, 23. (li.) pääwa olla Prantslaste erakond trummi lüüa l lasknud ja järgmisel pääwal, kuna Lugard ikka weel Au. ningaga kaupelnud, olla ProtestantlaStest palju suurem Prantslaste erakond Kampalad tormiga sisse Võtta katsuuud.  Lugard olla neid oma Marim-suurtükiga tagasi tõrjunud. WiimakS olla Katholiiklafed saarede peale põgenenud  ja Kuninga Mwanga senna kaasa wötnud. Kapitän  Lugard olla kõiki ara kutsunud, Kuningast tagasi kutsuda  ja teda, nagu ka kõiki KatholiiklaSte erakonda, ilma ühegi uue tingimiseta, ivana seisupaiga peale tagasi panna idutanud. Piiskop Hirth olla aga saartele läinud ja kõiki teinud, et Kuningas mitte tagasi ei läheks. Wiimats. ütleb Kapitän Lugard, olime meie sunnitud, saarede peale tungima ja meie ajasime Vaenlased jseall suure kahjuga ära. Kongo - riigi st on Belgiasse kirjutatud, et seal Übangi jõe ülemal jooksul paha aSju ette tuleb, miS Belgia seltsi aSjatallitajaid Kongo jõe ülemal jooksul oma asutusi maha ja oma kaubaajamist seal seisma jätma sundida. Belgia asutused Uakoma ja BangaSso ääreS olla Kongo riigi kodurahwa-soldatitest ära wöelud ja kaupmeestega  nagu warguse.peitjatega ümber käia ähwardatud. kui nemad oma kaubaajamist seiSma ei jäta. Kongo-riigi WalitsuS ou kaks ringkirja Välja saatnud, millest ükS elewanti-kihwade ja kautfchuti korjamist Uoaugi jõe ääre» ära keelab, teine kõiki kauplemist Uelle ja Mbomu jõgedel. See tallitus Kongo.riigi poolt tehii suutt pahandust. RaSke on sellest sõnumist aru saada. Kongo riik on küll üleilmlist lepitust mööda üks riit oma käe peal, aga asutanud  on seda riiki Belgia KnningaS euamill oma kuluga ja kõik ametnikud ou Betgialased. MiS piakS neile siis nüüd meele tulnud olema, et nemad just Belgia seltsi kiusama halkamad. Dahomey ' st on Oberst DaddS sõnumit saatnud, et tema Võitlemist Kuningas Behanzin'i (Haikala) waSla pea algata wõib Oran'is on ükS priitahtlik  batallion asutatud, mis Lcikusekuu 4. (Heinakuu 23.) pääwal sealt Dahomey'Sse piab saadetud saama. Kapitän Binger, keS wälja saadetud 011, Aschantimaa piiret Znglastega korraldama, on Heinakuu 24. (12.) pääwal Grandbassam'iSse tagasi tulnud. Palgatud sõeawägi on teda teel maha jätnud. Põhja-Kmerikast. Wäga kurjad sõnumid on Viimastel  aegadel tööliste tülidest Pöhja-Amerika ÜhendatudriikideS  tulnud. New-Dork'ist kirjutati Heinakuu 21. (9.) pääwal, et Pennsylvania suure rauasulatuse peremees omale Rew-F)ork'ist 200 Politsei-meest tulla on lasknrzd, neid teieSte eest kaitsema, keS tööd teha tahawad. Tõrkujate  ja tööliste kaitsejate wahel on otse lahing olnud, kuS 9 inimest surma saanud. Kubernõr on sõeawäge senna saatnud ja tõrkujate esimehed saamad kohtu alla antud. Sõeawägi on mässajate pesapaigad kange Võitlemisega  oma ülewalwamise alla Võtnud, sest tõrkujad oliwad mäewärkifi dynamitiga lõhkuda ähwardanud; kaks olla ka lõhutud. Kui palju inimesi Võitlemise juuceS surmatud, seda ei ole teada saada wõidud. M-emehed ähwardasiwad waSta panna ja on mitmed mäewärkide juhatajad pandiks ära wiinud. Spokane'st kirjutati Heinakuu t 5. (3.) pääwal, et tõrkujad nendega koledast ümber on käinud, keS mitte nende seltsi ei heitnud. Nende käed on kinni siutud, ueid fiiS lagedale wäljale wiidud ja seal maha laStud; j?eS on 12 surnukeha leitud. Tõrkujad  on 209 meest, kes tööd teha tahtstwa, Wardner i linnast wälja wiinud ja neid maha laSta ähwardanud, kui nemad tagasi tuleksiwad. 3 duko ' S on sõeawägi möllamist lämmatanud ja 300 mäemeest kinni wõtnud; palju teist on mägedesse põgenenud. Carnegei - mäewärkideS, kus töölised lörkusiwad, on 1000 wõerast nende asemel tööd tegema hallanud; tõrkujad ähwardasiwad kaubarongide juhtijaid maha laSta, kui need materjali mäewärkideSse tookfiwad. Politsei arwab, et mäemehed AnarchistlaStest wihale kihutatud ou, kelle esimees  tuntud Saksa Põgenik, Sozialdemolratlane Most, olla. Lausa kärad on wtimaSte sõnumite järel sõeawae läbi lämmatatud. PtttSburg'iS tungis ükS noor mees, ükS kirjaladuja, Wenemaalt fisserändanud Juut, rauasulatufe-juhataja kontorisse ja laSkiS kolm kord tema peale, haawaS teda ka, kui ka mitte surmaks. Kurjategija ütleS ennast juhataja surmamiseks tulnud olema, keS tööliste  Vaenlane olla. Tema suuS leiti kaks dynamilipadronit,  millega tema wift pärast kordaläinud mõrtsukategu  isennast on tappa tahtnud, nagu Anarchifllane Ling seda aastal 1887 Chicagos tegi. Heinakuu 16. (4.) pääwal mõllaS hirmus keertuu! Loune-Ohiö'S. CineinnatiS  saiwad mitmed majad wigaStatud ja Hamilton'iS, 25 penikoormat Cincinnati'st eemal on laastamine Väga suur olnud; mitmed inimesed olla surma saanud. PõhjaAmerikaS on sõnumite järel Heinakuu 26. (14.) pääwast wäga palawad ilmad. Igalt poolelt oliwad sõnumid  marutuulede Üle tulnud. Wheeli«g'i juures. Lääne- Virginia'?, olla ükS üheksa liiget suur perekond ära uppunud.  ÜkS tuulispask lõhkus raudtee ja mitmed sillad. MetsadcS Bay-City ligidal (Michigan'iS) läkS tuli lahti, miS linnani ulatas ja seal neli hoteli, kaks kirikut ja umbeS Viiskümmend magasit häwitaS, niisamati ka hulga elumajast ja teisi hooneid. Kahju olla ükS millisu dolla- ril sum. Spuati ooW on usuuks «võetud, Chicago näitusel, mis tulewal aastal peetud jaa, täit Pühapaäwa.rahu walitseda laSta Ette, panekut, kauge jookide müümist näitufe»aeal ära keelaks, ei ole Senat «itke wasta wötnud. LöuneSmeriku'st. Venezuela'?, kus kodusõda oki, olla nüüd suur näljahäda. Brasilia'? saawad  laewad mis Prantsusmaalt, Wenenaalk, Afrika K za Wahemerelt tulewad, mitmepSiwife ülewaakamlse alla pandud. Omalt maalt. Tallinnast. Heinakuu 22. pääwal, kui Kei Sri. Vraua nimep äämal, oli Jumala, teenistus kirikutes linn ja laewad oliwad lippudega ehletatnd. shtal Mcstwad auutuled. kuulutab Köigekõr. gemat käsku Jaanikuu il. paamast, BernStorsD Daanimoakt. iniS läbi uus Ltn u a d e»s ead « s kinui. takud on. Järgmises uumreS leiame ehk ruumi, sellest Meiualt kirjutada. Seesama leht kuulutab Kõige, ksrge mat käsku Peterhof'ist, Heinakuu 4. paamast mis lärel sptrituse wäljaw eda m ise. prami a edaspidi jälle piab maksetud saama. Valli, maa kubermangude kohka, kuS ouiast kohast psl,u spiritnst Põletatud la see enamist kõik wõerale maale saadetud sa ,b. on fee maga tähljaS, sest selle läbi saamad svlrituse hinnad tõuSma. Iseäranis wõiwad just talupojad, weikepõllu.peremehed,  ennast selle Ae rõömuSkada. Nende maja. pidamine ou suuremalt osalt karkuhwlite kaSwatamise peale pödiuStatud ja spirttuse-hindadega ühe» tõiisewad ka kmtuhmlile hinnad. See on Ülepea üks suur abi meie põllutööle. Isegi larSkuse.seltstde liited wõiwad ennast selle üle röõuiuStada. Mida kasulikum spirituse wälja. wedamine on, seda wähem jääb seda kodumaale. Mõrral nmal tarwitatakse aga üht fnurk jägu spirilusest kobarmiina  karastamiseks ja ütS teine suur jägu kulub mitme. suguSkckS technika.tarwiluskekS. Uht Kõigekõrgemast kinnitatud RiikSrathi heakSarwamist Mööda saab, kuida kuulutab, selle aaSla Wiinakuu I. päämaft algakud theatre., kontsertide, ja kolge teiSte awaliktude lsbuStuSte billetite pealt Kcisripraua Maria helduse-asutuSte heaks ükS matS wõetud. See seaduS saab köikiS Weue riikiS maksma, peale Poolamaa ja Soomemaa. Billelite pealt kuuni sl> kopikani maksetakse 2 kopikat, SV kopikast t rubla 5 kopikal, peale 1 rubla t 0 kopikat. Kroonu tele» grafi. ametnikud hakkawad selle aaSta Seikusekuu 1. paamast saadik kõrgemal palka saama, kuida juba enne kirjutatud. Eestimaa Kubernöri poolelt on Linnapeadele ringkiri  saadetud, ek nemad Varmalt ülekorraltft Liunasaadikute-kogu  kutsukstwad. nõuupidamisekS selle üle, mis kholera wäljalagunemise wasla teha tarwiS läheb, nagu hoowide j, n. e. puhastamine kolgist sopast, hoolekandmine  arstlikku abt, tarwiliSte paikade eest haigele üleSmöirnisekS, puhastamise- (deSinfizirimile) rohtude muretsemife  eest, kaltsude ja teiste seesuguste avjade kaupleurise  seiSmajatmise eest linna seeS. vlemaatamije eest aiawilja  ja puuwilja kauplemises j. n. e. Kõige Wene riigi raudteede. buffetideS on kholera aeal järgmised toidu-aSjad müüa ära keelatud: t) Keetmata kalad peale heeringite; 2) botwiuja- ja otroschka-supid; 3) salat ja uuritsad; 4) wärSked sa soolatud seened; S) hapu-kapsad; K) puuwili, marjad, arbusid ja melonid; 7) kõik piima-loidud. peale juustu, reedetud piima ja koore; S) kõik raSwased koidu d—  Nikoli - (Peterburgi-Moskwa) raudtee! on kõikidele ametnikkudele deSinfizirimise-rohtust ja kholerakillast  antud, et igaüks tarwiluse aeal neid kohe ametnikkude  käest saada wõib. Peterburgi Kohtute-palates on Heinakuu 7. paäwai  protsess endise Tallinna kreisi TalutommiSsar, Kollegi en. sekretär Gr. Gr. 3 Sse jem 'i, waSta, keS umbeS 24.W0 rubla tr ma hoidmisel seiSwst raha tormalt oli saatnud, iöpupärtsell otsustatud. ZSfejew sai kõikidest seisuse.õigustest lahti, kolmekv aaStakS mangi ja pärast ZeuisseiSkl kubermangusse elama mõistetud. See kohtuotsus  saab kinnitamiseks SeiSri Majestätk ette pandud. Öösel waSta Heinakuu 4. pääwa tSukaS Inglismaa  aurulaew ,ThomaS sega kaubaga Peeterburg  tSse sõitmas, Soomemaa ranna ligidal paksuS udus Soome kolmmasti-pürjnlaewa waSta waSsatule poolele sai nii suur auk tõugatud, et laew kohe meega täis jooksis.  oma lasti mõnul aga mitte põhja ei wajnnud. »ThomaS wilk wtgaStatud laewa Tallinna sadamasse  ja sõitis stiS edafi. Heinakuu IS. pääwa howtkul leiti Reigati maja keldris Kanali-uulitsas kodaniku-naese Olga R. surnukeha, keS ennast seal ÜleS poonud oli. Tema oli 2E aaStat mana, oli eelkäiwa päawa pärast lõunal omad lapsed teiste majulaSte hoole alla armud, sest tema pidada Mja minema. MtS teda sellele kurwaie tenle saatnud, see on teadmata. Selsamal pääwal kell 1t enne lõu. uat leidis üks müürisepp õnnetumat surma. Tema oli Hod«scpeg'MlitsaS Molleri mqja katuM tSõl, kuktuS sealt itäabri-maja hoowlhse. on wifi peaga waSta Aht tera vat kiwi kukkunud sa suri teel hospidalisse. Tema jat is naese ja mitu 101 l särele. Heinakuu tS. pääwa Homilul leili randaS endise sulru.wabriku jumeS üks täieSte mädanema läinud supnukcha, »>S hiljemini tui katelsepasell  Wilhelm Mi n l i surnukeha ära tuntud sai, kell Lehekuu t 7. pääwal ühel sõidul pnrjupaadiga ära uppnS. Selsamal pääwal suri Sinalepa wallast päritud 2S aaSlane teenija tüdruk Lonise Vlauberg, S. perekonna  juures TeliSkopieS äkitselt ära. juures on leitud, ei teura seespidisesse were»wool«Sse surnud su. Mikmelell pahategudest, mi? wtimasel nädalil Tallinnas ette tulnud, nimetame flln ainult ühe. Heinakuu IZ. pääwal wõeti Wuie-turul üks tS aalltat wana poisike kinni. kes ühe naese taSkust rahakott 4 mblaga  warastauud oli. Politseis sai tema kui OSkar S. ära tuntud. keS juba enne warguse pärasi nuhtluse all seiSuud oli. - Rae waldaS waraStaii SSsel waSta Jaanikuu 27 pääwa talumehe Zuhan K. hobune, kolme, aastane must mära. 89 rubla wäSrt. karjamaalt ära. Margale jäi>ed on leitud. MMsüisi. Heinakuu 2t. pääwal. Läbi wiwase nädali oliwad kuiwad ilmad ja wisi on palju heina kokku pandud. Rukis on küpsemas, pead et näita aga õite täis olema. Pühapääwal sadas ümberkaudu wihma. täna on taewaS ka siin pilwine. wihma sadanud et ole aga weel mitte. Kilupüüdmine on pea seisma», nagu igal aaStal sel aeal; kamelaid sleSkasi) püütakse. ---- Heinakuu !5. pääwal tuli Norramaa aurulaew heertngitega u»eie sadamasse, kui 45. summere laew sel aaStal. Tartust. W, ne leht »R owo st on üht järge kirjast, K altima. w aldko «» a alagnud. Esimene kiri räägib Tarlu l uurkoolist mli. mase kolmweranb sada aaStale käikuS. Grl seal on Tarlu suurkoolis t 8 Akademikust ja 210 Professori kaS« walalud. peale kõige ieiSle õpetatud meeSte. Neist 2!0 Professoridest on 7l Tartu sse jäänud, 39 on wSeramaa ja 1W Wwe suurkoolide peale kutsutud. Iseäranis roh. rohkest olla Tartu suurkool Wene pharmatologtat (arSti. rodtude-teaduftj kosutanud. Tartu leaduS et olla mitte iseäranis Galsa leaduS, watd Tarlu suurkoolist olla üks Wene teadnSie-kool wälja kaswauud —Tarlu Realkoolt  Direktoriks ott Tallinna Toompeakooli Direktoriks kutsutud J Ripke asemele Chartswi Realkoolt Direktor Sokolow nimetatud. Mtgast. ,GMmche< sõnumite järel on Walga wakShalliS kõik maschin i s t i d ja masch!oiSti - abilsed Ewavg.-Luth. ka Rooma-Katholiigi usutunnistusest  Heinakuu S. pääwal ametist lahti laStud ja nende asemele Venelased pandud, keS Peterburgi technika-toolist läbi käinud ja eksami teinud on. Mwimnast. öiivimao Aubernöri asemik on kõikidele SreiSiilematele ja Polilseimeistritele RiigaS ja Tartu'» ringkirja käbi Heinakuu i l päämast teada annud. et KSigekõrgemast kinnitatud seadus Leikusekuu 211. paamast lMik. miS järel kõikiöeS wabrikuteS ja teiSte tööpaikades wtt ja rohkm kSUisega. haige te-ruumid ühe asemega iga W 0 köõtise peale sunnitud wiifll piawad asulatud saama, mitte meri igat poolel täidetud ei ole. SelleS ringkirjas on nüüd tähendatud ülematele ette kirjutatud,  selle üle matmata, et see seadnS sel tSme päüwa käikuS taidetud saad. KuS seda mitte ei tehta, seal piawad  'vabrikute ja teiSte kohaliste tööpaikade peremehed kohtu poolest waStatamiie alla ja, kui khotera tulema ptatS, nende wabrlkud ehk eht tööpaigad kinni pandud saama. KnvreiMM, sõnumite järel on enne ml Vaiksel Saaremaal wttmaSte aegade seeS mõned raSked tnrjateud ette tulnud. Nenda on Jaanikuu 2S. pääwal üks kalamees Pärnu maakonnast Saaremaal rööw-mõrtmõrtsukatest  ära tapetud. Heinakuu !. pääwal on laadakad  25 werSta Kuresaare linnast eemal Piku kõrtsi läinud, kõrtsi-perenaese, kev Üksi kodu oli, kinni sidunud ja kõik raha. õlle, wtina ja mida nemad meel tarwitada wõtfiwad, ära wiinud. Auresaarest on kakS meest, kellest ÜkS enne oma ivanemate juurest lvlw rubla maraStanud, ära jooksnud. ÜkS nendest on küll Ritga S kinni woekud ja sealt Auresaaresse  tagasi saadetud, teel aga jälle ära jooksnud. pelerSurg ifl. Buchara Emir tulla mast sügisel Peterburg isle. StiS saada ka Buchara-Wene piire üle kaubeldud. - .Grashbanmt" sõnumite järel teha endine Peter, durgl Linnapea. Gcheimrath tzichaischew. nstktd Linnaameti tuumideS ja Anuapea kontoris igal pSSwal agarami tööd, kui smal wötta Tinna-ameli liikeid oma jutule ja laSta omate nendest aruandeid ette panna, just nagu ei olekski tema ametist lahkunud. Rckä. gita. et Kichatfchew suuremat erakonda Linnafaadikute keSkist  kindlust oma ümber koguda ja nende abiga linna aSju ka edaSpldi juhtida tahta.