tuh ParlWenti.liiiked on üht nõuuwõtmist alla kirju - tanud, millest pärimist, igale läiskaSwannd mehele heale-öigust Parlamenti ja teiSte nõuukogude liigete walimiSte juures anda, tagasi lükatakse Wtimased juhtumised  on liiga selgest näitanud, kur kardetawad mate hulkade tuhinad ou, mis firS seda rohkem oodata oleks, kui nende hulkade polrtika-orgufed ule-aru lslendatud saakfiwad, keda mässajad nrr kergest oma mõtlemata healeloomadekS  tehU wsWwad. Inglismaalt. Londonsi lehed trrnnrStawad seda sõnumit  tühjaks jutuks, mis järel Prinzess Marie of Edinburg  Hesseni Suurhcrzogiga kihlatud saada. - Jtalta Ministrite wahetuSte kohta kirjutab Inglismaa tähtsam leht »Times", et Prantsusmaa lehtede hõiskamine selle üle enne-aegne olla. Et Jtalia tänine politika katkeks, seda olla Prantsusmaa lehed ka fiiS rõõmuga lootnud, kui Marchese di Nudini Ministcr-präfidsntikS sai, aga see olla tühi lootus olnud. Nenda saada see ka nüüd olema/ Jtalia es faahä mitte KollNriigi-ühendusest lahkuma. Wõiksiwad aga kodusest ja wälised käratsejad seda korda saata/ siis faakstwad JtaliMsed esimese sõea-htrmri. juures, mis selle peale ka pea tuleks, nägema, et ainult s e e hirm rohkem maksab, kui nüüdse sõeawäe ülespidamine. — Londonsi tööliSte-ühenduste eestseisused on Lord Saiisbury  jutul käinud ja on temale tööliste pärimist kaheksatunnise  tööpaäwa järel ette pannud, tähendusega, et töölised  Parlamenti tulewateS walimistes oma healt selle järel andma saada, kuida rohkem ehk wähem lootust selle pärimise täitmise peale on. Lord SaliSbury on Vastanud, tema olla küll ka selle poolt, anda aga töölistele nõuu, seda mitte tõrkumjStega ega ka seaduste muutmiste läbi taga nõuda,! mis käbi töö-andjad kaminitfetuv ja Inglismaa Vabrikutöö takistatud ja teiste maade taha rõhutud saada Võikstwad. — Castle Eden i sütekaewandufeS  (Durham'is) ätt tõrkujad töölised Lehekuu 7. (Jüri, knu 25.) pääwa õhtal nende kallale läinud, keS kaewandust  mee siSsewoolamise eest kaitsesiwad, kui nemad kaewandusest  wälja tuliwad- Politsei tuli wahele, ei suutnud aga käratsejate waSta panna ja Politsei-ülem sai raSkest haawatud. Mõllamised keStasiwad mitu tnndi, kuum sõeawägi tuli ja pööraseid laiali pillutas. — JngliSmaa lehed iähendawad kange rõhuga waeste wõeraSke flõserändamiste  peale Londonsisse, mis läbi kohaliste tööliste teenistus ikka rohkem kitsendatud saada. Wserad leppida ,higikoobastega". mis aga terwisele niisama kahjulikud olla, kui elukombetele. Aasta! 1889 olla London isse 9846 kõigist paljat sisserändajat tulnud ja nende hulk järges kaSwanud, nenda et neid aaStal 1891 juba 17,460 oli. Niisamati olla asi ka Hulttis olnud. Aastal 1891 olla 10,000 puupaljak Weuelast ja Poolakast (wist Juntist) Inglismaale tulnud. — Parlamenti pealt-tuas on Lord Kimberley Walitsuse tähelepanemist selle peale juhtinud,  et Australia Queenslandi kolonieSse Polynefia st, s. o. Suur- ehk Waitfe-mere saaredelt, petisel wiistl töölist  sisse Veetakse ja nendega seal nagu orjadega ümber käiakse, mis Inglismaale, kuS muidu orjuse häwitamise eest nii palju köneletakfe ja ka tehakse, lausa teutusckS olla. KoloniedeMimster, Lord KnutSsord, on selle waSta abi otsida lubanud, ühes aga ka kinnitanud, et Valitsusel raske asi olla, sealiseid iStanduSte-peremehi pehmematele elukombetele harjutada. —< telegraferiti Lehekuu 8. (Jürikuu 26.) pääwal: India WalitsuS faatiS Afghanistani Emmli howiust tema aSjatallitajate tegewuse üle Bajaurlaste, ühe wabarahwa Khani juures Kafiristani ja Swati wahel, kelle kaSwaw wõtmuS Emtrt kadedust äratanud on. Prantsusmaalt. Jtalia Saadik PariS is, Kindral  Me n a br e a, on sealt ära kutsutud ja on seda Lehekuu tl. (Jürikuu 29.) pääwal ametlikult Präfidentile teada annud. — Wene kreuzer »Dsigit" tuli Havre sadamasse. Kommandör ja teised pealikud käistwad Lehekuu 11. (Jürikuu 29.) pääwal sealiseid merewäe-asutusi ja Vabrikuid waatamas. Õhtal anti nende auuks suur pidu, kus mõlemilt poolelt kerwifrid joodi. — Dahomey st on Sõeamintftrile ssnumid tulnud, et seal nüüd sõeawäge asumaa kaitsemiseks küll olla. Kuningas Behanzin (Haikala) on oma salakuulamise  pealt kinni wõetud arSti wasta köit pandiks wöetud Prantslased tagasi saatnud. — Kuida Prantslased nüüd kord ilma paha juttudeta Sakslaste waSta ei lepi, nenda on nemad ka nüüd kirjutanud, Wydah'st olla salaja 500 orja Saksa aurulaewa /Wöhrmaun" peale ja sellega ei tea kuhu wtidud. Saksamaa poolt tunnistatakse seda niisama täie rohuga maleks, nagu seda, et Dahomey Kuningas Sakslastest PrantSlaõte waSta wihale ärritatud olla. Ühe hilisema sõnumi järel kippuda Dahomeylased  Suur-Popo peale; Saksa kaupmehed wita oma kanpafi  sealt juba ära. Jtalia st. Kuningas Humbert on Marchese di Nudini ja tema Äaasmiriistrite lahkumist ametist waSta wötnnd ja Gioli t t i on uueks MtuisterpräsidentikS kutsutud, keS ka juba teist Ministreid kokku saanud olla. Mitmelt poolelt on Kuningale nõuu antud, CriSpt't, kelle aeal Jtalia Kolmrttgi-ühendnfe kõrwa aStuS, uueSte MiniSterprästden- iikS kutsuda, Kuttingas ei ole seda aga mitmesuguste wooluste pärast awaiikkus-heaies weel mitte teha usaldauud.  Selle juures kinnitatakse täie rõhuga, et kõigel Ztalia seifupaiga kohta Saksamaa ja iuStria. Ungrumaa wasta ühtigi tegeiMst ei olla, see ierstipark läädy kõigutamata. — Jtalia Waiitsus on Caprera fsare 300,000 franki eest Gai Valsi pärijate kaest ära ostnud ja tahta seal kindlust ehüada. — ühel hemamaol Rooma ligidal on Lehekuu 9. pääwal kÜMmc dyuamiti-padrontt  ja ükS kustunud sükitese-nöSr leitud. Kahtluse  M seisab ükS lahtilastud tööline, keS wiimasle pääwade figameele« tähtefi Lsvoruö'S lõhkeS Lehekuu 10. (Jürikuu 28.) pääwal ühe klube trepi peal üks dyiramiki-padron Kaksteistkümmend inimest ou selle järgeS finni wõetud. — Paa pst olla tööl ühe ringkirja kallal Põhja- ja Lönne-AMerika, Spania ja Jtalia Piiskopideie, Amerika ülesleidmise 400aaStosekS jubiläumikS, milles Chrtstoph Columbus ' e Hoolekandmist  Ristiusu wäljalautamise eest wäga kiidetakse, kes just selleparast oma julgeid merereifust ette wöknud Ma. SMtlia'st. Spania laewa ,Reina Chrlftina" kapten, Amerikäsi tagasi tulemas, on neli inimest oma laewa peal kinni wõtnud, kelle pakkis dhmimitl-Mdromd leiti. Türgi riigist. Dr. Wulkowitsch'i mõrtsukad Merbjan ja Christo on surma-uuhkluse alla, nende kaassüüdlased Vennaksed Tufektschijew 13 aaStakS wangitööle mõistetud. — Sultan olla nerwide-ärrituses haige, mis tema ligikondas  palju muret teha. — Tüli Türgi riigi ja Greekamaa  wahel ühe piire-jaama pärast TyrnawoS'i jnureS, kuS Türgi sõeawägi seeS oli, on sõbralikult Greekamaa heaks lepitatud. Greekamaalt Öösel waSta Lehekuu 7. (Jürikuu 25.) pääwa ou Dekyc>nniS'i ja TrikupiS'! erakondlaste wahel kiskumine olnud, mis fõeawäe labi lämmokud sai. DelyanniS'i  erakondlased on lelle peale Valitsusele Üht kirja saatnud, NiilleS nemad waStalamist selle järgede eest oma pealt ära weeretawad ja wägiwalda wagiwalla waSta panna ähwardawad. — Kõik Kuninga-perekond reisib ometigi wiimaSte sõnumite tärel Daani Knniuga.paari kuldpulmakS Kopenhagen'iSse. Wist ei ole hirm Delyanttis'i  jä tema erakondkaSte ähwardamlste eest wäga suur. sest sellepärast tahtis Kuninga-perekoud esiteks sel aeal koju jääda. Rnmiiui«'st. Bulgaria põgenik Rifow on nüüd ometigi luba saanud, läbi Rumänia Serbiast Weueraale reisida ja on Lehekuu 0. (Jürikuu 24.) pääwal raudkeel sealt läbi sõitnud. Asta st. Põhjapoolsest India st tulewad sõnumid, et sealine kodurahwaS ennast hulga kaupa khristliku kiriku poole heidab ja ristida laseb. Wiimafe aaSta kaikuS ou seal umbeS t9,000 inimest ristitud sa nüüd paluwad 40,000 meeSterahwast ja naesterahwast, neid khristliku kiriku kogudusesse waSta wõtta. Rüüd on ka koolist. kuS miSfionärld kodnrahwa keeles õpelawad, rohkendatud. RiSiitud inimesed ou enamtst madalama raywa kektlst. Amerika'!?. Lehekuu 3. (Jürikuu 25) pääwal ou raudtee-rong, mis Sau Francisco'st tulemas oli, ühe sillaga üle Missouri, alla kukkunud. Surmatud olla 7. wigaStalud 15 inimest. — Wali seadus KhiinlaSke stSserandamise  waS,ta, mis hiljuti ühendatud-riikideS tehtud sai, on nüüd ometigi natuke pehmeStatud. KoWreSsi esimese nõuuwõimise järel ei tohtinud peale saatekonualiigete  ÜkSki Khiinlaue oma jalga übendatud-ritkide piuna peale tõsta. Khiina Saadik oli leste peale kõiki aSjatallitust  seisma jätta ähwardanud. Rüüd on selle asemele pandud, et kõik Khiinlafed. keS Amerika Ühendatud-riikideS on, ennast ÜkeS piawad kzrjutada laskma. KeS seda mitte ei tee, need piawad ühekS aaStakS wangi pandud ja siiS wälja saadetud saama. San FranctScoP tulewad wäga pahad sõnumid ühe KhiknlaSte falctsettsi üle, keS seal juba 400 mõrtsukategu teinud olla. Politsei lõhkuda küll ikka kõik aSjad selle seltff korteris ära, ikka ilmuda aga kurjateud  uueSte ja tunnistust nende Üle saada olla Väga raske; seltsi litked pidada 35 wannet w.rnduma. et nemad ksiki saladuses pidada tahawad. Teiselt poolelt kardetakse aga ka, et need Amerikanlafcd olla wõiksimad, keS KhmilaSte  rehunngi peale kurjategusi teemad. — ühendatudriikide  Viljasaagi lootustest kirjutatakse, et need Jürikuu wasta paranenud vn. Wilja mahategemine on seal muldn Lehekuu t. pääwani lõpetatud, sel aaSkal on aga wtlud ilmad tööd takistanud ja neljaS jagu suwiwilja-põldudest oli weel seemendomata. Puuwilla saada ülepea lS protsenti  wähem iStutatud. — V ene zuela ' S on Lehekuu 9. (Jürikuu 27.) pääwal wõttiemine 400 mehe Valitsusesöeawäe  ja 300 mässaja wahel olnud. Wiimäsed olla umbeS 100 meest kautanud ja siis põgenenud. Walilsustsöeawäest  olla 23 surmatud ja 13 haawalud. Omalt maalt. Tallinn ast Majestät KeiSriprana kaisiusel feiSwa Wene P k n a ri S t l - s e l t s i Eestimaa jäukusr poolest on h e l d u s e - õ d e s i harjutada nõuuks Võetud ja selle asutuse pshjuSkiri Jürikuu l7. pääwtzst DrMriStiseltsi  peawaljtsuse poolest kiniutatud. " ' — Eesti n> aa R i t t e r l ch s! h a u p i ui a n n AM r o'T,.Ma u d e l l ou wlm Mrb eratzo-aega reisuls uöerale Maake saauud. — Lehetus t. pääwal ou üks Kõigekõrgem käsk kuulutatud  m S järel Archaügcl is, TallmuMö. Rügas ;a Kiidan iS soiSwad kaerad mõrrale maale wälja mõiwad Veetud saadä. — ,RuSski Wedomosti' sõuumite järel saada üht tählsaj plaani arutatud, mis järel noorte meeSte astumine iõeawät-kohlrie täitmisele 2l. elu-aaökast 22. elu-aaSla peale ümber määratud saada. — ,WcMsnse Teadaaudja* kuulutust mööda saad ivaugikodade peawalitjuik ülem, Geheimeralh Galki >r - WraSski. kes Jürikuu 25. pääwal ülewaatamise-reisuie Weikseli-waldkonda läinud on, selleks ka Pshjaläänewaldkonda  ja Baltimaa kudermanguduSse, nimelt ka Tallinnasse ;a Hapsgln'Sse, tulema. , EeSiimaa Aubermangu-Zeitungl" kuutulust mööda ou Eestimaa H a d aaca ko m ilee l e Mihkiiknu l 2. pääwast l89i selle aaSta Jürikuu !5. pääwaui uatjo. hädaliste heakS riigi feespidiSleS kubermangudes, 28.1 it rubla 55 kopikat raha, 500i puuda tl! naela wilja za 450 rubla eest mitmesuguseid aSzu. kokkn 52,078 rubw 25 kopikat waärt. sisse tulnud. sõuumite järel olla Toompca-plats tõouväriielk um Wene k a t h s d r a l«? i r i k u ehitamiseks  TallinuMS määratud. Ehitamist saada Püha Spnodi ülem-uisdc-nöi, Pettrbmgi akadrmia Professor Preodrashenski,  juhatama. Et karjatab Mha neude platside wäljaomastamiseks  weel küll ei oie, unda uue kathedrali platsi laiendamiseks soowitakse, si.S saada seda wäljaömaSlanüsi selle järel toimetatud, kuida edaSpibi rohkem raha sisse tuleb. - sõnumite järel olla rahuni keVkiS jutud käimaS. et E e S t i - k e«l i s e d ae a i ehrdära ke elatud  saada. Reed jutud on wist sellest culuud, et hiljuti ametlikkude lehtede .Maawalla-kuulutaja" sa Molurahwa-knnlntaja"  ilmumise mahajäämine kuulutatud sai. Eestl-keeliSie era-lehiede ärakeelamise peale ei ale kusagil mõjuwaS paikas mMldub. ' -" EeStimaa rqudaS saada pea mitmeid t u lei o r. uist sõea - kar w i tnsekki ehitama hakatud. ,Rak mere Teadaandja" shnumite järel ou kopograsi-ohwitserid juba MkwereM tulnud, tarwilist eeSlööfi elte wõtma. --- Wedomosti" sõnumite järel otiwad talwewjlja c r a s e d Pöhjslääne-, Löuneläähe- ja Kesk-Wenemaal, niisamati ka Kaukasia S nenda, et nendega rahul olla ivõib. PWa- ja Jda-Weuemaat oliVad wilud ilmad talwewilja orasele kosumist takistanud, aga ka seal wõidi nendega labisMku rahul olla. CherSsoni, Jekakermoslawi  ja Polkawa kubermangudes ja Donk-Kasakate waldkandaS olkwsd lalwewilm orased paranemas. — ,Nowi'sti' fõnuruite järel saada wllja-kkaldufe põhjuse iturlm sekV Äeuatorld nendesse kubermangudesse saadetud, kuS wiimasel aastal wilja-ikalduS oli — Hollandi drigg Maria", Nieuwedjeplst Mrwa lahele sültmaS, lõukaÄ Jürikuu 20 pääwal .NeÄmannsgrundi  waSta ja pidi weega ruumis ValriSki sadamasse sõitma. Helle rihku üo«ber ei olnud weel meremckrktfi pandud, sest et sae-oad. miv seda tegema piawad, paha ilmade pärast wätja sõita ei wõinud. Koh.stiSteS rlng' koudades pannakse imekS, miks hoiu tusk-kreuzerid weel seal ei olnud ja päritakse selle aSza läbikuulamist, üks neudest oli sel aeal Tallinna fadainaS, kuS teda wähem larwtS läks, kui kardelaivate Hiomaa rihkude junreS. — JitgliS« maa aumlsew ,Hurter" jooksis Lehekuu l. pääwal Saaremaa  lõuuepoollse oisa jumeS kkuuk. Tallinnast läkS peaflmise-amulaew Meleor' appi. Seesama aurulaew oli paar pääwa enne seda Norramaa purjulaewa Helsingisse wed.iuud. miS Jürikuu 28 pääwal Pranglisaarel  kinni jooksis. — N o u g e d on Tallinnas nüüd ometigi kahanemas >a losdekaffe, et see Me külaline pea täies tr lahkub. Wiimasle nädaiite fees ei loodetud ka ainult ,»am hinnata rõugepanemise peale rlUsimajaS. maid laSli seda ka kodu keha, kuhu psiriSrõMd puutunud oliwad. Nenda leili ühes maius Al?nianni.uulitsas kus Ms lapS rõugesse haigeks jäänud, weel kakSteistk ü m meud last, kellele mee' rõugeid pandud ei olnud, mis siiS kohe tehiud sai. -- Jürikuu 27. pääwa shlal leiti metsas Rorca al Mare juures HaberTtk hlngeklrjalise Johann Berg'i surnukeha. Märki st Wägitvaldsesi surmamisest es osststd surnukeha jumes naha ja selle st on arrvala, rk rabunduS tema elule otsa teinud. Gmnukeha sai .kohtVaMMs lckbiwaatamiseks Tornimäele wiistud. . MlMH, Lehewu S. pääwal. Wiimase.«Mall kkW Miwad Meile soojemad ilmad ja orased hakkaffwast hal jendsma Pützapaäwal, Lehekuu J pääwal, kuli ka igatsetud  sooja Vihma, kus chermomeier ka saju oeal IV graadl sooja näitas. Wkhm teSiav edasi, aga läänetuul on ilma jahuksaud, tienba tl läua ainult 7 graadi Doja vn. Wklud ttVad Lehekuuk olla ju VUaps Idudele ja