ajada, aga see ei läinud temal ilmaski korda. WiimakS nägi ta, et neiu temast just meelega eemale hoida tahtis ja see täitis tema südame uuesti wiha ja waluga. Pulma aeg lõppes wiimaks otsa, plagu tõmmati maha ja üks teise järele hakkasiwad pulmalised ära minema, oga meelgi ei olnud Tõnis Liisuga ainustki sõna wahctada saanud. Praegu kõndis ta üksikult aidas ja mõtles oma kurbe lugusi järele, kui korraga neiu tema juure astus. (Järg tukb.) Pctcrdtttgist. Austria ertshertsog Frants Ferdinaud jõudis 25. Januaril siia, kus teda raudteejaamas keiserlik majesteet ja K. K. suurmürstid  kaaSkõnnaga osawotmas oliwad. Muusika mängis Austria keisrilaulu; kõrge wõeraZ termitas majesteeti ja suurwtirStisid ivaga südainelikult. Majesteedi kaasas sõitis prints talwepaleesse, kus keisrinnal ja suurwürstinnasid terwitas ja siis oma korteri cremitashesse laks. Parast käis kõrge ivõeraS Anitshkowi palees Majesteetidel mõeraks ja oli õhtul talmepalces ta anuks antud pidul, kuhu 3000 osamõtjat oli kutsutud. „Jonrnal dc St. Pet." tcrwitab keisrikoja kõrget wõerast wäga südamelikult ja loodab sellest mõlemate walitseivato perekondade wahel oleiva ammuaegse sõpruse uut kosutust, mis kõigist soowitud  rahu kindlaks tundemärgiks olla. Ka Austria ametlik ajaleht „Fremdcnblatt" aivaldab rõõmu tähtsa külaskäigu üle, ütleb aga, et sellel politika põhjusid ci olla. Moskust. MoSku linnapea Alekse jem i südist hoolest tunnistab lugu, millest praegu palju juttu on. Moskusse oli nõuu, suurt waimuhaigete  maja ehitada, milleks aga weel 300,000 rubla puudus, mille muretsemist kusagilt nii pea loota ci olnud. Linnapea laks rikka mehe Jermakowi  juurde ja palus temalt abi.' Kuid see sügas kõrwatagust ja ütles, et nõutaw summa liig suur olla ja temagi nõuu sinna ci hakata. Linnapea läks ära, aga tuli nädali pärast jälle ja palus abi, lubades, et ta saada selle eest kõige südamelikumalt tänama. „Kuda Teie siis õige tänate?" päris Jermakow, „ega Teie ometi mu ees põlwi ei painuta?" „MikS mitte?" hüüdis Aleksejew, „kui aga mu palwet täidate." Ning Weneina esimese linna peaülem põlwitas  rahnmehe ees, mille järeldus oli, et tal teisel päewal 30>,,000 rubla heaks otstarbeks käeS oli. Suur tulekahju häivltanud Moskus hiljuti kahekorralise maja, kus Katarina-hospidali parancwad lapsed karteris oliwad. Üheksa last on kadunud, kes wist sisse jäänud, kuna mitmed rasket  iviga saanud. Harkvwist. Sääl olla inimestel püsti häda kõigi elutarwituste pärast, kuna neid maalt linna tuua ei saa, sest tuisud on kõik teed teed kinni matnud. Puid müüdumat kaaluga: 20 kopikat puud. Sääl pcnmad siis küll kehwemad toas lobisema. Naudtee-rougid pcawad Lõuna-Wenemaal,  kus üleüldse saamad, läbi mäekõrguste lumehangede  sõitma, mille wahele rong wahct üsna ära kaob. Ühes mõisas olla suur lambakari, 10,000 looma, lumesse jäänud ja ära külmanud. Harkowi raudtee lumekaewamise töös on wahetpidamata 0000 töömeest tööl 64 wersta teed oli ära tuisanud. Senini on koguni 100,000 töömeest ja 3600 lumercgc töös olnud. Tööpaik on 46 kuni 70 kopikat päcwas, mõnes paigas aga koguni 3 rubla. Juba sellest on näha, kui suuri rahaohwrisi lumesaod raudtecwalitsnsclt nõuawad.  Ülesande No 4 seletus. A. Rebane. Ülesanne No 5. A. Rebane ÄIA, ÜNK, AÄ, AU, il, 11, jul, IvÄ, ke, kõik, kild!, loiä, lIIÄ, MÄB, MÄS, mis, nii, nuit, on, on, önn, pÄi, pÄi, pel, pool. rööw, BÄÜI, min, tllM, Md-, VÄI'. Need silbi nii tormis kokku panna, et nad ühe nelja realise Koidula laulu esimise  salmi müljaannaivad. Seletus tulemas numbris. Wäljamaalt. Prautsiifemaalt. Hiinast tulnud sõnumite järele Parist, on sääl lacw „Shanghai" põlema läinud, kus 400 inimest paäl olnud. Weerand tunniga olnud lacw üsna leekides ja pea kõik laewas olejad põlenud ära, ainult mõningad pääsnud. PortugnZimaalt. Portugali mäss ei ole ikka lapsemäng sugugi olnud, kuna sääl inimest 50 surma ja 200 haawatud saanud. Mässuliste! olnud ju oma wabariikline malitsusgi korraldatud, mis aga sugugi elusse ei saanud, kuna mäss ju alguses lämmatati. Et Portugalis ju teist aastat mäss haudumas oli, siis on see ehk õige hea, et kord paise puhkes ja näha saadi, kes jn kus rahutud pefitamad. Et katse nii wiletsasti läks, wõib kuningriigi seisukorda ainult kinnitada. Amerikamaalt. Nju-Jorkist teatakse, et Dshawa saarel suur maawärisemine olnud, kuS palju majasid purustatud ja wigastatud ning ka inimesi surma ja wiga saanud. Kus on jäänud? . . . Kuhu on kõik lilled jäänud R Oma kuldse iluga? Kuhu on kõik linnud läinud. Oma rõõmsa lauluga? Kuhu on neid loodus wiinud, Kes meid suwel rõõmustas? Kas su silm ei ole näinud Kuhu kõik end warjatas? Lilled hing'wad mulla põues. Linnud lendand kaugele; Kuuni kcwadene soojus, Kõiki saadab elule. Nii kui lill siin mulla pinnas. Saadki sa kord hingama. Nii kui liud, kes kaugel' lendas. Saab su maim ka lendama. .7. Ots. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 2 ii. Januaril. Eilsel pallipidul  talwevalees wõttis crtshertsog Franz tantsust osa ja istus söögilaual Keisrinna Majesteedi körwal. Täna käis kõrge wõeras peakirikut waatamas ja ministrite ning saadikute juures wõerjil. Reedel reisib ta Moskvasse, kuhu kolmeks  paemaks jäeb, ning säält Warshawi kaudu Pesti reisib. Peterburgis, 27. Januaril. Erishcrtsog Franz käis ella Keiserlikkude Majesteetidega Mihaeli-teatris,  oli lõunasöögil Anitshkowi palees ja pärast K. K. Sunrmürsli Wladiniir Aleksandrowitshi  juures. Home waatab prints ihngarde wüe rügementi üle ja pärast Panilowi rügementi ning ülehomme ratsamäe kooli. Ka läheb ta K. K. Suurmürsti Aleksei Alcksandrowitshi ning Austria saadiku juurde lõuna-söögilc. Peterburgis, 28. Jcmuaril. Ertshertsog Franzile anli ihugarde-wäe ohwitseride poolt selle rügemendi waatamise puhul pidusöök, kus K. K. Suurwurst Paul Aleksaudrowitsh rügemendi juhatajana  kõrge wvera termist jõi ja see jälle Keisri Majesteedi termist. Ertshertsog waatas wäeharjutusi,  mille lõpul terme rügement nelja minutiga marsiwalmis seati ja ertshertsogi eest mööda wiidi. Austria keisrilaulu mängimise all lahkus kõrge määras. Madrasis, 27. Januaril. K. K. Weue troonipärija oli kubernerist asutud aiapidul ja läks eila jahile Guindisso ja Tanjoresse. Sääl ta waatas ka Sinzamgami templit ja tuleb Home Madrassi tagasi. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, Iv. Webruaril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust Kommissaari herra ringkiri Saaremaa  wallawalitsustele. Saaremaa talurahwa asjade toimetuste kommissari  herra ringkiri kõigile Saaremaa waldade walitsustele 1. Webruarist 1831 a. 101. Annan walla walitsustele kange käsu. et nad peawad walmistama wene keele pääl täieliku ja õige nimede raamatu (rulli raamatu), kõikide nende üle, kes walla kulges on, selle kirja järel mis on trükitud kommissaride käsi raamatus 167 lehekülje pääl ja see nime raamat peab mulle ette toodama mitte hiljemalt, kui 1. Paastu-kuu päewal s. a. Selle sinatse nime kirja säädmise juures on tarwis tähele panna: 1860 a. antud Liiwimaa talurahwa seaduse punktid 287 ja 289, mis on leida kommissaride käsi raamatus 63 lehe külje pääl, niisammuti ka instruktfion, mis seisab selle samma raamatu 165 lehekülje pääl. Siin juures annan teada, et tarwilikud raamatud nende nimekirjade tarwis on trükitud saada Saarlase trükikojas. Saaremaa talurahwa asjade toimetuste kommissari  hcrra ringkiri kõigile Saaremaa waldade walitsustele 20. Jõnlu-knupäewast 1890 a. KlOO9. Mõned waldade talitajad oliwad kahtlased järgmiste küsimiste üle: u) kas peawad nad ise oma woliga maksu ivälja nõudma nende käest, kes vassi seaduse üle on astunud. l>) Ons talitajatel õigus passi raha nõuda nende käest, kes uue seaduse järel on wäetesnistuses teeninud, st) Kas veab passi raha nõudma nende käest, kes rahwalikuja  külakoolmeistri ametis teeniwad ja e) Missuguse  wastutamise alla langemad need, kesilmamaksuta  merepassidega on üle seatud aja olnud. Seepärast annan ma oma walitsuse all olewate walla walitsustele teada: 1) Et passi seaduse üle astumise eest, walla talitaja peab praeguse passi seaduse põhjusel ise süüaluste asju ette ivõtma järgmisel kombel: iga ühe, üle passi aja ära olnud inimese pääle, peab walla talitaja kaela kohtu seaduse IZLO punkti põhjusel Saaremaa kreispolitsei walitsusele teadust andma, ja saadab ka ühes ära wiiwitatud passi, nimetud politsei walitsuse kätte asja edasi toimetamise  tarwis (Liiwimaa kalur. sead. punktid 358 —366, ülesp. kommis, käsir.) Aga selle pääle waatamata, peab walla talitaja oma wõimusega  nende käest passi raha nõudma, kes üle passi aja on olnud, kõige wiiwitatud aja eest selle armu järel nagu see mu ringkirjas 10. Küünlakuu  päewast s. a. 81 sai juhatud. Ühe sõnaga: walla talitajal pole tarwis kohtu otsust oodata, sest et see summa, mis walla kassasc peab minema, peab saama sisse nõutud sundimise kombel ja mitte kohtulikult. Kui juhtub, et kohus laseb süüaluse trahwi alt lahti, kui süüalune ühe õige wabandusc, passi wiiwituse üle kohtule ette annab, siis näitab see esmalt nõnda, et kui kobuS süüaluse wastutamise alt õigeks mõistab, siis peaks ka walla walitsuS teda passi rahast wabaStama;  ometi neid kahte küsimist ei pea segama, sest et kohtu õigus on üksnes trahwi pääle panna ilma seatud kirjaliku tunnistuseta elamise eest, aga walla talitaja kohus on selle pääle waadata, et iga liige, kes wallast üle 30 wcrsta wüljas on, peab walla kassasc seatud passi maksu maksma. Siis tuleb nõnda, et see inimene, kes on süüalune 0 Saarlane 1891