oli määratud. Pidu tarwiS oli S. mõisas suur pidu saal wülja ehitud, mida mõisa omanik L. lahkesti omas majas luba andis. Juba paar tundi ennemine oli pidu saal puupüsti inimesi täis. Esimistes pinkides iõtusiwad enamiste suurtsugu inimesed, härrad ja prouad, teises isandad, emandad ja mõned rikamad talupojad, wiimastes pinkides oliwad kõik talupojad ja meel wäljaS pool uks: ees oli bulk inimesi, kes ilma hinnata  laulu tahtsiwad päält kuulda. Ilus oli Mai kuu õhtu, hiilgades wajus päike oma kuldse wosdisse, widewik jõudis kätte, S. mõisa saalis süüdati tuled põlema, aga ridu näite lama l oli kõik meel wagusi. Sääl läks korraga näitelanm lähedal üks kõrmalise tua uks lahti; koolmeister A. aStus uäitelawalc ja tema järele umbes kolmkümmend segakoori lauljat, ilukombeliseS  rahwa riietes. Igaüks kuulas nüüd hinge kinni pidades. Üks minut sega läks lauljatel ennast korrale süädideS. Koolmeister A. ütles neile mõne sõna õpetuseks. Kõik wötsiivad omale noodi lehed Ktte. Ükski neist ei awaldanud midagi argtuft. maid igaüks seisis julgesti oma paiga pääl. - Rüüd astus koolmeister A. ühe keeldega oreli (harmoniumi) ette, mis selle tarwis näitelawal malmis oli ja algas sellega mõnusat ecsmängu. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Pühapäcwol 21. Augustil etendati siin KuresaareSse asutama wacstcmaja köögi hääks ühe „Wanemuise" seltsi näitcmängija kaaSaitainisel „Kuurhause" saalis kahte EeStikccli näitemängu „Tuhalabida walitsus" ja „Elawa!t surnud abielu rahwas". Mõlemad näitemängud kanti, üleüldiselt üteldes, kaunis hästi ette. Esimiscs  näitemängus etendas kõige paremine päris koha omaniku ja tema tütre osa mängijad. Perenaese  ja ivallakirjutaja osade täitjad oleksid pidanud  omad osad enam loomulikumalt ette kandma. Rohkem lõbu aga pakus ja palju paremine mängiti  teist mängu „Elawalt surnud abielu rahwas." Iseäranis suurt, pärit kustniku osawust, sell korral näitis waese kingisscpa osa etendaja hr. R., kcS oma osa hästi kätte oli õppinud ja sääl juures nii loomulikult mängis, et midagi enam soowida ei jäänud. Ka vsawõtmine rihma poolt oli rohul oldaw, nii et pääle 7S rubla raha sitse tuli. Rõõmuga nägime ka palju suuremast seisusest inimesi  näitemängu päält waatamas. Lõpukt oli, nagu harilik, tants. Tantsu, kui ka näitemängude wahe aegadel mängis Kuresaare tulekaitse pasuna koor. 20. Augustil pühits-S siin rätsep hr. Peterson oma abikasaga kuld- ja 29. Augustil puusep hr. Sohu hõbe pulmi. Hr. A. M. Lutsu, kaua aegne Kuresaare Õige usu eeskujulise kihelkonna kooli järele waataja  on nüüd ennast sest ametist lahti wõtnud. Tema asemele on Mustjala Õige usu kihelkonna koolmeister hr. Koel tähendatud. Oma ametit on hr. Lutsu künni siiaajani kõige suurema hoolega  täitnud. Tema hoolitsemise läbi sai ka ni- meiud koolis käsitööd, nagu raamatu köitmist, plckkissepa ja puusepa tööd öpetud. JlcäraniS osaw oli ta noore soo kaswatamiseS. Ta mõistis oma järele waatamise alla antud lastega kui kõige parem isa ümber käija, mille läbi ta kõikidele nimetud kooli kaswandikudele kauni wooruSlise aluse ehitas. Paljud on temale selle läbi suurt tänu mõlgu. Kidcwa terwise pärast pidi ta aga kahjuks noore soo kaswatamise ameti maha jätma ja enesele kergemat ametit otsima. Hr. Lutsule tema uudes ametis õnne soowides loodame, et tema asemik hr. Koel ka tema jälgedes saab käima. Ehk küll ajalehtedes kaua aega seda tähtaega  teada anti, millal manad paberi rahad oma wäärtust kautawad, siisgi on Saaremaal meel mõnedel manad liiki paberi rahasid wahetamata jäänud, mida nüüd kusagil wattu ei wõeta. Silma nähtaw kahju, mit wähene ajalehtede lugemine  toob! Hiljuti saadeti siin osaw kclmistük korda. Keegi Ülemaal tööl olem mees saatnud Saaremaale  oma naeselc, kes T. maldas elab, 2t) r. raha, mille üle raha saajale poSli kontorist sedeli saatmise läbi teada anti. Nimetut sedeli saanud aga K-.S. walla walitsusc kaSsakaS kätte, ke« alles poisikese aaStade scet on, (maa post käib K.-S. walla «valitsused kaudu), kirjutanud tarwilikud sõnad ja T. walla talitaja nime sedeli pääle, wõtnud, nagu ta ise nüüd räägib, K.-S. walla walitsusc kantselleist ühe wana passi, teinud selle pääl olema õli wärwi pitseri märjaks ja litsunud selle posti sedeli pääle, mille läbi wiimascl nimetud walla walitsuse  pitseri märk ümber pöördud tähtedega pääle jäi. Rüüd läinud ta linna postkontorisse ja annud sedeli kontori ülema kätte, kes ilma, et ta pitseri õieti oleks läbi waatanud, raha kirja kas» saka kätte andnud, mille kätte saamises see ka poitiraamatusse ei olla kirjutanudgi. Nii kui posti raamatus raha wälja andmise üle tähendust ei olnud, siis saadetud naesele uus sedel, mille järele ka kaSsaka kelmistükk awalikuks tuli. Esite salgas ta oma tegu küll ära, pärast aga tunnistas kõik ülesse. Keegi sell ajal S-.K. walla walitsuses olem abikirjutaja olla temale ülemal tähendud kelmistüki tegemise pääle nõu andnud. Raha olla ta juba ära raiskanud, lubab aga seda tagasi muretseda. Asi on kohtuliku uurimise all. Sell aastal on Kuresaare pargi ja muusika  hääks priitahtlikusi andisi selle kohase komitee kätte 400 rubla sissetulnud. Kaarmalt. 23. Augustil leidnud Pähkla mõisa töölised Pähkla kõrtsi ligidalt metsast ühe poonud mehe surnu keha, mis Kaarma-Euure walla liikme R. A. tunti olewat. Töölised üles poonud meest nähes, arwanud, et ta päikest waata, (mehe pale seisnud wastu päikest), kui aga seesugune  waätamine wäga pitkaks weninud, siis mindud ligedamale, kus töölised kohutawat pilti eest leidsiwad. Enese elu kautaja olla 70a. wana. Terwet 25 aastat olla ta omast wallast ilma teadmata ära olnud, nii et teda surnuks loetud ja mille tõttu kohane wald tema walla maksufi 80 r. ära maksnud. Alles möödaläinud kewadel aasta eest tulnud .ta oma walda tagasi. Mis teda enese surmamisele sundis, pole teada. Kuida räägitakse pole tal igapäewasest leiwast mitte puudus olnud. Kihelkondas waraStud öösel 8./ S. Augustil ühel talu naesel laudast paar lammast ära. Waras teadmata. Jamajast. Hilja aja eest saatis siin üks Mõndasugust. üks Amerika ajaleht teatab, et emmiste  Kik Amcrika miljonärid karskuse mehed olewat. John Rochepeller ei ole elu »cr-Z midagi alkoholi poolist maitsnud. Jao E?u'.d on terwc! eluajal ainult arsti iuntimi'? põäls, ühe haiguse korral lusikaga  meini usse wõtnud, Vanderbilt põlgab kõiki likcerifi, meinisi ja õlut. Ka pidulaudadel,  ki kõiksugused tveinid laual seisa- wad, joob ta ainult wett. Milliardide omanik Huntington ei joo ka theed ega kohwi mitte maid selle asemel ainult piima. Ja pea ükski neist ei suitseta ka tubakat. New-Jersey's on „musuwastaliste selts" asunud. Selle seltsi liikmed, kõik noored neiud, teemad omale kohuseks, ei iialge elu seeS musutada, ka mõrsja polwes ega abielus mitte, sest et see kombe „rumal ja terwisewastane" on. Kõige suurem laiskus. Teatris saiwad kaks tutwat kokku „Kudas on see ometi wõimalik," küsis teine, „et W., kes oma laiskuse pärast juba kuulus on, nii palju näitemängust kirjutab ja paälegi ikka meel wiie järgulisi?" „See tuleb wist sellest, et kui ta kord kirjutama on hakanud, siis ta laiskuse pärast enam ei suuda sulge käest ärapanna," andis teine waStuseks. Naljaks. Käsutäitmine. Härra: Juhan, mine raudtee saama pääle sa kuula, millal wümne rong ära läheb! Härra õhiul: Kuule poiss, kuS oled sa tcrwe päewa olnud? Juhan: Ma pidin su kõik selle asa ootama. Alles proeguS wõifin ma wiimse rongi minemist kuulda. Wõeras: Imelik, kuidas need kaks poislast ühte nägu on. (Poiste waitu). Olete kaakstkud? Jah! Pääle selle olete ka ühte moodi riides. Mille läbi tehakse ometi teie wahel mähet? Uks poistest. Mina wöin enam süüa, kui minu wend. „C umm i" osawus. Keegi kaupmees kirjutab oma sõbrale kirja. Äkitselt tabab teda raske haigus ja ta langeb surnult tooli päält maha. SM suures seisaw „Cummi" läheb aga kõige suurema rahuga kirjutuse laua aarde, kirjutab kirjale weel juurde: „Enne kui ma seda kirja malmis kirjutada mõisin, langesin ma surnult  maha", paneb kirjale surnud peremehe nime alla ja saadab posti pääle. Neiudele! Ittiuke, sa kaebad kurwalt, S» Et ka sõbrad kallimad Sinu ahastusest tursalt Arusaada'p mõista nad. Miks sa kurdab, et ei üksgi Enam wõi sind õnnesta. Et su haledust ei mikSgi Keegi ei saa panema. Miks sa taga kaebad sarnast KeS ei olnud sinu wäärt? f? su kaedel tema pärast Pole lõppu ega äärt? Mõtle ilma» on neid küllalt. Kes nii wõiksid kaehada; Ka wõib kuri neiu mehelt. Onne ära rööwida. Wähe, mähe on neid ilmas, KeS ei teiselt petta saa; KeS su esimses armus Jgaivest wõib hõisata. Selle tühsa mehe pärast Ara kaeba, kurda sa. Küll sa edespidi ilmast Saad weel õnne leidama. Liaailila. Elu meri. meri igawest inässaw, Hiilgaw mõimuses himmude meri Mis lõpmata nii ligitõmbaw? Mida peidab su põhjuse mari.— Su kõrgemeelsed külmad laened. Mis wõimus hiilgawad himmude mool Neis hukka saamad auusad meeled Ka süüta südamed eksituse teel. -- t.ermoi>toW'i MreZs /t. Xiitürsnr. U 30. Saa r l a n e. 1894.