ja majestätlik pilt. Soojad selged pääsvakitred woolafiwad üle inimestega täidetud platsi, mängifiwad Kremli-kathedralide  kupplete ja ristide peal, läikisiwad waiumliku ametkonna kuldsete riiete ja mundrete stikkimiSte peal. Kremli-kellade-metalli kõla koStis wahet pidamata õhku ja wahetas ennast ainült rahwahulga wahet-pidamata wägewa hurrah-hüüdmisega, miS ainult sel silmapilgul waikis, kui Majestätid Keiser ja Keisripraua Tschudow-kloostre eeskojast  ennast raywa waSta kummardastwad. WaimnStus, miS tuhandeid inimesi täitnud, ei lase enuafl üleS kirjutada  ja seletab ennast ainult piiramata armastusest Monarchi  waSta. Tschudow-kloostreS oliwad Majestätid ühe lühikese Jumala-teeuistuse juureS, nättasiwad püha Metropolil  AlekfiuS'e reliquiatele Oma auukartust, õnnistusega üht püha-pilti wasta wõtteS. Tschudow-kloostrest läkfiwad Majestätid Metropoliti eelkäigul läbi kaetud koridoride Nikolai-paleesfe, Moskwa Kindral-kubernör, Keiserlik KõrguS SuurwÜrst Sergei Aleksandrowttsch'i juure, kuS perekondlik homiku-laud peetud sai. (Lõpetus tuleb järgmises numres.) Üleüldised sõnumid maailmast. B a l ti s ki's. Lehekuu 31. pääwal Saksamaalt. Riigikanzler von Caprivi on Preussi Maapääwal kinnitanud, et wiljalootused Saksamaal kaugelt  nii wiletsad ei olla, kui kord räägiti ja kirjutati, et sits ka wõera maa wilja tollide wähendamist mitte loota ei olla. Aealehed kaubaajamise asjus rõõmustawad ennast selle üle ja kinnitawad, et wiljatoolide wähendamist ehk koguni aeglist mahajätmist suurema rõhuga Sozialdemoratlaste  pyolt päritud saada, kes sellega wabriku-tööliste usaldust oma poole kiskuda tahta, kuna Saksamaa põllutöö selle lAbi kitsikusse langekS. Aga ka leiwa tarwitajad ei saada sellest suuremat kasu, sest wöeral maal saada siis arwatud, Saksamaal olla lausa nälga karta ja panda wilja hindade juure nii palju, et kasu suuremalt osalt ainult senna lähekS. ,Hambuger Nachrichten", see Würst BiSmarki waimuS toimetatud leht, kostab ka wiljatollide eest ja kirjutab: /Wabarneelise aeakirjandnse rahwa-äSsttuse  waim räägib kallist aeast ja elularwituste-hädast, ja ärritab rahwast sellega Riigtwalitsuse wasta. ilma et häda tunnistuseks midagi ette panna wstks, ja sellest on kahtluseta  näha, et Saksa Keisriigi ega Preussi Kuningriigi politika selle järel käia ei wõi, mida wabameelised, ringkonnad  heaks Wabameeliselt poolt on päritud, et kõik sõnumid, mida RiigiwalitsuS wiljalootuSte üle kogunud, ruttu PreuSfl Maapääwa ette piawad pandud saama, sest arutamiStes nende järel wõida eksitusi olla. Seda on teha. nõuukS wõetud, et rahutumad maimud solgutatud  sagksi>vad, et selle järel aga üks teine otsus tuleks, seda ei arwata mitte. Maadel, kust wilja mälja weetakse, on sellest otsusest muidugi palju kahju, nenda ka nimelt Wenemaal,  aga muidugi piab iga rstgi walitsus kõige pealt oma kodanikkude kasu peale waalama ja wõerad ei wõi seda Pahaks panna. Preussi Maapääw jääda ainult weel Jaanikuu 20. (8.) pääwaui kokku. Mõne aea eest käis sõnum läbi aealehtede, üks mõisnik Mecklenburg'is  olla põllutööliste puuduse pärast uönuks wotnud, Kuulisi Khiina'st töölisteks tulla lasta, s. o. Khiina madalamat  rahwast, keS wäga wähega läbi saama harjunud on, keS sedamööda ka wähese pääwapalgaga lepiwad ja keda nimelt neis Amerika riikides palju tarwitatakse, kus pärast Neegri-srjuse ärakautamtst töölistest puudus tuli. Tema olla ka teisi mõisnikkufi ennast selleks temaga ühendama  kutsunud. Meckienburg'ift kirjutatakse nüüd, et sealine RiigiwalitsuS taieste selle nöuu wasta ja neid wõeraid jälle maalt wälja saata ähwardanud on. Wäijarändajate üle Saksamaalt Antwerpen'i, Rotterdami ja Amsterdami sadamate kaudu aastal 1887, 1888, 1889, 1890 ja 1891, Näärikuu 1. pääwast Jürikuu 1. pääwani,  on järmift aru antud. Sel aeal on neid läinud: aaSt. 1887—34,192, aast. 1888—33,496, aaSt. 1889—31,146, aastal 1890—31,048, aaStal 1891—41,692. Kuida näha, on wäljarändjate hulk aaStast 1887 künni aastani 1890 pitkamefi aga järges kahanemas olnud, sel aaStal aga järsku kohkutawal wiisil tõnsnud, mis wist Riigiwalitsuse  ,uue kursi" rehnungi peale panna on. Oleksiwad  need koju jäänud, siis ei oleks wist Kuulust tarwis. Sellest aeast saadik, kus Würst Bismark Saksamaa politika juhatusest lahkus, ja koguni kui ka Jtalia MiniSterpräsident  Crispi omast ametist raganes, hakkafiwad Prantslased lootma, et Kolmriigi-ühendus laguneks, mis nii wäga. nende kättetasumise-himu taltsttanud on. Selle wasta .üteldi teiselt poolelt, Kolmriigi-ühenduS saada pea uueste kinnitatud ja hiljuti weel oli üks Dresdeni leht seda sõnumit toonud. Selle kohta kirjutab nüüd »Berlini Börsi-zeitung": »Seda sõnumit pandi iseäranis sellepärast tähele, et see Jtalia Minister-präsident, kes Kolmriigtühenduse  köitmiseks kõiki oma riigimehe-osawust karmitanud  oli, polftika juhatusest tagasi astus ja el Prantsusmaal  aeakohaliseks peeti, Jtalia wäljaspidiste asjade uuest juhatajast lahkemat seisupaika Prantsusmaa waSta loota, millest mitmed juba üht ligendamist wälja arutasiwad. Ka aealehtedes ei puudunud healdest, kes üht asjade-muutmist Mimalikuks pidasiwad. Lühidelt, midagi nagu kartust kõikuS õhkuS, kui wõiks ehk Ministrite Bismark ja Crispi lahkumise läbi ka nende suur töö rahukaitsemise kantsi kallal kahju saada, sest et kohalistest riigimeestest puudust olla, keS wastciseid woolusi ära wöita suudakfiwad. M see kõik nende poolest wälja läks, kelle silmad kaugele ei ulata, seda ei wõi küll mitte ütelda ja tõe poolest on ainult pealiskaudu tagasivaatamist aegade käigu peale äratundmiseks waja, et riikide tarwitused- aeguti muutmistele  wiiwad. Seda rõõmustawam on aga nüüd meile uõtatawalt poolelt tulnud sõnum, et Kolmriigiühendus  uut kinnitamist koguni mitte ei tarwita. Seda laiemalt arutada oleks asjata, sest nende kaubategemiSte põhjused on niisama tüttawad, kui nende otstarbed rahu alleshoidmiseks. Uuel Jtalia Ministerpräfidenttl  oli see seisukord tuttaw, muidu ei oleks tema seda ametit koguni nutte wasta wõtnud, kui tema mitte kõigest südamest kõigega ühes nöuus ei oleks olnud, miS sellest kui tingimata järg wälja kaswab, mis üle ainult üksikute Riigiwalitsuste wahel räägitakse, millest kõik osawötjad kõikumata kinni pidada tahawad, ka üle selle aea, mis hakatuses määratud Niisamasugused healed kostawad ka Austria ja Jtalia Mõjuwatest paikadest  ja näitawad, et Prantslaste ja kõige nende lootused tühised on, keS Prantslastele nende kältetasumife-tuhina täitmist soowiwad. Nachrichten" tähendawad selle juure weel, Prantslased soowida Jtalia lahkumist Kolmriigt-ühendusest wist rohkem selleks, et kõiki Romani riikifi, milleks Prantsusmaa, Jtalia, Spania ja Portugal luetud saawad, Nepnblikaleks muuta ja Keskeuropa Monarchiriikide  wasta ühenda wöikfiwad. Esiteks olla nemad oma silma Portugali peale heitnud, siis kulla kord Jtalia ja Spania kätte. See mõtte ei olla küll weel tegewalt päämakorrale tõusnud, pidada aga silmas peetud saama, kui Europa edaspidist politikat ette arwata tahetakse. See lühike aga tähtjas kiri, millest wana Würst Bismark wist mitte kaugel eemal ei seisa, heidab jälle üht selgutawat kiiru nende ringkondade sala-mõtete peale, keS wennastust Prantslastega nõuawad. Berlin'iS on Sozialdemokratlased  kaheksa nõuukogu wiljatollide wasta pidanud. Tungimine nendesse on nii suur olnud, et Politsei kogusaalide  ukse, millesse kokku ligi 22.000 inimest mahuwad, kinni panema pidi. Sellest arwatakse, et wähemast 30,000 inimest neist kogudest osa on wõtta tahtnud. Kõnest on Sozialdemokratlaste esimehed Auer, Singer, Liebkuecht, Tutzauer, Fischer, Schippel, Bebel ja Stadthagen pidanud. Nõuuks on ennamift ühel healel wõetud, wiljatollide wähendamist  ehk ärakautamist pärida ja seda otsust kõigel Saksamaal kuulutada. Omas sügamas põhjuses tähendab see otsuS wabriku-tööliSte sõea-kuulutamist põllutöö wasta, kui ehk ka otsusetegijad sellest esiteks isegi aru saanud ei ole. Bischofswerda linn Sakseni maal on Würst Btsmark'ile ühe saalekonna läbi oma linna A u nkoö  a n iku - dip lo m i saatnud. Wäna-Riigikanzler ou kinnitanud, et temal kahekordne rõõm olla, ühest linnast nagu Bischofswerda, auustamise ja armaStüse tähte saada. Esiteks sellepärast, et see linn üks Sakseni kuninglik linn on, mis mitte nagu mõned teised linnad erakondlikkude tuhinate läbi politika wooluste alla langenud ei ole. Seda tähte pidada tema üheks tunnistuseks, et seal aru saadakse, tema iseäraline hoolekandmine Preussi riigi eest ei olla tema sees täielist üleüldist Saksa meest iialgi lämmatanud, ja et waenulised woolud aastast 1866 juba ammu mööda läinud ja unustatud on. Teiseks rõõmustada teda aga see, et see täht just Saksen'ist ilmub, ühelt maalt, mille Kuningas temale ikka üks armuline Würst ja Herra olnud ja selleks täna-pääwani jäänud on. Kuningas Albert saada temale Bischofswerdalastest pakutud auu wist õigeks pidama, oma Kuninga wasta olla nemad ikka armastust ja truuwust üleS näitannd ja Kuningal ei olla wist ühtigi selle wasta, kui neist midagi wana Kanzleri jäuks üle jääb. Keskpai k l a s e d on Kardinal MelcherS'ile tema 50 aastaseks preestrt jubiläumiks õnnesoowimise-adressi  saatnud ja sclle lõpul ütelnud: ,Meie loodame selle kõrwa palwet lisada tohtima, Teie Eminenz tahaks armuline olla, meile edaspidiseks wõitlemiseks kiriku õiguste ja wabaduste eest Teie õnnistust anda." See on söea-kuulutus Ritgiwalitsuse ja Ewangeliumi kiriku wasta Nooma-katholnklaste poolt. ,Berlini tähendab selle juure: ,Sellest kõnest on kõige wähemast kiita, et see selge on ja eksitust teha ei Teiselt poolelt üteldakse, kaubaajamise-ühendus Austria'ga olla Keskpaiga erakonda Riigiwalitsuse ligemale toonud. Preussi Riigiwalitsus on kuulutanud, et Juudi sugust kooliõpetajatel Saksamaal mitte õigust ei ole, Saksa keelt ja aealugu koolides õpetada, sest et nemad seda mitte õigel wiisil õpetada ei wõida. tähendab selle kohta: Meie rõõmustame eniiast südamest selle kuulutuse  üle, mis meie mõtetega täieste ühte läheb, üks Juutide kooliõpetajate-kogu Münsteris on selle üle wäga wihane olnud ja kinnitanud, et selle järel parem oleks, wanu Jnudi-koolifi mitte enam üles pidada ja uusi mitte enam asutadM -Tõeste! üsna sige'> Breslau's on Jaanikuu 7. (26.) pääwal tuli kürasseride-kasarmi tallides lahti läinud. Hobused peafiwad wälja ja tormastwad  linna ja sellest läbi, psrkasiwad wastu sõiduriistu  ja murdsiwad latorni-PMh mis läbi neist mitmed wigastatud saiwad. MitMeö kukkuflwad maha ja kolm oliwad surnud. Segadus oli määramata, aga inimestest  ei ole keegi häda saanud. Tuli ei lainnd eemale. —? Kui Jaanikuu 9. (Lehekuu 28.) pääwa homikul üks kompanie Keiser Franz-gardi-grenadiri-rügementist wäljal Tempelhofi taga harjutusel oli, lõi wälk meestekonna sekka, surmas Kapten von Quaft'i hobuse, wigaStas mitmet soldatit raSkest ja palju teisi kergest. Suur hulk meestekonnast  ja Kapten von Quast tangesiwad uimaselt maha ja toibufiwad wast tüki aea pärast. Vai eri-maal on ametlikku aruannet mööda suwiwili Lehekuu kaikus läbistikku wäga heaste kosunud. Talwewili, kuS seda mitte ümber ei küntud, on waewalme. Härjapea on kahju saanud; heinamaad on paranenud. Humalad on head. Wiinamäed on segalised, puuwtli hea. - Suurt kahju on rahe, külm ja hiired teinud. Kui ilmad heaks jääwad, siis loodetakse suwiwiljast talwewilja tasumist.  Jaanikuu  9. (Lehekuu 28.) pääwal oli Graf Waldersee Würst Bismark'i wõrusel ja jäi kõigeks pääwaks Friedrichsruhe'Sse. Graf Herbert Bismark ja Luthar Bucher oliwad ka seal. Mitmelt poolelt kirjutatakse, et Keiser Wilhelm lepitust Wana-Riigikanzleriga soowida. Austria Ungrumaalt. Wiin'is tehakse tööd ühe sea duse kallal Anarchistlaste wasta, mis ettewalmistawas kommissionis esiteks küll käbi ei peäSnud; Mepärast äga mitte maha jäätud et ole. See seadus wötab nimelt neid seltsist, koosolekuid ja trükikirjast silma alla, mis ,tünlawäte ilmumisle läbi arwata lasewad, et need püüdmiste  teenistuses seisawad, mille eesmärk seadusliku riigija  seltskouna-korra wagiwaldne muutmine on." Selles seaduse-plaanis  määratud nuhtlused on rasked ja nuhtlusealla  langemale tegude seletamine on kõikuw, enamist kõik on kohtumõistja enese heaks-ärwamise hooleks antüd. Wiin'i lehed on selle plaani wasta ja arwatakse,et see sel kuju! Riigipääwal mitte wasta wõetud et saa. Ungrumaa Riigipääwal päris Riigipääwa-saadik Czalar, et WalitsuS Mi kuulata laseks, kaS tõeste igal pääwal saead Juutide-perekonnad Wenemaalt raudteel tulewad ja nendesse Ungru maakondadesse saadetud  saamad, kus tänine Juntist olnud ei ole Czatar pärib, et WalitsuS maad Juulide sisseMõoiamise eest kaitseks.  ülepea on Austria-Ungrumaal käredad wõjtlemised Jundi-wastäste ja Juudi-söbraliste erakondade wahel Koburgi Prinz Fekdin^Nd/" 'Kulgatiä''«nnjtäMata ' Nütst, on Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.) pääwal Wiin'iSse tulnud. TeMa läheb esiteks oMa ema wõerusele ja siis MitmekS uädaliks Kärlsbadi terwise-weele. Niikauaks on Stambulow  Bulgaria-Walitsejaks nijnetätud. Draf Hartenau, endine Prinz Aleksander won Battenberg ja Vülgäria Würst, on raskest ''haige. Prinz Heinrich von Bättenberg, Inglismaa KuningapraUa wäimeeS, on tema juure tulnud. ' Roötsimaalt. Pärast kahepäiwift kerget haiglust, jäi Kronprinz Jaanikuu 8. (Lehekuu 27.) pääwal raskest peaja  liikmete-walusse haigeks, ja pidi woodisse heitma. Arstid piawad tema haigust iufluenzaks. Wiimaste sõnumite  järel oli tema termis natuke paranenud, haigust näib aga esiteks kardetawaks peetud - olema, sest korraliselt saiwad  haiguse-sõnumid aealehtedes kuulutatud. - Prantsusmaalt. Paul KM. kustys noomib neid Prantsläsi, kes KölmtiM ühenduse lagunemist öotawad. See olla paljas jampsimine  ja ei saada iialgi täide minema. Jtalia nüüdne Mittisterpräfident Marchese di Nudini ei olla rohkem määrt, kui Crispi oli, ainult aga salalikuni.' Kuningas Humbert ia kõik Kuningakoda olla wäimuWiüd Ühendusest  Saksamaaga, ja sellest Würst Bi"mark'i läbi köidetud ühendusest pidada ka Keiser Wilhelm kõikumata kinni. Inglismaa peale ön Prantslased wäga wihased, sest selgest  ilmunud olla, et Inglismaa Jtalialle sõna annud, Inglismaa laewustik saada Jtalia randafi kaitsema, kui Prantsusmaagasödatuleksja olla ennast fedawiifi waidlemata Kolmriigi-ühenduse külge kölnud. Inglismaa olla Prantslaste päriS-waenlaneia Inglast pidada Prantslased tulisemalt wihkama,  kui Sakslasi. Waesed Prantslased! Paljas umbkhristlik ja lapkfik ,midkamine" ei saada nöile nende wöimust Wahemeres ja Egyvtus'rs, ega ka Eisäss-Lothriilgi-mäid mitte tagasi. ülekuulamised melimti watmistamise ilmutamise asjus on lõpetatud. Kohku alla saatvad Turpinj Tripone, Fosselere jg Faüvr er antud.  Salakuulajate  nuhtlust plaanicäksd palju körgendäda. Tättitte oli kõige raskem Nuhtlus selle süü eest wiis aaMt mangipõlwe  peäle määratud, nüüd seda kümne aasta peale määrata, iseäraliste juhtumiste juureS koguni ka surma-UuhtluG ülepea on Prantslastel suur hirm salä-