M Granada'Sse relssda tahtstlvad, pn sedg nsuu'jnäha jätnud. Tšiili Sultani koduarst oii Me mnetisfe pandud,  kui tema Greeka Patrlarchi eeS Ewangeiiuiui peale mandunud oli, et tema iialgi midagi Sultani waska kirjutanud  ei olla. greekumliM. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Zluujärjepärija  ja Ctreeka Wpz Georg reififiwad' Talwekim 8. Miinakuü 27.) päawal  Greeka».»naa  Parlament on Talwekuu tO. 20) pää-- > wal awatud; Kuningas et olnud awamife juures. " - Skuptschina kokkukutsumine on Talwekuu ' "t.> (Wtinakuu 20) pääwast Jõulukuu 28 (tti.) pääwa prmle määratud. ' ZZulgal'ia'st. / Nagu teiSteS Eurppa pealinnades, nenda l,« ou ka Gosia'S!-Talwekuu 4. (Wiinakuu 23) pääwal "'Wlirtembergi Kuningapraua Olga surina pärast kathedralis  pidulik leina Zumala-teeniStuS peetud, kus Prinz Fer- ja PrinzesS Klementiue juures oliwad. Wiirsli,  kojaS saada kuus pääwa leinariidetd kantud. Bulgaria poolt ei ole seda küll wift Wcnemaal ega Wiirtembexg'iS oodatud. Sobranje poolest on rahalaenamise-plaan wasla ivöetud. Kholerä ilmumise pärast on kõik Bulgaria 'piir Serbia waStä kinni pandud; ainult Zaribrod'i juures wdib läbi saada. Söeawäge on mööda piiret watipama pandud. Rumül,iu'st. Kronprinzi oodatawate laste pärast on küsimine tõusnud, miSfuguseS usutunnistuses nemad ristitud  ja kaSwalatud piawad saama. Kronprinz on Rooma- Katholiigi, tema pruut Inglis,naa Gwangoliumi-usutuMiss tüsest. Pruuli mööda on Kronprinz PaapSli käest luba palunud, üht Prinzesfi Ewangeliumi.usntunniStufest kosida, keS. pärinud oli, et nende lapsed Roomä-Katholiigi usutnlUstuseS  riStitatud ja kaSwatatud saama piawad. Kui seda Rumänia'S wastawõetamaks ei peetud, siis on Paapst niipalju järel anuud, et pojad isa, tütred ema usutunniõtuses  wöiwad kaSwatatud saada. Teiselt poolelt takse, et Rumä.ttta'S riigi põhjusseadused on, mille üle Paapstil ühtigi ütelda ei ole. Wenemaa >a Rumänia wahel on weike tüli. Witnaknu 29. (17.) pääwa homiknl  tüli Gagarini-seltsi aurulaerv ?OIga" Odessa'ft ja jooksis Dnau jõe Sulinamru sisse, käsust hoolimata, et Wene sadamatest tulnud laewad lahel quarantane-aega pidama piqwad. Kui »Olga" käsust wälja minna el hoolinud, stiö andis Rumänia sõealaew, mis seal walwamaS  oli, neli korda tuld, mis peale taganes. Wenemaa poolt kinnitatakse nüüd, wnkeStel laewadel olla luba olnud Sulina jõesuus quaranläne-aega pidada, .Olga" olla Gagqrini-seltsi kõige weikem ja mana laew, ilm oli,ud tormine ja seal olnud ka juba üks teine laew quarautänet pidamas. Stumänia poolt üteldakse, ilm olnud hea. Sõda sellest asjast ei ole karta, aga pahaudaw on see ikka. Tüli GreekaMaaga Zappa päranduse pärast kestab edasi. Suurriikidest et tahta ükski sellega tegemisi teha. Ahiinast. Tagajärel tulewad sõnumid, et Khiina Schcmlungi maakondaS Huengo ja Wei jõed ja KeiSrikanal  Leikusekuul omad kalda-tammid lõhkunud ja uputused  suurt kahju teinud on. Ka Tieutstn't ümberkaudu on Paiho jse üleajamise läbi laiad maad uputuse alla pandud;  wõeraStest koloniedrfl oli nimelt üks jägu Prantslaste  koloniest mee all; nüüd oli aga mesi alanenud ja suurem hirm möödas. Uputuse all seisnud maadel on kõik teine leikuS häwitatud ja häda on suur. Tammide eest olla wtimastel aaStatel wäga wähe hoolt kantud ja sellest olla õnnetus tulnud. -- Zuba mõne kuu eest tulimad  sõnumid, et Belgia Katholitgt-mission idapoolises Mongolei'S mässamiSte läbi miimasel talwel mitme sadatuhande  marka eest kahju saanud ou ja et Prantsusmaa saatekonua kahjutasumise-pärimtsed Tsung-li-Nameni (Khina WältSte Mtnisieriumi) poolt mitte waSta wõetud ei ole. Prantsusmaa säatekond ei olnud sellega leppinud, waid oli uUeSti ja weel tnngiwamalt pärinud. Seda on Tsung-li-Uamen jälle täitmata jätnud ,a kiuuitauud, et tema mässamise järgede eest mitte waStutamife alla pandub  saada ei wõida. Uue Prästdenti walimised on käsil za kolk nartab, et Ceveland walitud saab Nüüdne Prästdent  Ha.rison srisab tema acal seatud wabriku-kaupade fissewedamise. lollide pärast nimelt põllumeeste juureS wihkamise all. Kohe kui Cleveland, keS ka juba eune Prästdent on olnud, ametisse aStub, piawad tollid muudetud  saMM, miS ka EuropaS palju paha werd Pohia- Amerika ühendatud-riikide wasta teinud on. Omalt maalt. TlMnm'st. Wene rii g i siSsetul e m i s t e st ja wäljaand m i s t e st selle aaSto. efimeste seitsme kuu sees, kus hädaaeg stSse ulatas, on nüüd aruannet kuulutatud. SiSse tulnud oliwad 360,» millioni rubla, aiuult 2.7 millioni rubla wähem, kui mullu sel aeal, mis suure häda kohta palju wähem kahanemist on, kui ette arwatä MS. See tuleb sellest, et piigi omaist «varadest ja tallitustest eelkäinud aaSta «vasta palju rohkem sisse ou tulnud, kõige pealt Kroomi raudteedest, siis Kroonu kapitalidest, banki-tallitustest, posti- ja telegrafi-siõsetulkmiStest,  «vabrikutest, mäekaewandustest j. n. e.; peale selle anhsi«vah «mtinesugufed maksud rohkem, nagu sukru-, naftaja  tuletikkade aktststd, maksud niajade ja kruntide müümise pealt, kapitali-rentmaksud j. n. e. ----- Nende sissetulemist? kestis, «niS kõige rohkem kahanesiwad, on esimeses joones tollimaksud (9„ millioni rubla), jookide-aktsis, lahtiostinisenmksud,  kruut-makfud, tubaka-aktfis, kaubaaja«nise-ma?sud j. n. e. Kuna sissetulemised sedawiisi, kui ka «vahe, kahanesiwad, on korralised wäljaminemised 464,? millioni rublast 497, s millioni rubla peale tõusnud. Niisamati oliwad ka ülekorralifed «väljaminemised kaswauud, 30 millioni rubla, eelkäinud aastal 83,, millioni rubla, hädaaea  läbi tulnud kulud 78,? millioni rubla, millest 22, millioni rubla eelkäinud aaSta rehnungi peale langemad. Selle ülekorralisle wäljamiuemiste kaswamise «vastas seisis ülekorraliSte fiSsetulemiste kasivamine: sisse oli neid 166, z millioni rubla tulnud, mis eelkäinud aasta kohta 132,? millioni rubla rohkem oli. See tuli 71,, millioni rubla suurest raudtes-laenupabertte 2. «väljaandest ja 90,» millioni suurest raha-laenust 3. protsenti peale. ülepea oli ma d tähendatud riigi-sissetulemised 626., millioni, «väljaminemised  endtSte aastate rehnungi peale pandud waljamineinistega  kokku 691.» millioni rubla suured, s. o. 134 millioni rubla rohkem, kui eelkäinud aastal. —> K 'rteri- m a k s u d e plaanist kiriutawad Wedomostt": plaani tähtsus riigi sisselulemiSte  kohta ei ole esiteks meel arutatam, sest et korterite  hinnad ja maiade sissekandmised riigi mitmesugustes linnades weel üleS arwatud ei ole. Igapidi «võib sissetulemist  nendest maksudest aastas umbes 5 kuuni 6 millioni  rubla peale armata. Selle maksu sissekorjamise juures oleks kõige mõistlikum kui otsekohe üürija, mitte majaperemees, selle maksu alla pandud saaks, sest fiis ei saaksimad korterite-hiimad mitte üleliiga kõrgesse minema ,ja saaksiwad üürijad just nii palju maksma, kui riik pärib, kuna muidu majaperemehed kõiki korteri-hindasi kõrgemaks tõstma saaksiwad ja wahe suurte ja weikeste korterite riigimaksude  «vahel ära kauks". vGrashdauini" sõnuinite järel olla kohalises paikas nõuu, üht sSea>väe - «n a k s u seada. Selle «naksu alla saada Lõik need pandud, kes ühegi põhjuse pärast sõeawäekohusest  «vabastatud saatvad. Sellest maksust oodatakse riigile aaStas 2 kunui 3 millioni rubla sissetulemist. ,Walitsufe-Teadaandja< kuulutust mööda Wtiuakuu  30. päämast, on nädalil Wiinakuu 22. pääwast 29. pääivani linnadeõ 216 inimest kho kerasse haigeks jäänud ja 105 ära surnud; kubermangudes jäiwad 5532 inimest haigeks ja suriwad 2595; selle järel on tähendatud  nädalil kokku 5748 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 2700 ära surnud. Ainult Kijewi kubermangus on 1040 inimest haigeks jäänud ja 322 ära surnud; Baku kubermangus jäiwad 691 haigeks ja suriwad 436, Podo!«a's  oliwad 561 haigeksjäämist ja 207 suremist, Bessarab«a's  453 ja 199, Cherssoni kubermangus 341 ja 164, Tambowt kubermangus 313 ja 129 s. n. e. Selle järel on kholera riigi lõunelääne-poolises jäus ikka «veel liikumas ja kardetakse, et see tõbi, kui talive! mitte täieste ei kuSln, tulewal kewadel jälle kangemini lahti lähed. Iseäranis kardetakse seda Riiga's, sest kui kholera Düua üleinale jooksule Smolenski ja Witebski kubermangusse, «venib, stis leida tõbi sealistes kalda-linnades, Witebsk'is, Polozk'is, Dünaburg'is ja teistes parajat pinda ja rahwa juures, kes jõel tallitawad ja korrata elule sunnitud on, «väga wähe wastapanemist. Gesarwude järel oodatakse tulewal kewadel «vähemast 15,000 parwitajat, «vahest ehk 30,000 töölisega ja 10,000 teiste kaasalastega. Selle juure tulewad «veel ftrusid ja teised tvee-söiduriistad, neuda et inimeste «voolamine kewadel «vähemast 50,000 inimese peale armata on, ja seda kõik lühikese aea sees. Liiwimaa Kubernör on sellepärast ka jnda üht kommisstoni nõuupidalniseks  selle üle kokku kutsunud. MLjuwamaks «n e t f a - k a i t s e N i s e k s ou Krooniitnaade-lninisterium Riiksrathile mõnda uut seadust melsaivargate raskesnakS nuhtlemiseks kinnitauliseks ette parmud. Selle järel piawad edaspidi järgmised nuhtlused  maksma: lj Kes metsale tehtud kahju («varastatud puude kahekorrist hinda) mitte ära tasuda ei jõua, saab kinni, «vangi ehk awalikkudele töödele mõistetud; 2) kahjutegemise  eest 45 rublani tuleb kinnipanemine, kus juures ühe kinuiolemise pääwa eest 50 kopikat arwatakse; waugipölwe  iga pääwa eest arwatakse 60 kopikat; kuuni 90 pääwani iga pääwa eest 75 kopikat, peale 90 pääwa wangiS-olemtse iga pääwa eest 100 kopikat. Wangi-pölw ei pia aga mitte üle 5 aastat kestama; 3) koguduse luba panemiseks awalikkudele töödele ei ole tariviö. Kui aga kogudus kahe kuu kaikus tasumist süüdlase eest maksab ehk selle lubaga, kellele kahju tehtud, tasumist aasta käitus oma peale «võtab, fiis «võib kogudus süüdlasega teha, kuida maksude-wolglasega tehakse. Peale selle tahab Kroouumaade-ministerium  metfawargatele sunnitud tööd korral- dada. nenda et nemad kohustatud olema piawad, metsa, peremehele tehtud kahju metsa- ehk põllutööga tasuma, kus juures kohatised päevapalgad sunnitud töõ-aea möeduks wõetnd saawad. Wanemate w S i m u s e piiramine laste üle, kes parandamine asulnStesje (asylideSse) pandud, oga Seespidiste asjade Ministeriumis arutamise alla wõetud ja plaan juba Riiksrathi ette pandud. Selle järel piawad parandamise-asylid õigust saama, oma tahtmist mööda lapsi, kes kohtu otsust mööda senna pandud ehk juba peale aasta seal olnud on, nende 18-nema elu-aastani ühe meistri juure õppima anda eht ühte teise tööpaika ehk tööle ülepea.  Kui lapsed 18 aastat wanaks saanud, fiis wõiwad asyli-walilsnsxd kaSwanditkude lubaga nende üle meistritega j. n. e. kaupa teha, miS aga kanemine kestata ei tohi, kui nende täie-ialiseks saamestni. Selle läbi tahetakse noori kurjategijaid nisuivast põlwest peasta ja parema pinna peale istutada, kuna nemad senni sagedast pärast oma lahtilaskmist pea jälle kohtuwanema ette tuliwad. Pühapääwal, Talwekuu 1. pääwal, saiwad Ritterja  Dom- (Toompea-) kirikus kandidalid Franz Siutenis, Friedrich Wieckmann ja Hermann Girgensohn kirikuõpetajateks õnnistatud, esimene saab esiteks abiõpetajaks  Ridala's, teised lisaõpetajateks Eestimaal. Pühatallitust  toimetas Eestimaa Kindralsuperintendent L. Hõrfchelmaun,  Olewesti kirikuõpetaja Superiuteudent Haller'i ja Toompea teise kirikuõpetaja Hesse ofawõtmisel. Pühapääwal. Wiiuakuu 25. pääwal, sai Eestimaa lisaõpetaja  Oskar Tomberg Toompea-kiriku abiõpetajaks õnnistatud. Kuida juba teatustatud, saada üht raudteed Zõhwi' st Püchtiz' ile (Kuremäele) plaanitud, kus ükS uunus-klooster asutatud on, Serenez'is (Wasknarma'3) ja Tschorna's (Mustwete'!) olla see plaan kaunist kahinat teinud. Sealt tahetaks, kui see tõeste ehitatud saab, selle pitkendamist nende suurte küladeni paluda, mis Peipst kalapüüdmise  keskpaigad on. Tulewa aasta Näärikuu 1. paamal lõpeb, kuida juba kirjutatud, manade paberrahade ümberwahetamine  otsa, s. o. tulemal aastal ei wõeta neid kusagil enam masta. Neid olla aga meel peale 58'/ z millioni rubla eest rahwa ja wist waesema rahwa käes. kelle juure sõnumid sellest ümderwahetamisest sagedast koguni mitte ei ulata. Sellepärast oleks maga soowida, et rahmas ise seda sõnumit oma kestis wõimalikult laiali laulab. Inglismaa aurulaew on Wiinaknu 18. pääwa homikul paksuS udus Osmussaare randaS kinni jooksnud ja nii raSke wiga saanud, et kapten ja meestekond  laema lahtipeasmist ei lootnud, sellepärast Tallinnasse tuliwad, õnnetuse üle tunnistust andma ja siis kodumaale lagast reisima. Hiljemini on Balti-Wene Abilarwadeselts  tolm abi-aurulaema senna saatnud, lahti kiskuma, selle peale olla aga wäga mähe lootust. Wiinakun Z 3. pääwa homikul sattnS Wene Tütarlaste-gymnastumi  uksehoidja 16 aastane poeg hobuste-raudtee  Tartu'joonel magoni rataste  alla ja tema küünarnuki luu sai purustatud. Õnnetu laps sai hospidalisse wiidud, kus wist tema käemarS  ära piab leigatud saama, kni isa lubab, mida tema senni meel teinud ei olnud. ,Tallinna manitseb selle õnnetuse järges wanemaid, walwata, et lapsed mitte seda kardetawal w alla tust ei tee, magoni astelana peale kargada, tüki maad sõita ja konduktori tulemise juures jälle maha kargada ehk koguni magoni ees kargates oma julgust näidata. Talwekuu 1. pääwa õhtal kell 10 kukkus Hiiumaalt  päritud losef Alz, kui tema joobnud peaga puulaema  peale tagasi minna tahtis, kus tema madruseks oli, meresse ja uppus ära, enne kui pimedas aidata mõidi. Pahategusi on Tallinna's jälle wäga palju ette tulnud. Wiinakuu 17. ja 24. pääwa wahel on trahteri-peremehe kästkamris Smirnowi majas Raekoja taga üks kast lahti muugitud ja 800 rubla paberraha ara warastatud. KaSlis olnud weel 500 rubla hindpaberites  ja üks uur, mida waras puudutamata jätnud. Lutherus'e-Waestelastemaja-uulitsas on öösel wasta Wiinakuu 27. pääwa Tõnis K. tallist tema nelja-aastaue peale 2 arschinat kõrge kimmel hobune, 70 rubla wäärt, ära warastatud. —> Wiinakuu 24. pääma öhtal kell iv ja 11 wahel ou majast Nr. 48 BaleaSnoi-uulitsas 70 rubla eest mitmesuguseid riideid warastatud. - Öösel wasta Wiinakuu 27. pääwa on Dwina rügementi sepapada  3 linnajäus lahti lõhutud ja sealt mitmesuguseid sepa-riistu warastatud. Wiinakuu 24. pääwa öhtal warastati majast Nr. t 27 Suures Tartari-uulitsaS mitmesuguseid  kingsepa-tarwitusi. Kahtluse all seisab tööline Georg M,, kes seal enne tööl olnud ja tema on ka juba kinni pannud. Wiinakuu 25. pääwa öhtal kell 8 on üks jultunud kaabakas Jsraeli-uulitsas maja Nr. 158 koridorisse, läinud ja sealt ühe wask-kohwikannu ära wiinud.  Öösel wasta Wiinakuu 25. pääwa kargas üks kaabakas Lutherus'e - Waestelastemaja - uulitsas Tallinna kodaniku A. M. peale ja haawas teda kaks kord nuaga