111. Raha-Ministri hooleks ssqb antud, pärast nõnupidamjst  Seespidiste' aSjade Ministriga määrataa: 4) Pääwatööle  wabriknteS ja tööpaikades wõiwad. seesugused wäheialised  kümnemast el u-a ä s tast k akstei stk  ü m n e m a e l u - a a 3 t a n i lastud saada, kes neis vabrikutes ja tööpaikades juba tööl oliwad, selle kaubaga, et pärast selle seaduse kuulutamist lapsi alla k a k s t e i sitt  ü m m e n d aaStat kusagil vabrikutesse ja tööpaikadesse ei tohi palgatud saada. 2) Aegliselt, k o l m e qaSta käikuS, neid seadusi mähe-ialiste töö ja õpetamise üle, mis tööseaduse  Z 8 112 kuuni >126 sees (Sv. Sak. XZ, jäg. 11, wäljanne a. 1887), ja selle seaduse I. jäu sees üles pandud on, ka nende käsitöõ-wärkiubade kohta maksma panna, kus seda tarviliseks peetakse. 3) Nende kolme aaSta kaikus on üht lõpu-pärilist otsust wäheialiste õpetamise  korraldamiseks vabrikutes, tööpaikades ja käsitööwärktubades  Niiksrathi heaksarvamise alla anda. IV. Selle seaduse I. jäus ja M. jäu punktide 2ja 3 sees ülespandud eeskirjad on Wiinakuu 1. pääwal 1390 maksma panna; teised eeskirjad selleS seaduses hakkawad kohe selle kuulutamisega maksma. , Tallinna kirjutab: aeal äratavad sel suvel Ranna-wärawa lõbupaiga latoraide peale pandud ehted, mis üht veiket üleslendawat kolkast tähendama piavad, mõnda tähelepanemist, koguni ei ole ka rahvast puudust, kes "selles lindus. et sellel mitte Wene kahepeaga riigikotka ku;u ei ole, vaid et fee rohkem loodus-luguliku  ühepeaga kotka kuju voole nihkub, kohe üht kardetavat Preufi ehk koguni Saksa ühepeaga riigikotka kuju leiavad, milles neile fee juhtumine, et need latorniehted  Saksamaalt toodud on, veel suuremaks kurjateutäheks  on. Rahutumate meelede solgutamiseks, keS ?Rewelfki  Gorodfkoi Listok'ki" oma suure leiduse ilmutamiseriistaks  valinud, tahaksime selle peale tähendada, et Preussi ja Saksa riigikottad oma päid paremale poole käänatud piavad ja et neil täieSte waljalautatud tiivad ja alaspidi  rippuvad küüned on, kuna see kotkas, kes peale selle takka vaadates rohkem tuvi kujuline välja näitab, üles lendamas on ja otsekohe oma ette watab. Kui sellel latorni-kotkal, keda ülepea ehk vahest ainult mõned on tähele on pannud, töeSte üht aealugulikku sugulast piaks olema ja kui see mitte ainult ühe loodus-lugusse mahtuva linnu kuju ei ole, siis võiks see sugulane ainult Prantsusmaa  kotkas sealistest Keisri-aegadest olla, ja selle kotka jiiwade all rahuga ennast asutada, selle vasta ei oleks selle heraldika-segaduse tegijal vist ühtigi/ üks kurb nähtus meie päivil on see, et meie kodumaa kodanikkude keSkis isamaalast asunud ja koguni ka meie kodumaa poegade keskist siginenud on, keS oma isamaalist meelt teisel viisil üles näidata ei oska, kui oma kaaskodanikkude  kahtlustamisega, kui need kahtlustamised ka nii kõikuva ja libeda pinna peal seisavad, nagu see, mida ,Rew. Gor. kaastööline siin omäks jaläpaigaks leidnud on. Kui tema juba neid nuhtluse-vaäriliseks piab, kes üht malmist kuju, millel kaugelt mitte Pteusfi ega Saksa riigikotka nägu ei ole, latorni-ehteks üleS panevad,  mis tahab tema fiiS nende kutsaritega peale hakata, keS kotkaid ja kullist välja lantatud'tiivadega  ja rippuvate küüntega, juhtumisi mööda ka paremale  poole käänatud peaga, tallide seinte külge naelutavad, kuida meie seda vist kõik lapsest saadik nägema harjunud oleme, ilma et keegi selle üle kohkunud oleks? Kadugu seesugused kahtlustajad meie keSkist, kes mitte ühise Keisririigi kinnitajad ei ole, küll aga paha meele ja kiustlemise sigitajad ühise riigi kodanikkude keskis! .Postimeheni sõnumite järel on Tallinnas ennast üks Selts asutamas, kes h e a d e E e s t i k i r j a d e väljaandmist toimetada ja tuetada tahab. Soovime tulu, kõige pealt aga üht vaimu, kes hea ja paha vahel õiget vahet teha oskab. Õõsel wasta Jaanikuu 6. pääwa on vanast linna m ü ü r ist Nnnne-wärava jnnreS umbes kümme sülda maha kukkunud, nii kange kiiruga, et vanad puud nagu kõrred katki murtud jä kaugele paisatud saiwad. Kuurid, miS selle müüri uaeal seisivad, ei ole muud kahju saanud, kui et selle oma laenatud seina kaukasiwad. Lehekuu 30. pääwal sai Tallinna hingekirjaline Eduard ESsension Politsei-soldalist uimaselt Kompasfi-uulitsal  leitud ja Hospidalisse viidud, kus tema selle järges ära suri. Politsei uurimiste läbi on välja tulnud, et ESsenson sel pääwal Tepa öllepoodis sealistest letitüdrukutest  Leena S. ja. Kati K. mi kana peksetud on, künni uiwaseks jäi, kus fiis üks. sõealaewa .Samõjed" madrus nende naesterahwaSte meeleheaks teda välja vedanud,  ja uulitsale wiskanud, kus teda leiti. —Jaanikuu 3. pääwal wiskaS majapermehe Jüri J. 10 aastane poeg Hapsalust päritud Jüri L. 8 aastase tütre Mkonle pahema silma kogemata kiviga välja. Marguse pärast R. kauba maja kuuridest on seatine  kaubasell W. R. ja Juudid H. ja S. F. Jaanikuu 5. pääwal kinni pandud. Ka mõned teised seisavad kahtluse all. Warastatud on umbes 1000 rubla eest, pitkamesi, ilma sisselõhkumiseta. Umbes pool sellest vargusest  on juba leitud. Emilie F. ja Anton J. korterite läbiotsimise juures ou weel üks jagu neist asjadest leitud, mis Paastukuu 27. pääwal Frlh R. juurest varastatud saiwad, niisamati ka üks lagumist asjadest, mida Küünlakuu  26. pääwal Leitnant Grigoris L. juurest varastati. Öösel vasta Jaanikuu 7. pääwa ou Lutheri maja tahtilõhutud Mingilt Madli kastist 3 hludpaberli kupongidega, 110 rubla 60 kop. raha ja mõned asjad, kokku 431 rubla 40 kop. väärt, ära varastatud. Hindpaberite  numred ou kahjuks teadmata. Jaanikuu 0. pääwal varastati kalakaupleja H. laekast, kui tema poest välja läinud oli, keldrist kala tooma, 23 rubla raha ära. Jaanikuu 2. pääwal waraõtatl Kalamaja uulitsas Kinijewtt saunast JaroSlawi kubermangust päritud Lubovja Tsch. riided ja 2 rubla raha ära, kuna tema ise viht leinas  oli. BaltiSkist. Ilmad on soojad, sagedaste vihmadega ja kõik kosub väga heaske. Jaanikuu 7. pääwal lülivad  koolilaevad ja x Kujas Poshacski" meie lahele, nagu igal suvel. Lihunik, pagar ja küll ka kaupmehed rõõmustavad ennast ueude ülekorroliste  ostjate üle. Ka teised näevad rõõmuga noori mehi nurmel mängima, kes suvel muidu nii arvast oina jalga kindla pinna peale pista võivad. Rakverest. Kohalise sõnumite järel ou sealise maakonna Talnkommifär ühe juhtunud asja järges käõku annud, et Vallavalitsused kõige valla tarvitusteks väljaantud raha üle tunnistusi ette panema piavad. Seunl olla mõned valla-amclniknd seda tähelepanemata jätnud. Edaspidi piavad nemad seda tegema, kui ennast pahanduse eest hoida tahavad. Rakvere Laia-nulitsaS D. majast on Jaanikuu 4. pääwal üks theevashin, mitmed teised asjad ja teenija tüdruku mitmed riided ära varastatud. Wargad oliwad läbk lahtise õhuakna köögi akna lahti teinud ja sealt sisse läinud. Eesti surnuma ligidal on ühe talumehe alt lahti lõhutud ja sealt ksik riided ära varas t akud. ' ühe Juudi juurest waraStatl 30 vastka-uahka. Teisel pääval leidis tema nendest 24 Turu-uulitsaS K. majaS. Waras ja majaperemehe kakS poega, keS juba enne nuhtluse all seisnud, on kinni võetud. Maalt. A m bla kkhelkondas ou ühe peremehe ainsale pojale ?iwi-l?h?umise juures see õnnetu S juhtunud,  et püssirohi, mida tema puuritud auku pani, enneaegu  põlema läks, kivi lõhkes ja killud teda raskest haawaafivad.  Õnnetu on Tartu Mülkasse viidud, kus teda terveks teha loodetakse. Lüganuse kthek - kondaS on üks taluperemees raunast koju tulle? oma filgu-koorma alla jäänud ja s urma saa uu d. Arvatakse  et tema joobnud ou olnud. Naene mitme lapsega on leinama jäänud. Tartust. , Eesti Kirjameeske-seltsi" tänavune võidu pidu, mis esiteks Jaanikuu keftmiste paävade peale määratud oli, ou ,Tartu EeSli näituse pärast Walga linnas Jaanikuu 16., 17. ja 18. pääwal, nüüd Heinakuu 22. ja 23. pääwa peale pidada jäätud. - Eisftld'i menasheiie'» on ülewilmasel uädalil kolm noori lõvil ilmak? kusnud, kulda kuulus Tartu linn seda veel enne oma müüride vahel näinud ri ole. Ema! ou piim puudunud sa sellepärast otsiti Üht fuml koera ammeks, ei leitud aga mitte. Noort lõvlfl toidetakse  lehma piimaga, nagu uuema! aeal mõnda last ka. Viljandist. Kuida lugejad ehk veel mäletavad, sai öösel wasta Küünlakuu 4. pääwa 1887 Ilue-Wõidnma koolmeister Jaan Reier salamMsukatest maha laskud. Wiie mõrtsuka Üle mõistis Liiwimaa' Hoovkohus otsust, mis aga Senatisse edasi viidud sai. Sealt on nüüd viimane otsus tulnud. Peamõrtsukas on määramata aea peale, kolm teist kauema aea peale vaugltMe, wiieS, kes ainult teadja oli, kuueks kuuS vangi mõistetud. - - Ä/S osavõtja on vahe aeal ära surnud, üks sai Prokuristi ettepanekut mööda kautstoni peale lahti lastud ja länine ei ole teda weel leitud. Wastseliina kihelkondas. nimelt kirikumõisa ümberkaudu,  on, kuida .UuS Tartu kirjutatakse, kange maru wihmaga ja rahega laaniki-u 2. vääval määramata kahju teinud. Kõne-pklwe, mida homiknN saadik nähti, hakkas kell ll'/. aeal kirikumõisa pauke tulema, kell 12 läks maru lahti ja oli oma hääwttufetööd  poole tunniga ära teinud. Wett on ülepea ühe tunni kaikus 48.. milltmetri! (umbes Ijalga) maha puistatud olnud. Rahe on üle kirikumõisa, kuue küta, kolme üksiku talukoha ja ühe karjamõisa põldude läinud ja nimelt rukki Mmist kõik ära häwikauud, nMamali keeduvilja aidades, mis sooja ilmadega wara ruaha tehtud 'oli. Wiljapuude ja marjapõesaSte pealt on euamift kolk maha peksetud. Mis suwiwiljafi saab. seda et olnud meel selgest näha. Kaera varane külm kme-erneStega. oli maha peksetud, hilisema külvi juured oliwad paljaks uhutud ja oras oli küljelt, võis aga sooja maitse ilmaga toibuda, kuna tuuled ja äge pääwapatste kardetavaks peetud samad. Heinamaadel su mitmed paigad voolavast veest liivaga ja risuga täis aetud. Männa- ja kuusemetsades  oli' maa mahapeksetud kasvudega kaetud, nagu oleks raiutud otsi sIMW-teele puistatud. Lehtpuude lehde oi, mu!st maha peksetud, muist täis aukusi, nagu haavletega  läbi laStud. Seesugust hävitust arvati umbe? üle 20 kuuni 24 rmttwersla käinud olema. Lõ une -ida poole minnes on pilve ikka rohkem rahest tühjaks sadanud ja üle Pihkva kubermangu piire läinud, kus ainult weel vihma andis. Saaremaalt toob ,PoStimccS" kaeblusi vilu ilmade ja liialise vihma üle. Suure Rkstipäävank on põud ja palavad ilmad olnud, mis suvivilja orasele kahsn tegi vab. Rukis on heaste kasvanud, ei hakkanud aga vilu ja vihmaste ilmadega õigel aeal õitsema, oli ka paiguti vihmalt maha löödud ja ei tahtnud tõusta. Riiast. Riia lehed kuulutavad Politseimeistri pääwakäSkn,  Tartust ära kadunud sealise Postmekstre-abMse 15 aastast poega Rndolph Wiescuberg ja Veterlnärkoolk Direktori 14 aastast poega Paul Raupach otsida, ja kui leitakse PMsei-valitsusesse viia. Kuida näitab, ou la neile poisikestele rändamise-himu peale tulnud ja nemad salaja vanemate in.ij.rll ära läinud, nagu mõned teised enne neid, keda aga õnneks ikka leiti ja määramata viletsuse eest peastekt. SnuZetH. Riia kreisist toob /Nali. Wehstu/ ühe turva õnnetuse sõnumil. Pühapääwal (Lehekuu 27. või Jaamlun 3. pääwal?) oli seatine Heakegew-selts üht neudmstMtakud .r.belise.nidu" walmiSlauud ja selle lõpul tule-värki. ühe raketi läbi, mis liiga madalast lendunud ou üks noor neiu nii rasket häda saanud, et mõne minuti pärast hinge heitis. Pärnu maakonnast. sõnumite järel on Lehekuu 26. pääwal kange rahesadu üle Jäärja valla läinud za kaks versta laiuti kõik kalwewilja maha löönud, ka suviviljale palju kahju teinud. Selsamal pääwal on rahe ka Karksi llhclkottdaõ paiguti kahju ieiund ja Taagvere  valdas Helme kihclkondas on välk ühe talukoha elumaja kõige varandusega maha põletanud ja ühe sulase, kes õueks kirvest ihus. surnuks löönud. MitawstS ou Lehekuu 31- pääwal üks kole mõrtsukategu  tehtud. Lawsontt vabriku IllaaStauc tööline J, E. oli hooletuse päärafl kahli laskud, luti järsku pärast lõunat lagast, käk? kedrmwppa, kus 17aastane M. B. teiste tüdrukutega tööl ott, kargas sõna lausumata tema peale, plStiS temaic noaga kaks kord rindu ja kakS kord selga, mis peale õnnetu, lelle käed tõrjumise juures ka kalki leigalnd oliwad, surnult maha lauges. Kõik oli nii ruttu sündinud, et nägijad ehmatusest kohmetanud oliwad ja aidata ei võinud. Mõrtsukas sai viimaks kinni võetud ja ütleb seda M. B. taganemise pärast temast, teinud olema. Lisbawist. Uus lihalaev on Lehekuu 30- pääival esimest korda oma Londonl-leele läinud ja umbes 300 lahilud Härga, mis Moskva turult ostetud oliwad, 1000 kaski muue ja keist kaupa kaasa võtnud. Teine lihalaew, pidi Jaanikuu 0. paamal teele minema ja selliga oliwad need aurulaewad oma korralisi Musi Igal nädal!! algaimd. Härjakarjad oliwad tulemas. Pihkwasl. Ostrowi linnas ou, kuida ,N»S Tarlu ZeskuuM* kirjulatakft, ülewilmasel nädalkl üks salalik mõrtsukatega tehtud. Me mõeraSte-majasse tuli üks noor mees ühe noore umstemhwaga ja laskis omale kambre anda. Mõne tunni pärast tuli tema wälja, ütleS ennast raudteele minema, üht selksilaft wasta wõtma, keeras, kamre ukse lukku, piStiS wõlme laSku ja lubaS oma passi anda, kui tagasi tuled. KakS pääwa oodati teda aSjala, siis tehti kamre uks lahti ja leiti iw.r naeSteruhwaS surnud voodis, lahe vaeva alk. Surnu rinna peal oli üks Juudi palveraamat ja selle walge lehe peale mehe käega kirjutatud: ,Arge otsige kedagi, mina ise olen oma elu võtnud". Akna Ml oli klaaS, kus kihwlt seeS oli olnud. Osirowi kreisi leise ringkonna Ükekuulamisekohlnwanem  Sobolewski palub omale sõnumid selle surnud Jmwbnaesierahwa ja tema kaasalase üle saata, kui keegi neid tunneb ehk viimast näeb. Juut on keskmise kaSwuga, aladest lai, lugema kehaga ja umbes 40 aastat vana, piiratud pimakaMmW habemega, jnnkselest natuke valkjam,  mis lagast kammitud oliwad j nägu on lai ja paks, tõmmukaS; palged punased, uina mille maga suur, keSkel weike küüruga. Tema räägid selgest Venekeelt, natuke Juudi yeaiega ja kandis mustast ka leust st pilka ülikmibe, ruutnlist weSti mm letiga punakast metallist; MS oli temal must müts uMshwmga. Juudi-naeskerahwaS oli 2 arichinak 4 werichoM pilk, nägu ümmargune ja tõmmuta»,  kaherav zuuksed tõmmud ja 2werschokki pilkad. Temal oli must waklerilnd kalevist paletoo kamma-nahaga piiratud, sinine Mkleid, suur tõmmu ust ilane rätik, puuvillane  särk ja vanad lühikesed nM.kingad Wanudnfl on 22 aasta peale arvatud. Pettrbmgist- ms Kõigekõrgem kask kuulutab, et MWrachi Püsideni ja üksikute departementtde kiiked ka