S<Me«t<M maamMschall von E k e a r r e sD e i sr j< M m j e st ä t i d jutule «võetud, u . . . ÜkS Kõise kõrgem käsk Juhatajale senatile  kirjutas ette, BWmaa kuberlnaiigudes seda ckaad läbi waqhata, mis LilthHaal osa, Eestimaas kuuenWu utW all talumaast mõisamaa külge määratus sai, kui teureNt raharendikS mutldetud eht talukohad pereineeStele päriseks, lNÄÜdud saiwad, ja seda tnaad fiiS kohalist seadust mööda üW <hk teisele kimrttada. Kum«t)1ee tehtud on, ptavav tõik rirolsessid selle maa üle seiSmä.iäätud sa aina, niisan«ati  ka iselle «naa «nüümine, peale ostjate 'kohalistest) tawkoguduStest, kestaga «nitte talukohtade rentijad ega ka päiMpereMehed ei ole, ja mitteweikeuiateS kohaliM  faluseähus sesq itte kirjutab. — EeStimaa talitseadM  Z 58 «nääM-He talukoha «pMmat suuritst 3 Msältni  põlluinaa peale/ kohaliste heina- ja karjamaadega; Litivimaa taluseaduse § 114 määrab- ühe talukoha «vähemat'suurust  10 thalre peale. — Mitmelt poolelt on tagajärel  tüli selle osa- ja kuuendiku-maa lohta kihutatud ja on rvomustaw/et see asi Nüüd t sh-a-- d u st MSda, kuiva Kõigekõrgemas käskus ttteld«ch,)torpaga  ja löpupäriselt seletatud saab.' ) -— Kõigekõrgemalt selle aaSta Näärikuu 19. pääwal kinnitatud riiksrathi heakSarwamtst mööda ou järgmised tähtsad m uut «iitsed s 0 ealväek 0 h u s e - seadu - ses tehtud: 1) 3gal aastal tulewad need noored lnehed) ljisuwõtmise - alla, M selle aasta 1. pääwani 21 aaStai wanakö saanud on, --7- 2) Liisnwõtn«ii«e  saab köitis riikis Wituakuu 15. pääivast Talvekuu Ist/ vääivani Peetud, SeeSpididte aSjade ja sõea-mi««iSteriumid  woiwad Ühel meelel seda aega üksikule kohakondade palipe? peale ja ««ende iseäralist tarwitusi u«Ma pitkeildada, aga anitte rohkein, kui Zõulltkuu 1. pääwani. -- 3) Soeawäekvhuse-seaduse  § 51 seeS lümetatud juhtumistes, kus üks perekouua-liige teise eest teenistusesse «nillna tahab, keS ii isu järel) «Nineva piab eht juba teeuiStilseS on, piab see asemik ivähemast 21 aastat ja mtste rohkem kui 26 aaStat wana olema. — 4) SiSsekutsumise-k-irjadeS saavad ainult need ülespandud, keS kohalise aasta Wiinakuu 1. pächhat 21 aastat vanad o«i, peale prtitahtlaSte, kes juba teeiÜstuseSse )aStunud ja kelle üle kohälifes kantonis iseäralilie  rehnung peetud saab, teatuste põhjusel nende teeniStuseSse-astuintse  üle. — 5) Aastates fiSsekutsUlawate Noorte ineeSte- jäutamiile üksikute kubermangude ja «valdkvlrdade  wahel, niisauiati siSsekuts«lmise»kantoi>ide «vahel, faas M«de Noorte ineeste hulga järel tehtud, keS kohaliste kubcruiangude, «valdkondade ja siSsekuts«lmtse-kant0llide sisse'knlsu«l«ise-ttrjndeö  üleö pandud on ja kellel perekondlikkude asjade 'pärast kergituse-õigust esimesest järgust ei ole. — 6) Sõeawäekohuse-seadllse Z 14 tähendus (käib Kaukafia kohtä)) saab Maha kustutatud, Jshwi ümberkaudu ei olla ,Oleviku" sõnumite igärel «««itmed taluk-ogudused waldade kottupaneulistega «nitte 'tahul "ja soovida lahutamist. Nitsama-sngused so««nmid )on"ka Eestiuiaa teistest paikadest tulnud. Suuremat lootust ««ende soövimiSte täitmiseks ei ole aga wist mitte. Ta l li Utt a rtn gk 0 nna koht u - in a j a ehitamme,  «nilleks juba mitmest nädalist saadik palju,matei  riali realtooli kõrwas ja ljirua lasti,gi peale sellte VaStaS, kokku weetakse, on 140,000 rubla eest Peterburgt  ehituste-vötja Jwan DMitrijelvitsch G 0 rdej e >v' i kätte antud. ,PoStide ja telegrafidepeawa litsus  e poolest on kuulutatud, et lubatud on, elusaid m esil a s i kastide seeS postiga saata, aga ainult jäädavatest  (mitte aegliStest) postijaamadest, mis raudteede ja weeteive ääreS on, mille peal poSti «veetakse. )) Kubermangu Zeitung" kuulutad, et täMwused m ere m e e D t e - e k s a u» i d Paastukuu 22. ja 23. Pääwal Talliima'S, Ritolai-gymnasiumi ruumides, peetud saawad. ' — Küünlakuu 28. pääwal, kell 2 pärast lõunat on iiks hirinUs mõrtsukätegn tehtud, kuS juures äga mõrtsukas küll rohkem Meie kaastundmist kui jälestust teenima näib. Tähendatud aeal tnli talumees Karl Kupp kahe ämriga prjikaewule Septembri-uulitsal. Seal raiuS ttkS wana mees kinvega jead lahti ja hüüdis, kui Karl Kupp wett «võtta tahtis, temale waSta: Mina raiun Sind kirmega, kui Sina ära ei lähel" Karl Kupp pidaS seda naljaks ja astus ligemale. Wana andis temale kirmega  hoobi, mis teda maha firutaS ja raius teda fits meel edasi. Sel aeal tuliwad ükS lahtilastud soldat, üks naene ja üks 1 4 aastaue poisike senna, et julMud aga ligemale minna. Wana hakkas jälle- jead raiuma, pani aga pea kirme möö alla, ütles. ,See ei surnud, see tõustb PM jälje üleS" ja hakfas ära?»rinema. Sennt oli meel rohkem rahwast tulnud jä mana sai kinni siutud. Kutda leitud, on mõrtsukas segameMe Mihkel KlaaS, 61 aaStat waua, keS oma «väimehe juures elas, kergemaid kodutallitusi toimetas ja sennt tellegile häda teinud et olnud, mtkS teda sits ka «vabalt ümber käia lasti. Tapetud  mees oli lugem 41 aastane tööline üheS «vabrikus ja on lese ja kolm «veiket lqst maha Mõrtsukas on mõne iaeaieksi Prsthospthalt segaiueeliSte-jäuluses olnud. — Tallinna kodanik JaaN W. on politseile teada ausiud, -et, -üks kabakas WatstklaStemaja-nuljtsaS tema rahaptlnga 58 rublaga ära rööwtund. Politsei on rööwli juba kätte saanud. — Küünlakuu 28. pääwal on tollimqja  pöningilt ükS wask-katel, 20 rubla «väärt ära vaWtatud.  — Paastukuu 3. pääwal «varastati krcdilkaSsaõ talumees Madis D, taskust 500 rublane kreditkassä-paber Nr. 2M43 ja 200rudlane keditkaSsa-paber Nr. .Andre» S. poeg Johann on, kui isa saunas oli, ühe kaSti lahti lõhkunud ja sealt ühe 100 rublase ja ühe 5 rublase paberraha ära varastanud. Isa on seda üles annud. — Öösel vasta Küünlakuu 28, pääwa on lahtimise-maja Suurel Tartu-maanteel Nr. 21, lahti muugitud ja sealt 'kaks nahka, 15 rubla väärt, ära waraStatud Öösel vasta Paastukuu 2. pääwa «varastati  Schubbe-uulitsaõ majas Nr. 9 Liisa K. korteris Pär«lu kodauik Gustav W juurest 100 rubla, — Küünlakuu  5. paäwal «võeti Suürel-turul Läänemaalt päritud ISaaStane Aleksander Miirmann teu pealt kinni, kui tema ühe naese rahakoti «varastanud oli ja sellega ära jooksta tahtis. ülek««ulamise juures leiti, et see noor kaabäkaS juba kaks kord puuwilla-warguse eest wangiS istunud on. Äatll5ki'st PaaStukun 8. pääwal. Ilmad on «viimasel  nädalil wäga heitlikud olnud. Tuul pööraS ühelt poolelt teisele, oli pea kange, pea «vaikne; pea oli sula, pea tõusis külm 10 graadi peale. Täna homiku oli 8 graadi külma, vaikse tuulega ja selge taevaga, «uis kenat toonud on. Esimesed musträäStad saivad Küünlakuu.6. pää«val nähtud; Tallinnas on neid Mba paar pääwa «varemini nähtud ja maal olla ka juba lõukesi  kuuldud) Meie lahe on ikka «veel kõwaste kinni kiilmetanud,  jea olla paiguti künni kaks jalga paks Kord lõhub ükS tuul kaugemal merel laiemad praud jea sisse, teine tuul wajutab neid aga jälle kokku ja ajab murd-jead kõrgemalt merelt peale. Sltte'st, Gothlandi saarel, on Inglismaa aurulaew ,Hope" juba Paastukuu 3. pääwal BaltiSki-teele läinud, aurulaev ,Hellr" Küünlakuu 28. pääwal Lübekt'st Talltnna-teele, aga muidugi ei ole ükS ega teine weel eeSinärgile jõudnud. Kärdlast, Hjvmaal, telegraferiti Paastukuu 5. pääwa õhtal, et Kõrgesaarest löune-ida pool meri murd-jeaga täidetud ja seal üht kolme-maSti aurulaewa nähtud, niis wist ,Hope" on. Ülepea olitvad Inglismaa ja Saksa«naa sadamates u mdeS 18 aurulae«va sõiduks Tallinnasse walmis, nii pea kui jea lubad. Msalu'si. Nuarootsi SaaremsisaS on juba Paastukuu  1. pääwal 4 MttsträäStast nähtud ja juba Küünlakuu keskmiste pääwade sees Üht tõukest, keda kull taga ajas. Mõisamehed ou rööwlinuu wägcma kisaga ära peletanud ja esimese suwe-saadiku elu peastnud. Pvide'st. Wana schloSsi waremed, nende kcSkiS ka 90 jalga kõrge kaheksakandiline torn, kipuwad, kutda ,DÜna Zeitungile" kirjutatakse, wihma ja tuule käes ikka rohkem murenema ja aega-mööda kaduma. Et nüüd fee tähtjas mälestus meie kodumaa endistest aegadest ka weel tulematele  pslmedele hoitud saaks, selleks olla mitmed mehed Paide's oma keSkiS raha kokku pannud ja tahta seda torni kohendada lasta. Mrumcmtt. .Rakwere Teadaandja" sõnumite järel on Küünlakuu 28. paäwal 29aaStane talumees ThomaS  M. Mödriku waüast, Jaagupi surnuaidaS maha maetud, keS kitzlameu pärast ühe teise talumehega, üheS kõrtsis Rakwere linnast «väljaspool, Küünlakuu 18. pääwal  nii palju «viina joonud, et pärast 8 päälvast walusat haigust ära suri. Tema ou naese ja kaks «veiket last järel jätnud. — Kulina laadal, Küünlakuu 24. pääwal, on «väga wähe maarahwast vinud. Woerad kaupmehed ei «võida flSsewöetud rahaga oma kulun kanda. Ilm oli sant ja see on «vist inaarahwast laavast eemal pidanud. S i m una k i helkondaS on r s u ged kangest lahti läinud. Mitmed koolid pidirvad kinni pandud  saama, sest et koolilastest Mitmed rougeSse jäänud oliwad. — Küünlakuu 4. pääwa õhtal põles Kohala «valdaS ühe «vabadik» maja kõigega «naha, mis sees oli. Peremees ja tema tütar oliwad meel sisse läinud, mõnda «välja tooma, sel aeal kukkus aga katuS sisse ja «nölemad on raskemaid tule-haawu saanud. Tartvst. Knida Saksa-keelme „Peterburgi Zeituirg" kirjutad, saada Tactit koolikond ,Riia koolikoilnaks" ümber nilnetatud. — ,Olemit" arutab, et nüüd umber nimetatud Tartu linna Saksa-keeline nimi ,Dorpat"  EeSti-keelest «võetud on. Hakatuses olnud seal ükS Eestlaste linn (kauts—kindluS) mida nimetati,  mis rohkenr kui üks kord WenelaStest hä«vitalud ja Eestlastest jälle üles ehitatud sai. Kui Saksa rittred tuliwad ja Eestlased KhristlaSteks sai«vad, siis on nemad sette ,linua" jälle üles ehitanud ja ,Taarata" (ilina Taarata, Eestlaste endise ebajumalata) nimetanud, mis nimi ennast hiljenM Eestlaste suuS »Tartu'ls" ja Sakslaste  snuS ,Dorpat'iks" muutis.i See ou «vist täieSte õige, sest nimel ,Dorpat" et ole Saksa keeles juurt ja kogeiilata ei ole ühegi kohakonna nimi siginud. PltzmMst, - Whapääwal, KüüulMm 28. pääwal, on eNine Risti kirikuõpetaja l Ernsi ; ickwtK kui Wtljandi linnakiriku õpetaja pidulikult ametisse pandud Kirik on wäga ilusast! kaulliStatud olnud. Sissednnistamist  tallitaS kohalt««e propst Westre«r-Doll, Pillistwere kiriküspetaja MM ja PaiStü kirlkitõpetaja J. Bergmann i osavõtmisel Pärast seda koSlis khoritt ja uus kirikuõpetaja pidaS jutlust 1. Joh. 4, 19 järel: M«MaStagem teda> sest tema on meid enne armastanud." Rahwast nimelt EeSti oli wäga palju tulnud, sest Wiljandi inaakirikuS ei saanud sel pää«val Jumala-teentstust peetud. Volmur'ist. Küünlakuu 25. pääwal sai Wolmar'iS Riia ringkomlakohtu kriininal-jäutuse ees lukkus uSte taga protsess Mathiase kirikuõpetajaja Karl Johann Moltrecht'i  ja ASlendorfft kirikuõpetaja Friedrich Gottlieb Me her'i waSta peetud, ameti-tallitUske pärast Greeka- Katholiigi usutunnistuse sekka luetud inimeste juures. Esi. mene sai seitmekS kuuks ametist lahti, teine waimultkust aüüsi lähti ja neljaks kuuks wangi «nststetud^ Ziatamere wattias, Maria-Magdaleua kihelkondaS, on Küünlakuu 26. pääwal üks segameeline, peale-!angen«ld tujuS, oma ema kirwMöõkidega ära tapnud, õnnetu oli wiimasel aaSkal arstliku tallituse all olnud, oli siiS Jõuluks tagasi tulnud ja pääwal enne koledat tegu üheS pulmas juba kord hullu-tujusse lange««ud. Tarwa8ku'st kirjutatakse >Olewikule", el mõned taluperemehed  seal juba nüüd lei«va«vilja ptawad ostma hakkama. Mitmetel puududa seemne-wilt, iseäranis feemnekartuhwled,  mida kusagilt saada ei ole, kuna terawilja seemne poolest magasi-wtljaga leppima piab. LammaStesuremine  keStanud edasi ja talukohtadel madala maa- peal ei olla koguni eNam lrmmaid olnud. Z1lia'st. Lii w i m a a maapääw sai Paastukuu 3. pääwal awatud. Maamarschall Dr. Fr. Varon Meyen d o r ff' i juhatusel läks rong Zakobi-kirtkusse, kuS Paul Gerh-irdt't laul ,Befiehl du deine Wege" (Mis waewab sinu südant") lauletud sai ja siis kindralsuperintendent  Fr. Hollmann Matth. 16, põhjusel jutlust pidas. MaamarschallikS sai Dr. Fr. Baron Meyendorff iiueSte walitud. Kuuramaa poolt oli Baron Hahn Linden ilt, Eestimaa poolt herra von Straelborn Saue'lt osawõtmisele tulnud. RuuramaaN Liibawist telegraferiti Paastukuu 1. pääwal, et 20 senna saadetud aurulaewad määramata jca,vöö  taga, 11 jalga paksudest jea-pankadest, kinni oli«vad. Bõrsi-aurulaewad linna poolt ja tugewamad aurulaeivad mere poolt oliwad seda jea-tvööd lõhkuda katsunud, ei olnud sellega aga senni weel korda saanud. Felirbergm'i juures oli üks aurulaew suures hädas. Sakenhausen't juures seisivad'- jeapangad kolm «versta ümberrinAi ja Küünlakuu 25. pääwnst saadik oliwad 11 aurulaewa sea seeS kinni. Hiljemate sõnumile järel olimad juba- 29 aurulaewa kinni ja merepoolt oli ««eid weel rohkem oodata. Mõned oliwad juba omad kruuwid murdnud. Aurulaew Moscoiv," hobustega lastitud, oli suures hädas. Reifljaid  selle laewa pealt oliwad talupojad laudade peal maale peaftnM Ltibawi sadamas oodati wäga elawat tallitust, kui laewad sisse peasewad. — Abi-aurulaewad wõikstwad wäga palju teenida, kui ise läbi peaseksinms; saawad hiljemini aga ometigi wist palju teenima. Assekuranz-seltstdel  saab sel kewadel wist wäga palju maksa olema. Peterkurglst. Nagu kõigil paaStu-aeal, nenda on K e i Sri Majestätid ka «viimasel nädalil mitmeid helduse-, hariduse- ja teist kasulikkusi asutusi «vaatamas käinud. Nenda käifiwad Majestätid, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija, Suurrvürsti prtnzess Ksenia Aleksandrowna,  Suurwiirsti - praua Edtnburgi Herzogipraua Maria Aleksandrowna ja tütar PrinzesS Victoria, Pastukuu  3- pääwal Keiserliku Kunstide-edenduse-seltsi piltidenäitust  waatamas, kuS selle asutuse eestseisja, Keiserlik Kõrgus Prinzess Eugenie Marimtlianoivna von Oldeuburg,  Majestätifi waSta «võttis. Majestät Keiser on kaks meie kodumaa-poja Hefller'i pilti ostnud. , Tallinna jadam" ja Meere äreS", ja meel mitmed teised. — Kõrgused Herzog Johann A l b re ch t v o n Meckl enb u rg- S ch wertn ja abikaasa rei sisimad PaaStukn 1 paama õhtal Peterburg'ist ära. 'Kõrgeid wõeraid oliwad KeiserlWud Kõrgused SuurwücStt-pranad Maria Paivlowna ja Zelisaweta  Mawrikjewua, ja Suurwürstid Wladimir Aleksandrowttsch,  Konstantin Konstantinowitsch ja Nikolai Nikolajemttsch  Warschami wakShalltSse saatma läinud. — Keiserlik Ksrgus Suurmürst Konstanti» Konstantinowitsch  reisis Paastukuu 3. päätval mõerale maale. — Keiserlik KsrguS Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch  on Wetmar'iSfe reisinud. — Keiserlik Kõrgn- SuucwürSti-prauaGdinburgi HerzogiprauaM ar iaAleksandrowna  ja tütür P r i n z e s s Victoria, reififiwad  Paastukuu 5. pääwa õhtal Pcterburg'jst ära. Kõrgeid wõeraid oliistad Warschawi. «vakshallisse M a j e st äzt i d e tser j a Kets rj p raUa. Keiserlik Kõrgused Suurwürst  Aunjärjepärija ja teised Suurwürsti-prauad ja Suurwiirsti  d saatma läinud. i lehtede sõnumite -wasta kirjutatvad '.zMosk. el seespidiste aSjade mi nistetz Riigisekretär von Giers, LihawötekS Peterburg'isse tagasi tulla.. Teel jääda herpa von Giers mõneks pääwaks Berlm  isse ja wötta Wene saatekönua-palees korterit.