaste wiimane kurjategu Prantsusmaal. Kuida juba wiimaseS nunires lühidelt kirjutatud, on Prantsusmaa Republika Präsident. E a r n o t Zaänikuu 24. (12.) pääwa Shtal Vyön'iS ühest msrtfukäsi / Mlüsalpistnuaga  (dokchtga) sügamast rinda pistetud ja on sellesse kohe pärast tefk-ööd Ara surnud. Ligemad sõnumid sellest koledast knrjaieust on järgmised: Hui Carnot Lyon'i /nq>- tust ptdulitult awanud ja selle juures iähtsai kõne/ pidanud.  siis hõiskas kõik rahmas tema wasta, nagu lq /jüba lema luiemiie juures ja igal poolel, kus tema ennast näitaS. Õhlal oli pidulaud PalaiS de Commerec'S, mis kell 9 ja li) min. loppeS. Pittas rongis söiist oad o!a--wötjad  sealt theatreSje pidu-lyästgule. C^mP/S/lah(is/õ' tõldaS sõitis Carttat ja temaga üheS Präfekt Nivot. RahwaS höiKtaS^n?äimuS'lusega )a,' Cär'-/ noi oli käSku aun, >d, igaüht reelamata tema lige/, male tulla laSta, on ka teel juba mitmed waSta wõtnud olnud, kui järsku ÜkS noor meeS, ühe sõnumi järel molemi käega /ühP MekMn/ '.t/ss« sõnum järel parema käega üht paberi-rü stj .kSrjgeS pidadeS, läbi paksu rahwa tema tõlla juure ruttas ja. selle aste pegle kargab. Carnot on ennast tema poole kummardanud,, kohe aga kahwatanud nagu surnu tagasi langenud, kurjategijast  südame ligidal ja läbi kopsu pisletnd. Präfekt. Nivot on kurjategijale rusikaga hoob/ .ivatzta' pead Mnud,, mis teda uulitsale maha sirutaS, rahivas on tema peale tormanud ja teda paigal'lõhki kiskuda tahtnud ; tema kaitsemiseks  on peale 10 Poiitsei-meest tarwis läinud jn yeise. on Politsei-mehed ratsa appi tulema pidanud, et wqng nende käest ära kistud ei saakS. Uimaselt sai haawatud Prändent Präfeklurisse sõidetud, kus Hindral. Borius/ Präfekt ja Maire teda waemaga magamisr-kamriSse kandsiwad.  Seal on arStid haawa lahtileikapiist tarwiliseks pidanud ja Dr. Ollier .on haawa sügawüst 4a sunni?, mis üle Carnot 7aebänpb//.MiS/watu Teie minule' teete." Arstid on esiteks teda elus'/ hoida lootnud, mis ennast aga pea wüimatumakS wä>ja näitas. Lyon'i Erzpitõkopt  käest on Carnot surma-säkramentid wäsla wsknud ja kui temale üteldi, tema sõbrad olla seal, wastanud / See rõõmustab mind wäga." Äeed on tema ,pii maseb sõnad olnud; umbes kolm tundi pärast chaamamist on tema hinge heidnud. Põlema" wthäga on' rqhivaS, kuuliS, et mõrtsukas üks Atalialane"on, ja Jtalia Konsulatt ees suurt kara teinud ja PoljHl W lõhknmistest taga tõrjutud laama pidanud. Hiljemini on ka meel seal ja mitmes teises pmkäs suurt kara Jtalialaõte  ja kõige wöeraSte waSta lohkumiStega tehtud, nenda LyonllS öösel wasla Jaanikuu 27. (15) pääwa umbes 40 JtalialaSte ja Jtalia-keeliSte nimedega Präntsusmaq alamate poodi, näitusel mitu Jtalia wilrini (näitus?-lappi/ ära lõhutud j. n. e. RahwaS on seda kurjalegu kättetasumiseks  selle eest pidanud, et Jtalia töölistekoledad lohkujad ja mõrtsukad AigueS-Mortes' soolamärkches nuhtlemata  jätwad, selginud on aga pea, et see eksitus on. Kurjalegu on ühest üleilmlisest Anarchistlaste-seltskouNast kättetasumiseks AuarchistlaSte Vatllant. Ruvachol ja Henry ärahuttamlse eest nöuuks möetud ja mürts,,kaS nende wiimaleS koosolekus liisu läbi määratud olnud. Mõrtsukas, kelle nime mitmel wiisil, wiimaSke sõnumite järel Caserio, kirjutatakse, on aastal 1873 sündinud, on Ühest jõukast perekonnast ja head perekondlikku kasmatamist  saanud. Tema olla üks hea-südamega ja usklik noor-mees olnud, keS hea meelega kirMilkudcst pidudest tegewat  osa wõtnud, kuida teda kiriklikkudes rongides tema kenade ruugete juuksele pärast ka pühaks Johanneses tarwitatud osia. MailMdsiS.ö.lla temal aga palju aega olnud ja seal olla te na Anorchisttäste. nimelt auarchistliku adivokäli Gori, küstsi langenud, kes/teda hukatuse sisse saatnud. Wiimase.l'aeal oN tema kui pagari-sell Cetie's teeuistuses olnud, seall aga ömg anarchlsttikku. joone pärast ära aetud. Kas mõrtsukas ' aga tõe .poolest Jtalialane Caserio ön, selle üle dn JM. adlvokat.Äori MailgndllS, on teura näidata koguni teist,yjist wälja kus kirjade järel mõrtsukäs, kes tema yime all seda teinsid ja üks Prantslane olla wõida. Üks soldat, keS//sn.Üü!?. .sdeamäj!-w.a.stgim.ajaS kinni on, on teistele/ manMele ja ka koh/u-ametnikkudele rääkinnd, tema olla tead,nud, et Lyonsis Prasident Carnot elu. peale kiputud saab, tema. osta ka .seitsme Anarch.stla.se nime üles kes ennast selleks kokku heitnud ja.oma keS/tS..liiäku mõtnud.. Caserio olla metiatise-rõõmus olnud, kui liisk tema pMe langes, Wst seitsmest nöuuwõtjaiest  ollg/muist juha kinni wõetud',.. teised .pidaga kq kinni wõetu/'saama, Heesama seltskond olla ka Jtalia Kuninga..jä.Ministerprastdent Crispi ,surmanuhtuse" alla mõistnud, Olgu mõrtsukas nüüd Jlalialane ehk keegi teine, igapidt'ei ole rahivufel selle kuriäteuga Ühtegi tegem/st  ja Prantsusmaa .r« ei ole wsthematki asja, sellepärast oma miha JltalmlstSte peale heita. Anarchistlased  on üks üleilmline,kurjategijate seltskoird wõi ,wenuaStust/  kest.isamaast. ühtigi kuulha ei taha. Kstrjategiiä, kes ennast nüüd wee! Caserio nimetada laseb, künna tema ennast esiteks CD art o Giovanni/ Santo nimetas,  on..Üks noor meel ilma habemata mehike, pea nagu poisiks Õmast kurjatenst räägib tema ilma kiitlemiseta,, kohkutama rahuga, nagu ühest igapääwasest aZjasi. .Enam/st  on tema woodis maas, magab ehk näitab Miiast magama. ÖöfekS .pannakse /ema käed ahelasse, et pma elule otsa teha ei mõiks. Kui midagi küsitakse, siis waskab tema kartliku healega. Tema ei lue, ei suitseta tubakast,, ei raagi ka/ mitte. Räägitakse aga Auarchismusest,.  siis ärkab tema nagu unest, miSkab pea kukiaSse jg waatäb põlema silmaga oma ümber. ,Anarchie.". seda sõna räägib tema märatsema healega poätja see on temal kõik; isamaa, perekond, see on temal tühi asi, Wangikoja-arst on kolm tema hammast wälja kiskuma pidanuh, mis tema kinniwötmise juures, ara lõhutud oliwad.  Tema nägu on täis muhkust. silmad on paistetanud,  kõik Esitlemisest, kinnimõtmise juures. Tema ütleb ennast juba aasta eest Lyonllsse tulnud olema, mis aga tõst/ei ole. Tema on olnud ja seal paar pääwa enne kurjalegu yma meistriga tülisse saanud, kes temale tema palga, 80 franki, wälja maksnud. Siis on tema ära läinud ja omale dolchi ostnud, wist ka meel muud, sest kinniwstmise juures on ainult mõned cenlimed tema juures leitud, Jtalia kingsepp Concordano Lyonis, kelle juures tema korteris olnud, on ennast ahastuses selle üle üles poonud. Kõtkis maailmas on kahjetsemine Carnot'  suxma llle wäga suur. Kõikidest WürSti-kodadest on kaastündmist kuulutatud. Jtalia Kunliigas on telele ja Prantsusmaa walitsusel.e iseäranis liclulanud. Sedasama on ka Saksa Keiser teinud ja on peale selle need Prantsusmaa mepemäe-ohmitserid lahti lasknud, kes salakuülamise  parast mangi mõistetud oliwad. See on Prantsusmaal suurt rõõmu teinud ja juba kirjutatakse seal lahkusest nende kah/ rahwasle" (Prantslaste ja Sakslaste) wahel, kui ka paraku juure lisatakse, et endised  ePetulemtsed siiski ikka unustamata olla. Weaemaa Wälist.e ja Seespidiste MPuSteriumid ja Sseawäe  Ministerium olla ,Pet. 'sõnumite järel Jaanikuu  15. (27.) paamast saadik leinatäheks sõbrustatud rahwa ülema surma üle musta lakki tarwitama hakkannd. Ütlemata teinuga ja auuga on Carnot' surnukeha Heinakuu  1. (Jaanikuu j 9.j paa oal auupaigat inaha maetud. Sadaluhanded inimesed Prantsusmaa kõikidest maakondadest  oliivad matusele Partsusse tulnud ja ksik erakondlikud  .kiustlemised, muidugi peale Anarchistlaste. näirastivad unustatud olema. Reoubitka uus Prändent Castmir Perier (kes hiljuti Mlmsceroräsideuti ametist taganes), on surnumankri taga täinud, tema järel Carnot' perekond. Siis tuli söeamägi, Kindral Sausner'ga eesotsas. Määramata  rahwahulkade lungmiseS ja kanges palamas on paar sada inimest häda saanud. Enne matmist on ligi 200 Anarchistlast kinni ivõetud. Teel oliwad kõrk aknad pealtivaataiatega täidetud, ühe maia aknake eest on 25,000 franki (6250 kuldrubla 14,250 rubla Wene paberraha) üüri maksetud. Omal maal ja wõeral maal seisis Carnot kui kiude!, tasane ja igapidi anus ja puhas mees kõikumata quusluses. Marie Francois Sadsi Carnot on Le-kusekuu 11. (Heinakuu 30.) paamal 1837 L>mogeS's, ühest manast kuulsast Prantslaste  sugukonnast sündinud. Tema wanaisa, Lazare Nikolaus  Margerite Graf Carnot, ka ,Suur  nimetatud,  oli üks Prantsusmaa esicnese Republika korraldajatest  ja pn aastal 1791 kui Konwenti liige oma healt õnnetuma. Kuninga Ludwig XVI. hukkamiseks annad. Hiljemini on tema pohjapooli.se söeawäe kommandör olnud ja, suuri tegnsi teinud, siiski kni Royalist (Kuninga-erakondlane)  kahtluse alla langenud ja aastal 1795 isamaalt mälja aetud. . Aastal 1800 sai tema tagasi kutsutud jq Sõeaministriks nimetatud. Ka siis. kui Kuningas Ludwig  XVIII, throni peate tuli, jäimad temale tema auunimed.  kui aga Napoleon I. Eida saarelt tagasi tuli, siis pööras Carnot ennast kohe tema poole, sai Grafiks ja Prantsusmaa Pairiks (isamaa-isaks) nimetatud ja wöitles wahwusega esimese Keisri wumases sõeas. Kui Ludwig XVIII, teist korda Kuningaks sai, siis aeti Carnot kui isamaalt wälja, elas esiteks Warscham'is  ja siis Magdeburgsis, kus tema aastal 1823 ära suri. Tema luid laSkiS tema poja-poeg Magdeburglls wälja kaemata, isamaale tagasi tuua ja auupaikas maha matta. Prändent Carnot' isa Lazare Hippolyte Carnot, oli esiteks oma isaga Magdeburg'is. õppis Saksa-keelt ja Saksa kirjandust ja oli parast kuulus kirjamees ja Parlamentj-liige  wassakult poolelt (üliwabalaste erakonnast), hiljemini ka Koolide-Minister, pidi aga ametist taganema, kui Napoleon 111. ennast Keisriks tegi. Tema on oma nime kõrwa Persia kuulsa kirjamehe Sadi uime lisanud, mida tema poeg maha jättis, kui Präsioentiks sai. selle poeg, nüüd ohwilser. aga ,älle kannat». Marie Fraucois Tadl Carnot õppis inchenwriks ja on palju tähi at tööd teinud, nimelt ka kuulsa Rhone fiNa Colleuge's ehitanud. Näärikuul 187! fal tema Seme deparlemenr. s. o. Par>s'i Präfekliks, aStuS aga tagasi, kui Saksamaaga esimene aeglme rahu kaubeldud oli ja sai kohe Parlamenli-lükeks walitad. Hiljemini on tema Ehituste-Miuistee olnud ja pärast Grevy taganemist Jõulukuu 3. (Talwekuu 22.) pnäival 1887 suure healede enamusega, 612 healt 327 healcst, PräsidentikS walitud. Tema ivalitsuse-aeg oli lõppemas, mis seitse aastat kestab. ,a tema oli kinnitanud,  et tema uut -valimist mille wasla ei -võla, m s .'ema ucwates riigi pshzusseadufe wasta olla. Uueste on nüüd meele tuletatud, et Carnot ristimata oli selle wasta tunnistatakse teda aga nüüd siiski usklikuks Khristlaseks,  kurda tema ka sellega utes on näitanud, et tema surma-sakramentid waSta wõttis, ja kuida tema ka Partamentiö  kootide „puhastam>se" ivas « usuõpetusest, ja kiriklikkude  kulude mahajätmise waSta pannud on. Sugukond  Carnot on aga ühest seen st (rsi-usulaste erakonnast)