sull palju kulu kanda; hoja parem käpikuid enesele, sest sa oled alles noor inimene ja wõid neid oma elu-ea sees tarwitada. Rääkides oli manamees Pauli käe oma peuSse matnud ja hoidis seda meel kaua sõnalausumata Wiimaks hakkas ta hingamine  arwemaks jääma, käed ja jalad laksiwad  külmaks, silmad wajusiwad kinni ja ta uinus igawese unele! Paul laskis oma sugulast ilusasti ja korralikult maha matta. Pääle selle wõttis ta mõla sisse nõudmisi ette, mis ka ilma kohtuta õiendatud saiwad. Nüüd hakkas Paul ise oma olekut järele mõtlema. Ta oli nüüd korraga rikkaks meheks saanud; Jumal oli teda rohkesti õnnistanud. Seda mis ta aastate jooksul oma tööga ei oleks jõudnud teenida, oli õnn temale mõne kuuga osaks toonud. Tema oli nüüd rikkas ja õnnelik, oga siisgi puudus temal uks asi wcel mis tema südamele  enam haiget tegi, kui kõik muu ja see oli tema kallim, mis temal kodumaale maha jäi. Pidi ta nüüd wecl siin wõõraS linnas wiibima ja enese südant armuwacwas ägada laskma. Ei see xi olnud Paulile mitte sugugi meele järele. Ta oli nüüd rikas mee» ja mõis oma Leenat õnnelikuks teha. Jah seda ta mõis . . . Paul wõttis m»«ks, kõik oma asjad siin ära õiendada ja fim kodumaale tagasi reisida. (Järg tuleb.) 19. skp. oli meie linna wolinikkude koosolek. Mustuses teadustas linnapää, et linna palwe õllepoodide wähendamise üle walitsuse poolt tagasi on lükatud. Kõige esiteks tuli küsimine koeramaksu asjus päewa korrale. Walitsuse poolt oli ka nimetatud maks linna walitsuse poolt walmistatud reeglite järele tagasi lükatud, selle wastu aga ette pandud, seda maksu nende reeglite järele wastu wõtta, kuida need Omski ja Tomski linnade tarwis kinnitatud on. See ettepanek leidis koosolijate poolt waStu wõtmist. —Linna puhtuse-kommissioni liikmeks sai hr. Fliesi'i asemele vr. Carstens, meremeeste kooli eestseisuse  liikmeks hr. kojanõunik Krause ja waestemaja eestseisuse liikmeks hr. Flicsi uuesti walitud. Muude seas tuli ka endise linna walitsuse raamatupidaja (Buchhalter) palwe abiraha andmise ehk tema poolt omal ajal abiraha-kapitali hääks maksetud raha tagasi andmise üle otsustamisele. Tehti otsuseks temale tähendatud raha tagasi maksta. 7. Webruarkl purjutanud kolm meest Kuresaare linna ligidal olemas K. kõrtsis. Pärast seda uinunud üks nendest magama. Magamise ajal warastatud aga tema taskust  12 rubla paberi raha ühes kotiga ära. WarguseS kahtlustatud kohe ühte purjutamisest  osawõtjat J. F., kes ka mahe aja sees kõrtsist ära oli kadunud. Politsei järel uurimisel tulnud awalikuks, et J. F. järgmilisel päewal paberi raha wahetanud ja tublisti purjutanud oli, kuna tal aga enne seda mitte raha ei olnud. J. F. ise ennast süüdlaseks ei tunnista. „Now.Wr." kirjutab, etrahwahariduse ministeriumis Saaremaa möisnikute poolt ülespeetawa koolmeistrite seminari lõpuotsusline küsimise otsustamine päcwa korral olla. Ka teatab seesama leht, et Riia koolikonna walitsus olla korda sead- nud, et Saaremaa tarwis tulema õpeaasta alguks tarwilik osa külakoolmeistrid saaksid muretsetud. Kihelkonnalt. Pühapäewals. Küünla kp. oli Lümmada malla majas karskuse seltsi „Ehe" poolt kõne õhtu. Kõnet pidas  Elmemõisa rentnik hr. G. Markus, loomade kaswatamisest. Oma kõnes näitas hr. Markus, kui suurt kahju talukoha  pidajad wiletsa ja wõõriti loomade kaswatamise läbi saamad ja andis juhatust, mida moodi õieti loomi peab kaswatama, ühes näidates, missugust tulu hää loomakaswatus  toob. Kõne oli kõigiti tubli ja eeskujuline ja soowiti mitmelt poolt selle äratrükkimist. Kõne õhtut oli ka L. malla P. küla koolmeister hr. Peeters oma noore laulu kooriga lõbustamas. Ette kantud laulud läksiwad, mõni wäike wiga mahaarwatud,  hästi, mida koguni nii noore laulu koori poolt oodata ei wõinud. Kõigist  on näha, et hr. Peeters tubli laulu tundja ja koori juhataja on ja Kihelkonna elanikud wõiwad temast tulewikus tublit ja hääd laulu juhatajat loota. Hääd edu ja tublit tööjõudu noorele ette wõtjale! Soowida oleks, et Peetersll koori laulu warsti jälle kuulda saaks, mitte ainult malla majas, maid ka mujal. Karskuse Seltsi „Ehe" eestseisuse liikmete walimine oli hiljuti. Esimeheks waliti endine s. o. wallawanem J. Ratas, esimehe  asemikuks Kihelkonua õpetaja hr. Masing, esimehe abiks Kihelkonna köster hr. A. Knaps, kassahoidjaks J. Part ja kirjatoimetajaks Lümmada malla kirjutaja A. Leppardt. Selts tegi ka otsuseks 23. Mai kp. 1895 a. Kihelkonnal näitemüüki ära pidada, ühes kontserdiga ja näitemänguga. Palme on selleks juba ülemale poole saadetud. Selts on 1894 a. ühe pidu kontsertiga ja näitemänguga ja 7 kõne õhtut ära pidanud. Seltsil on 15 päris liiget ja 2 auuliiget. Sissetulek oli seltsil 1894. 67 rubla 11V- kop. ja wäljaminek 42 rubla 4 kop., nõnda jäi kassasse 1895 a. 25 rubla kop. Kaarmalt. L. waldas pidada keegi „palwetaja" oma kodu wahel lugemisi pidama. ..Palwetaja" hakata oma palwet üsna waiksesti,  minna aga wiimaks suure waimuStuse  tõttu õigelt piirilt täiesti kõrwale. Iseäranis tähtsad olla ka tema „palwed" pitkuse poolest, nii et need kuuljaid peaaegu  ära tüütada. Keegi kuuljatest aga ei tohtida palwetamise ajal ära minna. Selle üle saada palwetaja wäga pahaseks. Rahwa elu kohta oleks ka siin mitmelt  poolist parandust nõuda. Iseäranis oleks seda noorerahwa ümberhulkumise kohta soowida, mille läbi noorrahwas oma koolis kogutud warandused ära pilluwad. Niinelt peaksiwad laste wanemad ise appi tulema ja lapsi mitte nii waratselt oma eneste peremeesteks saada laskma, mille järeldus  ennast enamisti rikutud elu wiisi.des awaldab. Pühast. Talwiliscl ajal on meie kiriku teenistusega enamisti ikka see paha lugu, et rahwaS wäga waljusti köhib. Ehk küll külma ajaga ka köha ühes käib, siisgi kirikus nii waljusti ja rohkesti köhida, et sellega jumalateenistuse rahu rikkuda, näitab muidu wilunud pruuk olewat. Seda tõendab ka see asjalugu, et mõne tähtsama juhtumise nagu pruutpaaride mahakuulutamise  ajal rahwas täiesti waikne on ja köhimist sugugi kuulda ei ole. Kui küll mitte täielist köhimise järele jätmist nõuda ei wõi, siisgi wöib ja peab seda tingimata nõudma, et kirikus olew rahwas köhimist natukese tasamine katsuks toimetada. JLmajast. Meie pool kuulukse niisugust  „hulgusi" olewat, kes õhtutel metsades üksikute teekäijate pääle tungiwad. Juba Möndasugust. > — Kõige kallim piip on wast Persia shahil, mis kalliste kiividega on ehitud, nii et ta rahalist wäärtust umbes kolmweerand miljoni rubla pääle wõib arwata. Niisama  palju maksab wast ka kapten Crabke piibukogu Brüsseli linnas, milles paale 5000 piibu on, kõigesugustest aegadest, maailma nurkadest ja materjalist: kiivist, puust, klaasist ja metallist. Ka Inglise troonipärija, prinz Wales, on agar piibu koguja, ehk küll ta ise ainult sigarit ja paberossi suitsetab. Amerika Ühisriigid, mille elanikude arw maailma elanikudest ainult kakskümnes jagu on, tarwitab siisgi 28°/° kõigest maailmas  tehtawas suhkrust, 30°/° kõigest kõhnust,  peaaegu 1 kolmandiku maailmas saadawast  rauast, umbes kolmandiku saadawast terasest, ühe neljandiku saadawast puuwillast, kolmandiku tehtawast gummist, üle poole kõigest tinast ja 40°/° kõigest kiwisütest, mis maailma sõekaewandustest saadakse. - Missisipi jõe üle ehitatakse praegu ! NjmOrleani juures silda, mis sarnastest ehitustest üle ilma kõige suurem saada I olema. Siiamaale oli kõige suurem sild I Jnglisemaal Fortu pääl, mis umbes IVj  wersta pikk on, aga Missisipi silla pikkus I saab ligi 3V-> wersta olema. Silla raskus I on 25000 tonni arwatud, ja ehituse kulu I 25 miljoni franki. Pöhja-AmerikaS loode- I takse sellest sillast palju tulu, sest ta saada j läbisaamist hommiku- ja õhtupoolsete riikide wahel paljugi edendama ja kergitama. Meiemaal on Riia raudsild wist kõige suurem. Kiivist clewant. Amerika ehitusmeistritel  on koguni wcidrad tujud, milles nad plaanisid loomad, mis mitte üksnes paberi pääle ei jää. Nii on hiljuti New-Jorki linnas 200 jala kõrgune wabrik ehitatud, millel täpi päält elewandi nägu on. Müürides, mis looma keha sünnitawad, on hulk suuri ja wäikscd saalisid ja tubasid, koonus hammastes ja sabas on trepid. Silmade asemel on suured aknad, milledest mäga kaunis wäljawaade mere ranna pääle on. Elewandi jalgades on neli elukorda teine teise pääl ja säälsamaS on ka neli pääust. Selja pääl seisab India elumaja 300 jula kõrgune hiilgatorn, mille otsast wäga kena ringwaade on. Süäl näikse New-Jorki, Brooklyni ja merd. Kui niisugused  weiderdused ameriklaste ehitusekunstis  laiemalt peaksiwad maad wõtma, siis wõiksiwad linnad kiwistatud loomade kogu sarnaseks saada. Wana puu. Wiis kilomeetrit Otsu linnast, Japanis, kaswab kuulus mänd, nimega Dai Matsu. Puu kaitsjad preestrid  tõendawad, et puu pääle 800 aastat wana olla. Hiigla mändi arwatakse kaheksa Japani imede hulka. Puu nähtus on päris kohutan,: kahe jala kõrgusel on ta ümbert ringi mõõta 15 jalga 9 tolli jäme. PikkuS on 84 jalga. Puu okste wahel oli kord 4 hoonekest, kuna nüüd aga kaks on. Kaks tormist maha aetud. 189 S s S aar la n e