toru lHkenM stzldlMi! vÄ'- mSletnÄb' jaläd''jÜ käed ära kistud ja tema oli juba ära surnud. Kaks pealikul on raskest «vigastatud. Baieris LeikusMu 27. (15.) pääwal kaks looma-wagonit rongist lahti ja weerefiwad tagasi. Trahteri-peremees OeiA-ja tema 7 aastane tütar jäiwad älkst ja saiwad surnuks sõidetud. -H Üle Prümthal'i Nhein'i jõe ääres, läkS Leikusekuu 26. (14.) pääwal raske marü-wihm, mis palju wilja allawett  wiis ja ka muud kahju tegi. Kölnist kirjutatakse Leikusekuu 18. (6.) pääwal kange maru üle Saari ja Moseli jögde ümberkaudu, KakS naela raskeid rahetükkifi on sadanud. Kreuzw eilegi, Beureni, Palzemi, Beschi, Remichsi, Arpelti, Reuenkirchenü ja Saarholzbachi  ümberkaudu on punmili, põlluwili ja wiinamar-- jad pooliti häwitatud, Kollerleucksi juures on kuuse- ja männa-metsad maha murtud. Palju lindusi ja jäneseid on maha löödud. Kahju on millionite kaupa suur. Austria Ungrmuaalt. Keiser Franz Zosef reisis Leikusekuu  29. (17.) SchwarzentnUsse mauöwrttele, tema kaasas Saksa ja Ztalia söeawäe asjatallitajad. Saksa Ketser sai Mihklikuu 3. (Leikusekuu 22.) püäwäks, Sakseni Kuuingas ja Prinz Georg Mihklikuu 2. (Leik tsekuu 21.) pääwakS senna oodatud. MaUöwrid kestawad Mihklikuu 7. (Leikusekuu 26.) pääwani. Saksa Keiser läheb fiiS Münchenisse, Sakseni Kuningas ja Prinz Dresdenisse tagasi. Manöwrttele on ka Bosnia söeawäge saadetud, mis neile paha meelt teeb, kes seda Bosnia ja Herzogwina  kokkusulatamise hakatuseks Austria-Uugrumaaga piawad,  kuna need maad Berlini kongressi otsust mööda Türgi maad on ja ainult aeguti Austria Keisri walitsuse all seisma piawad. on üks kiri ilmiumd, miS söeawäe rohkendamise eest kostab. Arwatakse, et see kiri ametlikult poolelt tulnud on ja söeawäe kulude rohkendamist  ette walmistama piab. Keiser Franz Josef on nüüd ometigi nõuuks wötnud Pragi näitusele minna ja mölemqd rahwuskonnad tõutawad temale waimustatud waStawötmist. Keiser tahta peale Pragi linna ka mõnda teist Böhmi linna ja maakonda waatama minna, ka neid, kus Sakslased elawab. Senni kestawad Slawi rahwustuhiuad  Pragi näitusel ikka edasi. Hiljuti tuti senna üks sellskond Venelasi Kiiewift, kes määramata waimustusega wasta wõetud saiwad. Wöerad kandfiwad ksik iihesugusi walgeid mütiui, mis neile Politsei poolest ära keelatud sai. Selle üle on Vene lehtedel paha meel. Nüüd peetakse  kä Agramis Dalmatialaste poolt näitust, mis niisamati  politika-karwaliseks wärwilud on, kus, Kroatlased ja Dalmatialased ennast ühendada ja üheskoos Ungarlaste waSta wõidelda tahawad. Ka seal on wäga palzu kära olnud ja pidulaudadel lausa ktõkumiue lahti minema kippuUud Fiume's on ka öösel wasta Leikusekuu 29. (17.) paawg uulitsatel kiskumine lahti läinud, kui Dalmatiataseh  Agram'ist tulles sealt läbi reistnwad. Ungarlased kariusiwah : »Mäha Kroatlastega Dalmatialased: ,Maha Kära kestis edasi, kui Dalmatialased juba aurulaewaga ära sõitnud oliwad. Mitmed Kroati studeutid  vn kurjaste läbi lõhutud, üheksateistkümmeud käralsejat  on kinni wõetud. Uugrumaalt on Leikusekuu 25. (13.) pääwal 40 wangi wiie wahi ülewaatamise all Donaü jõe saare Duhvatzsi peale saadetud, seal paju-wilsu leikuma. Kui nemad saarele jõudnud, siis oliwad teiselt kaldalt ühest Serbia kohakonuast Serblased nende kallale tulnud. Wahtide käest wõeti nende söeariislad ära ja neid wiidi sõimates Serbiasse wangi. Austria Walitsuse  poõlest päritakse wastatamist. Sõnumite järel Leikusekuu 22. (10.) pääwast oli wiljaleikus Ungrumaal lõpetatud Nisu on headuse poolest mitmekesist saaki annud, kogu poolest keskmisi. Rukis andis kerget keskmist, oder kesknlist, miS aga heaguse poolest kerge on. Kaer andis keskmist ja head keskmist, maisist oodatakse head saaki. Kartuhwled oliwad mitmes paikas mädanemas. Auskria-Ungrumaal ülepea on üks million metercentnerit nisu ja üheksa millioni metercentnerit rukkid wähem saadud,  kui mullu; kaeru saadi 3°/», odre 3'/, metercentnerit rohkem. Wäljawedamiseks on aga ikka 3'/» metercentnerit  nisu. Wilja headuS seisab kaugel keskmise aru all. KoManni küla Ganher-jõe ääres on wee-wooludest ära lõhutud. Küla seisab jõe mõlemil langus kaldal, woolaw wesi ajas suuri kiwa alla ja need lõhkusiwad enamist kõik hooned ära. Õnnetus juhtuS öö aeal, rahwas  oli magamas ja ainult muist wõis ennast peaSta. Eisani jõgi, millesse Gauder jookseb, oli 5 metrtt tõusnud ja ennast järiveks muutnud. Raudteel oliwad sõidud seismas jä telegrqf oli katki, sellepärast wõis waft teisel homikul abi tulla. Kümme perekohta on taieste lõhutud; 39 inimest oliwad kadunud ja 6 surnukeha juba leitud. Suur-Wardeinsts lsi wälk Leikusekuu 17. (5.) pääwa öhtal mängimise aeal theatre sisse, mis läbi kange kohkumine  tõusis Kõik tungis wälja ja nlttlned naeSterahwad langestwad minestusesse, suuremat häda ei ole aga keegi saanud. Tarvissis on Leikusekuu 23. (11.) pääwal, uputuse, läbi kyuS maja sisse kukkunud ; inimestest ei ole keegi sllrma säqnud. Poertschachsis kukkus üks kirikutorn,  mida ehitati, sisse, kui Jumqla-teeMust Deti. M inimene oli kadunud, teistest es ose keegi häda saanud. Kadunud inimene. pUMHIGs  tolmandemal  paawai elusalt puru alt wccha kaewatud. Donau jiöe peal kargas öösel wasta Leikusekuu 24. (12.) pääwa öhe auru'aewa kattel lõhki. Laew wajus Põhja; kaks tuürmanni ja üks kütja saiwad surma; kapten on kergest, maschtM raskest wigastatud. Piliswaba laagris M wälk LeiküsekW 23. (11.) pääwal 20 jalamehe sekka, kes wahtist wahetamas oliwad. Seitseteistkümmend meest toibusiwad  pea jälle, kaks jäiwad pitkemat aega uimaseks, üks oli surnud. RaSke wihmade järges on Muri jõgi SteiermgrkiS kangest tõusnud, kalda-tampiideke palju kahju teinud ja loomi uputanud. Leiküsekuu 19. (7.) Mawal on Triesti Politseidirektor ära tapetud. Pääwal enne seda, Austria Keisri sündimise-pääwal, oli tema mitmed Jrredentlased, kes kära tegiwad, kinni wötta lasknud. Arwatakse, et fee kurjateu põhjuS on olnud. Taanimaalt. Rootsi Kuningas tuli Mihklikuu 1. (Leikusekuu 20 ) pääwal Frededensborg'isse ja reisis pärast lõunat jälle ära. Tema kutsus Daam Kuningast oma Kõrge wõerastega Mihklikuu 5. (Leikusekuu 24.) pääwaks Hveeni saarele jänese-jahile, mis wasta wõetud sai. Leikusekuu 20. (Mihklikuu 1.) pääwal tuli Greekamaa Priuz Georg Kopenhagenllsse ja sõitis Fredenborgttsse. Daam Kuningas on Prantsusmaa Präsideutile Elewanti-rittretähe  saatnud. Sõeaminister on käsku annM katseks suuri nisuleibasi weega teha. Kui fee korda läheb, siis piab sõeawägi seesuguse nisuieiwaga toidetud saama, uu kaua kui rukki hind nisu hinnast kõrgem on.  Leikusekuu  28. (16.) pääwal on Preusfi Kindral-lieutenant von der Gröben Helfingörsis õnnetumat surma saanud. Tema sõitis oma abikaasaga ja tütrega ühe hobusega wakshallist ära ja üks preili Mogensen oli kutsimaS. Wakshalli ligidal läks riistades midagi katki, hobune kohkus,  lõhkus läbi uulitsa ja wanker kukkus ümber. Kindral von der Groeben sai peast hirmsast wigastatud ia suri kahe tunni pärast ära. Praua ja preili von der Groeben on ka häda saanud, aga mitte raskest. Hollandist. Kuida kohatised lehed kirjutawad, minna Kuningapraua-walitseja ja Kuuinga-prinzess Mihklikuul Saksa Keisrikoja wõerusele, tänuks Saksa -Keisripaari wöeruskäigu eest. Pärast pitkemat otsimist ja kauplemist ou nüüd Hollandi uus Ministerium korraldatud ja näib wabameelisele poole hoidma. Schweizist. Neist 26 wigastatud inimestest wiimase raudteeõnnetuse juures, kes Bernst hospidalis on, on üks ära surnud, teised oliwad weel raskest maas. Õnnetus olla sellest tulnud, et raudtee önnetuse-paikas järsku käänab ja metsa wahel on. Parisstst tulnud rongi juhataja ei ole teist rongi enne näinud, kui juba hiljaks jäänud oli. Stanley terwis, keS hiljuti Schweiz'is oma reielun murdis, ei olla mitte hea. Tema paranemine minna wäga pilkamest  edasi. Inglismaalt. Saksa Keisripraua-ema saab hiljemal sügisel Inglismaale oodatud. Räägitakse, et Kuningapraual  nöun olla, Prantsusmaa Präsidentile Bath-rittrete suurristi anda. Prästdent Caronot tulla kewadel Inglismaale.  /- — Öösel wasta Leikusekuu 26. (14.) pääwa on kange maru köue-müriStamise üle PortSmauthi ja Newcastle  läinud ja yimelt wiimases linnas palju kahju teinud.  Mitmed majad on wiga saanud ja telegrafi-traadid on rikutud. Prantsusmaa laewnstikn wõeruskäigust kirjutawad Inglismaa lehed, et see asja näidata annud olla, kuida Inglismaa ennast kellegi külge ei köida, waid igatahes oma wabadust alles hoiab, seda teha, mis isamaale  kõige kasulikum on. Waba olla Inglismaa Kolmriigi-ühenduse  kohta, waba ka Prantsusmaa kohta. India Walilsus on üht kuulutust wälja saatnud, mille järel Juglismaa Knningapraua ja India KeiSripraua oma ,õigust", Manipur'i maad omale wötta, mitte tarwitada  ei taha. India Vicekuningas saada kedagi sealise kodurahwa keskist Manipnr'i Kubernöriks nimetama. Prantsusmaalt. Paris 'is ära, tapetud Wene Kindral Seliwer s t o w ' i öetüt ar, Tatiana Kroschow, pakub mõrtsuka ülesandjale 8000 rubla. Siam'i Kuninga wend, Prinz Domrang, jõudis Leikusekuu 28. (16.) pääwal Paris'isse. Tema läheb Peterburg'isse, esiteks aga Londonisse, WiiNisfe ja BerliNisse. maa pealikud tulewad Mihklikuu 10. (Leikusekuu 29.) pääwal manöwrjtele, mtS peetud saa«- wad. Senna saab 126,000 meest söeawäge kogutud. Räägitakse, et üks Wene laewustik Mihklikuu 15° (3.) pääwal Viceadmiral Kasnakow'i käsu all Cherbourg'i lahele tulla, wastuseks Prantsusmaa laewustiku wõeruskäigu  peale Ka Prantsusmaalt kuuldakse wäga palju õnnistustest. Leikusekuu 20. (8.) pääwal jookstS west Bruny sütekaewandustesse ; 1500. töölist saiwad tööst ja leiwast lahti. Öösel waSta Leikusekuu 20. (B.)' pääwa põlestwad Toulon'is kaheksa maja maha ja mitmed .! perelõunad kautastwad peawarju ja kõige waranduse. Havre' juures on mere woolud Leikusekuu 2-1. (9.) pääwal  mitu maja ära lõhkunud. Seesugust maru ei ole / seal kaua aega nähtud. Mbien i küla peale EhambechjuurG  on mägedelt kaljmüugad langenud; pool- küla olii juba Mkabe ja puru alla maetud, teise poole häwitamist kardeti tulema. Malaunay jumes on üks kaübaKNg roopatest karganud; kaheksa wagonit saiwad lõhutud ja konduktor raskest wigaStatud. Chamouny juures saiwad Leikusekuu 22 (10.) pääwal mõrSntk Hermann Rothe Braunschweiz'ist, kes Graf Favernay ga Mont - Blanc'l peale läinud, ja juhataja Simond maha tulles weerewast lumest 3653 melrit sügawaSse jea-prauSse paisatud. Teised  peastwad selle läbi, et köis, millega nemad rongi siutud  oliwad, katki rebis. Rothe surnukeha sai neljandemal pääwal leitud; juhataja surnukeha loodeti ka leida. juüres on palju metsa maha jpöleuud ja sellega ühes üks terwe küla. Kahe töölise körwenud surnukehad oliwad Leilusekuu 28. (16.) pääwal leitud ja kuus meest oliwad weel kadunud. Ka Prantsusmaa teistes paikades on suuri metsapölemisi olnud. Kõige suurem õnnetus oli Prantsusmaa Martinque saarel, Lääne-Jndia's wõi Antillide saarestikkus. Seal on keertuul Leikusekuu 18. (6.) pääwal hirmsast laastanud. Fort de France linnas on palju majast 4Hhutud/- kaupa, nende keskis'ka kõik suüW wabrikud. ia, kõigel saarel on põlluwili  istandused häwitatud. nenda et rahwas nälga praks surema, kui naabri-saartel abi ei tuleks. Sadamad ou lõhutud ja palju laewu hukka läinud. Surmatud arwatakse wähemast 500 inimest ja kahju 50 millioni franki suur olema. Kaubaajamine oli seismas.  Dahomey'st  tulewad sõnumid, et seal Rusisque juures ühes marus kaks küttent, üks Spania ja äks Ztaltä äuruläew hukka läinud on; 18 inimest olla surma saanud. Saint Louis'S,SenegaCi jõe ääres, seisawad neli Neegrit ini-- mese-söömise pärast kohtu all. Nemad olla kaks orja ära tapnud ja ära söönud. - Tongking'ist tulewad sõnumid, et wiljasaak seal hea M ja maksud .-kergest Me tulewad. Rööivlid teewad oma pahateguji edasi. Paris'is on Ztalia pealik Rothinetti kinni wõetud, keda wahisoldatid kolme kuu eest paöroni-wabrikü juures taga ajaüud, kes siis aga peasüüd. Tema on sel korral mõned paberid ära kautanud, mille järel keda ära tunti.  Prantsusmaal  on mitmes paikas jälle tööliste-tülid lahti. Leikusekuu  21. (9.) pääwal läksiwad Bois de  Paris'!  jnures tõrkujad mulla-töölised kiwidega ja keppidega nende kallale, kes tõrkumisest osa ei wötuud. Politseil on tõrkujatega rasket wõitkeMist olnud, kellest wiimaks palju kinni wõetud saiwad. Ztaliast. KnningKs Humbert tahta Inglismaale reisida  ja seal loodetakse, et Kuningaprauä kaasa läheb. —> Saksamaa Keskpaiga erakond on Paapstile teada annud, et selle erakonna kiiked rahu pärast ennast Kolmriigiühenduse  poole hoiawad, Rooma-küfimist aga siiski Paapsti tahtmist mööda seletada tahaksiwad. Paapsti Riigisekretär  Kardinal Rampolla ja trigikanzellei ülem Mocenni tahawad ennast ametist lahti wõtta. Wiimane on see, kes Prantsusmaa lehe ,Matin< sõnumi- saatjale ütlelnnd, Paapst olla oma ühendust Prantsusmaaga jjübä ammu ette walmistanud, ennast Saksamaa Keskpaiga erakoünast lahti ülelnud ja üht asjatalljtajat Paris'isse saatnud, toimetama; et Monarchiflläsed ennast Republika poole Paapstil on selle üle wäga paha meel olnud. See kõik aga näib tähendama, et Paapst oma wiimast politika-joont muuta jä ennast Kardina! Lavrgerie poolt ära pöörata tahab. Pealk-Jtalia'st tulewad sõnumid  raskete rahesadude üle; Brescia ja Bergamo ümberkaudu  on põllud ja wiina-istandused laastatud. Comerjärw  on üle kallaste tõusnud ja raudtee sõidud Coiico- Soudria joonel oliwad seismas. Venedig'is on kolm inimest kinni wõetud, kui nemad öö-rongiga Rooma'sse sõita tahUwad. Nende peale kaebatakse, et nemad üht Wiini kaubamaja raskest petnud ja nende jüureS leiti palju raha. F»sa's, Mifiretta maakondas Sicilias's ou talurahwa kestis mässamine lahti läinud, ühest tüliasjast  koguduse-kohtuga. Pärast wõittemist nendega on neist umbes 40 kinni wõetud ja kohtu alla antM Tarento sadamast on ssealaew ja Neapeli sadamast  sõealäew Khiina meredesse saadetud. Seda tähendakse nenda, et Ztalia Prantsusmaa amüskaitsust  Katholjigi kiriku üle Khjina's sallida ei täha. Turin'tst kirjutatalse Leikusekuu 31. (19 ) pääwal? läks kange keertuul rahefajuga üle Ssttimo mägede, San- Marco, Castiglione ja Sässitto: Kõik Ml on häwitatud, mitmed majad on palju kahju saanud ja mitmed inimssed wigaStatud. Varese juures jooksis Leikusekuu 20. (K) pääwal üks wäga täidetud reisijate-rong ühe kauba-rongiga kokku. Peale 20 inimest ou raSkest wigastatud. Bologna- Florenzi raudteel läks Leikusekuu 20/ (8.) pääwal üks iwagon 1. klassist pöieMa. Wiis inimest kargäsiwad aknast wälja. Mik ok rasket häda saanud. Ms salk synialafi -on Magdalla juures 'üle Ataliä asumaa piire läinud. Wsitlemises nendega on ? Ztalialast fürmatüd za 20 haawatud. on kuus rütsawäe-MeH ksrgemraattdmise pärast surma-uüWüfe alla mõistetüb ja kohe Mahaskaskuv? SpamOst. 5 Eadiz'iS wõert Leikuseküu 30: (18.) pääa?al  l 4' Mnkrchtstlast kinni, kes Äiimafest byna«M-teust osa ow WtNM! nende keSkiS efimee? Fermin Sakvochea. Anarchiftlaste lehe Ml So-