Tallinna Sõber 26. KakstekstkümueS aSkakäik zallumas Zsi. ZstüMü Bwük !M. Utrvldnk aeiiltht Eesti kliliiiiiilt maal ia liaiiades. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tallinna» LindforSN pärijate trllkimajad: aastad ......... 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS l rubla 40 kop Lojn ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pook-aaStaS I rubla 70 kop. Tellimised wSctakie wasta z päMke InUlmaja». -- : H. Seelaadl, oa»u.«pc^a« » St. - Kartva: Kaskmann. - Nak»c»c»: Z. Auhs. - aid«»t A. Scidewera. -» Kapsaku»! K. KollScrg. 4ii?"la>! J. Büttner'i poodie. - Mklaadts : A. Aar»«'i raamalapsod. - Narma»: M. ISdcr. - Mrus. Arana Melrase. -- Matkas: M MdokA. Kurclaares - HA. Maali kuids laMittakje. K«»lvl»s«d maksavad iga rea ehk selle aseme xeM Z kop. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab BaUichkie, kirtad kälkvad «miili (BalUiMort - Nl.a.-iticriS-U^r- Register: ÜleMdlsed söanmid maailmast. Omall maali. Tallinnast' Weiik koolmcistrid. Tradlls JuiUiit aljuo. WelSkerite ja ämmast traduSte kõrgciidamifest. uäitnftb. .storlmNstrUi zert. Tallinna koguduse mass Pahateod. Baltiskjst: Jsmad. Kooiilaewad' KalaMdmüik. Hapsslust: Kõrged wõerad. Linnsfaadikute-kogdst, reskedt-?assa raha. õnnetus. Maalt: , Mapi/. Tal«kahjud. Ö«i«ra> MlUvttt Mbülal. - liUavpi - JaliMnm. Vahejadv  KMn,  tlht linwopUüja wMI. Atl! !ülwa LNwwwa Kubllttül. " . >il.ulo!»^aüt MõrgulüttM raud , Ukl. Läukpsridlkg tuwmaugadtA. " KkgwglittmaM. - «upumt wiUdk»««»st. - liaulagasl. - Taüa-Kvsplafl. Stbmö- - za jöuuwid. Mõud» NP.«s> Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jaamknn Ib. pSSwal. Saksamaalt. Saks a -J n g l t S l e p i t u s A f r i k a aSjuS, kus juures Hel go l andi saar Saksamaa omaks antud on, teewad sel korral palju jullu, Saksamaa lehtede suuremas hullas ka koguni mitte lahket, niisamati ka mitte seltskonna suurema hülga keskis. Kõik need kinnitawad, Sakslased olla selle kauba juures Inglastest kurjast petetud. Helgoland on üks weike saar. ainult umbes 30 dessakini suur, enamist kõrge kalju-maa, wähese mulla-pinnaga, madala rannä-maaga lõunepoolises ääres, mis aga suuremalt jäult mere wsolude läbi peasaarest  lahti kistud ja sedswiisi üheks teiseks weikcks saareks  saanud on. RahwaK on Frieslased, üks Germanis sugukond, umbes 2000 hingega, kes kalapüüdmisest ja suwel wöerastest elawad, keda senna künni 20.000 karastama  õhu pärast kokku woolab. Rahwa keel on ükS iseäraline  Saksa-keele murre, mida peale fealise kodurahwa keegi ei mõista; wõerastega räägitakse Saksa-keell. Kohtukeel  on seaduslikult IngliS-keel, kohtukäijad seletawad oina asju aga siiski omas kodukeeles. Umbes 80 aaSla eest wõtfiwad Inglased seda saart Daanlaste käest omale, kui kartfiwad, et Daanlased ennast üle-liiga Napoleon I- poole heidakfiwad; inglistatud ei ole seal aga ühtigi. Ainult Kubernör ja ööwaht olla Inglased, üttewad nalja-mehed. Sakslaste poolest on seda saart küll juba ammu igatsetud, miS sõea aeal ehk tähtsaks saada wõib, pealegi weel, kui kanal Põhjamere ja Idamere wahel, Zlbe jõest Kieli lahele, malmis saab. Seda tähtsust püüawad Inglased nüüd SakslaSte eeS wõimallkult kõrgesse tõSta, et ülikõrge hind, MiS selle kalju-rihu eest AfrikaS antud on. wõimaltkult unustatud saaks. ,St. James Gazette" kirjutab selle kohta: „On Helgoland Sakslate oma, siis ei lähe tarwis üht sõeawäe-korpust Põhjamere randa walwama panna, nagu aastal 1870, ja laewasõitufi ei ole waja sõea aeal minidega kinni panna. Saksa torpedo-paadid wõiwad rahuga saare marjus walwata ja waenlase laewuS tikku wasta minna, kui sealt sõeawäge maale saata katsutakse. Muidugi langeb Helgoland wiimaks selle kätte, kes mere üle walitseb; kui seda aga wähegi kindlustatakse, siis wõib sealt 12 kuud wasta pandud saada ja Sakslastel jääb 100,000 meest maawäge wabakS. üteldud ou, et Helgolandi randas wefi ühe süte-jaamä kohta liig madal olla. On aga meri wooluS, fiiS on seal 19—24 jalga sügawust." Saksamaal saab küll Helgolandi  kättesaamist ühel poolel «vaimustusega wasta wõetud, teisel poolel tehakse aga seda rohkem kära hinna üle, mis selle eest AfrikaS maksetud on, nimelt Ida- ja Kesk- Afrikas. Mitmesuguste lepitus-kaupade läbi, mis Sansibar!  Sultaniga tehtud oliwad, seisis fee Sultankond juba otse kui Saksamaa wõimuSkonua all ja Saksa IdaafrikaseltS  lootis just Sanflbari saarest omale üht kaubaajamise keskpaika leha. Major WisSmann'j wõidud oliwad Saksamaa  wsimust Idaafrika randaS Mall kindlaks teinud, niisamati ka Witu-maal, ja Dr. Peters oli Uganda Kuningaga üht sõbrust teinud, mille järel ka see tähtjas riik Mctoria-Nyanza järwe ja Kongo-riigi piire wahel, mida Kesk-Afrika wõtmeks nimetatakse, otse kui Sakslaste omakS saanud oli. Nüüd on üks kriips sulega kõiki neid suuri lootusi korraga kangest kärpinud ja waimuSlust Ida- Afrika asumaade kohta jahutanud. Selle juure tulla weel, et Arablased ja Neegrid silmaga uaäwad kuida Sakslased seal Inglaste eest taganewad. miS neitde arwales muud ei tähendada, kui Inglaste wägewust ja Sakslaste nödrust, nenda et nemad mõtelda wöida, uõdrade SaMaSte wasta ei olla nende sõnapidamist tarwis. Inglaste üliwõimus kõige Afrika üle olla selle lepitusega kinnitatud. Teiselt poolelt üteldakse küll, Sakfa-Zuglis sõbruStuS olla Saksa' maa politika kohta Curopas nii üiilähtms, ct selle eest juba AfrikaS, k»g kõik need maad esiteks weel wöibrlud ja suurte kuludega piawad tarwitatmvakS tehtud saama, ikka üht kõrget hinda maksa wõib. Selle peale wastatakse  jälle, et riikide sõbrus ikka üks wäga kõiluw asi ou olnud ja selleks ka jääda. AinuS kasu, mida Sakslased sellest lepitusest oma Afrika asumaade kohta tõeSle saada, olla see, ei nemad seda Zda-Afrila randa, mis seuni nende käes Sanstbari Sultani poolt rendi peal oli, nüüd täitsa omaks, otse kui Saksa Keisriigi üheks jauks saada. Seda kasu ei pia aga ueed küllaliseks, kes nüüd juba waimnSkusega  Saksa asumaade-politika poole hoidsiwad. Nende waimuSluS kipnb kaduma, tõrelemine selle lepituse waSla kaSwab ikka suuremaks ja suuri röömnpidusi. mida Major WisSmmml waslawõtmiseks BeriiuM, kuhu tema seuul juba tulnud ou, plaauili, kahekakse pidamata jätta, joon, millele Afrika asjad nüüd pööranud, el maksa pidust. Keiser Wilhelm olla uhke selle peale, et tema sedawiisi ilma mõega-löögila ,riigi rohkeudajakS" saanud on. Wana lõwi Friedrich?rnh'eS, kelle urisemist ette arwata wõis, on ühele saakekonnale Verlkn'ist kiunilanud, teuia ei tahta riigi uuele Kmizleriie ega uuele politika-joonele kuidagi takistusi keele koguda; tema ei tahta fiiS ka selle lepituse iv as t a tõreleda. Üks seesngune sõna ühe seesuguse mehe suust kostab aga juba ka nagu lõwi solgutatud urssemlue. Iseäraline ou Prantsusmaa seisupaik  selle lepituse kohta. Juba aaStal 1862 oli PraufuSmaa  ja Inglismaa wahel kindel kaup tehtud, ei keegi Sanstbari Sultankonna «vabaduse külge puudutama ei pidanud ja aastal 1866 oli ka Saksamaa selle ühenduse körwa astunud. Nüüd ou Sansibar! Sultaukond, sellest kaubast hoolimata, Inglismaa fügamaSse kaSkMe pistetud ja Prantsusmaa poolt ei näi sõna lausutama. Ai?nlli mõned lehed tõStawad nagu kartlikult oma healt selle wasta, teised kinnitawad koguni, Inglased olla Sakslastele  Helgolandi saarega üht nii suurt kingitust annud, et sellest korralisel keel aru saada el wõi See kaup tarwikab, ulmelt Helgokaudl kotzka, ka weel Inglismaa Parlamenti ja Saksamaa RÜgipääwa kinnita- kinnitamise peale wõida aga julge olla. Keiser Wilhelm ja KeiSripraua ou Jaanikuu 24 (12.) Ki«l'isse reisinud. Keiser reisib sealt Kopenhagen issc, Chrlstiauia'sse ja wist weel kaugemate põhja poole NZZda Norramaa randa. Keisripraua tuleb Potsdamllsse tagasi ja reisib hiljemini SusSnipllsse. PrellSsi Naha-MMer vou S ch o l z ou omast ametist taganenud ja Dr Migu  e l tema asemele nimetatud. Ka räägitakse weel teiste Ministrite taganemisest. Posiametl Riigisekretär vou Stephan on V i s m a r k i a u u s a ur m a - k o m i t e e l e 21,082 marka saatnud, mida tema ametnikud selleks oma keskis kokku pannud. . Dresdeni abi-komitee poolest ou selleks 8,877,7 5 marka saadetud. Berlluist on ükS saatekoud  WÜrst Vlsmarkll juures olnud, temale üht adreSsi 30,000 allkirjaga wlima. Peale selle, mida tema Afrika kohta tähendanud, on kema saalekonnale weel kinnitanud, ki tema mitte ema tahtmise järel ametist lahkunud ei olla, ka mitte põhjuSle pärast, millest nüüd niipalju kirjutatakse. Teiste Ministrite mõtted ei olla enam tema mõtetega ühte läinud ja ainult see olla teda lahkumisele sundinud. Riigi Madest osa wötia, seda pidada tema ka edaspidi omals kohuseks ja saada seda kohust ka ilma kartuseta iaUma, kus seda iganed tarwis läheb, ka kõige kõrgemas paikab. Rahwas ütelda: .Kellele Jumal ametit annab, sellele annab tema ka kohalist mõistust." Nüüd ütelda mõned, tema olla oma ametiga üheS ka oma mõistust kuulanud. Tema olla aga ikka weel seesama, kes tema enne oli. Tema ei taganeda omast endisest joonest, omast kostmisest Earopa rahu eest, kui tema seda ka ama üksi tegema pidada. Sozialdemokratlasi ei pidada tema koguni mitte Sakslaskeks; nendega lepitust otsida olla asjata. Kulda räägitakse, olla ka juba jälle wana Würsti nõuu ühes tähtsas asjas päritud ja saadud. -- Mgipaäwal on kohaline kommission ettepanekut wäepealikute palga kõrgendamiseks tagasi lükkanud. Kuida lugu teiste ettepanrkakW  sõkawae aSjuS läheb, see on weel teadmata. Uivraha Afrika asumaade karwltuSleks on waSia wõetud. --- Major Wtss lu a >r n ou Berlinlbse tulnud ja on Keiõrl poolest adel seisusesse tõstetud. Auctria llngrnmanlt. Keiser on Jaanikuu 23. (11.) pääwal Pestlsse tagasi tulnud ja omale Graf Szapary läbi seda lüli-aSja seletada lasknud, mls Serbia'ga sigade tagasisaatmise pärast oli. Walilsusc poolest on piire-ametuikkndtie  kosk antud, selles asjas mitte maga wali olla ja hiljemini on la juba kaks sta-karjs läbi laStud. Poolametlikult  kinnilakse, tollisõda Serbia'ga ei olla mitte Walilsuse meele järel. - Noor-Tschechjlasle karalsemised Saksa-Tjchkchi lepituse waSta keStawad edasi. -- AuStriallngru  WäljaSpidiste asjade Minister, Gmf Kalnoky, on haige. Weawagi, miS Bosnichft jügisetelc manöwritele tuleb, piab mere kaudu laiema, et Ungrnmaa pinna külge ei pnubuta. Ähe kohtuwanema wakimise juureS Kalocsa's on m olijad kara teinud. Shandarmid on käratsejate sekka luid annud, surmalttd salwad 3 inimest, 8 raökest ja mitmed teised kergest haawakud. Daauimaali. Saksamaa Keisri auutecinstuseks tema wõernSkäign aeal Kopenhagenis, on Vice-Admiral Meldal, Obmst Dülberg ja Kuninga Adjntani Õberstleituaut Lovenselbk  knmmanberilud; Prinz Heinrich': auutcenisiuseks Konire-Admiral Schiwe. Seadused kholera sissewedaviise  wüSlo loewade kohta, mis Spania W ahe ui ere sada- Ulütest lniewad, o!i Jaonilnu 21. (9.) paawal makswaks tehtud Holkuudist. Sõnumite järel Sunda saartelt on Hollandi  sõeawagi Jaanikuu 13. (I.) paäwal skwa!abagoh' ja Olehgodja peale iotusiuud, Akschiaeslased wälja ajaaud, Okehgadja'Ss? sõeawäge sisse pannud ja Jaanikuu 17. (5.) pänmat Edssse lagast läinud. Hollandlaste keskjst "1m.5 k«lm meest haawalud. Inglisinaalk. Jnglis - Sakfa lepitus Usrtka on rutemini korda saadetud, kui see seesuguste asjade juures muidu korda läheb, sa kohe on seda ka korraga Saksamaa ,Migi«Teadaandjas" ja Inglismaa Parlamendis kuulukatub, Seda kiiru seletatakse muda, et SalWuru MmStermm juba mõnest acast saadik kõikumas olnnd ja asumaade tuhinale Ms, mida Stanley kaugest lõõtsutas, kergest oleks langeda wõmud, kus siis keegi muud tema järeltulijaks saanud ei oleks, kui wana Glüdstone,