Tallinna Sõber "M 21. NclltkifikÄinueS aastakäik. Tallinnas, laamhm 1. pMval 1892. Nlcilidlnc ikaleht Ersli rghwtlk »»al ja >i»»idt«. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tollinoõs <iudfors'i pilrijotr trükimajaS: aoitos Ä rubla. 40 kop.— pool-0a5ta5......... 1 rijbla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: pastas 3 rubla pool-Sabta» .. I rubla 70 kop. Kuusutulep maSsasab iga rea ehk l«He a/««e peall s kop. maetaks» r p-irijai, 1,-i«imaja.. - P,>. R s»t. - Zar,»» : jaail ».,u„. - A..Lw,„» .- >. Vai»,»: A. h,i»,l»kra. Aapsalu»: ». S»lN»k«. - pihuta» H. «D««>r'l » O. A. Aarsw'i raammuposd. , z«. P»d«. >-> »»?»«: Vraua WalSa»' W. A.d.lfi. - St/ FanM. - M»,» witz° WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Slab - k.ric» k«w»d «su,«n !«»>«<»>.»?, k!^ei«e»,«-Uo»>^ Rlegister. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. TÜllintiast: MaapaSwalt. Riigi stssetiüemised.Z— Kirikuöpetajate-Protsessid. Hrotsts Adomitz.'«Lindas Seltsist- Postmarkidest. Uus Censor. j Wimapölelajate-longress. Uuest Wene kathedralist. Oimetus. Wargus ja nuhtlus - BaltislM: > Ilmad. Kalapüüdmine ja laewasöidud. Pääwapiltniku?ammer. Rakwere'st: Raudtee-kratt. s PgchM. Litwlmaatt: - ?ÄtlaSi«. Saarwiaatt: Lui-cjoaiv jadam. - KSrge wüemS. Peterbilig'ift - «ciänkojaft. Haiged Mwiftnd, - Ruwiattitst. -- Uu« LiimapeantttS. «vrjanduftd. Most. va'st: Tulekahju. Daam Kuni»ga-paan luldpulmad. - Hetduje Sed. -> Sum kmgituK. SewaftopoVst: Sn»« pärandus. Pö?vsönumld kõigist nigist. C,ga>wumkd tSigiki riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. Bal t i Sk' is Lehekuu 22. pääwal Saksamaalt. Kaiser Wilhelm ou jälle mitmeS MikaS omas PreuSst KuningriikiS kõnest pidanud, sel korral aga tasasemalt ja ilma kiitlemiseta oma enese kohta. Seda kiidetakse omal maal ja wõeral maal. Et temal aga nõnu olekS Würst BiSmarkiga leppida, kuida laiad ringkonnad lootfiwad la mitmed tehet sellest arntasilpad, et tema Grgf Herbert Mluark tle tema kihlamisekS önnesoowimise-telegrammi  sagtis, selle peale näib tema üht waStust aunud olema. miS kõiki neid sootust hälyitab. Mõne aasta eest oli tagawara-wäe ohwilser Diest-Dabtr. keS kui Parlamenti-liige  Kanzlerit pahaudauud, söawäe-kirjast maha kustutatud. Nüüd ou Kaiser teda RittmeiürikS nimetanud ja temale õigust annud dragonite mundret kanda. Selle kõrwa tuleb weel, et Amerikanlane Pouttney Rigelaw, keS Kaiser Wilhelm'iga ühes koolis käinud, just nüüd üht kirja wälja annud on, milles otsekohe kõiki seda osa sala, takse mida Würst ViSmart Saksamaa üheydamislft, wäge- MakS^tegemisest ja seespidisest kasutamisest wõtnud on. Sellest wiletsast kirjast räägitakse Saksamaal st me põlastusega,  ütS aegade-täht on see aga ikka. Et Wauakanzler kord ametist lagast kutsutud saakS jo seda ka waSta wötakS. selle peale ei ole iialgi suuremat lootust oluud, tema ise ou juba enne sagedast selle waSta rääkinud ja on ka nüüd ühele saatetonnale, keS teda FriedrichSruheS teretamas käis. ütelnud, keegi ei pea arwama, et tema ka kohe tuleks, kui teda ehk kutsutakse. SiiSki kinnitatakse teiselt poolelt, see lepitus olla juba nii kaugele kosunud, et Keiser ja Wauakanzler  pea üksteisega kokku saada. Lehekuu W. (l 3) pääwal tuli Keiser Wilhelm Polsdam'iSse lagast. Seal on nüüd kõrged wõerad, nagu Edinburgi Herzogipraua (SuurwürStipraua Maria Aleksa»drowna)oma tütrelega, keha iseäralise auuStamisega waSta wöeti, Hollandi Kuuingprauawalitseja  Emma ja Kumngaprinzest Wilhelmjne. Rootst Kuningas ja Ztalia Kuuinga-paar saamad ka pea senna oodatud. Rootst Kuninga tulemist, keS nüüd Prantsusmaal  üheS terwise-paikas on, peetakse selle poolest iseäranis tähtsaks, et see pea selsamal aeal olema saab. kuS Daani Kuningapaari kuldpulmi peetakse ja kuhu Rootst Kuningas mitte ei läinud. Ka Saksa Keisrikojast ei ole üht ligemat  liiget Kopenhagen iSse saadetud, maid Daani Kuninga wenna-poeg Prinz Albert vou Schieslvig-Holsteta-GlückSburg-Sonderburg,  keS PreuSst gardiwäe teenistuses seisab. Natuke mana põaemust Saksamaa ja Daanimaa wahel näib see ikka tähendama, kuna Daani Kuningas omalt poolelt naitanud on. et tema oma kuldpulma aeal seda põnewust mitte pingitada ei soowi. Endised Daani alamad  SchleSwig iS ou luba palunud ühe saatekonna läbi Kuninga paarile kuldpulmakS snne sosmtda lastav seda luba ei ole neile aga mitte antud. Pärast kõrgete wõeraSte lahkumist läheb Keiser Wilhelm jälle Põhjamaa merereisule. BerliniS soowitakse lulewal suwel suurt üleilmlist näitust pidada. Riigikanzler Gras Caprivi on leige selle plaani waSta. Mõnelt poolelt armalakse. fee olla ütS täht. et tema pea ametist tahkuda tahab: tema ei tahta ennast ühe aSjaga tülitada lasta, mille kordaminemisest  tema ometigi enam ametlikult osa wütta ei wöi. Teiselt poolelt kinnitatakse aga ikka, Graf Eaprivi ei mõtelda lahkumise peale.— Mitmed tähed uäitawad, et Rooma-katholiiklaötel Saksamaal himu on, omajvnni Protestantlaste waSta jälle kangema rõhuga peale hakata. Wstmajel nädalil sun Berlini ÜlembürgeemeiSter von Forcenbeck ära, Rooma-katholiigi usutunnistusest aga waba- meelikest erakonnast. Aastal 1873 kat nendaniwelatud kiriklik wõi bariduse-wõittemine PaapSti ja PreuSsi Riigi» walitsnse wahel Mge käredamast leekaS, oli von Forckenbeck  selle kohta liige, mille poolest mitmed waStaied Piiskopid  ametist lahti mõistetud saiwad. Rüüd on Roomakatholiigi  waimulik ülem PreuSsi riikiS, WürstpiiStop Kopp, muidu üks öjge tasane mees, ära keelanud tema surnukeha Katholiigi surnuaidaS mölla ja Kakholiigi preestritele, tema matusest osa wökta. Forckeudeck sai Lehekuu 30. (l 8.) pääwal sume auuga Ewangeiium, kiriku surnuaidas maetud, sisseõnnistamist tallitaS ükS Ewangeltumi usutunnistuse kirikuõpetaja; >uureS oliwad Riigikanzler, enamist kõik Ministrid ja Riigipääwa ja Maapäava Präfidentid. KeiSrivsar saatis järelMnud omaks etele kaastundmise.kirja. BerilnlS ja BadeniS on Roomakathoiiittafed uneSte pärinud, WalitsuS pidada hoolt kandma, et Redemtori st laSte kkoostre-sellS, keS pea uiisamasugused  on, nagu Zesuiitid. jälle luba saakstwad, ennast Saksamaal asutada. Baieris on neile natuke põiNeleS maStatud, Baden'iSaga otsekohe üteldud, et see kõige Saksamaa ast on, mitte aga ühe üksiku Saksa riigi asi. Beclin'iS kaistwad  jutud, Graf Herderi BiSmark i pruut, ComlesS Margarethe  HoyoS, olla Rooma-kaiholiigi usutunnistusest. Seda tunnistatakse nüüd eksituseks. Tema isa oma suguwõsaga olla küll sellest usutunnistusest, oga tema ema, sündinud miss Alicc Whitehead, Inglismaalt päritud, on Gwangeliumi  usutunnistusest ja selles on ka tütar kaSwatalud. Paastukuul antud käsk, Venemaalt wälja rändajaid Juntist mitte üle Saksamaa piire laSta, on nüüd jälle tagasi wõetud. Nemad wöiwad jälle keelamata retsida. Rumänia Kronpriuz tuli Lehekuu 3t. (ill.) pääwal Potsdam'tSse ta sai Ketsri-paari juures waSta ivSetud. Austria Ungrumaalt. Ungrumaa Maspaäwal sn suurt kära Kindral Klapka matmise pärast tehtud. Törelejad on eune-aegu karatsenud. sellele wabaduse-eeMõitlejase ei taheta ametlikult mitte kohalist aun anda. Kui aga Klapka Lehekuu 20. jB.) pääwal maetud sai, siis on igaüks näha wsmud, et see käratsemine muud et olnud, kui törelejate kiuSte-lori. Surnukirstu peal oliwad keelmala see möek, sSea-mütS, ssea-wõe ja möega-rihm, mida Klapka Ungrumaa  wabastnse-söeaS kandis ja miS Kaschau'i uiuseumiS hoitud saawad. Waliksuse poolest Klapka surnukehale antud aun on werl suurem olnud, kui törelejad ehk isegi pärinud oleksipad. Mitte ainult Ungrumaa maataitiewägi  ei olnud matuse rongi saatmas, watd ka Austria- Uugrumaa ühise söeawäe pealikud, mis rabwast wäga rõõmustanud on. Ka köit Ministrid, Riigipääwa mõtemite  tubade ja kõikide seltskondade saadikud, kõrgele sugude kiiked meeSterahwa ja naeSlerahwa sugust j. n. e.. on osa wötmaS olnud. LadiSlaus Tisza, endise Minister Kolomau  TiSza wend, on haual kõnet pidanud. Tõredatele ei ole nurisemiseks Vähematki aSja üle jäätud.  Ungrumaa  Maapääwal on Rahwahoridufe-MiniSter kuulutanud, et sügisel ÜkS seaduS nsutuuniStuse-tiustiemiSte soigutamisekS  ette pandud saab. --- Ketser Franz lofef ei ole RumänlaSte saadikuid mitte oma ette lasknud, keS, kuida juba kirjutatud üht kaebtuse-kirja MagharlaSle rusumiSte üle RumänlaSte waSta KeiSri kätte anda tahtsi wad. Wene lehed kaebawad, et AuStria WalitsuS neid wäheieid Wenelast jßuthenlasij, keS seal Greeka-katholiigi usutunnistusest  o», igal wiistl Rooma-kaiholiigi usukunniStuseSse kiskuda tahta. Nende sekka saada uhkeid Rooma-katholiigi  kirikuid ehitatud, koolisi asutatud ja kirjast Rosmakatholiigi  joonest trükitud ja rahwa keeleS rahws seika puistatud j. n. e. Daauimaalt. Wiimasel nädaiil oliwad kõik lehed sõnumitega Taani. Kuninga-psari kvldpulma-pidudest toid»' ind. Kui Mt,g ioürstlikkust Möeraid seal oli, seda on selle pidulaua aruandest Ma, mi» Lehekuu 25 (13.) pääwal Ritzau's antud isi. Kaetud oli kolme» saalis tM osa» wõtjote. isearalijeS würstUlkuS soaiiS 36 osawõtjale. Seal oliwad Keale Daan, Kuninga perekonna: Wme Ketser za KeiSnprana. ÄuurwiiO Auujärjepärija, Suurwürst Michail Kleksandrowikfch, SumwürSli. prinzeSstd Ksenla ja Oiga AirksaudroVna; Greekämaa Kuntugas ja Kuningapraua, KronprmzesS M PrinM Maria: ZngtiSmaa Prinz of WaleS ja abikaasa, Suremkurgi Suurherzog, Austria Grzherzog  Friedrich, Prinz Albert von GlüÄsdvrg. Rootsi Priuz Karl, Herzog ron Cumderlond ja abikaasa, Prinz Drlean ja rnikmed teised, keda,, nagu mitmeid, teist, keS stin nimetatud, Paani Kuningapaari perekonna liigete sekta lurtakie. Suurtest pidurongidest Kuningapaari anuks wösme ruumi kitsuse pärast ainult kaht siin üleS Võtta, km meii ka himu MS sellest pidust, millega meie Keisrikojal nii ligidat tegemist oa rohkem kirjutada: Lehekuu 27. (iõ ) päawal tulimad s. o. mehed, keS wiimasest söeast osa Võtnud, ligi 10000 mehega ja 60 tipuga Kuningakoja ette. Kui rong senna jõudnud, aStuS Kuningas Välja, sai Vaimustusega teretatatud  ja ütleS: , Keegi ei tea paremini kui mina, missuguse  kangelase.wobwusega Teie isamaa eest Võidelnud olete; seilepärast tunnen mina ennast kindlast armsate seltstlaSke tiitge köidetud olema, kelle wahwuS ka meie wastateji aunktsiud sai Nõtke minu sügawamat tänu waSta." Selle seletuseks olgu st tn tähendatud, et kut aastal 1603 kõik Sakjamaa ja Sludlna, —mis ju sel aeal ka Saksamaa  riik oti Taanimaa waSta üles löusiwad, Taani, maa weike sseawägi ütlemata wahwufega selle suure ülewSimu  waSta wsitlek. WitmakS pidiwad küll SchleS. wigi ja Holsteint maad, kui endised Saksa maakonnad, iväljs antud saama, aga Taani Kuningas ja rahwaS saiwad kõigist Guropa ft stiSki rohkem anastatud, tui iialgi enne seda. Teine suur rong oli Lehekuu 20. (17.) päawal Ämaiteuborgi schloSst eeS, kus ligi 100,000 ini. mest srwal kse koo» olnud olema. Need oliwad 117 seltskonnast lippudega ja muustka-thocidrga saadetud ja nende möödakäik keSiaS umdeS kolm tundi. Pidulikult ehtetatud Ulilitsatel, kust raag läbi täks, oliwad ennast määramaks rahwahulgad kogunud; aknakeft puistati lillekimpust  nende peale. RongiS oliwad Kopenhageni studen» !'d roheliste buchipuu oksadega käes, üht tiikuwat metsa kujuSlaleS. Tahete saiwad selles rongis ka umdeS 400 postiljoni punases mdeS pandud. Kui see rong kell 5 aeal Amaiienborg, jchloSn ette jõudis, astuS Kuningapaar  oma Kõrgete sugulastega ja wöeraslega punase kalewtga kaetud balkom peale wslja ja sai wauuuStalud hõiskamisega terelatud. Studenttdele ptdaS Kuningas üht lühikest kõuel —> , VerimgSke seeS tänab Kunmga  poar kõige ar«aStuse«tunniStuSte eest sellel perekondlikul  pühal. Seal su mmeil üteldud: ,Need tunnisluskd  on meie südameid otsata rõõmuga ja tänuga läitnud.  Meie sõnab ei wöi kõikide juure ulatada, aga kõiki, mi» meie südameid sügawama tänuga täidab, paneme meie omaS igapääwaseS tänus ja soowtmiseS kokku: Jumal õnnistagu meie armastatud maad ja rahman!" Taani Sumnga-paarii on palju muret ja kurwaStust kanda olnud, raStes sõeas kõige Saksamaa wasta ja pärast alalises  tüliS Äaliituse ja Folkethingi wahek, mis SozialistlaSkest  ja teistest üliwabalaStest ikka ja ikka leegite lõõtsutatud  sai, aga kõik see ei oie fidet Kuningakoja ja rahwa suurema ja parema hulga wahel lödweudada suutnud,  mis ennast nüüd nii selgest näitab. Kuuluga hoole-