ei salga üksgi; aga tulemata jääda ta ei wõinudki, sest Wilhelm I. ajal, kes liiga waua walitseja oma aastate pooltest juba oli, sai würst Bismark wäga suure wõimuse oma kätte. Nüid kus korraga aga noor, tugen)  mees auujärjele astus, ei wõinud ju mitte enam kõikide asjade juhtimine Bismargi  hoolde jääda; weel wähem selle pärast, et noorel keisril mõtted Bismarki arwamistega  ka mitte hästi kokku ei täinud. Wististe  lootis wana elatand kantsler oma lahti palumisega noort keisert ka nii kaugele liigutada  jöudwat, et ta teda weel ametisse jääda palub ja siis ka tema tahtmistele enam wöimu annab; sellele arwamisele annab  see põhjust, et würst Bismark olla nutnud,  kui ta keisri käest kirja oli saanud, et ta lahti palumine wastu on wõetud. Mõista on ka, et keisrilgi temast mitte kerge lahkuda  ei olnud, sest Bismark oli ju enam kui pool sada aastat riigi tõlda juhtinud ja tundis kõlk käänapuud ja kardetawad kogad wäga selgeste. Mis Bismarki riigiametist lahkumise läbi kasu ehk kahju tuleb, selle kohta kirjutab Inglise leht „The Speakr" pikemalt. Tema arwamise järele on sellest see kasu, et nüid ka töistel tublidel meestel wõimalik on ülesse tõusta, kes siiamaale Bismarki tamme tugewate oksade all mitte kaswama ei wõinud hakata. Kahju on see aga selle läbi toonud, et nüid noore keisri peale palju suurem wastutamine langeb, ja kui ta poliitika just mitte hästi ei piaks minema, siis on wäga palju parastajaid. Weel suuremat kahju tuntakse Bismarkist tema wälises poliitikas. Kõik kuningad ja würstid, kes Saksa ülema walitsuse all on, tundsiwad ainult Bismarki; tema tõstis Saksamaa wälise poliitika kõrgele, nii et keegi õigusega ütleb: Ega kodurahwal Bismargist  nii suurt kahju ei ole kui mujal olewatel Sakslastel; ainult Bismarki läbi oliwad nad auu sees. Selles kohas ei wõida keiser ega ka keegi tema aset täita. Nüid olla wälises poliitikas see sala waim murtud,  mis Saksa riigi wastalisi siiamaale tagasi hoidis. Praegusel silmapilgul ei olla küll mitte sõa häda karta, aga Prantsusemaa  teadwat selgeste, et Bismarki ära astumisest  saadik temal hõlpsam Saksamaaga wõidelda olla. See tegewat Europa rahu taewa jälle pilwiseks. Et Bismargist wäga palju lugu peeti, oli ka sellel päewal jälle näha, kus ta keisri juurde Jumalaga jätma läks, tuhandad inimesed seisiwad kahel pool teed ja püidsiwad igal wiisil talle auu anda. Uue riigikantsleri kindral v. Caprivl on nüid Bismarki ametid täieste oma kätte wõtnud, kui ka wahest ehk küll weel wäljaspidi.  Uus kantsler on manast „Caprivi" wõi „Capriva" suost, kes 13. aastasaal endises  Frianli hertsogi riigis elas, sealt pärast  Steiwniorki ja Ungriasse läks, kus see sugu ennast Slawi keele järele „Kopriva" (s. o. raud nõges) nimetas. Üks Karl Leopold v. Kopnwa astus Austria, siis Wene sõawäe teenistusesse ja langes kui Wene ülem aastal 1709 ühes lahingus. Selle poeg Julius Leopold wöttis wana nime Caprivi jälle tagasi ja asus Põhja-Saksamaale;  sellest ajast saadik on see sugu ikka Preisi riigi teenistuses. Taanimaal on lootust, et seesmised waielused kord ometi wähenema hakkawad, mis juba enam kui aastat kümme riigivalitsuse  ja tema wastaliste wahel oliwad. Nüid on wahelmised osakonnad tubliste wöltnud  ja loota on, et need tõisi lepitama ehk wähemalt tülisse minemast hoiawad. „Jälle läks pimedaks." ütles ta tasa, „ja näitab meel pimedam olewat kui enne." „Nõnda sureb meeletujuline tundmuste kirg ise oma tulesse ja jätab pärast kustumist  pimeda öö järele," kostis Torsten tõsiselt. „Aga meie armastuse päike hiilgab täna, homme ja alati, kui ka pilwed teda peaks katma. Ärgem aga julgust kautagem," ütles  neiu rõõmsaste, „siis on wõit meie." 29. Lõpp. Ilus kewadine päew hakkas otsa lõpema, päike heitis loode minnes oma läiki weel wüikese linnakese peale, kui kaks naesterahwast  jaama poolt tulles aega mööda järwe äärt pidi edasi läksiwad. Rong tormas mööda, kaks walget rätikut lehwisiwad terwitates  wankri aknast naesterahwaste poole, enne kui tee neid metsa warju wiis. Paruni emand ja Edla, sest need ep naesterahwad oliwad, waatasiwad haledalt ükstõise otsa, pisarad läikisiwad nende silmas, kui nad tõinetöije kaela langesiwad. „Jääme sõpradeks, Edla," palus paruni emand tasa ja südamest. Wana waenlus oli igaweste hauba maetud. Torsten ja Sigrit oliioad pulma reisile läinud, mis neid kodumaa ilusamatest kohtadest  läbi kuni Jmatrani pidi wiima. Kaua waatas noorpaar waikides mahutawatesse  mee woogudesse, mis igalt kaljult alla woolasiwad. „ Jälgi ei oleks ma lootnud weel nii õnnelikuks saada," sosistas Sigrit miimaks tasa. „Jäta minewik rahu," palus mees, „minu kallis naene, sest ma ei wõi selle pääle mõteldagi,  et ma iga lootust Sinu kohta olin ära heitnud." „Ma ei saa weel senini aru, mis ema seekord nii ümber muutis." „Kas Sa ei tea, armuke, ta kartis, et Sa ahastuses surma oled läinud." Sigriti kehast käis wärin läbi. „Ja," ütles ta wiimaks, silmapilguks tuli mul küll mõte, kui mu lootsik siin ümber lööks ja ma iialgi tagasi ei tuleks aga ainult silmapilguks! See ei oleks ükski ohwer ega kannatus olnud. Nõnda ei tohtinud ma sõna mitte murda, sest ma lubasin emale troostiks jääda." „OH minu Sigrit!" ütles Torsten wahele,  tema aga rääkis edasi: „Ma mõtlesin oma isa pääle, oma waese wenna Eerike pääle ja leidsin jälle jõuudu ning rahu. Ja Jumal on mind selle eest rohkeste õnnistanud."  Ots. Eestimaalt. Wiljandist. Wilja hindade langemise põhjuse uurimise ning sellele asjale abi otsi- mise kommission saab warsi oma selle kohast tööd lõpetama. Kõige tormilisemaks abinõuuks  selle asja parandamise tarwis arwab kommission seda, kui põllupidajatele odawat rahalaenu kuidagi saaks muretseda. Nagu Tallinna Saksa leht kuuleb, tehakse praegu uue ew. Luteruse usu kirikuseaduse  kallal tööd. Mitmes kohas wöetawat  muudatust ette, nii näituseks ka üleüldiste  sinodide juures. Nagu teada, ei ole küll siiamaale, ehk seadus seda küll ette annab,  ühtki üleüldist sinodi ära peetud, nimelt  niisugust sinodi, millest ka ilmlikud koguduse saadikud osa wõtawad. Nagu kuulda, on llüid mõjumas ringkonnas nöuuks wõetud  niisuguseid üleüldiseid sinodid määratud aegade järele ära pidada. Peaaegu kõik Peterburi tulekinnituse seltsid on otsuseks teinud, neile tviste linnade wabatahtliste tuletõrjujate seltsidele, kus need iseäralist hoolsat tegewust üles on näidanud, iga aasta rahalist abi anda. Kangede joomaaegade wastu wõitlemiseks  annab Wene kirikuleht ~Il0p«. nõuu, et kõige suurema wõimuga kirik selle hea asja eest wõitlema hakkaks. Selleks annab nimetatud leht paar juhatust: Esiteks ärgu waimulikud mehed pidude peal käies iialgi kangeid jookisi joogu ning töiseks asutagu  kirikuõpetajad ühes töiste sellesse nõuusse heitjatega igasse kihelkonda karskuse seltsid. Liiwimaa mõisnikude maapäewal on endine hoowikohtu nõuunik Th. von Helmersen  Liiwi konsistoriumi assessoriks walitud. Püha sinodi kantselei ülem salanõuunik  W. K. Sabler, on ühe oma kirjutatud raamatu „Kas õpetas Luterus ewangeliumi järele?" Baltimaade Greeka Õigeusu koolidele  laiali laotamiseks saatnud. „IIOL. Lp/' sõnume järele saada kõik Wenemaa leitud laste majad ühel wiisil sisse säetama. Selle järele saada kõik niisugused majad kahes jaos olema, üks pool linna tarwis,  kuhu kõige enam 100 last 30 kuni 40 amme peale sisse wõetakse, ja töine maarahwa  tarwis, kus lapsed kahe aasta wanaduseni  üles kaswatatakse. Raha ministeriumis walmistatakse selle kohta praegu uusi palju waljumaid seadusi,  kui wabrikutes ja töistes aksiisi maksu alustes kohtades aksiisi asjus riigi walitsuse wastu kelmust püitakse teha. Meie lehe 2 numbris Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosoleku all ära trükitud  kõige parema talupidamise kohta auuhinna  määraja kommissioni otsuses on nii palju eksitust sees, et sealt kogemata üks talu nimetamata ou jäänud, kes töise auu hinna sai. See oli Viljandi wallast Kamera Juhan  Kuubeni talu. Selle talu headuse nummer  oli 46. Tähelepanemisewüürt Lööd oli seal sellega tehtud, et karjamaa üles on haritud,  heinamaad mätastest puhastatud ja jookswa jõe wee peale laskmisega parandatud.  Ka on taluhooneid tormiline jagu ja õige plaani järele ära saetud. J. Kuuben sai töise auuhinna. Wiljandimaalt. Wiljandi lmna kodanikule  Wiilip Paulile on luba antud Kaarli walda Nimmu nahaparkimise töökoda asutada. Liiwi kübernööri poolt on möldrile Jaan Laarmannile luba antud Kaarli walda Rimmu wesiweski juurde willa kraasimise ja ketramise masinaid tööle seada. Pärnumaalt. Tõstamaa kihelkonnas liigub ka see soow sinna karskuse seltsi asutada. Wäga kaunis kui see mõte teoks läheb ja kõik noored mehed sellest ettewõttest osa wõtaksiwad, see teeks Eesti rahwale auu ja Tõstamaa inimestele kasu. Pootsis liigub marutõbi kaunis rohkeste  koerade hulgas. nn. Tallinnast. Nagu Eesti kubermangu ajalehist teatab, on wennad M. ja J. Bo- sanow Moskwast 1000 rubla Tallinnasse Greeka Õigeusu kiriku ehitamiseks annud. Harjumaalt. Tänawusel Keila laadal  wõeti ka üks 13 aastane poisike kinni, kes 58 rubla suurel mehel taskust ära näppas.  Küll on hale kui nii noorelt juba kurja tegema hakatakse! Ka siin pool oli 13. skp. müristamist kuulda. 4. skp. lahkus Ohtu mõisa härra parun Conrad von Meyendorss siit ilmast oma 74 eluaastas.  Ta oli kaua aega Ohtu mõisat ja walda isalikult walitsenud ja rahwale wõimalikult  head püidnud teha ning nii wiisi rahwa südant enese poole wõitnud, mis tema matuse päew selgeste üles tunnistas, sest peaaegu kõik walla peremehed ja ka muud rahwast oli teda wiimsele puhkepaigale saatma  tulnud. Ka kaks laulukoori saatsiwad teda miimist teed, esimene laulis kuni kiriku ukseni, kus töine koor teda jälle lauluga wastu wõttis. Haua ääres pidas wallatalitaja  walla nimel ilusa kõne, kus ta lahkunud  heategusid meelde tuletas. Rändaja. Läänemaalt. Haapsalu maakonna talurahwa  kommissär hra Wares kutsus kõik oma walitsuse ringkonnas olewad talitajad ja walla -kirjutajaid 14. Märtsil Haapsalu ülema-talurahwa kohturuumidesse kokku. Peale mitme wäga tarwilise õpetuse ja juhatuse tähendas ka kommissär, et walla-walitsuse käsu peale piawad postimoona maksma. Kõige paremas korras leiti Martna kihelkonnast kirjutaja Redlichll raamatud olewat. Lääne Jaak. Wirumaalt. Weike-Maarjast. Ülemalt  poolt on kihelkonna kooliõpetaja hra P. Koit luba saanud meile kihelkonna kooli sellega suurendada, et üht uut maja, oma elukorteriks priitahtlikkude annete läbi üles ehitada, mis läbi siis praegune kooliõpetaja korter töiseks kooli klassiks jääks, sest rahwa rohkel osawõtmisel on kooli ruumid kitsaks jäänud. Kui suurt kasu see meie kihelkonnale  tooks, paistab igale ühele selgest silma. Kaunis head tuge on selleks hra Koitule mitme kooli sõbra poolt juba lubatud, aga palju on weel tarwis, kui see ettewõte heaks wõiks minna. Sellepärast armsad Weike Maarja elanikud, ehk olete juba tunnud, kui suurt kasu see kool meile on toonud, ehk kui palju temast meil loota on, heitke oma nõu ja jõuga selle kooli poole! Kohaomanikud, kellel metsa on, kingige palka ja laudu selle ehituse juurde. Kellel metsa pole, aidake materjali wedamisega ehitamisega ehk rahalise jõuga seda tööd tuetada. Et mitte kohapidajatele  see rängaks ei lähe, piate kõik Weike- Maarja elanikud sellest tööst osa wõtma: Nuustakud noorikud, neiud ja peiud, pange ka teie oma käed selle adra külge, kündke maad, et ta pealt wõiks soowitud wilja lõikada.  Lubatud on ka ühte näitemüiki selleks otstarbeks ära pidada. Walmistage ja kinkige  andeid näitemüigi jaoks, mida kõik waldade kooliõpetajad wastu wõtawad, ja weel palju muid, kelle kätte, koolide inspektori härrast kinnitatud korjamise raamatud on wälja jagatud.  Ärge mõtelge ja ütelge: meil pole selleks jõudu. Meie oleme siia saadik oma kihelkonna üheksa wiina kauplemise kohta hiilgawalt ülespidanud, süks on aasta hakkul  küll omad uksed kinni pannud, ehk õigem ütelda on pidanud panema, kui palju need kahju meile on saatnud, on tuttaw. Katsugem,  kas meie siis mitte ühte kooli oma kihelkonna  peale ja eneste kasuks ei saaks aja kohaste nõudmiste järjele aidata. Meie kihelkonnas  on peale 7000 hinge. Palju neist raiskawad wiina ette oma waewaga teenitud kopikud hulgana ära. Kui ka pooltki nendest  7000 hingest kas 20 kopikat selleks otstarbeks  ohwerdaks, siis saaksime juba wist soowitud järjele. Tutaw hüidku tuttawate, sõber sõbrale: Astkem kokku Eesti pojad, Eesti tütred ühtlasi. Ehitagem oma kojad Üles, üles hiilgawal! Wenemaalt. Peterburist. Keiserlik teaduste akademia  saab lähema aja sees täielise kogu Wene rahwa laillusi wälja andma. Siin on praegu üks Saksamaa rahameeste  saadik, kes selle tarwis Wenemaale on tulnud, et lõuna poolt wiinamarja aidn ära rentida, nii et siis suuremal mõõdul Wene wiina wäljamaale saata. See selts tahab Europa tähtsamatesse linnadesse Wene wiina müigi kohta asutada. Kroonu raudteede ajutine walitsus on kõikide kroonu raudteede walitsustele ringkirja  saatnud, kus teada antakse, et naesterahwaste  arwu, keda raudtee ametnikkudeks pandakse, mitte suurem ei tohi olla kui neljas  jagu kõikidest ametnikkudest. Viimaste aastate sees on wallaskala saak mitte üksnes Wenemaal waid ka Norramaal  õige wähenenud. Pääpõhjus on küll wift see, et uuemate täieliste püigiriistadega kala liiga wähendatud on. Norramaal tõendatakse  weel koguni, et ühes wallaskalaga ka muu kala ühes maheneb, ehk sellest küll keegi aru saada ei wõi, kuidas see asi sündida wõib. Mvskwast. Keiserlik Wene loomade ja taimede kaswatamise selts Moskwas tahab tänawu  suwelJsmailowielajaaias mesilaste pidamlse  wäljanäitust ära pidada. See wäljanäitus algab 1. Junil ja lõpeb 15. Augustil. Wäljanäitus  on seitsmes osakonnas: 1) Meerikad taimed. 2) mesipuud ja muud mesilinnu pidamise  abinõuud, 3) mitmet seltsi mesilinnud, 4) mesi ja waha, 5) mesilinnu pidamise juhatused,  6) kõik raamatud, mis mesilaste üle kirjutatud on ja 7) kõik asjad, mis mesilaste pidamisele kahjulikul on ja abinõuud nende wastu. Auuhindadeks antakse kuld-, hõbeja  brongs- auurahasi ning kiituse kirju. Wäljanäituse  platsi hinda ei wõeta. Ülesandmise wõetakse kuni 15. Aprillini wastu järgmise adressi all: OeNoiiomuir. Alona.iiuini, ÄloekLu. ll.mminim, õii> X.IMOLU. Wäga tähtjas saab see wäljanäitus olema ja soowida  oleks küll et ka mõned meiemaa mesilinnu pidajad sellest ühel ehk teisel wiisil osawõtaksiwad.  Saratowis on ilusal ja õrnal suul nõuu omale seltsi asutada, kus naisterahwa hariduse eest hoolt kantakse ja sellekohaseid kõneseid peetakse. Radomist. Skorishewi alewis on ilusal  noorel naisel imeline laps sündinud: eespool  päris inimese nägu, kuid ühe sumaga ja kukla pool töine inimese nägu ilma silmadeta,  aga kahe ninaga. Laps elanud paljalt  kaks päewa. Peaaegu kõik Radomi linna tohtrid käinud seda imet waatamas. Taganrogist kirjutakse, et Asowi merel talwine kalapüik hirmus kehw on olnud. Wiimsel  kahel kuul et ole ühtki kala saadud. Kamehed  müiwad oma wõrkud ja hobused ära et elu nälja wastu kaitseda. Lühike kirjeldus rooside harimisest. Et muld päikesest liialt kuiwatatud ei saaks, katetakse peeuar õhukese korra saepuru, lehte ehk kuiwa hobuse sönikuga ja niisutatakse wihmata ajal paar korda weega. Tähele panema piab, et umbrohtu peenra peal millalgi nii suureks ei Lasta kaswada, et juur kuni puu seemneni tungib, piaks aga seda siiski juhtuma, siis on parem, nuaga umbrohtu  maha lõigata, et seemneid mitte wälja kiskuda, ega nende idanemist eksitada. Nõnda lülitud seemnetest tõusewad mõned arwa esimesel  suwel, suurem hulk aga järgmisel kewadel  üles. Warasema idanemise sunniks on uuemal ajal mõned segadused seemnete leutamiseks  tarwitatud ja selle abil neid kuu, ehk poole töise pärast ülestõusmas nähtud; et aga sarnane talitus punkti pealne ja hästi ette waatlik piab olema, meie maal aga senini wäha tarwitatud, oleks parem, kui seemne ostja seda tööd mõnda proowitud kätt, ehk kaupluses laseks teha. Ülestärkanud taimed saamad warsi paksult peenart katma ja on tarmilik neid järgmisel kewadel ümber istutada  siis lõigutagu kohe weidi juurt ja latwa maha ja walatagu peale istutamist peenraid mõnda korda ja tubliste. Nagu nimetud saamad taimed kolmandal ehk neljandal suwel okuleerimiseks kõlbulised olema. Nagu roos igadpidi õrnem, kui üks õunaehk  pirni-puu, peab ka okuleerimise juures rohkem ette waatlik olema. Et ilusat, madalat  wormi saada on kõlblikuni  proppidaj pannakse okuleeri-silm, kuidas wõimalik, juurele ligemalle, ehk koguni selle peale. Silma roosi-oksast wälja lõikamine ei ole isegi kõige parema nuaga hõlbus küllalt,  sellepärast jäetagu alati küine paksune ehk weel õhem puu korrake alla koore. Heaste tehtud ja õhu-kindlalt kinni seotud, saamad enamiste kõik kasivama. jluuli kuu, weel palawalt alla paistma päikese kiirte pärast on alati kasulikum põhja ehk õhtu poole külge silma panna.j Kahe, kolme nädali pärast saamad silmad juba päält kinnikasunud olema ja on nüid tarwis sidet lahtimalle päästa ja weel paari nädali pärast üsna ära wõtta. Kellel wõimalik ei ole, oma roosist talweks kuhugille selle tarwis sisse säetud keldri ruumi panna, piab nad sügisel, külma eest warjamiseks,  kas juurtega maa seest wälja wõtma ja mulla sisse lööma ehk juure päält maha painutama, sikka silm alla pooles konksudega maa külge kinnitama ja kuni poole jala paksuse  mulla korraga kinni katma. Kewadel, kui suuremat öö-külma enam karta ei ole, on nad jälle üles wõtta, jmulla sisse löödud  puud uue peenra, ehk ka potidesse istutadaj  mis ette waatlikult piab tegema, et okuleeri silma ei wigasta. Mets-roosi jagu saab nüid tolli, ehk poole kõrguselt okuleerisilma  pealt maha lõigatud ja lõike koht, kas pook-waha, wärwi ehk sawiga kinni määritud.  Okuleeri pung saab kohe jõudsalt ja lihawalt üleskaswama, nii et talle warsi kepikest tueks tarwis on. Tema toob juba esimesel suwel sagedaste öisigi, saab aga järgmisel aastal, tarwilikult maha lõigatud alles täielikult õitsema. Muidugi  mõista, piawad meie maal wäljas pidamiseks,  selle tarwis wälja walitsetud seltsid olema. Äig õrnad taimed ei kannata ka kõige paremal katmisel, meie talwet ega külma wälja. Koguni hõlpsamalt ja silma paistma kasuga, wõib siin see tallitada. kellel selle jauks klaashooned,  kõlbulised keldrid ehk muud paneku kohad käe pärast on. Sügisel septembri kuu lõpul ehk oktobri alustusel kaswab ta korda läinud okulantid, (metsik-kaswud, mis okuleeritud)  ette waatlikult, et õrnemaid suuri mitte, palju wigastada, peenrast üles, lõikab kuni poole tüweni mets-roosi ladwad, lühendab ka tarwilikult pikemaid juuri ja istutab neid harilikult 6—B tolli laiusesse potidesse. Rooside istutamise jauks on üleüldiselt seniajani kahte sugust mulla segadust tarwitatud,  millest esimene wõimalikult kerge ja rammus tehakse, kuna töisele ligi kolmas osa rasket, taime juurtega läbikäinud sawi juure lisatakse. Kumbat istutamiseks wõtta jäägu tarwitaja walida, mina aga sowitaks esimest segadust, mis ka Peterburi ümber kaudu piaaegu  üleüldiselt pruugitaw ja järgmisest jagudest  on: peenikeseks tambitud rohu mätta, musta kerge aga sawilise aia ja lehe mullast (see on igast kolmest jaust) wõetakse üks osa, mätta mullast ehk ka rohkem, ja segatakse sellele tarwilikul mõõdul pool mädand loojukse sõmkut, puhast kiwilist liiwa ja ka sawise aia mulla puudusel peenikeseks tambitud sawi juure. Nõnda sisse istutatud roosid lastakse, kas aknatega kaetud laba kastis, ehk muidu tuule marjulises kohas nädalit kaks, kolm seista, et uusi juuri hakkaks tegema. Istutamise ajal tubli läbiwalamine ja pärast hoolega läbi waatamine, et muld potis kuiwaks ei jää, on tingimata tarwilik. Juhtub sell ajal weel käredat päewa paistet, piab ka esite wäha marju andma. Esimese külma tulemisel.  kui enam kasti pealt kinni katmisega julge ei wõi olla, pandakse nad kuhugille marjulisesse  kohta, kus üle R sooja ega üle —külma ei ole. Mitte wäga niiske, ühe suguse soojuse seisuga keldri ruum on selleks alati mõnus. Januari kuu alustusel, ehk ka juba mõni nädal waremalt, wõib neid juba klaashoonesse walge ette tuua. Siis lõigatakse harilikult roosi metsik-jagu silma päält maha ja määritakse lõike koht kinni ja puhastatakse aeg ajalt juurest wälja kasivamaid  metsik-kasudest. Tarwilik on esite kaks kolm korda päewas üle pritsimine ja mitte üle Ii sooja. Mai kuul, kui ilmad soojaks jäämisel wõib okulantid, kes nüid 4 —5 jala pikused, wälja peenra pääle sääda esite aga palama päikese ja huulte eest warjatud. Kellel sarnast kohta käe pärast ei ole, wõib kergelt ühe laudadest kasti üles lüia ja sellele keskpäewa ajaks laudadest ehk raamidega marju pääle sääda. Warju armastajad roosid üle pia millalgi ei ole ja saamad nad sellepärast juba nädali ehk kümme kord päewade järele päikese tegewuse waba hoolele jäetud. Tubli walamine, üle päewa ehk ka kohe mürske looma sõniku weega ja õhtul, kui ka hommikul lehtede  üle pritsimine puhta weega on korralikult  tähele panna; niisama ka õrna sahutlise oksade aeg ajalt kepi külge sidumine ja lehe kui õie waenlastest ussidest ja söödikutest puhastamine. Märtsi kuust siia saadik on suurem osa ka mõne õie toonud, töised ka kuni siia saadik  edasi õitsenud, nagu Mr. Böschanguet ja la France seltsid. Nõrgematel ei tohiks neid hädaseid õisi sugugi sallida, waid et kasw kinni ei jääks kohe weikesed õie nupukesed maha murda, ehk lõigata. Augusti kuul, kus neil juba selle aastane kasw lõpenud ja tugewad juured mulla paremad osad ära tarwitanud,  tuleb ümber istutamine ette wõtta. Et juurt wõimalikult weiksemas kogus harida, mis poti-kaswude juures alatine tingimine on, tuleb siin ainult neile tolli ehk pooletõise mõrra suurem pott anda, millede tugew kasu ja juured seda nõuawad; töistel aga ainult nii palju wärsket mulda juurde lisada, kui päält ja juure palli puhastamisel maha langeb.  Rooside ümber istutamist on tarwis iseäranis ette waatusega teha, et mitte juurepalli  ei riku. Alati tugewaste ja kindlalt istutatud, seisab muld hõlpsaste juurte ümber kinni. Pääle istutamist tuleb talitada nagu ülemal juba esimese sügise kohta nimetatud. Et sügisised ilmad muidugi niisked on ja roos kaswu seisu ajal koguni wäha mett tarwitab, on nii pia, kui uute juurte ajamine kindel on, walamisega tarwis ette waatlik olla ja ilmasgi mitte walada, kui pott mitte kuiwa pärast käega koputamisel ei kõlise. Neid uueste sünnitatud roosipuid wõib nüid kuni külmani wäljas pidada ja selle pääle jälle kuhugille keldri ruumisse sääda, kuhu nad nii kaua jääwad, kui õitamiseks ette pannakse, ehk järgmise kewadeni sume ilustuse tarwis. Keldri soojuse seis on nagu ülemal uimetatud,  niisama nädalis kord üle waadata, et kuiwaks saanud potid walatud saamad. Kui õues mitte wäga külm ei ole; on ka talwel tarwis, aeg ajalt keldrisse wärsket õhku lasta, niisama waadata, et keldris üle —-1" k. külma ei ole. Kellel taliseks proppimiseks  oksi tarwis, wõib mõne jau kohe lõigata, muidu aga on see paar nädalit enne Nr. 11. Sakala Ibsy. >