Twerift. Keegi Moskwa isand olla kümne tuhande rubla pääle kihtla wedanud  et ta ühe ujumise riistaga, mis Tshikago  wäljanäitusel ülesse on leitud, nagu ta tõendab, neljateistkümne päewa aja sees mööda Wolga jõge Twerift künni Astrahani tahab ujuda. Wolgns haikalu ei ole. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kui kaugel on Wene-Saksa kaubaleping, millest toona nii palju juttu oli? Meie pool oodetakse selle igatsusega ja Saksa piirilinnade kaubitsemine on lepingu puuduse pärast nii ütelda seismas, kuid Saksa riigiwalitsusel on oma sõjaseadusega, walimistega ja sarnaste asjadega niipalju tegemist, et walmistamine Berlinis ajuti seisma on jäänud. Kui uus parlament koos ja töös on, siis mast wõetakse asi jälle käsile. Prantsusmaalt. Nangsis kihwtitas üks ema oma kaks last ja ennast ise üra, et wiletsusest pääseda. Kui mees seda kuulda sai, jäi ta nõdrameelseks. Sääl on mitmes paigas kolera lahti. Aasis on senni 61 inimest selle kätte surnud. Ka Lyonis, Touluses ja mitme pool mujal, on inimesed päris Aasia-kolerasse surnud Wendee maakonnas suri minewal nädalil 6 inimest kolera kätte. Inglismaalt. Gladstone pidas hiljuti Liwerpoolis kõne, milles ta muu seas südamest  joomise wasta wõitlemise tööle õnne soowis. „Pidagem kõik," ütles ta, „joomist  selleks, mis ta on: rahwa häbiks, halbtuseks, mis loomu ära rikub, perekonna rahu häwitab ja mis oma ohwriteks mehi walib, kes esiotsa tublid ja auusad olnud, aga aegamööda joomahimmu wõimu all sattunud.  See halbtus on meie rahwale needuseks,  õnnetuseks, häbiplekiks. Mõnest küljest on meil tubli seisukord teiste rahwaste seas, aga ma kardan, et meie joomises ka nii mõnestki rahwast mööda oleme. Tehkem sellepärast igaüks omalt poolt, mis wõimalik, selle paha waSta, sest me teame ju kõik, kui ehmatawad järeldused sell katkul üle meie maa on." Üle teise pühapäewal peeti Londonis HeidpargiS määratu rahwakoosolek  karskuse mõtete awalduseks ära. Rahwast oli arwamata palju koos ja seltsid oma lippude  ja üle 150 muusikakooriga wõtsiwad sellest osa. Kakskümmend kõnetooli oli üles seatud, kust kõigist elawaid kõnesid rahwale peeti. Iseäralist tähelepanemist äratas Lady Somerseti kõne. Tema ja Wilfrid Lawson  kui karskuse liikumise juhtajad ilmusiwad auuwahtide saadetusel Heidparki, kus neid määratu rõõmu awaldustega tarwitati. Nii suurt karskuse koosolekut ei olewat Londonis enne nähtud. Kuna Inglise parlament muud asjad ikka ära toimetab, ei saa ta oma peatööga, homerule-plaaniga, sugugi enam edasi. Pääle pühade on 9 koosolekut peetud, aga mitte ühe punktiga pole asi kaugemale saanud. lirlased on muutmiste läbi, mis plaanis ettewõetud, päris pahased, ja ei taha enam selle wastuwõtmisest suurt hoolidagi, Gladstone erakondlased lööwad tõrkuma, ühes järelwalimises waliti wiimati  Gladstone mehe asemele ta wastane. See kõik teeb homerule kordasaatmist üliraskeks  ja mõned arwawad, et Glastone end oma kimbatusest seega tahab päästa, et parlamendi ära lõpetab, mingu siis lood paremaks mm pahemaks. Hispauiamaalt. Tartus oli omal ajal woorimeeSte streik. See ei ole midagi. Palju enam oli fee, kui Saksamaa mäemehed töö seisma paniwad ja seega kõik aurumasinad  külmaks tahtsiwad jätta. Hispania teeb kõige hullema tüki. Tema apteekrid paniwad  1. Juulist omad uksed kinni ja haiged wõtka ussirohtu kust tahawad. Ka adwokaadid  panemad oma kunsti seisma. Põhjust  on neile seks uued seadused annud, mis ka neisse puutuwad. Kell siis tõbi ehk protsess tulemas, jätku Hispania sõit parem katki. Aasiamaalt. Siam. Saal on Prantslastel  kohase rahwaga natuke nägelemist tulnud,  sest nende mandarin wõi walitseja onühe Prantsuse inspektori ära tappa lasknud ja tema soldatist piinanud. Senini tegiwad Prantslased Siiamis rahuga oina „piiri korraldamise tööd", aga nüüd tuleb neil küll mist mõegaga natuke teed raiuda. Uuemate sõnumite järele on Enamlased malmis. Prantslastele nende inspektori Grosgurini tapmise pärast kahju tasumist maksma ja kõiki nende nõudmisi täitma, Prantsuse laewad on aga juba sinna pool teel, et wastikuid maStutamise alla wõtta. Amerikast. Chikago mäljanäituselt kirjutatakse ühe Saksa naljalehele: „Mina elan siin „Saja Koljati" hotellis 16. korra pääl, ühest neist 300 tubadest, kuhu mind elektritulega walgustatud korwis iga päew üles winnatakse. Ma maksan päewas  kaunis mähe, 30 dollarit (60 rubla); selle raha eest seisab tuba, moodi, 3 korda päewas mürske tint, päewawalgus, peegel, kütmata ahi ja mu oma seep taieste minu woli all. Ameerika piirita mabadusc pärast wõin ma omaS tuas teha ja tegemata jätta, mis ise tahan; see on, ma ei wõi hirmsa müra pärast magada, wõi enese nii mitu kuuli, kui minu 6 auguga rewolweri sisse mahub, peast läbi kihutada, wõin kõlistada, kaebata, waleraha teha, haigeks säeda ja paljaks riisutud saada, nii palju kui süda igatseb, ilma et keegi minu järele küsiks; sääsk, keda minu rõõm wõi walu siin aewastama paneks, ei ole meel ilmale sündinud. Ainsad paberid, mida minu käest küsitakse, on dollari-paberid; politsei ei tule mind enne tülitama, kui ma appi karjun ehk tapetud olen. Siin on igaüks ise oma peremees ehk ka oma perenaine." Kurt-tumm. Swigist ilma rõõmust elan lahus. Aru saada ci wõi mina millcgist; Pole kuulnud iial ema häülta. Ega sõnakestki armastaja suust. Oh ma õnnetu ja kadund ilma pääl Põlgtud kõigist olen igal pool! Teised keivadel kui ööpik hüüab õues. Rõõmu tundwad lahke mälja pääl. Soojalt nende süda tuksub põues Kuulatades linnu laulu häält. Aga oh, ma kadund, wäcti, wiletS, Minul nii, kui ilmas midagi ei oleks. Pühas kojas. Issand kõige Looja Oma sõna laseb kuuluta; Teised kõik sääst lcidwad hinge rooga, Eluwett nad maitstwad rõõmuga. Ainult mina sellest ilma olen. Ehk küll kombe järel püha kotta tulen. Tule alla, armas wend ja õde, Waata mo pääl halastusega; Aita päästa mind mu wiletsusest. Et wõin Loojat kiita sinuga! Muidu õnnetum ma kõigist olen Pimeduse riikis järjest ikka elan. Kuulge meie häält kõik ristirahwas. Pange pääste tööle omad käed! Kautage pimedust mei' ümbert wahwast, Lchmitage laial walgus' wäed! Teadke: See on armas Issandale, Mis sa teed siin oma wendadele! 0. 5. li-llt. Möndasugust. Wangideülewataja: „Auulik  kohus, ma ei tea, kuhu ma selle mangi pean mahutama, kõik mangiruumid on neid juba täis?" Wang: „Palun, lubage, wõiksin ju ka talwel siia tulla ja oma aja ära istuda, kuna mull siis muidugi mujal korterit ei ole! Kirjandusest. „P üh a ristiusk." Nii on uus raamatu nimi, mis meie maimulik kirjamees Kaarma õpetaja F. Ederberg meile jälle on kinkinud, ja mis praegu Tallinnas tutwa K. Buschi raamatukaupluse kuluga on ilmunud.  Hind 60 kop. Nimetatud uus raamat  pakub meile uue ande katekismuse juttusid.  Teiuo peatük on jutlustes äraseletatud.  F. Ederbergst kirjatööd, mis senni ajani ilmunud, on paremate sekka arwata, mis meie maimulik kirjapõld meile on kaswatanud,  ja on nad sellepärast igalpool kristlikus  perekonnas lahked wastuwötmist leidnud.  Ka nimetatud uus raamat nõuab enesele sedasama aset, nagu tema eelkäijad. Sisu ja keele poolest on ta kõigiti endiste annete wääriline. Teine peatükk wiib meid, nagu teame, ristiusu pühamast paika. Sääl astume selle hallika juurde, kust kõik ristiusu õnmstusejõed  oma alguse saamad. Siin on meie pühamad usupärlid, mis apostliku usutunnistuse  kuldkausile ou tallelepandud. Just neid suuremaid saladusi püüabgi meile õpetaja F. Ederberg äraseletada. Ja tema teeb seda nii lihtsas keeles, nii arusaadawal wiisil, nii kaunil ja mõnusal kombel, et nõdrem ja wäetimgi seletustest peab arusaama. Nende lihtsus on nende kõige suurem kiitus. Just selle poolest kõlbabgi uus raamat päris rahwa-raamatute hulka. Tema kallis sisu ja tema kaunis keel teemad teda üliauusaks kingituseks, mis F. Ederberg kristlikule perekonnale on kinkinud. Temale wõime seda raamatu siis kõigest südamest soomitada. Mitte haganaid, maid kuldteri leiab la siit. Aga ka nimelt koolmeistri käes ärgu puudu see raamat. Ta leiab siis tähtsat abimaterjali,  kui ta neist peatükki peab seletama,  kaunist äratust iseenesele ja lastele, kellele tema waimulikuks kaswatajaks ou. Leidku siis uus raamat lahket wastuwötmist, ta on tõesti seda wäärt! Ülesanne. 14, 3, 9, 13. Iga inimese ihu kate. 2, 4, 11. Kodu lind. 13, 15, 6, 1. Inimese ihu liige. 2, 4, 5, 7, 4, 11, 7. Meesterahwa nimi. 2, 2, 11, 8, !0. Naisterahwa uimi. 2, 6, 11, 8, Mis iga inimest rõõmsaks teeb. Nende numbrite asemele tähed panna, ja pärast need mälja tulnud sõnad õiete üksteise  alla seada, nõnda et algustähed ülemelt  alla lugedes ühe Eesti ajalehe nime amaldawad, aga lõputähed alt ülese lugedes  teise Eesti ajalehe nime mälja annawad.  Kuresaare kiriklikud sõnumid. Neljapäcwal, 24 Juunil. (Jaanipäev,) Eestikeeli Jumalateenistust kell Vsl2. Jutlust peab Waudra õpetaja Hõrschelmann. Pühapäewal 27. Juunil. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Vsl2. Jutlust  peab õpetaja Rinne. 25 Saarlane 1893 Wastuwja joiincwja: Hurtwig Sajz, eauä. ose. xvi.