Tallinna Sõber. 7. SeitsmeteisikÄumeS aaStakälk Tallinnas, Paastukuu k. pMwal kBNS. KleSidikt aealthi Sesti rshNalk «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinna» tindsorS'i pärijate trükimaja,: ......... A rubla, 40 kop.— psol°gsStüS......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadrwd: aasta, .3 rubla posl-asStaS 1 rubla 70 kop. WUk-SWab lM TSS sM leT« vssK k ZHP, TeMmtsed Võetakse waSta; AaNnsss: LwdMs't pSryM PsierSzzrgwz A SeelLLdk, K SL. Tartus- Laallmani». -Nakwer-Z; J. K,chs. Paides; K. KeidekSsrg. Kapfs° kss -K. KsWerg. LiMas: J. poodis. MUmMs; J. L«SW°i z« K. Leokene raamati,Zaaplustd. Yarwas: M. Pöösr. MSr«s -. PrsM Melrsse. WaMas! W. Iwdslst. SKrrsKArss - Zh. Lawge. Mas!-. Sswa wÄMalss. WaStaja redaktor W. F. Tichhorn. Älab NaM-iis, - kirjad Mwab Balti,» (Baltischport KsaMMiÄ-llvp^.j Vkegister. Üleüldised sõnumid maailmast. ymalt maalt. Tallinnast- PoStimoona maksmisest Balliskist P- Soomemaalt Rostowist Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Küünlakuu LS. piiäwal. Saksamaalt Kuida hiljuti juha lahidelt tähendatud, oa üks Keskpai kiasle-krakouna ja Rsma-KathoMaste kõige agaramatest eestwöittejatest, Graf Paul Hoeusbroech Zesuilide keSkist wätja astunud, ennast Ewangelmmi usutunnistuse  koguduses üles wõtta lasknud, ja kõigist wõimnst Roma-> Katholiklaste, issäraniD aga Jesmtlaste, wasta pööranud. Muidugi tegi see neis rmgwndadeS kohe palju kahinat; nüüd on Keiser Wilhelm teda ühele kitsa- AKle KeiSrikoja-pidule kutsunud js fee on tema endiste meslduse-osalMe ja nüüdsete weriwamlMe sapiwaadi prundi ivast õiele eest ara löönud. Sozialdemokraüaõte ja wisamate Roma -Katholiklaste lehed, nagu stlahwazeitung" ja »GermMia', on nii täis lülist wiha tema ja ka Keiser W>lhelm'i wasta, et Keisrist ühel toonil kirlutawad, miS niisama wähe Keisri-alamate kui ka Ülepea Khristlasle kohaline on. See tesZ suurt kahinat.  sest wMajÄtest Gw«ge!ium!aSte keski st ei ole muidugi KMdust. .ZntNd käistwad, Graf HoenTbroech olla emmst Berimi suurksoli Professor I)r. von Ha?naÄ'i tütrega kihla«d. miZ seda kära wesl sMrsWsks teeks, mis. aga wsel tõeks kinnitatud ei ole. Professor Dr. v. Harnach Liiwimaalt päritud. TartuS studerinud ja enne ka thsologia Professor Tartus, kus teda sellesama ameti pmls. Berliulsss kutsuti, on üks kuulus thsologikuS, keda aga wanameettssmalt poMt liiga waSamseUseks peetakse, nenda st.tema parast theologikuNe keskis palzu tüli olnud on. Wöitlsmiseks tema õpetuse-Mne wasta sai Professor MsiOold Seeberg kutsutud, kes seda aga mitte wasta ei wõlnud. Professor Dr. Seeberg on wesl üks noor meeS, on Eestimaal sündinud ja üleS kaswauud, kui tema snguwösa ka Kuuramaait päritud olla. Ka tema on Tartus studeriuud. oli seal paar aastat Docent, sai ruttu kuulsaks ja selle jarges Saksamaa  kõige kuulsama Theologia - suurkooli Professoriks kutsutud. Teda lmtakse wauameelisemate theylogikuste sekZa. Kindlad Lntheranlased on muidugi mõlemad, mõnest teisiti-mõttest neude wahel hoolimata. Arglik wiis. millega 'Saksamaa WalitsnS seadust mhe rlükka  jat e" - erakonna wasta Rugipääwa eltepaneb, äratab Hoidlaste kestis kartust, et seda seal mille wasta ei wöeta, nii kindla ja kõikumata meelega Keiser Wilhelm ise selle eest ka kostab, kus temal selleks iganes paras aeg olema näitab. Soztalistlased ja kange toelisemad Roma - Katholigi ülikirittased seisawad jälle külg-küljel Me seaduse wasta, nagn need muidu üksteisest nii kaugel, seiSwad erakonnad Ma !e°.wad, kui sellega Walilsufele ZvmiStamise-ristu teele paisata wõima loodawad. Kuna SoziMeMokrailased täiest kõrist karjuwad ja rusikatega paugutawad, käiwad Ultrnmoutanlased oma harjunud salateed  katsuwad uue seaduse plaani mi mitmesuguste lisadega  täita ja tähendustega .seletada', et ka mitmed neist kes rahurikkujas mahasurumist soowiwad, kohkuwad ja lõikuma hattawad. Lehed, mis Niigiwalitsuse pool srisawad  aga ka natuke arglased on, katsuwad waStaseid soigutava  ja tinnitawao, et see seadus toguni mitte Sozialdsmokratlasli  ja Mtramontanlasie (,ü lemäg iS t e kelle ülem wõimus, Papsi, teine pool Alpi mägede on) wasta plaanitud ei saada, waid ainult pahadele inimestele  waljsid pähe panna tahta. See ülendamine ei taha aga aidata. Soziatdemokrailased ja Uitramontanlased  teadwad wäga heaste, et nemad WaMsuse silma ees sagedast .pahad inimesed' on. Ka Hoidlaste laagrist kMawad kahtlased hesled j,ümbeclü??ajate'-seaduse wasta. Mitmed rohkem ehk wähem kuulsad SoMpolikused, Professorid ja teised tähtsad mehed wmmulikust ja ilma- likust seisusest, on ,Grenzbote'3" üht hoiutuse-kirja wälja saatnud, milles nemad selle peale tädendawad, et selle seaduse läbi ülemad seltskonnad omaS hoolekandmises üleüldise elukorra parandamiseks, tuimemaks jääda, alamad aga omast kaastööst wSemtatud ja mässajate poole pööratud  saada wMstwad. Sedawiisi wõids tasase .edendamise  tee maha jäätud ja te? soziaiistlikknde lülitamiste, ivatzest ehk kogum mässamise.kärgatuste poole jalge alla '.võetud saada. Wäga waljnd seadused olla kardetawad. Ka Nochrichtm' kirjutawad: „PöhjuliM seltskondlikud pamndannsed on alimS msjnw abi kiu jateguliNe  tuhinate Wasta ja suusale MkombM ja korra UeZpidamiseks. Wastsne pigh' elukvmbsliku suuruse läbi ara wöideMd saama, mis tema jalge alt põhjust kaebamiseks  äm kisub, stiS ei pärita tema käest edaspidi ka mitte MkomhelikmMt ülespidamist asjalt. ,Bttliner Neusste tähendawad osawalt selle Vaidlemise jume: z.ProftSsorlte j. n. e. seletamise järel oleks iv ist ka parem, edaspidi ka Saksamaa Väliste WgeMUe wMa ,el'.!kombe!i?zi suurusega Võidelda, mis põh- s. s. sttekujuStatud asja MM, nende jalge alt ära kisuks. O« seletus on wäljakeemtus ,Unenäu-rahwa riigistkalda ü?S Saksa asjade kõige kurjem pilkaja Wskm! Maal seda nWawüNali 'Me pauna ei oleks wöiaud.  Ka Prantsusmaa mässamise-aea! oli guillontins lwerekirwe) otzwrite keSkis palju neid, ?sS mässamise waStn olnud sliwad. - Nenda waielsakse Me Mduse-plaani ü'e, mille eest Keiser Wilhelm täninZ ikka kindla healega kostnud, mis wift tema enese poolt wälja läinud on. Esiteks oa sse Maa Riigipääwal ühe komnüssioni arutamise alla antud. Mölle aea eest käistwad jutud, et Saksamaa Walilsuse ja Vaticani (PaapSti riigi) wahel kauylemised J e s u i t t d e - k ü s i. mise üle olla. tunnistad seda tühjaks jutuks. Vatican'iS olla, kõigest meeleheast 3esui-> tede waSta hoolimata, Saksamaa Jesuikide-kWmisega uii ivähe tegemist tehtud, et kg Saksamaa Rooma-Katholigi Piiskopid? poolest selle üle aruannet päritud ei s!e. Vatieams  saada ivift arwatud, et Saksamaa Ühendnse-nöuukogu  kergest järel ei anna. Seal loodeta aga Wkt eesmärgile  jõuda, sest Zesuitidel olla mitmed abinõuud ja teed käe-pärast, Keiser Wilhelm'; kõrwa oma poole pöörata.  Enne kui stesuitide tagan la kmise peale -nSteldakse. pidada Vaticani arwamiSte järel Saksamaa piire Lazacist. lastele lahti tehtud saama Hos>narschall Freiherr von Egioffsteltt on Küünlakuu 7. sNäariknn 2ll.) pääwa õhta! Pelerhurgisse reiflnud, Majestätidele Wene Keisrile ja Keisriprauale Saksa Keisri ja Keisripraua pulma-kingitust wiliua, üht kallist laua-servifi, mis kuninglikkus porzellani mabrikuS modellide järel Friedrich Suure asust tehtud on. Küünlakuu 8. (Näärikuu 23) pääwal ou Keiser Wllhelm arutamist Saksa-naa sdeawäe ja »nere>väe ühise tegewuse üle pidanud, Khina-Zapani sõeast selleks asja MõtteS. Keiser ja Prinz Heinrich on kaks tundi enne määratud aega senna tulnud, kohalist kaartill läbi waalama  ja arutamiseks korraldama Keiser on nende järel m rewäe, isearauiS soomuslaewade, tähtsust arutanud, mis kaks tundi kestanud ja kus umbes ZW ohwitseri kuulamas  olnud. Japaui Saadikul Berlinsts on Keiser Wilhelm  Pnnakolka-rittrele suurristi annad. Khina ülekorraline  Saadik on Küünlakuu 14. (2.) pääwal Berlin'ist  Peterburgstsse reistnud, ühes korralise Saadikuga ja oma kaaskonnaga. Saksamaa Pühjamere-Zdamere(Saksamere-Baltimere-)  kanli awamist oodatakse Heinakuul.  Kõik suured meresõidu-riigid ja rah-vad saada osawõtmtsele kutsutud. Austriast tulla kaks söealaewa Erzherzog Stefanst kommando all. Saksamaa sõeawägi maal ja merel saada ennast omas uhkema? lLlkls wöemslsls  näitama. Et kõikidel wöeraStel söealaewadel, mis Pidule tulewad, wöimalik ei ole korraga läbi kanali sõita, sellepärast saada Keiser Wilhelm oma wZeraStsga jachtlaewade  ja ,Keiseradler" peal läbi kanaU ja Brunsbiittel'i zuurss Elbe jõele sõitma. Kiir aurutariva  l d HMaminemine on Riigipääwal Züstmisega  ette pandud, kas Walitsns mitte teiSte Tiikidega laewa-ZRnMste wähmdamiseks üleilmlise kaitsemise asutamise  läbi nönupidaMisele astuda ei taha. hirmus  õnnetus paneb Saksamaal kõiki kitzisema ja on wihaft arutamist Saksamaa ja Inglismaa aealehtede watze! üles löstsutanud. ÄaksaMaa xoslt kaebatakse ZuglisWaa Kapitänide hoolimata tönn Ae ja «Mammetatud  ,ta!tsttamats", isamaata aurNlaewade üle, Ww Inglismaa lipu all sõita. Niisamati ka ÄnglisMM suurmere-kalameeste-paaüde  iile, kes fUrnNkehasi msrstt peale wotnud, wälja rsZwinud ja siis meresse tagasi wisk«ud olla Kalamehed ei olla neid kartuse parast, et Reid maole toodud surnukehade «atmiss-rulnst kandma sunnitakse mitte maale tuua julgenud. Kohwts poolest m ZuMtalud  saama pidanud, et pealt uppunud inimestL surnukehade matmise-Wud mitte nende peale ei lange, keg neid maale toomad. See teed kõik Saksamaal fmrt pahandust Inglaste wMs, kes omalt poolelt jälle lohakat  teenistust Saksamaa Kr-aurÄaeNMbe peal k«g? tuhinaga hukka mõiAaWad. Ainus pealt peasimb naesterahWüs, prsili BoeÄher Saksamaalt, kes ühes perekondas  PsrtsmsuUis lastekasWataja su, sn Saksa KsisrMMg-Friedrich jume OWsmlsse Msytuö, kuhu tema ka Perekonna isaga ja emaga reisinud on, lesele KeiSripmuale aru suure ZNMtuse Ae andma. Ratzahimulised  thmtrets- ja cirkuste-pereMetzed Pakmmö tema!e kuuni 200 marka iga õhta eest, kus tema ennast nende mangu-ruuMides rahwale Näidata tahad, et öigs palju waatajaid kokku tuleks. Teised üliwaiMuKlafed, keda Inglismaal rohkest on, tahawad teda kõrge hmmga koduseks  ehk reisu-seUUasM palgata. AuustKtud preili tahta aga rahuliselt tänisesse teenistusesse jääda, õigest sellest ahastusest omale kerget s«rt rahateenimist walvMada, oleks ju ka tõe poolest üks wäga alatu asi, kõige rohkem ühe õrna naeswahwa kohta. Surnukehast on randas jargsZ leitud ja laewad on neid merelt maale toonud; muist neist ou ära tuntud, teiste teskW Za kellegi Guttmann'i  surnukeha Pest'ist za selle jumes on ZM.WV guldnat leitud, mida tema ühe ssjataMuse-feW kassast, kus tema direktor oli, wamstanud olla. Ka palju surnukehade  juures leitud kalleid ehteid ja teisi kalleid asju oli juba kohtutesje toodud. Suurem jagu surnukehadest oli aga weel leidmata. Reisijatest ja laewameestest kokku ou 330 inimest ära uppunud. TaeW, millega , Me" kokku põrkas, ou Inglismaa aumiaew „C r a th j e". Selle Kapitän ja meeslekond on Abderdmu'isse, ühe selleks iseäranis asutatud kommissioni ette kutsutud- Muidugi ajawad nemad kõiki süüd ,Me" juhatuse peale; selle aurulaeiva pealt ei olla tähte autud ja nemad ei olla teadnudki, et ,Mbe" põhja wajus. KaS protsess Inglismaal  wõi Saksamaa! peetud saab, selle üle ei olnud weel otsust tehtud. Kohaline Minister on Parlsmmtis kinnitanud,  önueluse-paik olla Hollandi ranna ligemal, kui Inglismaa ranna. Tema! ei olla õigust laema kerega midagi peale hakata. Korjandusi surma saanud inimeste järeljäänud omaksete heaks, peetakse Inglismaa! ja Saksamaal,  osalt suure ofamötmjsega, osalt ka tuhinaga, Verlw'lS  on tasasele korjamiste körwaS ka hiilgawaid pidust nmde peetud. nimelt üks Italia jeapidu, kuida neid seal sellel külmal talwel pidada Wöimalik on. Kunstlikult järel-tehtud Lenedigi - lagunide (mere looduslikkude ja kunstlikkude kanalite) peal on suurt jeapidu antud LuS peiud ja neiud sarawas Poola-riides torganud. ' ÜkS rõõmus andja on armas Jumala ess', ütleb Pühakiri