algati leiba küpsetama ja Saksamaale toimetama. Liibawi ja Polangeni kaudu olla wäga palju malmist leiba wälja saatma hakatud. Moskust. Säül oli neil päiwil ringkonnakohtu  ees kurjategija Lawrin, 60 aastat mana, keS 1864 soldatina raskesti oma ülemate wastu oli eksinud ja selle eest 20 aastaks sunnitööle mõisteti. Kui selle aja ära olnud, jäi ta Nertshinski linna asuma, põgenes aga säält pea ära, saadi hiljem Wenemaal kätte ja saadeti uuesti Sahalinisse sunnitööle. Süältgi kargas ta ära ja pääsis Wenemaale, Shtsadrini kreisi, kuS ta MoSku kodanikuna elutsema jäi. Aga pea saadi märku, mis loom ta õieti oli, wõeti kohtu alla ja mõisteti nüüd 100 witsalöögi alla ning siis Sahalinisse raskete kurjategijate arusse töötama,  20 aasta pääle ja esimised kolm aaaStat peab käru külge seotult olema. Raske nuhtlus. Saratowist. Säält teatakse, et keegi kedagit enam tööle ei palka. Inimesed otsiwad metsades kuiwi  raagusi, mida kimbuna turule kannawad, kus neile kimbu eest 12 kop. maksetakse. Mõeldagu aga et selle 12 kop, eest 4 puudane kimp 7 ehk enamgi wersta seljaga ära kantud. Käsmust. Mitmed kirjeldused näljahäda olewatest maakohtadest näiwad, et häda kõigest abiandmistest ja hoolitsemistest mitmes kohas tõeste wäga suur on. Nii annab ühe prestri Filomanowi  kiri Kasani kubermangust kurbi piltisi. See kirjntab: Naredei külast läbi minnes nägin ma 16 inimest, kest näljasurmaga wõitlesiwad. Üks emakene suri mu silma all. Suurem jägu nendest ei olnud enam 3 päewa tagasi leiwa raasu suhu saanud. Koltunud nägudega ja kustunud silmadega waatasiwad õnnetumad mu otsa ja mõnedel  ei olnud enam jõudu käsi igatsetud leiwa järele wälja sirutada. Ainult wähedel nendest saab niisuguse abi silmapilk osaks, suurem jagu sureb enne abi tulekut. Ja mida sügawamale külasse ma jõudsin, seda südant löhestawam näitas häda. Nälginud inimesed paistsiwad igal pool; mõnede nägudel ei olnud mingit osawõtmist, mingit soowi enam. Jälle teised jooksiwad nagu nõrgameelsed wastu ja kisendasiwad kramplikult: Leiba, leiba! Ärge laske meid surra! Kui ma neile leiba andsin, andsiwad emad seda enne oma lastele. Filomanow kirjeldab nüüd, kuda inimesed hädaga rohu ja puu juuri söömad, mis aga haigust ja suremist suurendab. Ühes külas, kus 150 perekonda, olla kaheksa päewa sees 47 perekonda ära surnud. Nishni-Nowgorodist. Hiljuti tegi Nishnis Warshawist tulnud Poolakas Dikowsky esimest kord lange-sirmiga katset, mis tal hästi korda läks. Sellel päewal ja mõned enne seda seisis suur kuulutus ajalehtedes, et „iseäralist hüppamist õhulaewalt  3000 jala kõrguselt langefirmiga wõtab ette esimene Wene unpninioiueri,." Esiti tõusis õhulacw ruttu üles, siis tasaminc ja sai tuulest edasi kautud, kuni Dikowsky langsirmi õhulaewa küljest lahti päästis ja korraga kukkuma hakkas, aga sedamööda kudas laugesirm ennast enam laiali laotas, wajus ta tasasemalt alla. Maks waatamise eest oli 1S kop., kuni 7 rublani määratud; waakajaid oli rohkesti kogunud ja ilmahinnata kõige rohkem, kes julget õhusõitjat käteplaksutamise ja rõõmuhõiskamisega wastu wõtsiwad, aga sünib wäikene ettearwamata juhtumine, mis elu lõpetada wõib, siis murrab julge Poolakas oma kaela, nagu Lerouu jaMed samased eelkäijad oma elu kaotasiwad. Krimmist. SSäl on tänawu suil tähtsat wanawara wälja kaewatud. Professor Wesselowski otsis ühe Sküta kuninga haua läbi, mida Meltopoli  kreisis ju kolme aasta eest kaewama hakati, pääle selle meel kaks suuremat hauda (Kurgani) Simferopoli lühidal, millest üks kuus sülda sügaw oli sa kust mitmed tähtsad jätised leiti. Iseäranis suur õnn oli pros. llllesselowskil ühe suure haua lahti kaeawmise juures, mis Simpferopolist 4 iversta kaugel on. Siin leiti arsinat pikk ja üks süld kõrge haua ruum, mille seinad tafastest  kiwirahnudest ja kõmast sawist oliwad tehtud. Selles hauas leiti ühe inimese luukere, kelle pea õhtu poole oli pöördud. Kolmes nurgas oliwad sawi kruusid, ja neljandas madal kiwilaud. Laua pääl oliwad härja luud ja üks luupeaga nuga. Luukere jalutsis oli hõbe kaanega joomasarw,  paremal pool küljes mask kübar. Paremas  käes oli luukerel maokujuline kuldne, pahemas hõbedast sõrmus. Pää le selle letti meel hauast wiis oda, üks mask nooldega täidetud tupp ja üks puu käepidemega, aga raudpeaga lahingi nui. Kaelas oli luukerel 80 solatnikku raske kuld kaela mõru, mis lõwi ja muude kujadega ära oli ehitatud. Kõik näitab, et siia kaua aegade eest üks ülem wägimees on maetud. Uralskist. Urali kasakawäe juubeli pidule oliwad ka kolm Taga-Kaukasia kasaka mäe meest tulnud, kes 5110 wersta ratsa ühe ja nendesamade hobustega oliwad ära sõitnud. Teekond wältas LVe kuud. Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Prantsusemaa saadab neil päiwil ühe oma tähtsama poja hauda: JuleS (Shül) Grevy, Prantsuse riigi endine president, suri 28. Augustil. Ta oli ju kaunis raugapõlweS ligi 80 aastane ja elas oma wiimseid aastaid rõhulised eraelus. Grevy oli 1843 aastal politikaS tcgew olnud, aga pärast nagu marju jäänud, kuni Napoleon Hl. langemise järele jälle platsi astus ja siis ruttu tähtsusele tõusis. Ta oli aastate kaupa rahwasaadikute-kogu president ja seisis suures lugupidamises, nii et 1879 aasta lõpul, kui marshal Mac Mahon presidendist ära sai, Grevy peatselt ühel häälel sellesse maliti. Ning seitsme ameti-aasta järele, kui uus malimine tuli, maliti ta uuesti. Kuid waewalt kaks aastat mõis ta sellest ajast ametis olla: 1887 aasta lõpu poole tõusis ta ahne wäimehe Wilsoni pärast, kes auutähtede müümisega ja muude tembutustega oma äia usaldust kurjasti oli pruukinud, nii suur pahandus, et Grevy enam ametis seista ei suutnut,  sest kuigi ta ise tähendatud sahkcrdustes süüta oli, ta hoole ja walitsejaliku meeleterawuse pääle langes ikka halb mari, mis teda ametist taganema sundis. Jtaliamaalt. Põhja-Jtalias on wiimsed kurjad ilmad määratut kahju teinud ja palju kohtasid üsna häwitanud. Kõik rohukasw on laialt nagu maha niidetud, munamäed üsna hukkas. Tuhanded linnud on rahest surnuks löödud. Ühes paigas matnud maha kukkuw maa ühe maja 7 inimesega enese alla. Greekamaalt. Greeka rannas on üks Greeka  aurulaew Jtalia reisijate-laewaga kokku põrkanud,  kuS wiimne nii ränka wiga saanud, et kohe põhja majus ja 100 inimest enesega laenetesse mattis. Amerikamaalt. San Salwadori priiriigist teatatakse, et sääl hirmus kange maawärisemine olnud; maawärisemine on 60 penikoormat laialt ulatanud ja kahju, mis ta teinud, on määratu. Inimesi on hulgana surma saanud, warandust mitme miljoni eest häwitanud. Ju mitu päewa oliwad säälsed  tulepurskawad mäed kanges tegewuseS ja maa all kuuldi tumedat mürinat. 23. Augusti homiku wara hakaS maapind kiikuma ja kõikuma ja inimesed kargasiwad ööriides woodist, jooksiwad õuue. Liikumine  kestis ainult 20 sekundi, fiisgi oliwad suurem osa rahwast jalul. Hädakarjumine kostis igalt poolt. Majad wankusiwad ja kukkusiwad sisse. Aeguti kuuldi maaalust mürinat, taewaS oli paksus kattes, õhk peenikest tolmu täis. Maapind  tõusis ja wajus laenetawalt! isegi tugewad mehed ei suutnud jalul seista. Pärast tuliwad meel mõned kergemad tõukamisel». Igalt poolt ulewad teated suurest kahjust; enamasti kõik kohad ;on maawärisemise all kahju kannatanud. Sõjaminister Freycinet andis 29. Augustil  kindralitele ja wäljamaa sõjawolinikkudele toreda pidusöögi. Minister pidas selle juures kõne, kus ta tähendas, et praegused manööwrid näitanud olla, et sõjamäe ülem juhatus kõige paremas korras olla. Tulewal aastal saada ka maakaitse mäed esimest korda manöwridele kutsutud. Kõne lõpupoolel rääkis kõneleja sõjamäe edenemisest, mis Prantsuse maale lootust anda ja Euroopa ees auustust äratada. Lõppeks ütles ta: „Keegi ei kahkle selle juures, et meie tugewad oleme; meie aga tahame näidata, et meie mõistlikud oleme praegusel ajal rahu, auu ja parajat mõõtu pidama, mis rasketeks päewadekS meie riigi jälleülesehitamist ette walmistawab." Peterburgis, 2. Septembril. Tänasel 11. jäo wõidulaenu paberite loosimisel wõitsiwad: 200,000 rbl. ser. 4050 nr. 50; 75,000 rbl. ser. 101S5 nr. 14; 40,000 rbl. ser. 9080 nr. 24; 25,000 rbl. ser. 6318 nr. 31; 10,000 rbl. ser. 14791 nr. 5; ser. 14579 nr. 6; ser. 1910 nr. 41; 3000 rbl. ser. 1019 nr. 42; ser. 13118 nr. 39; ser. 9221 nr. 42; ser. 17141 nr. 46; ser. 14346 nr. 46; 5000 rbl. ser. 18981 nr. 30; ser. 7111 nr. 25; ser. 806 nr. 1; ser. 19441 nr. 28; ser. 19491 nr. 15; ser. 16523 nr. 20; ser. 3765 nr. 8; ser 19599 nr. 43; 1000 rbl. ser. 15050 nr. 25; ser. 13541 nr. 39; ser. 11497 nr. 2; ser. 10654 nr. 26; ser. 2871 nr. 39; ser. 10310 nr. 23; ser. 11657 nr. 40; ser. 17465 nr. 36; ser. 784 nr. 32; ser. 3640 nr. 38 ; ser. 1316 nr. 40; ser. 5373 nr. 1; ser. 2819 nr. 37; ser. 6216 nr. 26; ser. 8933 nr- 10; ser. 10019 nr. 28; ser. 9919 nr. 23; ser. 4297 nr. 30; ser. 13320 nr. 4; ser. 12482 nr. 4. Kurtja neiu. Viäsrikus xüruu vilus Istus silu ustuks, Itouu nurm uil öits'vus ilus Muistis vuutju silmusse. kisuruä tul vsersiä xulxel, Lürtss ökkus uüüä ses lumi, Xus veel süu vulssöl Wömu luuluä liik'siä suul. Kui iiüüä tsuks mu urmas emu Vulu, mis mu süäumss, L,iuus trööstju oleks töwu Vistist mull silu ilmu sess! Xöik mu õitsev uuu ilu Rüsutuä on armutu, rmmi.lt toorus, vilu kslrvitad mu üiuZkssu. Uüücl mu silmuvesst süül uusul IlMd kõik ses karmis piml, Xus mull truuiks xöötuü kuusul ÖöAUs armul minu riuä Zli su xüül küll viiru kuuäu .lõua Müüki Muu vesi, lAik küll rüvAust kuuvu uuäu V õisi cl su mu süüumsl. .. L.. Üksti Möndasugust. kõrge wanadus. Saratowi kubermangus  Wolga jõe äärel elada uks talu-naine, kes nüüd juba 142 aastat mana olla. Ta termi» olla weel üsna hea ja mõistus selge. Kuda mõne „kangelase" käst käia wõib, kui ta enese õige wastase leiab, sellest tunnistab üks Nikolajewi linnas hiljuti sündinud lugu. Fcrroni tsirkuses on aruldane kõwa jõumees. 2S rubla pakutakse ta wõitjale, see on, maha wiskajale, aga keegi ei julge koljatiga jõudu katsuda. Ühel heal päewal kuulutawad tsirkuse programmid, wastane olla leitud, mille tõw õhtul tsirkus U 37, Saarlane 1891.