olla, knida mõnel poolel arwatakse. Böhmi Marodni Listi" töt üht kirja mis palju kahinat teeb. SelleS arutatud, et, knida ka Ungarlased ja Saklased kinnitada, et üht kokkuköitmift kõige SlawlaSte keskiS ei olla, «viimased  juhtumised Prag'iS aga selgest näidata, et Köiksla«vlaste  mõte mitte ainult Mõskma ja Peterburgi heategewate  seltside ja Vasaty leidus ei olla.  SuurwürStipraua  Miliza Nikolajewna ja tenla kälimees, Prinz Peler Karageorgewitsch, tuliwad Heinakuu 22. (10.) pääwal Wii«l'isse ja reisistwad Suurwürst Peter Nikolajewitsch'i kaasas Gleichenberg'isse. Rumänia Kuntngaraua tuli Heinakuu 17. (5.) pääwal suure kaaskonnaga, kelle keskiS ka preli Vacarescu oli, PefliSse ja reisis Venebig'«Sse. Wastawõtmist ei olnud Kuningapraua soowimist mööda mitte, sest tema reisib salanime alla kui Grafipraua Francea. Daanimaalt. Kopenhageni kindlustamise kallal ehitatakse  agarast edast, kui ka Folkething selle wasta on. Rahast ei ole puudust, sest WaliitsuS ei päri juba ammugi enam selle järel, mis Folkething ütleb, «vaid «võtab riigi põhius-seadust «vasta taidetud riigikassast. Knida see kord lõpeb, see on teadmata, ja igal poolel oodatakse seda kus riigikassa tühjaks saab ja küsitakse, mis WalitsuS siis peale hakkab. MöneS wõeramaa lehes tehtud jutt, et Ministrite keskis tüli olla. saab tühjaks jutuks tunnistatud. Rootsimqqlt. Prantsusmaa laewustiku pealikutele on Stockholmis suured pidud antud, nimelt Rootsi meremäe pealikute poolest Grinsho!m'i schlosfls Mälar-järwe ääres, Heinakuu 15. (3,) pääwal. Wastastikustest lerwisteft Prantsusmaa Prästdenti ja Rootsi Kuninga anuks ei ole puudust olnud, niisamati ka mitte «vastastikusest lahkusest. Kui pidulised ohtal wõi öösel Stockholm'isse tagasi tuliwad,  siis on sadam uhkest «valgustatud olnud ja rahwas on wöeraid hõiskamisega teretanud. Heinakuu 16. (4.) pääwal on Prantsusmaa Admiral Gervais soomuslaewa Marengo" peal suure pidu annud, kuhu ligi 600 wöerast kutsutud vliwad, nende keSkiS kõik Rootsi Ministrid ja wõeraste riikide Saadikud Stockholm'iS. Saksa Keiser tuli Heinakuu 16. (4.) pääwal oina sõidulaema ,Hohenzollern"  peal Berge««'i lahele; Saksamaa Konsul Mohr läks teda laewa peale teretama ja sai homiku-lauale kutsutud.  Keiser on pealikutega ja kadettidega mitmes paikaS jala maal käinud js Heinakuu 21. (9.) pääwal Tromsoe'st  Pühja-kapi poole edast sõitnud. Belgiq'st. Boulanger, kes nüüd Brüssel'is elab, on kinnitanud, et tema pea Prantsusmaale tagasi minna ja oma protsessi läbi «vadata lasta tahab. Arwatakse, et Laur oina kära kauba-reistjale passide pärast Prantsusmaa Parlamentis ainult oma meistri tee-sillutamisekS teinud on; et aga Minister Ribot tema käratsemist kõige rahuarmastajate  kiituse all osawast tagasi on töukanud, siis on «vähe uskuda, et Boulanger oma kiitlemist täidab. Schtveizft. Bellinzana's on selle üle suur rõõm olnud,  et osawötjad Tessin'i kantoni mässamisest süüst lahti mõistetud saiwad. Heinakuu 15. (3.) pääwa õhtal on Beltnzoua linn uhkete röömu-tuledega «valgustatud olnud ja seal on snurtükkisi müriseva lastud. WanameeliStel Katholiiklastel wöib selle üle küll paha meel olla, aga parata nemad ei wõi. Nende üliwöimus on seal lõpetatud. Inglismaalt. Lonbon'i lehed toowad pitki kirjast kingitustest, mida Saksa Keiser omal wöeruskäigul Ku««inga-koja  ametnikkudele, merewäe ja «naawäe pealikutele ja City tittna-ametnikkudele «välja jaganud on. Mitmed neist kingitustest olla «väga kallid. Porthsmouthi linna poolest walmistakse Prantsusmaa laewustiku pealikutele ja meestekondadele suuri pidust, kui laewustik Kronstadt'i lahelt tagasi sõites PortSmouth'i lahele tuleb.  Portsmoutht  lahele koguwad ennast Pea kõik Inglismaa sõealaewad  suurteks uranöwriteks. Amerika naeSterah«vas French Sheldon on ouialt Afrika-reisult London'iSfe tulnud.  Tema on Kilitnandscharo mägedel käinud, tagasi tulles aga Pangani juures «naha kukkunud ja nii palju häda saanud, et tema termis raskest kõigutatud on. Heinakuu 18. (6.) pääwal kukkus üks raudtee-rong Manchesteri  laewa«kana!i ehituse juures maschinaga ja 11 wagoniga kõrgest kaldast alla. Seani oliwad 11 surnut luetnd, palju inimest olimad wigastatud. Spania st. Tvledo maakonnast tnlewad ikka pahemad sõnumid Tengue-töbe wäljalagunemise üle. Qintanazis suriwad Heinakuu 20. (8) pääwal sellesse 11, Urdas 29, MascaragneS 12, Orgazls 16 ja Mõraks 14, inimest.  Spania's teeb Paapsti silmitsemine Prantsusmaa  Nepublikaga suurt muret. Paapst on muidu ikka kinnitanud, et tema Monarchide eest seista tahab, on ennast nüüd aga Kardinal Lavigerie läbi RepnblikanlaSte poole pöörata lasknud ja Spaniä's küsitakse nüüd, knida tema Spania Republikanlaste «vasta olema saab, kes seal ikka julgemini oma pead tõstawad. Portugalist. Wilmaste sõnumite järel on soldatite kestis Lorenzo MarqueS'S (Delagoa lahel Löuneafrikas) mässamine lahti läinud, kellele mõni päärv uende palk wälja maksetud ei olnud. Türgi riigist Wenemaa Saadik Konstantinopel'iS on Türgi Walitsuse poolt felletust selle üle pärinud, et Bulgaria  Minister Natschewitsch ja asjatallitaja Wulkowilsch Sultani jutule wsetud saiwad. Wene Walitsus pidada seda üheks ärapööramisekS sellest joonest, mida Türgi Walitsus senni Bulgaria kohta kinni pidanud on. Snurwester  on «vastanud, et tema seda mitte selleks pidada ei wöida. Sultan olla ühe oma vafalli-riigi Ministrit jutule «võtnud, millega Türgi riit sõbruses elada. Natschewitsch seista riigi kõrgemas rangis ja seesuguste riigi-meeSte wastawotmine olla alaline asi. Arwatakse, et sellega kõik see küsimine lõpetatud on. Prantsusmaa lehed oliwad kirjutanud, et Türgi Walitsus Bulgaria'ga ühel poolel ja AuStria-Ungrumaaga teisel poolel Üht sala-ühendust köitnud  olla. Türgi ametlikud lehed tnnniStawad seda tühjaks  jutuks. Türgi Walitsnse käsu peale on Inglismaa aurulaewad ,Car", .Orion" ja ,Thela", mis Wene Mustmere-fadamatest umbes 2000 Juuti laffa'sse wiimas oliwad, Heinakuu 16. (4.) pääwal Konftantinopel'i all kinni peetud. Inglismaa Saadik on tõrelemist selle waSta tõiinud ja Londonist omale selle kohta käskufi palunud. Tiflis'i kaudu tulnud sõnumite järel on üks Kurdlaste rööwli-salk Bajazet'i juures ühe kaubakilla peale langenud, inimesed ära tapnud ja killa wälja rööwinud. Erzerumi Klibernör on seda Türgi Valitsusele teada annud. Konstantinopel'is on margad Rumänia saatekonna majas käinud, sealt hulga kirjast ja 20,000 franki ära «viinud. Wargade jälgi ei olnud weel leitud. Wiimaste pääwade  sees on 700 Mene Junti laffa'sse tulnud. Montenegros. Türgi soldatid on Heinakuu 20. (8.) pääwal Zcutari sadamas ühe Montenegro laewa peale tuld annud ja kolm kuuli on laewast läbi käinud. Montenegro  Walitsus pärib tasumist ja wabat laewasõitu Berlin't  kongreSfi otsust «nöõda. Montenegro poolt tunnistatakse  seda tühjaks jutuks, et Montenegrinlased üle Herzogmiina  piire tu««ginud olla. Seal «valitseda täieline rahu. Neli AlbaneSlast Mohammedi usutunnistusest, Malissorlaste suguarust, olla Karatoprak'iS (Monte, ühele sealisele neiule wägiwalda teinud. Montenegro Walitsus ähwarbab Malissorlastele Karatoprakak'is, kus neil liikumata «varandust on, kõiki liikumist ära keelata, kui süüdlased nuhtluse alla pandud ei saa. Türgi Walitsus  on Scutari Kuberuörile käsku annud, selle pahanduse üle karmi ülekuulamist ette «võtta. Serbia'st. Kuningas Aleksander on oma kaaskonnaga Heinaknu 22. (10.) pääwal Belgradist Wenemaa-rejsule läinud. Rahwas on teda suure hõiskamisega teele saatnud.  Donau maakondades on rahwaS teda niisama suure hõiskamisega teretanud ja Kuningas on selle peale ?Kõrgest  elagu Wenemaa!" wastunud. Waimulikud ametkonnad on teda selle peale ristiga ja kiriku-lippudega õnnistanud. Wenemaa Saadik Rumänias on Kladowo'sse tulnud, K«minga'st seal teretama. ,Narodnoe Dnewnik" kiriutab, et Kuningas tagasi tulleS ka Saksa Keisrikoja wõerusele minna. Serbia kolonie Turnseverin'is ja Rumänia kohtud «valmistmvad Kuningale uhket wastawõtmist. Waiitseja Ristitsch, keS Kuninga kaasa läks, on kuningliku Walitsuse  tallitust nii kauaks oma kahe Kaas-walitseja hooleks annud. Grozka's on Serbia piire-rahwa ja Ungru«naa tolli-ametnikkude wahel «verine kokkupõrkamine olnud. Kooli-seminari kaswandikud Nisch'i ZinnaS on Wene-keele eksami «vasta pannud, sest see teha nende koormat liiga suureks. Austria-söbralised lehed pahandawad ennast Kuninga reisu üle ja tähendawad selle peale, et tema weel wähe-ialine on. Walitsus seletab, see olla puhkamiseks kooli wahe-aeal, aga teised kinnitawad, selleks ei olla nii suuri ettewalmiStamisi Peterburg'is ja Wiin'iS tarwis. Bulgaria'st. Heinakuu 18. (6.) pääwal pidastwad Bulgaria ja Serbia pealikud, esimeste kutsumise peale, Bulgaria pool Timoski jõge, suurt sõbrust«lse-pidn,  millest ka mitmed tähtsad kodanikud osa wõtstwad.  Präsekt hüüdis ühise töö peale terwist «välja, mida mölemilt poolelt suure «vaimustusega «vasta «võeti. Rumänia'st. Kronprinz on kinnitanud, et tema omast esimesest kosja-möttest taganenud olla. ükS Rumänia leht kihutab, Kroup«it«z saada mnast pea Ühe Prinzessiga ühest «valitseja Würsti-kojast kihlama. Sellega oleks siis see nooruse-unenägu otsas. Omalt maalt. Tallinnast. Tallinnas on mõned üht uut karskuse.seltsi asutada tahtnud ja on selleks pöhjnskirjad kohalisesse . paika kinnitamjsekS sisse snatnud. Sealt on nüüd «vastus tulnud, et nende palwe mitte täidetud ei wõi saada. Talltünas olla juba seesugust seltsist niisama-suguSte põhjuSkirjadega,  nende liigeteks wöida nemad minna. j, Eestimaa Kubermangu-zei kuulutusi mööda on Kõigekõrgemast kinnitatud seadusi mööda selle aasta Näärikuu 15. pääwast, Eestimaal weel üks ringkond (Rakwere ringkond) ra h>vako o l i d e ülewaata - mi seks asutatud, mille jume Rakwere ja Paide kreisid «võetud saamad. Inspektori eku-ase saab Rakveres olema, ühes sellega saamad ka Tallinna ja Kuresaaae rahwakoolide-ringkonnad  nenda muudetud, et Tallinna ringkonua külge Tallinna ja Hapsalu kreisid Wormst ja Nuarootst saaredega, Kuresaare ringkonna külge Saremas, Muhumaa ja Hiomaa langemad. Rakwere ringkonna Inspektoriks on J. Jõgewer nimetatud, Tallinna ringkonna Inspektoriks  tamne Tallinna linnakooli Inspektor Aleksei lansson. Heinakuu 14. pääwal pidafiwad Tallinna Priitahtlikud tuletõrjujad Kadrinthali merewee-saalis oma aasta-pidu, kus ?ui auu-wõerad Kubernör  Würst Schachowskoi, Vice-kubernör Tschaikowski, Landrath von Baranoff ja teised juures oltwad. Anutähtest  saiwad: 25 aastase teenistuse eest Georg A u n e r, Theodor Büttner, Woldemar Frey ja Heinrich Petersen; 20 aastase teenistuse eest Fritz Haen - lein, Aleksander Krebsbach ja Theodor Wott; 15 aastase teenistuse eest Martin Andersohn, Eduard Feischner, Jwan Knsmanow, Khristos Seng - berg ja Tamb erg-Dunsky; 10 aastase teenistuse eest Khristian Beiver, Rudolf Feldhuhn, Wilhelm Johannson, Wilhelm Staa! ja Tonnis Schäfer. Öösel wasia Heinakuu 8. pääwa on 22 aaStane MatS J., 5. linnaiäuS majas Nr. 205, oma 17 aastast wenda Aleksander J. nii raskest waSsakult küljelt haawanud,  et õnnetu hospidalisse pidi «viidud saama. Endine «vang Aleksander Martenson, kes jälle ülekuulamiseks  kinni on, kaisus öösel «vasta Heinakuu 8. pääwa «vangimajast ära karata, sai aga kinni «võetud. Tema juures leiti üks uur ja mõned riided, mida tema ühe wahi juurest waraStanud. 16 aaStane maaleri-SpipoiS Willem P., keS juba kaks kord warguse pärast nuhtluse all seisnud, sai jälle mitme «varguse pärast kinni «võetud. Tema on oma süüd tunnistanud ja ka oma seltstlase, wähe-talise N., ÜleS annud, kellega ühes tema ka enne «varastanud. Kadrinthal'is on Marte W. korterist majas Nr. 285, Heinakuu 6. pääwal labi lahtise akna 50 rubla eest riideid ära warastatud. Heinakuu 10. pääwal on Gustaw P. korter, 2. aiewiiäuS majas Nr. 397, kui tema ise kottu ära oli, lahti murtud ja sealt ükõ kasukas ja üks paar saapaid, kokku 75 rubla wäärt, ära «varastatud. Baltiski'st, Heinakuu 17. pääwal. Pärast suurt palamust, künni 25 graadi ivarjus, mis kõiki körwetama kippuS, haktafiwad Heinakuu 11. ja 12. pääwal kõuepilwed  ütnber meie linna käima ei ulatanud aga peale mõne tilga seia. Heinakuu 13. pääwa hounkul ja edaspidi  sadas maitselt sooja wihma ja sellest aeast saadik on seda igal pääwal tulnud. Wiimselel heinategijatel wöib sellest natuke kahju olla, aga sumiwiljale ja karjamaadele on fee suurt kasu saatnud. Rakwerest. Maa-Wirumaa PropstikS on Jaagupi kirikuõpetaja Hugo Hoffmann Seespidiste asjade Ministri poolest kinnitatud. Pärnust. Heinakuu 5. pääwal olimad Pärnu'S Fiiin't kuurid Weikes Posti-uultksas põlema läinud ja kange tuulega oli tuli ka kohe wälja kuiwanud elumaja peale läinud, sädemed peale selle ka teistes uulitsates katuseid ja aidast põlema pannud. Priitahtlikud tuletõrjujad  on ka stin oma tublidust üleS näitanud. Filin'i elumaja alumine kord sai peaStetud ja tuli ka mujul kustutatud,  mis ilma nende abita wist weel palju rohkem kahju teinud oleks Riiqst. Liiwimaa Kubernõri poolest on Wene theatre ülespidamiseks Riiga's rohkem abiraha, künni 6700 rublani, linna poolt päritud. Linnasaadikute-kogu nöuuwötmist ei olnud weel teada. Peterburgift. Suurtest sõeawäe harjutustest KrasSnoje  Selo juures on Keisri Majestät«d sagedast osa wötnud. Heinakuu 13. pääwa! söitfiwad Majestätid Keiser ja Keisripraua, nende Kõrged lapsed ja Greekamaa Kuningapraua sõidulaemade ja /Aleksandria" peal Kroustadti lahele, Prantsusmaa laewustikku  waatama ja läkfiwad seal soomuslaewa »Maerngo" peale. Wene ja Prantsusmaa kaemuslikud teretastwad Kõrgeid wõereid suurtüki-mürinaga. Admiral Gervais audis Majestät Ketsriprauale ja Greekamaa  Kuningaprauale lillekimbud. Majestätid waatafiwad /Marengcht" läbi, mille meestekond paradi-marschis mööda läks. Siis waatastwad Majestätid soomuSlaewa ,Marceäu"  ja selle keerutatawaid tornist kaugele ulakamate suurtükkidega.  Majastätid läkstmad siis Keiserliku sõidulaema ,Dersha«va" peale, kus homikn-laud kaetud oli, millest Wene ja Prantsuse Admiralid ja laemade kommandörid osa wõtstwad. Majestät Keiser hüübis Prantsusmaa Prästdenti termist wälja; Prantsusmaa Saadik Ladoulaye wastaS terwisega Majestät Keisri ja WeNe laemnStiku peale. Wiimased ssuumidK.K. Suurwürst Auujärjepärija reisust, Tobo!sk'ift, Heinakuu 10. pääwast, on järgmised: ,Heinakuu