on ka Ungarlased, kW seda juN saanud än. murdu Tschilaste pärirnife wasta ja niinetarvad seda riigi killutainiseks.  Saaks see Tschechilaste soowimsne täidetud, siis tahta nemad küll AuStria Keisrit ka edaspidi MakS KullingakS pidada, muidu ennast aga teisest riigijäust täieste lahutada, ka sõeawäe poolest, sest killutatud Austria ei olla stis enam nii tugew, et nemad ennast usaldusega selle peale tuetada wõiksiwad. Riigipääwal on Reichenbergi  Liunanõungu ära lahutamise üle seletust päritud. Graf Taciffe on «vastanud, see olla wägtwaldne ja isamaa-wastaue  kogu olnud. Kholera kustumise pärast Saksamaal, on kõik liikumine Saksamaa ja Austria wahel nüüd köigeist takistustest «vabastatud. Taanimaa Krouprinz  on Jõulukuu 6. (Talwekuu 24.) pääwal WtensiSse tulnud, Keiõrk juureS käinud ja Keiser tema juureS. Kronprinz pidi mitmeks pääwakS senna jääma. Prantsusmaa  Natsawäe-Kindral de Bon Z on Jõulukuu 7. (Talwekuu 25) pääwal Wienttsse tulnud, Austria ratsawäge  «vaatama, et selle järel Prantsusmaa tagawararatsa«vägi  korraldatud saada wõikS. Daullimuatt. Kuninglik perekond, keS pitkemat aega pealinnast eemal elanud on, tuleb nüüd pea jälle senna kokku. Talwekuu 26. (14) pääwal on Kuningas ja Kuniugapraua juba senna tulnud, nende noorem poeg. Prinz Waldemar abikaasaga, tuli selsamal pääwal Prantsusmaalt  tagasi ja Kronprinz Frederik ja Mm poeg Christian saamad ka pea Athen'ist tagasi oodatud. Kopenhageni Linnasaadikute kogus on nõuuks wõetud, kuus uut kirikut juure ehitada, kui ükS Linnasaadik seda nõuu aruldasel wiistl sellega põhjustanud oli, et selle täitmine ka helisewat kasu tookS. Tema on ütelnud: ,Kui kirikute hulk rehkendatud saab, siiS piab ka Jumala-kartus rahwa keSkis kaSwama; kui see rahwa keSkiS aga kaswab, fiiS wõtb arwata, et wähem juuakse ja pattu tehakse fiis saab «neil aga ka wähem «väljaandmist haigemajade ja «vangimajade eest olema." Zkoaksi-Rorrnmaall. Kuida Stockholmist kirjutatakse, on sõeawäe uue korraldamise-plaani wastamõtmine kõigil Rootfimaal suurt rõõmu teinud; mitmeS linnas on suuri rõõmu-näitun «valmistatud. Sõeaminister Baron Nappe oli Riigipääwal kinnitanud, kolm kuud olla harjutamiseks küll, Rootsi rekrutitest tublist sõea-soldatid teha; tema tähendas nende soldatite peale, keda Gambetta wõtta ja ainult 90 pääwa harjutada laSkis. Kindral Baron Nappe «võttis sel aeal osa Prantslaste «võitlemisest Sakslaste wasta, kui nende noorte soldatile vhwitser. Rootsi õige nõdra meremäe rohkendamine saada pea Riigipääwal pääwakorrale pandud. Nelgia'ft. Parlamentis on Walitsuse poolest seletust päritud/ kas Prantsusmaa Walilsusega midagi kirjawahetanust  wagiwalla üle olnud on, mida Pas de Calais' departemeulis Belgia töölistele tehti. Mmisterpräfident Beernaert on wastauud, see afi olla korraliselt toimetatud. Wägimalla-leud Belgia tööliste waSta mõnes paikaS Pohja-Prantsusmaal olla lämmatatud ja ei olla laiemale lagunenud. Tost olla küll, et need, kes selle eest wangi mõistetud saiwad, pea jälle lahti lastud on. Belgia töölised,  kellele selle juureS kahju tehtud, pidada tasumist Prantsusmaa kohaliste kohtute läbi pärima. Kulda näha, ei julge Belgia WalitsuS wägewa naabri wasta üles astuda; tööliste usaldust Walitsuse wasta ei saa see wist suuremaks kaswatama. Tööliste-tõrkumised ja teised tülid on siis ka Belgta'S uuesle lahti läinud. Jõulukuu 1. (Talwekuu 19 ). pääwal käiflwad Horlozi kaewauduse tõrkujad töölised kõige pääwa kauges tuhinas fuurteS rongides läbi Tilleuri uulitsate. WaSta õhtat keelas Koguduseckohus kokkujooksmised ära. Wäljawahile, kcS seda kuulutust Üles pant, sai ühe umbes 100 inimest suure salgu keSkist kiwiga wasta pead «visatud. Politseikommissär  käskis tõrkujaid ühest ära ustuna, need wastastwad  reivolwri-kuulidega, mis peale kommissär shandarmi-- dest tuld anda laskis. M mäetõöltne sai surmatud, kolm inimest, nende keskiS üks naeslerahwas, haawatud. StiS lahkusiwad tõrkujaid. Kõik joomamajad saiwad kinni paudud. Haawatud inimestest suri ükS järgmisel öösel ära. Hiljemini oliwad tööandjad ja töölised levstuud ja töö pidi Jõulukuu 5. (Talwekuu 23.) pääwal jälle algatud  saama. — Pühapääwal, Jõulukuu 4 (Talwekuu 22.) pääwal wisati SeraingstS Üks dhnamiti-padrott rauaiallitusekontori  ukse ette, mis seal lõhki kargas, Ukse lõhkus ja ka muidu palju kahju tegi. üks ametnik sai kergest haawatud.  Tegiia on endine tööline Paquet, kes kinni «võetud ja tunnistanud on, Tema elumajas leiti hulk dyimmitipadromd.  Paquet on 40 aastat wana ja on nelja lapse isa. Kümne pääwa eest oli tema töölt lahti lastud ja ou seda ««üüd wist kättetasumiseks teinud. -- Jõulukuu 5. (Tälwekuu 23) pääwa Shtal peeti AntwerpeUsts suurt rongi üleüldise healeaudmise-õiguse pärimiseks. Parlameuti-liikeö  kõige kaugemalt wassakült poolelt (kõige tvabameelisemad)  saiwad rongist linnamaja ette saadetud ja seal waimustatud hõiskamisega wasta wõetud.  Charleroi's  pidafiwad Belgia tnäetööliste-ühenduse eestseisjad Jõulukuu <l. (Talwekuu 24.) pääwal kvosökeküt ja tüurlistastwad.  ennast nende wasta, kes Tilloursis /rahiva" peale tuld anda laskstwad noasta, et põhjuSseadufe läbiwaatainine  mtiwitatnd saab. Töölised saiwad «võitlemisele  ja ettewalmiStainisele Parlamenti uueks walimisekS kutsutud. Belgia seespidised asjad ou järges wäga segased ja kardetawad. Osalt sellest woib Va tulla, et Walitsusel julgust ei ole wäljaSpidistes aSjadeS kindlast ette astuda ja nimelt neile töölistele Prantsusmaa poolt tasumist pärida, kellele seal üle-kohut ja wägiwalda tehti. Boma st on üks kiri Wiinakuü 21. (9 ) pääwaS tulnud,  milleS tõeks tunnistatakse, et Jacques, Joubert ja Bia oma meestekonnaga Tanganyka-järwe randaS Arablaõtest  maha raiutud on. Jngtkssnaatt. Londoni Politseikohus on pärast pitkemat  arutatnist nõuuks wõtnud, et Prantsusmaa dynamitikurjategija  FrancoiS PranisuSinaa kohtutele wälja anda tuleb. Tema on selle üle kõrgemas kohtuS kaevanud, aga seal on tema kaebtust järjeta jäätud. Londoni Anarchistlased  tahtsi«vad Talwekuu 27 (15.) pääwal Trafalgaruulitsas  suurt nõuukogu waidlemiseks selle otsuse waSta pidada, andfiwad aga wiilnasel tunnil Politseile teada, nemad olla kõnemeeste puuduse pärast seda nõuu maha jätnud. Politsei walmiStaS ennast aga fiiSki kardetud käratsemiSte lämmatamisekõ ette ja sundis mõned tuhanded, kes pärast lõunat kogupaiga poole liikuma hakkastwad ja kelle keskis palju wöeramaa mässajaid oli, uulitsal seiSma jääma. Mitmed inimesed, nende keSkiS Prantsusmaa kuuluv tule- ja were-neiuke Louise Michel, kalsufi«vad  kõnest pidada, saiwad aga Politsei poolest wait olema sunnittud. WiimakS lahkusiwad hulgad. Rahu ei saanud  rikutud. Inglismaal on suur rõõm selle üle, et Cleveland Põbja-Amerika Ühendatud-rtikide PräfidentikS walitud on. Loodetakse, et tema all need wabriku-kaupade fissewedamise-tollid maha jäätud saamad, miS tema eelkäija  all pandud saiwad. Mitmed plekk-riiSlade wabrikud Inglismaal oliwad nende tollide pärast oma tööd seisma jätnud, on aga nüüd lootuse peale jälle tööle hakkanud ja umbeõ 8000 töölist on uueSte tööd saanud.  Keiserlik  Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch ja abikaasa  reisistwad Jõulukuu 8. (Talwekuu 26.) pääwal London'ist Wenemaale tagafi. Kindralmajor Sir George White on Kindral Lord Roberts'i asemele India sõeäwäe ülemaks kommandöriks nimetatud. Edinburg'is on ükS wabrik leitud, kuS aruldast «vanu käekirjast ja allkirjast tehti, «uis õpetatud ringkondades kalli hinnaga ostetud saawad. Inglismaa sõeawäe keSkis Pöhja'Zndia'S «valitseda soetõbi ja tholera hirmsal «viisil. Hospidalid olla nii kangest täidetud, et uued haiged seal enam aset ei leia. Üks rügement pidi Peschauer'ist Neuschira'sse saadetud saama, miS sealt umbes 39 wcrõta eemal ou, soldatite keskis oli aga nii palju haigeid, et nõuuks «võeti, seda rügementi ühte paika saata, kus parem õhk on. Schottimaa kütid pidiwad mõne aea eest Peschaner'iS paradtt  pidaina, aga poolest rügementist wüinud ainult seitse soldatit wälja minna. Teine pool sellest rügementist on seitse penikoormat Peschauer'ist eemal mägisel maal. Tõe poolest olla Põhja-Jndia's rohkem terweid pealikuid, kui soldatid. Prantsusmaast. Uus Ministerium on walmiõ ja on manast kokku korraldatud; ainult kaks Ministrit on taganenud  ja nende asemele uued, tänine weel politikq-asjuS nimelainata mehed pandud; tnsed on oma asemeid wahetanud.  WäliSte aSjade Minister Ribot ou MiniSterprästdenti  ametit oma kätte wõtnud ja selle körwaS piab tema ta oma endist ametit ; MiniSterprästdent Loubet sai Seespidiste aSjade Ministriks/SSeamil«ister Freycinet ou paigale jäänud. Pitka iga ei kuulutata sellele MiniSteriulnile  mitte ette, mida ,Suruu«vaa(amise.WttliSteriu- nimetatakse, sest et eelkäijad osalt Me küsimise üle komiStastwad ja langesiwad, kas Baron Reinach't surnukeha  wälja piab kaewatud ja arstlikult läbi «vaadatud saama, «või mitte. Häda pärast olla see Ministerium kokku seatud, sest et keegi endise pärandust. Pal«alna-seltst solgi selgitamist, wasta ja Ministerpräsidenti-ametit oma peale «võtta ei tahtnud. Kuida Riböt. kellel täutue sellega tegemist et olnud, seda nüüd toimetab, fee on muidugi «veel teadmata. Muutmist «väliseS polilikaS ei ole, oodata, sest seda juhib Ribot ka edaspidi. Panama-seltsi solgist tõuseb ikka rohkem chaiseWaid rakkust üles. Pärimist saadud sõnumite järel kuulutah ,No»voje nende sutnluade ar«vu, mida Partsis üksikud lehed ja mehed selle eest saanud on, et nemad Panamq-seltsil kiitmiStega  raha-laenamises abiks oleksiwad. Selle järel on saanud: 500,000 franki jg selle lehe wälja andja ise weel 30,000 fra««ki, ,Petit 300,000 franki, 120,000 franki ja «väljaandja 120,000 franki, /,Matin" 50,000 franki, /GauloiS" 15,000 franki la «väljaandja 30,000 franki, /RadicqlV 100,000 franki, ,Journal deS Debats" «väljaandja 40.000 ftanks, üks ,PariS'« kaastööline 80,00 P franki. KakS i million franfi suurt tschekki traha-«väljawötq«ise Melit) on weel wälja autud, mille saajad «peel ««imetatud olirud, kes aga nlmanähtawalt mehed kõrgees auretites olla. poolest, hiilgaw järg l SeM pia^ ütlema! Õigusega arwab üks Prantsuse leht, et Oa inM afi. iga ostmine altkäe-rahaga, Juutidest toimetatud saab. Juut Meinach wgkab 5 millioni franki waSta, Parlamenti liikeiö ja aeak«r,anduse-tallita«aid oSta ja kui wahemehed tallitawad selle zuures ka Juudid, Levy Cremieur ja Acton. Ja seda lallitatakse ühe jultufega, mis ainult Juutide jnureS wötmalik on." —> Senni teeb kommtSston Panama-seltfi tallttuste uurimiseks oma tööd edast sa on 26 tschekki Prantsusmaa bankift saanud, mis wäljawõtjate nimede peale kirjutatud on. KakS nendest on igaüks 1 million franki peale antud. Palju mehi kõrgetes ametites on selle paha asja fisse mässitud; mitmed  neist, keõ kohtu ette kutsutud saiwad, on tulemata jäänud, teiste keskis Ferdinand Lessepst poeg ja endise Präfident Grevy poeg, Senator Albert Grevy. Walitsusel  olla nõuu Baron Reinach'i surnukeha wälja kaewata ja läbi waadata lasta, kas tema oma elule mitte kihwtiga otsa teinud ei ole, kui kimbatus peale tulema kippuS. Kui palju raha tema Panama-seltfi käest saanud, selle üle on sõnumid «väga mitmesugused; räägitakse 5, 9 ja 10 millioni frankist. Kõige kentsakam selle kurja nalja juureS on, et mõned Prantslased seda pahandust Saksamaa laia turja peale laduda püüawad. Kuninga-throni Himustaja, Pari S'i Graf, olla seda Saksamaaga ühes korda saatnud. Pari S'i Graf olla kirjast ostnud, mis paha tunnistust Panamaseltfi  wasta annawad, olla neid enne «valimist kuulutada ja sellega Republikat häwitada tahtnud. Kust need kirjad Panama-seltfi wasta ostetud ja miS Saksamaal kõige sellega tegemist on, selle üle ei ole seletust antud. Wene kreuzer ,Kindral-Admiral" tuli Jõulukuu 2. (Talwekuu  20.) pääwal BreM sadamasse tagasi. PakS udu on edastsöitmist «võimatumaks teinud. Keiserlik KõrguS Suurspürst Aleksei Aleksandrowitsch reisis Jõulukuu 2. (Talwekuu 21.) pääwal Paris'ist Peterburgsisse tagasi. Wene awtso-aurulaewa pealikutele, mis Marseille  lahel sai Jõulukuu 7. (Talwekuu 25.) pääwal  linnas pidu antud. Kui wöerad shtal theatreSse läksiwad, siis mängis õrlhester Wene Kejsri-laulu ja rghwaS  kuulas püsti-seistes, kohe selle peale - Marsellaiset.. Pärast hüüti , Elagu Weuemaa!" ja , Elagu Prantsustegija tegija de Bons põgenenud Anarchjstlaue Borde om -- . Prantsusmaa - Saadik Marokko'S,  d'Audigny, on Jöuiuluu 4. (Talwekm, 22) pDwal  sealt Prantsusmaale tagasi reisinud, -ftn Portonayo'st telegraftriti .Jõulukuu 4, (T»stvek««u Z 2.) pääMl/e(Mnna</ linnad BZHydah, Äwukete, Epdpmey,. Gobmefgobo Kuberneri juure saatnud ja oma tunnistada lasknud on . Whydah!iZl, .seifis.ftcha., pääivqst saadik Prantsusmaa sõeulvägi. M teistes liMadeS lehwisiuba Prantsusmaa lipp, ka piab sõeawägesWnq saadetud-,- saama. Metsaliste-iyalitfuS Z)ahomey's, mis igal itti!nestefohwreid päris, on nüüd «vist jäädawalt lõpetatud, ja Mk haritud maailm rõõMuStad üMMmfe, ja waeniuse. peale Prantsusmaaga «vaatamata. Prantslased  tunuiStawad nüüd ka isegi, et -Kuningas Behanzin Saksa Togomaast mi I«g isugu st ahi. saanud ei ole. Itutlu'st. Ei«di»e MiniDterpräsidentCrlSp i on Palermo's üht kõnet pidanud- ja Mes Mgast. pea? selge / sõnaga Es i olitti politiO^wqStasekK,^tunMaWd.'-nagu. enamist ikka taganenud Minislerpräsident oma, järeltulija^- «vastane ou. Silmanähtawalt «nõtleb teM--Molittj^Mi«... nisteriumi ärakangutamise peale, et fiis ise jälle ohjs oma/ kätte saaks. Nüüdsel Miltisteriuinil qn küll suur.healedeeuamuSiMrlamentts,  aga see ei olla kindel Gll ja wöiha ikka laguyM. .Ml aga. Crispi stss..Mtmist^ppäsidesttj/Sz--/' saaks, sepa ei arwala siiski kusagil. Crispj aeah aWs/ , küll ZtaUa Maksamaa >a Austtia-Mgrumaa körwas ja// sellega oli Äolmriigi-ühenhUs köidetud, Kestest hoMWtq// salgab telna nüüd seda ühendust, on selle wasta, wäga wilu ja au««ab seda rohke«n hgih sWI Prantsuõmagle. Te«qq pärih, selgel wahet Monarchistlaste. ja laSte' nmhA.,,«, ÄäljjaspooP,,e.i tahta. te.«na Jtalia politikat kuidags taklStäda egg . juhtida lasta,. wasd riit pidada/ täitsa oma käe peal kõiki gSjutasiiWa näitab walja, nagu ajaks tema..-Jtalia. lah.kumiA. maast jq Mstesa-Pngruinaast taga. Seal pannakse te«na kõnet aga, palju wähM tqhele, kui- isamaql.. tedfi õiete et rlsqldata, sH.- .. kPepuhljfanlane ja sai «vast HS NonarchtstlasM, kyi. seste l prästdenttks saada jootis, ja PatieanH ei olda sM kaugelt «veel ,ära unustatud, et ftma aeal Kolmriigi-Hendus kiidetud ,sai, - Selle unustamiseks pärita seal rohkem, kui sõnu. . Jta^ Admiral. Saint-Bon on ära surnud ja M Jtalia/ lehed kurda«pad jeda taga/ Teiyagg. Ma üks agu/ üks.Hllis lootus, läinud, Üks mees/ kelle peal maa usalhuS seisis ja kelle des fõik tuhin nMkis, Tema / olnud kehM isaauud iseeuese-ohwerdamM, -Wüs,/.' olnud temale nagu usutunilistus. Jtalia lehed jutuStawad  stjõ,,n??et mõnda tejUK wahwaM tegudest MM-peäk- WäliSto omdMle/wMuh,'^/MtjcanHHM korral palju liikumist, Tema ja teW. Pgikonfla kõrlvä?