Tallinna Sõber M 8. Kaks tel st kümnes aastakäik. Tallina»», IZ. Mänknn Minal IM. Uleiildne aeaieht Eesti rsljlvaic masi ja innades. Tuleb ükskord nädalis walja Maksab Tallinnas LindforSN pärijate trükimajas: aasta» S rnbla, 40 kop.— pool-aaStaS l rubla 40 kop. Kaja ehk postiga saadetud: aastas' 3 rubla Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kzmk«k«sed maklawad iga rea ehk selle aseme z-ealt Z kop. Tellimises Võetakse wasta i iijakkinieas- AindsorsN pärijale IrMUmajas. - Mcikrgmgis: S. Scelakdl. H S»> - zarlus: Laakmairu. - Aaliwerts: ). Auga. - haides: A. Seldelöera. Kapkasus -A. KokkSerg. - MMs - ZZuNaerN voodi». Msjaudi»: «. z. Mrow'k raamatupood. Aarwas: W. Aõder. - Mõrus > Nmua Mielrose. MaM-»»! M. NndoljU Kuresaare- - LS- Lauge. - Maal: kuida ijeiirmUs kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor u. Elab B-Miskis, - kirjad käiwad BaltMi (Baliischpvrt PnaiN-crNi.Nopi'.. Register: Tagasiwaatn» wiimase aaZtapeale. Üleüldised sSnum d maailmast. Omatt maalt. Tallinnast > Kõige ' kõrgemail anmd auukirjad, anntähed ja auuuimed. Koolide aSjnst. Rahwa ülelugemine.  Ki-ilumaade  ?ronuma!sod. Laewa õnnetus. Wiljä kauplemine. Wi na surnad. llmad ja ! nende knulutamised. Ratwerestl Margad. Lõhkumisel). KuulntuS lohtaMwade louta. ! Proscssor u. W h!. Äuuiäht. - Äohiuic asjust - LNwiimaU : TulNahjud. Lp-wmn- Wen« keeles maakoolide». Rnast : ..Trimpus. «uuramVlt: Ninni pandud suruuoid. P« «rd argist: KeiSrikojofl. MigMrgem lkekri- K-rjaj d. . Pühad aöjad' Soomcütaa Seuotarid. - Somaiemaatl! Aatki-olstavid. Uus scliS. Pihlwast! KirNu asjadcjt. - Iftlitalised ja uuemad jõimuUd. Tagasiwaatus viimase aasta peale. RaSke murega, raskemaga kui kaua aega enne seda, sai wiimane aasta wasta wõetud. Juba mitme aasta eest kuulutati ette, enne aastat 1890 pidada Europas weel üks suur sõda, pärast seda pitkem, ehk koguni põline rahu tulema. Kui ka seesugused põhjustamata ettekuulutamised  nüüd enam awalikulk palju ei maksa, siiski liigutab neid igaüks wähem ehk rohkem omas südames ja nenda mõjuwad need fiis ka ikka awaliku armamise peale. Möödaläinud aasta oli nüüd wiimane enne aastat 1890 ja algas ka iseenesest mõne kardetawa tähega, mis ettekuulutamisele  põhjust andma näitasiwad. Prantslased wfllmistasiwad ennast määramata kõlaga suurtele pidudele, nimelt suurele üleilmalisele näitusele Parisis, kuhu kõik rahwad oma osawnse ülesnäitamiseks kokku woolama pidiwad. Erakondade tuhinad Prantslaste eneste keskis ja ärrltamtsed Saksamaa wasta leekafiwad kangemini kui iralgi enne ja just nendest kardeti sütitawat sädet tõuSma. ASist piab tõeks tunnistatud saama, et Prantslaste klhisewamad  ringkonnad kõige Europa õnneks üht meest omaks kangelaseks määranud oliwad, kes kaugelt ui! suur ei olnud, kui tema ise arwas ja kui need ringkonnad kitlefiwad.  See mees oli Kindral Bou! anger, Tema ise, tema asjatallitaja Deroulsde ja mitmed teised nende erakonnast kijtlefiwad õnneks nii mõistmata suure käraga, et ennast ja seda, mida nemad ette wõtta tahtfiwad,  kõige maailma ees halwaks tegiwad ja hirwitamise alla saatfiwad, mis nende wastastele kergeks tegi nende üle wõitu saada, pealegi weel, et nemad ka muidu omaS elus puhtad mehed ei olnud. Hea põhjusega wsib kinnitatud  saada, et Boulanger', Deroulsde' ja nende seltslaste Määramata kiitlemised ja teised halpused Europat aastal 1889 suurte lügutuste eest hoidnud on, sest oleks Prantsusmaa  tulikannusetel mõistlikumad juhatajad olnud, siis ei wõi teada, mis sündinud oleks. Nenda on aga see aasta rahuliselt mööda läinud ja oma järel tulijale kindlamaid rahu-lootusi päranduseks jätnud, kui need kaua aega enne seda olnud on. Wene ma a wäljaspidine politlka on endistes randades liikunud, kust hoolega kõiki tähele pannakse, mis Eupopas, nimelt Balkani poolsaarel, sünnib, aga ilma tegema psawõtmiseta, oodates, kuida aSjad seal kääriwad ja kuida selgiwad. Keisrite kokkutulemine Berlinis ja Wenemaa Suurwürst Aunjärjepärija osawõtmine Saksamaa sõeawäe mauõwritest Hannowerih, kus teda Saksamaa Keisri poolest nii wäljapaistwa lahkusega  wasta wõeti, näiwad naabri Keisrikondads aealngulikku  sõbrust Europa rahu õnnistuseks uueste köitnud ja kinnitanud olema. Balkani poolsaare asjus ehk nõndanimetatud  ,Homikumaa-küstmises" on Wenemaa wõimuskond  nimelt Serbias wägewast kaSwanud ja ka Rnmänias kindlamaks saanud, kui see enne oli. Wenemaa sidemed Balkani poolsaarega ou ka kahekordse suguluse paela läbi Montenegro Wärstikojaga kindlamaks köidetud, kui selle Poolest iialgi enne. Wenemaa s espidisteS asjades on nimelt awalik majapidamije-politika Rahaminister Wõischnegradski  juhatusel nii kindla järje peale nihkunud, et kaua aea pärast Wene paberraha maailma suurel rahaturul  jälle pea täie hinna peal — Saksamaal Vaadatakse rõõmuga ja nähtama uhkusega selle lühikese aea peale tagasi, kus ohjad noore agara Keisri täes seisnud on. Oma efiwauemale wiistl, ehk ka weel rohkem, soldati-maimust  läbi õhutatud, on noor Keiser emast siiski kui tõsine rahu-sõber wälja uäilauud ja sellel teel uueste ülesehitatud Keisririigi seespidist kindlust ja wäljaspidlst wvimnst kosutada püüdnud ja oskanud. KeiSri wõeruskäigud  Saksamaa Würslide-kedades, Inglismaal, Jlalias, Greekamaal ja Konstantinopelis on lõik selle eesmärgi poole püüdnud, ja ou, kuida ka KeiSri õe asumiue Greekamaa  throni ja krooni ligidale näitab, ka tähtsail selle eeSmärgi  poole jõudnud, Saksamaa side Inglismaaga näib tähtsalt kindlamaks köidetud olema, mis Europas palju tähendab. Ida-Afrikas on Saksamaa wõimnskond tähtsalt  kaswanud, kus agar ksmmissär Major Wisvniaun Arablaste ülemõelt Saksa asumaadel kindla käega tallsitab millest orjakanplemise häwilamisele ja Europa hariduse tungimisele Afrika südamesse, suurt tulu loodetakse. Salata ei wõi, et Saksamaa ja Inglismaa püüdmised AfrikaS sagedast üksteise wasta põrkama kipuwad, kui seda ka ametlikult salgalakse. Palju tarkust ja kindlal meelt läheb tarmiS, kui nende püüdmiste kokkupõrkamine neile hariduseteedele  mitte paljn risu ette laudina ei p!a, niida raudadest Kesk-Afrikasse nüüd nii suure agarusega ehitatakse. Saksamaal  on tööliste heaks asutatud Abikassade laiendamise läbi edafi aStuwd. Töölised plawad nende kassade läbi murest oma wanuduse, wagaduse, haiguse, leskede jä waestelaske eest wõimalikult peaStewd ssaama, ühelt poolelt, et see mure neid mitte SozlaldemokratiaSte saagiks et tee, teiselt ja tähtsamalt poolelt aga, et nende elukord ennast tõeste paremaks ja lõbusamaks muudaks Möödaläinud aasta wiimased kuud on juba palju liikumist uute Riigipäan r-saadikuke walimiste eteewalmistamlsekS näilanud,  mis Küündlakunl tnlewad. Prantsusmaal wõidakse möödaläinud aastaga iseäranis rahul olla. Lõhkumise- ja kangelased, iwgn Boulanger, Deroulsde ja teised nendesarnatsed, kes Prantsusmaale seespidi mässamist ja wäljaSpldi kardetawat sõda kaela peale kiskuma ja sellega ühes ka suurt näitust raskest tükitama ja selle järge kstfltawakS tegema kippustwad, ou ära wõidetud, ehk õigem - nemad on oma eneste määramata  kõne-kärade stSse ära uppunud. Nimelt Boulanger näib üks uendaulmetatud ,surnud mees" olema, kes saadud köökidest iialgi enam ei toidu ja maailma käraga ei täida. NäituS on siis ka rahulisemast ja Parist linnale kasulikumalt  mööda läinud, kui ette arwata wõ!S. niisamati uute Varlamenki saadikute walimiled ja, mida Prantsusmaal kaua enam nähtud ei ole, MiMerium jäi ka une Parlamenti  ees paigale. Mõned wahetnsed üksikutel Ministriistetel  on pärast küll ette tulnud, aga need et tähenda paljn üleüldise politlka kohta. Präsident Carnot' wasta on rahwa usaldus nii palju kaSwanud. et tema nns-aaSta teretamises juba sõnu rääkida julges, mida lepituseks Saksamaaga ja sellega kõige kardetawama Europa tüllipoti  jahtumisekS tähendada wõis. Pärast on küll kärimehed  , kätte tasuznise" tuju uueste kstkSka katsunud, kui palju see aga mõjub, seda ei ole weel teada. Loota on, et see palju ei mõju, sest juba on tähtsad healed. tasujatele" julgusega ära seletama hakkannd, et Wenemaa Walitsus ennast neist mitte abiks meelitada ei lase. Inglismaa on omas wäljaspidises ja seespidises politikas pea wana paiga peale jäänud. Ligendamist Saksamaa ja sellega Kesk-Europa ühenduse poote ei ole ametlikult tõeks tunnistatud, kui ka kõik tähed selle peale näitamad, et see tõeste nenda on. Suuremat lootust Kesk Europa poolt selle peale heita oleks aga wist ettewaaiamata  asi, sest ikka ou nähtud, et Inglismaa ainult oma enese kasust juhitud saab, kui sõna ennast teuks muutma piab. Selle juure tnlewad weel kiustlemised AsrikaS, mis, kõigist ametlikust salgamisest hoolimata, selgest  küll walja paista ead ja mis sõbrust Saksamaaga wist mitte maga sooj kö saada ei lase. Aasia lõpul kippuS iütl Inglismaa ja Portugali wahel tulema, kuida aga wiimaStrst sõnumitel näha, on weike ennast suurest kohkwada lasknud ja taganeb wainult, oma waidlemata õigusest hoolimata. Sedawiisi on nüüd kord Inglismaa Polüika. lirimaa asjad on ikka weel kirj kd; lirilaste suurem tagakihntaja, Parnell, näib aga omas protsessis aealehe .Times" wasta nii waiusaid haawasi saanud olema, et tema oma ametit edaspidi enam endise wõimuga lallltada ei wõi. Jlalias on riigi majapidamise ja üleüldise kanbaajamise  asjadega palju muret olnud, nimelt oli wiimase parast suur kinstlrmlne ja põnewuS Itaiia ja Prantsusmaa  wahel, mis aga nüüd waigiStalud ja lepitatud on. Ncpnlitikanlased ja Irredentlased on ennast küll ka liigutanud  ja murel teinud, kõigist kõiki näib Kuninglik Walitsus  aga kindla jala peal seisma. Paapst nuriseb ja tõreleb ikka weel oma ilmaliku riigi wõlmise üle ühendatud  Jtalia Kuningriigi sisse, tema heal ei näi aga palju Üle Kardinalide'kogu piirele kostma. Afrika asumaadel on Italial sel aastal palju õnne olnud. Wägewam sealme waenlane, Abessyuia Negns Johannes, on lahingis langenud ja Jtalia sõber, Schoa KnuiugaS Menclik, kes ennast ise langenud Negnse järeltulijaks kuulutas ja kroonida  laskis, näib oma waskaSte Üle wõitn saanud ja ennast taieste Jtalia wõimuskonna alla heitnud olema. -- Spanias oil Kuninglik WalitsuS kõikumata seisnud. Erakondlikud kiusilemised läksiwad kül aaSta lõpul nii suureks, et Minister - Präsident Sagasta kõige teiste Ministritega oma taganemist Kuningapraua-Walitsejale  stSse andsiwad. Et weike Kuningas aga teist korda ja õige kardetumalt haigeks jäi, siis jäiwad  nemad ametisse, kuuni näha saab, kuida asi weike Kuninga elu ja terwlsega läheb. Ministrite-kogus on määratud, et khron mitte wähemaks aeakS tühjaks jääma ei ma. Sureb weike KnuiugaS. siis saada tema õde, Kuningas Alfons Xli. esin.es> st abielust, Prinzess Maria Mercedes, oma wõems-ema, Kuningapraua Khristine, juhatuse alk kohe lhroni peate kutsutud, et muutjad waheaeal  oma tahtmist läila ei jõuaks. Portugali wäga kiidetud Kuningas Ludwkg suri Wiinakuu 19. (7.) pääwal ära sa tema poeg Earlos I. tuli tema järel. Kuningakojal on peale selle suur kurwaslus oma ligifugnlase,  Keiser Pedro I?., äraajamise pärast Brasilia thront pealt ja pea selle järel Brasilia Keisripraua Therese surma pärast olnud, mis wauat õnnetumat Keisrit maha rõhnS. Tema on nüüd Lissabonist ära ja esiteks Prantsusmaale Pau linna elama läinud. Aasta lõpu poole tuli Portugali ja Inglismaa wahel suur tüll maade parast Mosambike ranna ja RyaSsa järwe wahel, Löuncida-Afrikas,  milleS Portugal hirmu pärast järel andma näitab. Valtani riikidest on Serbias sel aastal kõige rohkem liikumist olnud ja on see riik ennast otse teisele joonele pööranud, ilma et õiete aru saada oleks,