enneaegse surmani joodikuks jääma. Jah, niisuguseks wõib igaüks pisku jooma mees saada, kes munaga ikka püüab oma ihu kinnitada! Ei miin muud ei tee, kui üritab inimese ihu normist ja sellest on see petlik arwamine tulnud, otsegu oleks miin inimesele abisaatja olewad. On loom wäsinud ja ci lähe edasi, ainsa piitsa hoobi läbi saab loom otsegu uut jõudu, natukeseks ajaks. Piitsa hoobi läbi sai loom üritatud, nii et ta wiimse jõuga meel katsus natukese maad edasi saada. Umbes seda, mis piits loomale on, on miin inimesele. Inimene, kes wiina joob, seda ei arwa mina sugugi haritud inimeseks, olgu ta muidu kui kõrgest koolitatud tahes. Wäga soowida jääb, et igaüks omale J. Järwe kirjutatud raamatu: „Joomise katk," ostaks, sääl sees on wäga hästi äraseletatud, mis miin kõik inimesele tehja wõib. See nimetatud raamat toob mitmele selget arusaamist wiina kohta. Toogu ka needgi reakesed, mida ma praegus kirjutanud olen, mõnele arusaamist ja selgitust wiina sõbradele! Isamaalt. Kuresaarest. Juulikuu ilmad oliwad meil enamast maga ilusad sa kenad, igapäew paistis soe päikene, kunas arwa ka wihma oli. Igal pool olla maal heina ja põllu töö korralikult malmis saanud, sellepärast wõib igaüks põllumees käed kokku panna ja taewa Isale südameliku tänu anda. Ka puuivilja näikse sell aastal kaunis rohkesti olewat. Turu on iga homiku marju ja muid kraami täis; sellepärast: kui on maamehel, siis on ka linnamehel! ütleb rahwa sõna. Kui meie nüüd silmad kord looduse riikis laseme ümver käija, siis peame küll õhkades arivama, et selle aastane lõbus ja lahke suwine aeg pea hakab lõpule jõudma; ei puud ega põesad aidades enam nii ilusad pole kui Maikuus, ei lehka enam ükski lill nii magusaste kui Maikuus; see kuu on siis wist see kõige lõbusam ja armsam kuu millest iga mana kui noore süda rõõmu tunneb. Jah, Maikuu kohta on ka luuletajad kõige rohkem laulnud ja lugusi teinud, aga kahju, et ta nii ruttu meilt on kadunud! Weel üks pool kuud, siis on ka wõerad saksad meie Kuresaare linna jumalaga jätnud. Weel üks kuu, siis on kõik meie lauljad linnukesed Saaremaalt lahkunud! ei jae meile siia muid lõbustajaid enam järele, kui waresed ja marblascd, need on meie wanad truuid sõbrad, aasta läbi. Ka meie kallid neiukesed näikse sell aastal jälle kõik plehku panemad, üks seia ja teine teise poole. Oleks needki taimeks seia jäenud, külap oleks siis ehk nendegi seltsis paar tundi sõbralikult mööda saata wõinud, aga nad ei näe wist meie Kuresaare noortest incesicst suuremat lugu pidawad, sellepärast jätawad nad neid pitka ninadega sadama sülla püäle järele wahtima! Ma küsisin ühe neiu käest paari nädala eest: Ütle, miks sa siit ära kipud, kas sa arwad, et wõeras linnas ilma tööta leiba saab? Tema ütles: Jah, mis ma siin pean tegema? Hirmus igawus tapab mind talwel siin ära. Teen ma nädala läbi tööd, siis ssowin ma ometi wähemast pühapäewal  paar tundi oma meele lahutuseks ära pruukida, aga siin linnas niisugust kohti ei ole. Noorte meestega ei wõi ega tohi ka mitte rääkidagi, sest mõni on iseenese pääle liig uhke, et ta teist ette ei näegi ja kes seda ei ole, see on siis jälle nii toores ja harimata, et ta ühe neiuga koguniste ei oska ümber käija; sellepärast reisin suuremasse linna, sääl näen ometi uulitsatel rohkem rahwast, mis mulle wahegi troostiks on! Sooh, wõi see on see wiga, mille pärast nad igal sügisel siit wälja rändawad! KaS see kõik nõnda tõsi peaks olema, kuida see neiu kõneles, ei taha ma naljalt uskuda, maid arwan, et külap on wist wiga mõlematel! Sellepärast: „Jumalaga  omistatud rändajad neiukesed!!" Kcirlalt. Pühapäewal, 22. Juulil pühitseti meie kirikus Piibli püha. Sell püsival wõisiwad  meie kogudus kolme õpetajad korda mööda kirikus nähja. Altari kõnet pidas kohalik õpetaja J- Kerg; jutlust pidas õpetaja Dr. J. Hurt ja wiimaks kõneles Kaarma õpetaja, F. Ederbcrg Piibli, katekismuse ja Lauluraamatu tähtsusest kogudusele ette. Õnnetuseks oli aga sell korral wäga mähe rahwast kirikus, mis osalt selle läbi tuli, et pühapäcw enne seda, suurem hulk rahwast linnas laadal käis, mille läbi see tähtis päcw paljudel teadmatuks jäi. Ansekiilast. Juba kisa lahti, et kartuhwlid ei olla sellel aastal saal mitte heasti kaswanud, warrcd olla küll künni poole mehe rinnani, aga all ei olla mitte midagi. Liiwasc maade päält arwawad nad siisgi oma tarwitusi saamad. Tartust. Wanemuise seltsi buffet ja näitemängu õhtud sn kuberneri käsul sellel põhjusel kinni pandud, et seltsil nende tarwis põhjuskirjadeS luba ei olnud. Nüüd on seltsi president Goldmann Riias olnud kuberneri herrad palumas, et need punktid, mis näitemängu ja buffeti luba annawad, ruttu kõrge ministerinmi kinnitada ette pandaks. Kuberneri herra on seda lahkesti lubanud ja loota on, et siis jälle kõik seltsi asjad ja talitused heasti lähemad, kui kinnitus on tulnud. Tallinnast. Saksamaa keiser Willem 11. jõudis pühapäcw 5. Augustil kell pool üks lõuna ajal mere poolt tulles Tallinnasse. Linn oli pidulikult ehitud ja rahwast wäga rohkesti täis. Igaüks tahtis kõrget külalist näha. Kõik oli siis ka enne tema tulemist wäga täis põnewust. Rahwa hulgad woolasiwad sadamasse, mis end kõige ilusamasse  ehtesse oli pannud: Lipud lehwisiwad, ilusad rohelised pärjad haljendasiwad, lilled läikifiwad  laewadel ja sadama sillal. Wiimaks kuulutasiwad  suuredtükid kõrge külalise tulemist. Saksa keisri tore kollane laew „Hohenzollern" ühes kahe teisega tuli nähtawale ja jõudis aega mööda sadamasse. Siin oliwad kõik kõrgemad mehed ja kohtute esinikud keisrit wastu wõtmas. Laew tuli sadama fla äärde. Noor-Saksa keiser, kesklane mees, nägu reisidelt wähe päewatand, astus lahkesti waStuwõtjaid teretades laewa sadama sillale. Wastuwõtjate hulgas oliwad ka K. K. suurwürst Wladimir Alcksandrowitsch ja K. K. suurwürst Aleksandrowitsch, kes kõrgele külalisele Tallinnasse wastu tulnud. Kui Saksa keiser wähe sadama sillal wiiwitanud, siis astus ta ühes kõrgete kaaslastega,  kelle seas Saksa riigikantsleri v. Caprivi nägu iseäranis näha oli, wagoni-rongi ja sõitis suurwürstide seltsis waksali. Siin kestis seis lühikest aega ja siis läks rong Narma poole minema, kus meie kõrge keisri majesteet ise oma külalist wastu wõtmas oli ja knS sõjaprowid algawad ning majesteedid jälle pärast Pcterburgi poole lähemad. Siinsed Saksamaa elanikud andsiwad oma keisrile soola-lciba. WäeharjutuStes, mis Saksa keisri juures olekul Narma ja KroZsnojc-Sselo wahel peetakse, tahetakse sõjalist olekut kujutada, knS waenlase wägi Eestimaa rannas maale tulnud ja Pcterburgi pääle kipub, mida Wcne wägi kaitseb. Kuna nüüd õhtupoolne wäejägu waenlasena Narma poolt edasi tungib, peab homikupoolne wäcosa seda takistada ja waenlast tagasi lüüa püüdma. Narowa  jõelt on sillad ära lõhutud ja waenlased peawad säält kaitsewate wäehulkade tule all ülcminna  püüdma. Maamäe harjutuste kõrwal sünniwad need ka meremäega, kus asjalugu nii kujutatakse, et waenlase laewastik Soome lahesse tunginud on, sääl oma maawäge toetab ja Soome ranna sadamaid kinni panna püüab, kuna Wene merewägi muist Sweabori sadamas ümber piiratud on, muist Kroonlinna poolt wäenlaste nõuusid rikkuma tõttab. Harjutuste lõpp sünnib, kui ülemad  otsuseandjad tunnistanud on, kumba wäejägu wõitjaks tuleb lugeda. Pcterburgist. Niiginõuukogu po» lest on heaks arwatud, tulema aastast saadik künni 1899 iga aasta 7000 rubla kõige paremate käsitöökoolide õperaamatute auuhinnaks anda. Kaks esimest auuhinda on kumbgi 2000 rubla ja kuus teist auuhinda igaüks 500 rubla suureks määratud. Minskist. Minski kub. olla hundid nii hulljulgeks läinud, et küladesse tungiwad ja inimesi murrawad. Ühes külas kiskunud nad neli last. Inimesed on suures hirmus ja ei julge enam tubli kaikaga kuhugile minna. Hundijahtisid on küll ka tehtud, aga mõjunud pole need suurt. Wäljamaalt. Saksamaalt. Pärast Wenemaa reisi tahab keiser Willem suuri mäe harjutusi Shlesiamaal  ette wõtta, kus ka keisrinna ligi saada olema. Sinna tulewat siis Austria keiser teda terwitama ja wäeharjutustest osa wõtma. Walitsejate kokku saamine pidada siin suuremate piduStuSteta sündima, aga selle wasta õieti sõbralist laadi olema. Et sääl tähtsaid nõuusid peetakse, näib ka see tähendama, et keisri Willemi „silm ja küsi", kantsler Capriwi ja sõjamäe juhatuse peaülem Waldersee, temaga ühes lähemad, niisama Austria keisriga ta müümine  minister grahw Kalnockp. Scrbiamaalt. Serbia walitsus ei taha sugugi magusaks päältwaatajaks jääda, kui Bulgaria wõim Makedonias kardetawalt paisub, mis nimelt wiimati Bulgaria piiskopide nimetamise läbi sündis. Säält poolt on Greeka ja Montenegro loalitsusi, kellesse ju asi ka puutub, kutsutud, et ühes koos Türgi walitsuse ja Grckausu peaülema (patriarhi) juures selle eest hoolitseda, et kirik ikka kesket küla oleks ja igamehele  oma õigus saaks, mitte mõnele suurem, teisele wähem. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 7. Augustil. Riigimaade minister tuli eila mullamaalt kodu. Peterburgis, 7. Augustil. Saksa keiser arwatakse ka Soomemaale minewad. Narwas, 6. Augustil. Keiserlik rong, millega Keisri Majesteedid ja mitmed Keisrikoja liikmed Narma tuliwad, jõudis kell 7 hommiku uhkesti ehitud plattformi ette, mis selleks riigisekretäri  Polomzewi maja juurde tehtud. Linnapää,  kohtute- ja sõja-ülemad oliwad sääl wastu» wõtmas. Linnapää abikaasa andis Majesteetidele toreda lillekimbu, kuna Kreenholmi ja Stiglitsi wabriku töölised soola-leiba tõiwad. Majesteetid rääkisiwad mitme sääl olijaga lahkesti, kuna suured rahwa hulgad neid waimustusega terwitasiwad  ja ühtelugu hurra hüüdsimad, kui Majesteedid  uhkesti ehitud teel Polowzcwi majasse sõitsiwad. K. Majesteedid mõtsiwad pärast Narma Õigeusu  kiriku nurgakiwi panemisest osa, mis Kreenholmi  wabriku poolest ehitatakse. PiduplatS oli maga uhkesti ehitud. Kiriklikku talitust toimetas piiskopp Arsseny. Siis sõitsiwad Majesteedid Hungcrburi, kus ka uuele Õigeusu kirikule põhjus pandi. Rahwa waimustus oli kirjeldamata suur, Majesteetisid näha. Kell pool üheksa tuli keiserlik rong Narma, milles Saksa keiser oma kaaslastega, K. K. Suurwürstid  Wladimir ja Aleksei Alcksandrowitsh oliwad. Plattwormi pääl ootastwad kõrgeid woöraid Keiser Majesteet, K. K. Suurwürst Troonipärija, K. K. Suurwürstid ja mitmed kõrged auukandjad, kuna Preobrashenski gardei rügemendist auuwahid ülesseatud oliwad. Mõlemad  Majesteedid terwitasiwad üksteist kaisutamisega. Keiser Wilhelm rääkis auuwahtidega wenekeelel. WaimuStatud hurra-hüüdmiste all sõitsiwad kõrged walitsejad toredasse ehitud korteri Polowzewmajasse.  M 33 Saarlane, 1890,