i mitmed maawckrisemised olnud, mis rahwast hirmuga täit- wad. — Kreditbankl direktor ApostolidiS on oma elu wötnud. Banki rahaga ei olla sellel isitapmisel tegemist, see olla puudutamata. 8erM'st. Serbia saatekonna sekretär PariS'is, Ristitsch,  walitseja Ristitsch'i voeg, on ühe aSjatallitusega endise Kuningas Milan'i poolt Belgrad'iõse tulnud. Endise Kuninga-paart lepitusest ei ole wiimasel aeal enam juttu olnud. ' Msgurm'st. Prinz Ferdinand oli ikka weel AuSlria- Ungrnmaal, kuS palju tema endistest ja edaspidistest sugulastest  elawad. — Suur Sobranje saab Paastukuu hakatusel  (Küülakuu lõpul) Tirnowo'Sse kokku kutsutud, põhjuseadust  WürSti UhaSte järeltulijate usutunnistuse kohta kinnitama. Ka ptab WürSti sissetulemine kõrgendatud ja tema abikaasale üks sissetulemine oma käe peal määratud saama. Ksiu'st. Khiina walitsuS on nõuukS wõtnuv, üht rongi Pamir'iSse saata, seda maad Kaschgari kaudu riigi telegrafi-wõrguga  ühendama. Kui see nõ korda läheb, siis arwalakse seda palju selle Pamiri-küsimise peale mõjuma, millest ka Wenemaa osa wõtab. Ka saata Khiina walitsuS  ühe jäädawa aSjatallitaja (refidenti) senna, niisama kõrge rongiga, kui Khiina restdentil Tibct'is on. Inglismaaga  näib Khiina walitsuS selleS asjaS ühes nöuuS olema, niisamiti mitmes teises küsimises Juglis-Jndia aSjuS. Wiimasel kewadel oli Afghanistani Emir Khiinlased  Svmatasch'isi ära ajada lasknud ja tema sörawägi on sealt mõned KirgilaSke-peamehed nende perekondadega ära witnud. Selle üle on nüüd lahked läbirääkimised Inglismaa ja Khiina wahel olnud. Afghanistani Emir ei näida nüüd enam Inglaste lahkuse osaline olema. Tema oli haige, on nüüd jälle terweks saanud ja tahta piire-aSju Jngliõ-Jndia walitsusega korraldama hakata; et tema aga kaua kokkutulemist Lord Robcrts'iga JngiSmaa India söeawäe kommandöriga, wiiwitaS, sellepärast ei taha Inglased selle asjaga enam tegemist teha. Ühelt poolelt antakse juba nõuu. Afghanistan'it Inglismaa ja Wenemaa wahel jagada. Sher-Afz»l, Chitralsi endine Mehtar, saab Emir Abdurrahmau-Khaui poolest Kabulis, Afghanistani pealinnas, wnngis peetud. Kftiku'st. Massauah ' st on sõnumid wõitlemistest Walge NiiluS'e ääres Enroplaste ja Derwischide wahel tulnud, milleS wiimased löödud saanud. Arwatakse, et Kerkhowi rong seal neid tagasi tõrjunud on. — Marokko'S  on Küünlakuu 15. (3.) päämal kange wõitlettline  mägt-rahwoga olnnk, Wozan'1 linna sipst- mõtmiN ja wälja rööwima hakkauud. Hiljemini on linna-rahwas pealetungiiate üle wõitn saannd, linna wärawad kinni pannud ja enamist kõik maha raiunud. Wõitlemine ou neli tundi kestanud. — Sõnumile järel Sierra Levil  e'st (Lääne-Asrika randaS) Küünlakuu 22. (10.) pääwast,  on Znglis-Afrika aurulaew mis Hamburgist  wälja sõinud oli, Baiyah-kalju wasta põrkanud ja täieSte hukka läinud. Mõned reisijad ja laewa meeStekond  on peaStetud, teised on wist surma saanud. — Telegraf  Saksamaa ja Kameruni wahel on Küünlakuu 18. (6.) awatud. Ps W-Ämerikust. Hawaii tänise Kuningapraua Lilinokaliui wenna-tütar, ja pärija PrinzesS Kilunani, ou Amerika rabwale üht palwektrja saatnud, mitte lubada, et tema õigus Hawaii  throni peale rööwitud saab. Ka Kuningapraua on selleks ühe saalekomra WashingtoniSse saatnud. Kuida nüüd ka Ameri?a lehed kirjutawad, ou Ühendatud-ritkide saadik Houolulus, Slevens, seda mässamist Kuningapraua wasta ühendalud-riikide söealaewu ,Bostona" meeStekonna  abiga teinud, mis seal ankrus on. Ainult ÜkSjägu EuroplaStest  on selle eest, suuremjägn ja kõik kodurahwas selle waSta. Europaest hakatakse ka selle ärawõtmise wasta tõrelema. Löune-Kmeriku'st. ESmeraldas'e maakondas Ecuadori riikiS ou mässamine lahti läinud. Merises kokkupõrkamises  olla walitsuse sõeawägi wõitnud; maakond on sõeaoleku  alla pandud. KustrlMP. Telegrammi järel Küünlakuu 19. (7.) pääwast, on wihmasaiud Queenslandis uueste uputust teinud. Raudteed ja telegrasid on mitmeS paikas lõhutud. Zpswichi linu, mis kord juba uputusest kahju sai, seistS pea täieSte wee all. Wesi oli pitkamisi alanemas.  Mitmed iilimesed oliwad ära uppunud. Omalt maalt. CMuNllP. Pealinnas on sel korral mitmed kommissionid  kõiksuguste uuendamise, ja parandamise-plaanide kallal agaraS töös, nagu wiljakauplemise korraldamine, hoolekandmine-kholera ja teiste tõbede wäljalagunemise waSta, nõnupidamised mõne uue maksu ja msue wana maksu muutmise üle, põllutöö-ministeriumi asutamise üle j. n. e. Weel ükS wäga tähtjas asi seisab elawalt pääwakorral, kui seda ka weel ametlikult arutamise alla wöetud ei ole. See on koguduse-maa uuS korraldamine riigi seespidistes kubermangudes. Kuida lugejad teadwad ja kuida ka siin paikas sagedast arutatud on, sai kogudusemaa  seal talurahwa wahastamise juureS nenda koguduste kätte antud, kuida see pärispõlwe aeal olnud oli, maale hind endist tegu ja obrokki mööda peale määratud ja koguduste hooleks jäätud, maad ja hinda üksikute koguduseliigete  ehk osanikkude kätte jägada ja peale panna, kuna kogudus üheskoos hinna, ,lahtiostmife-raha", aastaste osade tasumise eest kostma pidi. Sellest tuli, kuida harjunud  põllumehedja rahwameele-tundjad juba sel aeal hointates ette ütlesiwad, maa üleliialine sillutamine ja alaline ümberjägamine,  mis põllutööd wäga takistas ja hoolekandmist maa eest pea wöimatumakS tegi. Selle juure tuli weel, et mõisaherrad päriSrahwaga ühes kõiki edaspidist õigust koguduse-maa üle kautasiwad, seda sits ka kuidagi korraldada ei wõinud, kui nemad seda ka tahtnud oleksiwad. Kogudusemaa  langes täieste koguduste kõikuma healede-enamuse ja mõne küla-wägimehe wõimuse alla. See ei olnud kellegi era-omandus ja keegi ei kannud selle eest fiiS ka era-hoolt, mida nii wäga tarwis läheb, kui põld wilja kandma ja põllumees kosuma piab, Juba mitmest aastast saadik on nimelt Baltimaa kubermangudest selle kardelawa umbkorra üle palju kirjutatud ja mõnda nõuu selle kõrwale-saatmisekS antud, aga see ei tahtnud aidata. Esiteks seisiwad pea kõik Wene lehed selle wasta ja nimetafiwad seda katseks, Wene talurahwast kõrwalisel teel uneste päriSpõlwe wõi ,orjuse" alla heita. Nüüd ou nimelt ka häda wiimastel aastatel õpetanud ja ka Weue lehed arutawad, et köikuwa ja weerewa pinna peal üks kindel ja jõukaS talurahwas seiSta ja kosuda ei wõi. Nüüd astub juba üks suur jägu Wene lehtedest selle eest wälja, et koguduse-maa mitte ülearu killutatnd ja mitte ülearu sagedast ümber jagatud saama et pia. Ka riigi seespidistes kubermangus piawad wöimalikult  kindlad talukohad asutatud saama ja loota on, et seda ülitähtsat aSja pea ametlikult arutamise alla wõetakse. Kerge ei ole see uus korraldamine mitte ja talukohtade krunditamine, kuida seda meie ligemal kodumaal tehti, ei saa ilma suurte cesmuutmisteta wist koguni mitte wöimalik olema. Kõige pealt on sealised külad selleks liiga suured iga taluperemehe koguduse-maa osa on liiga weike, mida nenda krunti panna ei wõi, et ükS teist ei tülita. Piab see tehtud saama, stis piab palju põllumehi sellest tallitusest lahkuma ja ennast ühe teise ametiga toitma, muidu saawad nemad wiimaks kõik külade piirete wahel läkastatud, nagu mesilinnud üliperekaS puus. Aga ka sellest ei weel küll, wäga palju nüüdseid taluperemehi ei saa küladest lahkuma ja omale üht teist elupinda otsima: Kogudufe-maad piawad suurendatud ehk muist talupoegi piawad mõisa tühja maa peale ümber asutatud saama, mis kubermangudes umbes meie kodumaa loomusega wäga raske olla ei wöi, sest seal nn svda tühja maad rohkem km siin, kui seda seal ka sagedast ilma ühegi õiguseta , metsaks" nimetatakse. Kõige suurem takiStuõ tuleb aga wist sellest, et seal mõisaherrad ja talukoguduseb üksteisest lahutatud saiwad, enne kui esimesed oma korraldamise- ja juhatamise-kohut oma endiste alamate wasta täita jõudfiwad, nagu Baltimaa mõisaherrad  seda talukohtade krunditamisega, põllutöö korraldamisega  ja juhatamisega teinud on. KeS piab seda nüüd seal tegema? Kes piab kulud kandma? — See asi on aga nüüd awaliku arutamise alla wöetud ja Jumala abiga, targa seadufe-andmise ja igapoolise osawõtmise mõnul wõiwad kõik raskused ikka körwale saadetud saada. On see nõu korda läinud, istub iga taluperemees oma kõikumata  krundi peal, siis wast wöib Wene talurahwas õiete kosuma hakata, siis wöib Wenemaa Europa wiljaaidakS saada. Seda andku Jumal! — Kuida pealinnast kirjutatakse, olla plaanitud k o rteri-maks  Küünlakuu 4. pääwal omas pöhjusmöttes riiksrathi poolest kinnitatud. — Kroonumaade - ministeriumiS on heaks arwatud, mitmeS kohtas riikis piimatallitufe- ja wõitegemise-kvotisi  asutada. Neid on nüüd juba neli: Peterburgi, Nowgorodi, Kowno ja Smolenski kubermaygudes.  Sel aastal piawad wiis ennni kuuõ asutatud saama: Pihkwa, Tweri, Kostroma ja Jaroslawi kubermangudes.  — Aastal 1892 on 111,110,000 rubla riigi otsekoheseid maksusi sisse tulnud. Aastal enne seda tuli neid 102,940,000 rubla sisse. — Peale Tartu Jurjew'iks ja Dünaburgi Dwivsk'iks, on Kõigekõrgema käsu peale Näärikuu 14. pääwast ka Dünamünde U st j - D w i u s k' i k s ümber minetatud. Kõik sõeawäe-jäud ja asutused neis linnades piawad ennast kohe nende uute nimede järel nimetama. — Pealinna lehtede sõnumite järel saada Tallinn Kolõiwa n ikS ja Narwa Zwangoro d'iks ümber nimetatud. — Ka Saksa kolomede Saksa-keelised nimed Löune-Wenemaal, nimelt Cherssoni kubermangus, piawad Wene-keeliõteks muudetud saama, kui need nimed mitte juba sel aeal antud ei ole, kus weel üks iseäraline koloniede-walitsuS oli ja need nimed siis ka kohtute lubaga pandud on. -- Greeka-Katholiigi usutunnistuse rahwakoolidest Balti Nl aa kubermangudes kirjutab ..Nowoe Wremja" juhatamas paikas: ,Rahwaharidus  lonkab meie juures ülepea pea ühel, pea mölemil jalal; see küsimine ei kau pea koguni mitte pääwakorralt, aga meie ei wõi küll mitte kooliasjade kosutamisega ühes maakondas wiiwida, nagu Zdamere-waldkondaS. Kuida meie. kirjasaatja sõnumitel! näha, jätawgd sealised õigeusulised  koolid wäga palju soowida järel: häid kooliruumist  on ainult wähe, suuremal jäul kooliõpetajatest on wäga wäheliue haridus, nende elukord ei ole koguni mitte kindel 20 künni 100 rubla palga juures, maajägufi ou aiault wiicndemal jäul koolidel! j. n. e. Ja selle kõrwas on koolidel wäga hea elukord. Mis ka ühe seesuguse Õigeusu ja Lutherus'e koolide elukorra põhjused olla wõiwad, igapidi ei ole need mitte esimeste kasuks: lihtlane oigeusuline mees saab tahtmata oma kooli wasta külmaks jääma. Nagu meie kirikud, nenda ei tohi ka meie koolid edaSptdi teiseusulisi taha jääda, et lihtlane mees, kes kadedusest ja pilkamisest ümber piiratud on, õigeusu asutuste wäljaSpidisest ülemast kujust usaldust saaks, et need »mitte sandemad ei ole kui teised." Meil näitab foowimine õige olema, et õigeusulised koolid maad kroonumõisadest  saaksiwad, kus see wöimalik on. Kõige parem oleks, kui õigeusulised koolid kroonu kulu peale asutatud saaksiwad, ja seda rohkem, kui Õigeusu kosumisel teiseufulistes  waldkondabes mitte aiuuit kohaline tarwitus meie seal elawatele usuosalistele ei ole, waid ka üks üleüldine  tarwituS: kus Õigeusk tugew on, seal on ka Wenelane  kugew. Usutunuistuse-küumine on meie juures rahwuse-küsimisega  nii ligidalt kokku köidetud, et meie ühtigi hoidma ei pia, et Õigeusk igal poolel kindla jala peal seisaks ja et rahwas — miheaste meie usuosalised, kui ka teiseusulised — iialgi wörreldama ei hakka. Seesugused wõrreldamtsed lähewad puhtast usu-waldkounast ruttu rahwusliku  waldkonna sisse; ühele haritud inimesele ei ole need wõrreldamised mitte kardetawad, aga halwa mehe mõistus elab filmapaistwatest näitustest ja tarwitab sellepärast  ikka tuetust. mitte ainult maimu liikude, waid ka wäliste abinõnude läbi. Meie soowime, et Õigeusu kool Balti waldkondas wiimaks sel kõrgusel seisaks, mida sellel seal rohkem kui kusigil mujal tarwis läheb." — Et mitmed maksude-inspektorid, kelle ameti-ringkonnad mitte kubermangu-linnade külge ei puudu, siiski omais ameti-ringkondades ei ela, waid kubermangulinnades,  mis nende ameti-tallitust wiiwitab ja nende ameti-tallituste tarwitajatele raskeks teeb nendega kokku saada, sellepärast on otsekohesele maksude departcmenti poolest seatud, et maksude-inspektorid ainult omais ametiringkondades  elada tohiwad, neis paikades, mida kohatised kameralhofid selleks määrawad. — .Liiwimaa Kubermangu-Zeitung" kuulutab, et Liiwimaa konunission taluasjadeks kohalist küsimist järg. misel wiisil seletanud on: .Üks rittermõisa peremees, kes selle mõisa piiretes talumaad ostnud, ei wöi sellepärast mitte talukoguduse liikekS heita, waid tema on kohustatud, seda maad taluseaduse art. 101 ja tähendus art. 55 juure aastast 1860 põhjusel, ainult rentimise ehk müümise läbi talukoguduse liigetele wälja tarwitama, peale selle seaduse art. 106 ja art. 110 sees nimetatud ettetulemiSte." — .Walitfuse Teadaandja" õiendab üht eksitust „Grashdaninis", mille järel Podolia kubermangus iga! pääwal 500 inimest khol erasse ära surra. Tõe poolest olla seal wiimase aasta Jõulukuu 26. pääwast selle aasta Näärikuu 16. pääwani ainult 586 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 196 ära surnud, mis pääwas läbistikku 27 haigeks-jäämist ja 9 suremist wälja teeb. Peale Podolia oli kholera weel BeSsarabia, Woroneshi, Zekakerinoslawi, Kijewi, Oreli. Psnfa. Tamara, Saratowi, Tambowi ja Ufa kubermangudes, Doni Kasakate waldkondas,  Sakateli ringkondas ja TobolSki kuberinangus liikumas. Kõige rohkem oli seda tõbe, peqle Podolia, Kijewi kubermangus: Jõulukuu 28. pääwast Nääriknu 24. pääwani 144 haigekS-jäämift ja 44 suremist; kõige wähem Saratowi kubermangus: Jõulukuu 28. pääwast Näärikuu 11. pääwani 4 haigeks-jäämist ja 3 suremist. — .Walitsuse - Teadaandja" kuulutab, et Majestät Keisri Kõigekõrgema lubaga Soomemaa riigisekretariatiö Pe!erburg'is üks iseäraline komitee ande te wastawõtmiseks Jda-Soomemaa hädaliste  heaks asutatud on. — Soomemaa leht .Uufi Saometar" kuulutab, et Tallinna Nootsi-Soome koguduse kirikuõpetaja läbi Helsingi kesk-abikomitee kätte näljahädaliste  heaks 85 rubla saadetud on Sellest oliwad annud: Titulärrath Dornbusch Lüganuse'! 10 rubla, mitmed inimesed  Tallinna'S 10 rubla, Järwa-Jaani kogudus kirikuõpetaja  Gebhardl'i läbi 63 rubla, N. N. Tallinna's 2 rubla. Saksa-leeltse .Peterburgi Zeilungi" toimetus oli Küünlakuu 14. pääwani korjanud 3441 rubla, .Uus Tartu Zeitungi" toimetus Küünlakuu 11. pääwani 114 rubla 28 kopikat, 5 Saksa marka, 29 Soome marka 63 pennit. — EeStimaa Jahimeeste-ühenduse präsid ent, herra G. von Peeh, kutsub ühes pitkemaS kirjas: .Tallinna Zeitungi" läbi kõiki neid selle ühenduse liigeteks, keS metslindufi keelatud aeal ja salaküttide eest kaitseda  tahawad. Waska wöetud saab iga ustataw mees, sugust ja seisusest hoolimata, Zahimeeste-ühenduse liigetel on pöhjuskirja järel õigus, igat jahiseaduse üleastujat kinni pidada ja iga politsei-ametnik on kohustatud, temal abiks olla, kui tema oma kaardi ette näitab. Herra von Peetz loodab selle juures, et mitmed ühenduse jõukamad