wiimscl ajal mitte arwa ette ei tule. Mõrtsukas on seekord 1S aastane poisikene, ühe rikka kaupmehe  poeg Jekaterinvdarist, nimega Orest Kreuzmann.  Ta oli alles hiljuti Petcrburgisse tulnud õpipoisina Langensiepcnsi mehaniku wabrikusse sisse astunud. Et isa talle rohkeste raha kaasa oli annud, elas ta pillates ja raisatcs igasugu lustis. Maslenitsa ajal sai ta Mihaeli manccsis rahwapidudel ühe Schlüsseiburgi tütarlapse Ljubow  S-ga tuimaks, kellega seltsis ta 1. Märtsil umbes kell 10 õhtu „Moskwa", wõeraStemajasse tuli ja enesele kolmanda korra pääl ühe toa anda laskis. Siia tellis ta enestele süüa, wcini ja apfelsinisid. Oma nime ütles ta Pctrow olema ja öösise rongiga lubas ta tütarlapsega seltsis TsarSkoje-Seloosse tagasi sõita, kes tema sugulane  olla. Kui kellner ööse kell pool 12 teda waatama minna tahtis, leidis ta ukse lukkus olema  ja kuulis toast tasast rögisemist. Politsei murdis ukse lahti ja kole pilt seisis silma eeS: naisterühmas oli pool halasti, sukad jalas, meriselt põrandal maas, keha juba külm. WoodiS laamas samasuguses ülikonnas noormees kahwatu näuga, särk merine, silmad pool kinni, lauanuga käeS. Kui politsei sisse astus, laskis ta nua maha kukkuda ja tõusis üles. Ta oli enesele ainult kerge naha haawa parema külje sisse teha suutnud. Laua pääl oli kiri, milles ta „oma surnukeha" kodumaale wiia ja ei kedagi ta surmast  süüdlaseks pidada palus. Hakatuseks wiidi aga see kaunis olutugew „snrnnkeha" «vangimajasse  ülekuulamise alla. Süül tunnistas ta salgamata,  et tema mõrtsukas olla ja et ta seda hirmust tööd tasumise pärast teinud. Mis eest tasumiseks, mikspärast ja mis põhjustel ei ole meel teada: mõrtsukas isegi ei näita seda teadma. Oma ohwrile oli ta nürida lauanuaga kolm haawa pahemale poole rinna sisse löönud, milledest üks südamesse ulatanud ja surma toonud. Orellist. Orclli kubermangust Semskist teatab „Nowos!i", et hundid sääl suurel hulgal ümber hulkuda ja teede pääl päise päcwa ajal inimeste kallale kippuda. Paljudes külades ei olla enam koera pocgagi, maid hundid olla kvic nahka pannud. Ka karusid olla tihti näha. Hiljuti  lastud kaks karu maha, kelledest üks 21, teine 16 puuda kaalunud. Isegi head põrakad! Tsrinzynist. Sääl tulewad pealinna lehtedele  sõnumid, et sääl suurte l u in c t u i s k u d c pärast raudteede sõidud juba kolmat päewa takistatud  on. Lumewallid olla nii kõrged, et telegrahwi  postid üleni nende sceü on. Töölisi otsitakse lumerookimiieks kõrge palga eest, niinelt 70 kop. päew ja prii söök, aga ei olla siiSgi saadawal. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Prantsuse rahwariik tahab selle aasta 22. Septembrit oma esimese rahwariigi 100 aasta juubeli päewa suurel wiisil pühitseda. Saja aasta eest kuulutati 22. Septembril  Prantsusemaa rahwariigiks. Pidu plaan ja lubaküsimine on parlamendile liig wabameelsete poolest sisse antud. Anstriamaalt. Sääl on tõesti näljahäda  hoopis suurem, kui seda seni arwata teatud.  Pealinnas WiiniZ on üsna suured salgad inimesi tööta ja leiwaia, kellele heade inimeste poolt abi muretseda ja hinnata toitu walja jagada püüti. Kuid kahjuks on selle juures raskeid segadusi  ja pahandusi ette tulnud. Jtaliamaalt. Jtalia raha o l u d näiwad ikka kehwad küll olema ja walitsuse-meestel on raske mure, kuda nii läbi saada, et king ei pigista. Nii möga halwad kui mõnelt poolt kurdetud, ei olla küll asjad mitte; seletatakse, et ikka läbi saada wõida, ometi olla arwata, et ministeriumi jälle tükati muudetud saab ning uusi mehi kutsutakse, riigi kukrutiisikust arstima. Jtalias teemad weeuputused suurt hirmu, nimelt Tiberi ja Arno jõekonnas, mis kangesti paisunud on. Roomas on mitmed madalamad linnajaod mee all. Jnglisemaalt. Londonis, 29. Webruaril.  Et ka Durhami söökaewanduse töölised töö seisma on pannud, siis on kõigil Jnglisemaal 499,999 mäemeest tõrkumas. Üksi kolmes kaewanduses  tehakse weel tööd. Belgiamaalt. Anderluesi söökaewanduses oli 28 Webruaril hirmus plahwatns. Kacwauduses  oliwad 279 mäemeest tööl, kellest üksi 59 kõrwal olemas kacwanduscsse pääscsiwad. 16 purustatud keha, mis wälsa wõeti, oliwad elulootuseta.  Kardetakse et plahwatus 209 inimest on surmanud. Hispaniamaalt. Hispanias on riigi rahatalitus  ju ammu kehwas korras ja alalised looduseõnnctused  kiusawad waest maad weel ühte lugu. Praegu olla jälle Lõuna-HiSpaniaS suured weeuputused  maad laastamas. Serbiamaalt. Milan on nüüd kõik õigused,  mis tal kuninga kaswatuse, waranduse jne. kohta oliwad, taieste käest ära annud, isegi Serbia alama õigused ühes. Serbia pinnale lubab ta üksi weel siis tulla, kui kuningas raskcSte  haige peaks olema. Nii on kurb tüli lõpnud  ja endisel kuningal ei ole enam alamagi õigust. (Kreekamaalt. Sääl kurdetakse, et terwe TheSsalia langendik hiirte nuhtluse all ägada, kus tuhande miljonite kaupa kõike häwitawad, mis wäljadcl leida. Brasiliamaalt. Vrasiliast on jälle Londoni kaudu sõnumid tulnud, et mässuline liikuminckõwasti  kaSwamaS olla. Rio Grandes ja mujal olla koguni mitmes kohas sõjamehed mässuliste hulgas. Selgemad sõnumid puuduwad. Kirjawastused. Noormees „A". Teie kuulutus maksab 20 kopikat. Ilma rahata ei saa! Teie kiri näitab nii naistcrahwa kirja näuline olewat. külap selles ikka midagi iseäraliku sceS ou! J. K. S"l. Mõistatused kõlbawad; ilmuivad järge M.—K. Noh, see on jo Kuresaare mood, mis üks ehitab seda teine katsub maha lõhkuda. Ehk jätte ise ka prii piletist ilma, millepärast kriitika nii hirmus käre on. kõlab! Jääb siin lehcS küll ilmumata. W. M.—. Raamatu oleme saatnud. Muu eest täname. Termist! K. L—n. K. LäkS meie poolt. Termist! Toimetusele saadetud raamatud. Tcrwisc õpetus. Wälja annud Or P Hellat. Kuues anue. Hind 20 kop. Tartus Trükitud K. Mattieseni juures 1891. Kuresaare kiriklikud sönumid. Kesknädalal, 18. Märtsil. Saksakeeli Jumalateenistus õhtu kellu 6. Jutlust  teeb ülemõpetaja Lemm. Neljapäcwal, RS. Märtsil. EcStikceli Jumalateenistus õhtu kellu 6. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Pnhapäewal, SA. Märtsil. Saksakeeli Jumalateenistus kellu 10. EeStikceli  Jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ringkirjad. Kuresaare KreiSpolitsei walitsuse ringkirjad Saarcmaa walla talitajatele: 1. Kuresaare kreispolitsei ivalitsus paneb walla talitajatele ette, waldadelc teada anda, et 2. heategewa  ivõidu looside piletid nälja häda kubermangude heaks, wõib politsei walitsuse kantselleist saada. 2. Krim. koh. pid. sead. pnk. 846, 847, 843 ja S Juulil 1889 a. kinnitut sead. Z 59 põhjusel, Riia ringkonna kohtu otsuse järele otsitakse Kreitsburgi linna Dinaburgt kreisi Witebiki  kub. kodanikust, Schmuli Biksoni, Jtsek Lewinsoni ja Elisat Sweini taga, kes nuhtl. sead. p. 1171 järel süüdistatud on, Süüdistawate märgid on. Biksonil: 21 a., suurus 2 ar. 4 w., juuksed ja silma kulmud mustad, silmad tume pruunid kõwer nina, paras suu, ümmargune koon, puhas nägu; iseäralised märgid: parema pool põse pääl rubidest wäikene auk; Lewinsonil 61 a. suurus 2 ar. 4 w., tume pruunid juuksed ja silma kulmud,  sinised silmad, nina ja suu parajad, koonu pääl kaswab hall habe, puhas nägu, iseäralise märkisi ei ole ja Sweinil: 39a. suurus 2 a. 4 w., juuksed ja silma kulmud punakad, silmad hallid, koonu pääl kaswab punane habe, puhas nägu, iseäralise märkisi ei ole. Igaüks, kellele Biksoni, Lewinsoni ja Sweini elu koht teada on, peab seda kohtule üles andma. Need kohtu kohad, kelle toimetuse all nende waranduS on, pearoad seda ilma aja wütmata wöörmündri walitsuse alla andma. 3. Krim. kob. pid. sed. p. 346, 847, 848 ja 9 Juulil 1889 a- kinnitub sead. p. 59 põh. Riia ringkonna kohtu otsuse järele sest 15. Januarist  1892 a. otsitakse Liiwi kub. Wolmari linna kodaniku Wilhelm Roberti p. Ewert'i taga, kes nuhtl. sead. p. 286 järel, süüdistatud on. 23 a. w. Süüdistama märgid ei ole mitte teada. Igaüks kellel Ewerti elukoht teada on, peab seda kohtule üles andma. Need kohtu kohad, kelle toimetuse all Ewerti warandus on, peawad selle üle ilma aja wiitmata kohtule teadustama. 4. Kuresaare kreiSpolitsei annab walla talitajate  hooleks, 17. Küünla s. a. Haapsalu linna Lvise Jürgmsi. sündinud Reine, majast tema ära olemise ajal lukki lõhkumise abil warastud wäärt pabereid, kredit piletist (paber raha) ja asju, ja nende warast, taga otsida, aga nimelt: 1) Harkowi maa-panga 109 r. pil. Seeria nr. 173400 pil. 18 „ 169972 „ 19 „ 90278 „ 39 „ 169073 „ 19 „ 102345 „ 33 „ 136683 „ 35 „ 147199 „ 32 „ 137111 „ 36 „ 176415 „ 16 „ 136689 „ 35 „ 71214 „ 39 „ 144814 „ 32 „ 136687 „ 35 90495 „ 39 500 rublalised Seria nr. 16686 pil. 22 „ 01476 „ 36 „ 12309 pil. ei ole teada ja wiimase hind ei ole teada. 2) Eestimaa MõiSn. Kred, Kassa 500 rublalised pil. Seria nr. 11543 pil. 601 „ 21634 „ 198 „ 10641 „ 281 200 rublalised pil. Seria nr. 12365 pil. 291 „ 12864 „ 290 „ 22146 ~ 373 „ 20496 „ 159 „ 22142 „ 369 „ 22141 „ 368 10497 „ 160 100 rublalised pil. Seria nr. 12085 pil. 275 3) Tallinna Kred. seltsi pil. pil. nr. 50369 500 rub. wäärt. „ 19181 100 „ 4) St. Pcterburgi Kred. seltsi 100 rublalised piletid pil. nr. 570049 „ 267561 „ 124766 5) Riigi vbligatsionid. nr. 11862 i r.r r-c I. 28176 s rublalised. „ 117058 j „ 259124 j 1"" rublalised. 6) wiis sada kaheksakümmend rubla riigi kredit pil. (paberi raha). 7) 7 kuld sõrmust, 1 brosh ja üks hõbe tasku uur. 5. Kuresaare kreiSpolitsei walitsus otsib Kronstati hospidal, roodu rädowoi Peter Laasi p. Undrest'i atstawku pil. 1. Januarist 1861 a. ja 11 rubla raha taga. mis 29. Januaril s. a. Patsi ja Koldse kõrtsi wahele tee pääl on ara kautatud. X- 11 Sa„ar l a n e IVVZ Wastutaja toimetaja: Hartwig S asi, eniul. vee. xvi