kondas, saadetud. kes. ümberkaudsetel asnnmadel rööwtmas katnud on. - Laho r e' Son Jõulukuu W. (lll.) pääwal  India kodmchwa üheksas kongress kokku aStunud. Umbes jM9 meest kõikidest India jägudest on sema kokku tulnud. Sierra Veo n es, Läänc°Nfrtka randaS, on Iõulnknn 23° (li.) pääwal merine kokkapõrkamine Inglaste ja Prantslaste wahel olnud. Inglaste poolt oli W Wt) merst suur rong, enamist Negrid, wälja saadetud,  Sofalast Sierra Leoiie tagamaalt karistama, kes sagedast IngtaAe asutustes rööwimas käinud ja kaubaajqnM  raskest tülitanud on. Wartn., juureS, JnM-asuigaahe.piiretes.,  on Pork Famna'st ka Sofalaste waSta wäija saadetud Prantsusmaa Lieutenant Moritz 39 Senegali  kütiga ja IW9 meest kodurahwa abiwäega nende peale tuld annud ja Inglased on tulega waStanud, tunni PranVlased tqganesiwad. Vieuteuant Moritz sa! raskest hmwakud luglaSte laagreSse toodud ja on seal ära surnud  Tema on ütelnud, et tema Inglast SosalaSteks ja nende Malikuld Amblasteks pidanud olla. Peale Lieuteuant  Mor>b'j on Prantslaste pool ka kümme Senegalikütti  langenud. JnglaSte pool on 2 ohwitferi. t unterohwitscr  ja 4 meest langenud, 14 meest raSkest haawatud. Inglismaa Piirepolilsei-ülem. Kapttau Lendy ja kakS meest on ka langenud, kolm meest raskest haawawd. Ametlikult tu.inMalakse seda kokkupõrkamist u,olemilt poolelt eksitusr?S;  ,Sõlnt on aga telegrammi saanud, mis seda Oja kahtlaseks teeb. Juba ammu on Liverpooli kaupmehed kaebanud. et Prantslased kodurahwa peameestega  Sierra Leone ja Liberia tagamaal ühendust teha ja nende kauba kildast Peall-Nigre jdge mööda nii raSkest tülitanud olla, et nende Sierra Leone asutuS paljaks meresadamaks,  ilma ühegi kaubaajamtseta, saanud olla. Prantsusmaa  walitsuS on kõiki kahju tasuda tsutanud, põnewust Inglismaa ja Prantsusmaa wahel kaSwatab fee kahtlane juhtumine aga muidugi suuremaks. Prantsusmaal!. Wandemehed AngonlemeS, keS J tallalaste  lõhkujate ja mõrtsukate süü ehk mitte-fkü üle AiqueS- MorkS' soolawärkideS otsust tegema kutsutud oliwad, on kõik 17 kaebtuse-alust süüst lahti mõistnud. See teeb muidugi kõikiS haritud maailmas määramata kahinat ja äratab uueSte kahtlust Prantslaste waSta, et nemad õiguse ja ülekohtu wahel wahet teha et oSka, kui ühegi asjaga tegemist on. miS nende rahwuõltkkude tuhinate külge puudub.  Vabandamiseks tarwitawad Prantslaste lehed, mis mitte just täieSte AnarchistlaSte lehed ei ole. niisamati ka PrantVlaSte sõbrade lehed mujal, seda, et kaebtuse-aluSte keõkiõ ka 24aaStauc Zlallalnnc. Giovmmi Giordani, oli, keda silmauählawalt peasüüdlaseks, keS werist kiskumist aiganud, teha ja wahest eh? kõiki waStamist tema peale weereiada taheti, miS aga korda ei näi läinud olema. .GoulalS" kirjutab,UWandemeeStel olla ainult kolm teed lahti setSnud: Kõiki süüdlasteks mõista, see olekS meeletu olnud; Italialast süüdlaseks ja Prantslast süüst lahti mõista, see olekS Ilalias pahandanud; Prantslast süüdlasteks  ja Italialast süüst lahti mõiSta. see olekS Prantsumaal  knrwaStanud. Selleparast olla neniad kõiki süüst lahti mõistnud. Seda nimetab .GoulaiS* õiguseks. Prantsusmaa AnarchistlaSte lehed, nagu , Kanterud, , ,Ltbre ja teised hoiskawad täiest kõrist, kiidawad Wandemehi ja söimawad Riigiprokuröri, keS Juut ja ainult sellepärast neile wabaduse.  ja isamaa-kaugelaStele nuhtlust pärinud olla. PrantSlaSte  waimuvtatud sõbrad wabandawad, kui ka wähem ehk rohkem kartlikult; kiitmiseks, isegi julgemaks wabandamijekõ,  ou pind nende jalge all ometigi liiga langus ja libe. Kõige nurjatum selle juureS on, et kõige nende kaebtusealuötc  süü. k«S põgenejate peale tuld annud, haawatud Italialast wemblatega, piitsadega ja teiSte seesuguste riiStadega  suruukS peksnud, neid kraamidesse lükkauud ja sepa,mi st tapnud, salgamata tõeks tunnistatud on. Mitmed nendest on ka juba mitu korda kui wargad, kadakad ja pahategijad ülepea, nuhtluse all seisnud. Pragu Prantslaste  ja ItalialaSte, nende sugurahwaSte, wahel, saab selle läbi muidugi laiemaks kiStud.  PürgumaschinawiSlaja  ParlamenliS, V a i l l a n t, on surmanuhtluse alla mõistetud. TäiSwere- Anarchistlased söimawad ja ähwardawad kättetasumisega; tasasemad üliwabaiased loodawad,  et Prästdenl Earnot tema nuhtlust kergitab. -- Näärikuu 7. (Jõulukuu 20.) pääwal pldafiwad Anarchistlased  Paris'iõ kurjategija Vlanqut surürapääwa ja wõtsi,vad  nouuts, Riigiprokurörile ja kõikidele kohtuliigeele Baillant't protsessis ähwardamise-kirjasi saata. Senui kestab anarchistlik liikumine Prantsusmaal edasi. Kui Orleanslst Saksa Keisrile ja Riigikanzlerile pörgumaschinaib  saadeti, fiiS klnnitastwad Parist lehed, et seal Auarchisilasi et ollagi, need ise on aga Jõulukuu 27. (lö.) pääwal käraisen,iStega ja löhkumiStega uulitsatel näitanud. et neid seal õlge rohkest on. Se HavreP on Iõulu-sõl koledat kära tehtud, nimelt kirikutes, kesköö-, vatwele juureS. Patju ja mitmetes paikade» on ikka peale AnarchistlaSte majast läbi otsitud, ja patju ärritamtje-ktrjast,  lshkumije-rohlusi j. n. e. leitud ja Anarchlst. lasi kinni wõetudz kui aga nendega pärast sh? ka nii heldest ja õrnast ümber käiakse, nagu kurjategijatega Angouleme  kahku eeS, stiS ei aita see palju. Walitsuse poolest  on poSti-ametitele ringkirja läbi ette kirjutatud, kõiki kirjast, mis Neelus', Louise Michel, Krapotkin ja 65 teise tuntud AnarchistlaSte nime peale tulewad, kinni pidada ja kohtu-ülekuulaja Mayerst kätte saata. BonlangistlaSte Parlameuti-saadikMery on ühe seltsi wõeraste tööliste ja wöeraSte kaupade waSta asutanud. Prantsusmaa wabrikuteS  ja teistes tööpaikades ei pia wõeraid töölist, Prantsusmaa  kauplustes wõeraid H kaupafi sallitama. Lesk MtlleScampS. kes Ühe Prantsusmaa salakuulaja plaanist, mida see tema majaS kautanud, mitte walitsuse kätte annud, waid kolmandematele müünud oli, on 5 aaStaks wangi, lv aastaks Prantsusmaalt wälja ja 1000 franki makSma mõistetud. Suure-operi ehtete-kammer PariSlS on maha põlenud. Kahju on 130,000 franki suur. Kustutamise juures on umbeS 10 tuletõrjujat häda saanud.  Tuli olla mõne töölise hooletuse läbi lahti läinud. ülekuulamised Leuthier' wasta, kes Serbia Saadikut Georgiewitsch'it raskest haawas, on lõpetatud ja kirjad Kaebtuse.senati kätte saadetud. -- Prantsusmaa Ssatekouua-kanzler  PeterburgllS on Auulegioni-rittrekS nimetatud.  CanneS'S tahab sealine Weue kolonie üht Wene kirikul ehitada. Dahomey' st on Kindral Dodds sõnumit saatnud, et Kuningas Behauzin elawalt taga aetud saab, metsas elab ja oma ööpalka igakord teises kohaS wötab. Tõsist wõitlemist temaga ei ole enam olnud. Prantsusmaa sõeawäe terwiS olla hea. —Sofalaste waSta saadetud sõeawägi, mis Sierra Leone's Inglastega kokku põrkas, on käsku saanud, Timbuktu poole taganeda. Kas sellest suuremat tüli Inglismaaga tuleb, seda ei teatud weel. WitmaStc sõnumite järel PrantsuS-Kongomaalt  oli sealise kommandanti de Brazza termis jälle nii palju paranenud, et tema Talwekuu 17. (5.) paamal oma föeawäega Mangwi jõge mööda ülsmele poole edasi minna wõiõ. Prantsusmaa aurulaew »OoSges' on Marokko randaS hukka läinud, üks jägu meeStekonnast wõis peastetud saada. Z!alia'st. Sõnumid mäSsamiSte üle Sicilia's ja Jtalia  teiste paikades, ja kurjategude, põletamiste, lõhkumiste j. n. e. üle selle järgeS, on wäga koledad. Selle juures on wäga tähljaS, et nimelt Sicilia's mässajad Kuninga wssta suurt usaldust ja auuStamist üles näitawad, Kuninga pilti auurongideS ümber kannawad j. n. e. Rahwa wiha on pea ainult koguduse-walitsuSte waSta pööratud, kes ka tõe poolest maksude-aSjuõ wäga palju ülekohut teinud ja rahwast kurnanud olla. Muidugi on Anarchistlased, Tozialistlased  ja teised üleilmlised mässajad seda tarwitanud, wihawaenu ikka kangemaks lõõtsutanud ja nüüd on kõik aSjad wäga rikkis. Sicilia saar on kangema sõeaseaduse ümberptiramise-seaduse alla pandud; senna on kokku peale 50,000 meest sõeawäge Kindral Mõrra all saadetud. Palermo Politsei-älem on ametist lahti lastud, söeakohtud on asutatud ja Kindral Mõrra on kõiki walitsust  aegliselt oma kätte wõknud. MiniSterpräfident CriSpi on maksude-asju läbiwaatamtse alla wõtta ja ise Sicilia'Sse  tulla lubanud, miS ka tema enese ligem kodumaa on. WiimaSte sõnumite järel oliwad kanged tuhinad Sictlia'õ natuke wäikinud, tõustwad aga Ikalia suurelmaal  mitmes paikas uueSte ja kurja sai nii palju tehtud, et seda üles panna ruumi ei ole. Spama'st- MadridttiS on Näärikuu 3. (Jõulukuu 22.) pääwal kolm Anarchistlast seitmekS aastaks wangi mõistetud.  Sevil l a ' S wõeti Jõulukuu 30. (18.) pääwal ükS Amerikä'st tulnud Anarchistlane kinni, kelle juureS tähtsaid kirjast ja palju ra)a leiti. wõeti selsamal pääwal üks Jtalialane kinni, kelle paberitest  leiti, et tema osawõtja Liceo-theatreS tehtud kurjateuft on. SäragoSsa ' s kinni wõetnd Anarchistlane Salvador  Franch on wangikojas oma elule otsa teha katsunud ja stis tunnistanud, et tema Liceo-theatres tehtud kurjatsu juhataja olnud, on ka weel teist osawõtjaid üleS anda lubanud. Barcelona's on kolm Anarchistlast kinni wõetnd, kes osawsljad wrjateust Marschall Martinez CampoS'e  elu waSta on. Ka on need oma elule otsa teha katsunud  ja pärast oma süüd tunnistanud. Nemad on kohtu ällä antud. - RaSkete lumesadude järges oliwad Näärikuu  6. (Jõulukuu 27.) pääwal poStid ja telegrafid takistatud,  Mitt Ned ühendused koguni lshutud. Tülid Marokkoga  on lepitusele jõudmas Näärikuu 5. (Zõlllukuu 24.) pääwal tuli ÜkS jägu sõeawäge Melilla'st Cadir'i sadamasse tagasi ja sai rahwa poolest walmustusega teretatud. tMekamaatt. Saksamaa Saadik Athen'iS on Greekamaa walitsufcle Näärikuu 4. (Jõulukuu 23) pääwal ühe ametliku  kirja (uoli) annud, mis selle waSta tõreleb, et Greekamaa  laeuupaberlte zinfid (kasud) alandatud saama piawad; see olla üleilmlise kohuse ja õiguse waSta. Sedasama on ka Inglismaa Saadik nüüd juba teist korda teinud. Naha-häda keStab Greekamaal edafi ja teeb wäga palju muret ja tüli. Nüüd oa seal üks uus dank, xßanque AcheneV W.OOVMV drachmat (25 millioni kuldrubla) põhjuskapitaliga asutatud. Kui palju see aitab, seda saab aeg näitama. Parlamenti teraSsi peale on Jõulukuu 39. (18.) pääipal üks dynamiti-padron wisatud, kus aga wäga dynamiti sees oli ja mis sellepärast suuremat kahju teha ci wöinud. Montenegro st. Piirete-õiendamise juures Montenegro ja Türgi riigi wahel on jälle suur tüli olnud. Mõlemate  walitsuSte poolest on möjuwat nõuu seesuguste tülide wasta wõetud. Zerbia'st. Belgrad'! Bürgermeister! walimise juures Jõulukuu 39. (18.) pääwal, on suured tülid Radikalerakondlaste  eneste kestis olnud. Halwa rahwa hulgad on kaht shandarmi kurjaõte läbi lõhkunud. Mõned lehed kirjutawad, et Gruitsch oma MiniSterpräftdenti-aseme peal kõikumas olla. Tema järeltulijaks saab Swetonitsch Nikolajewitsch peetud, üks tasasem Nadikallane, keda ka Liberal-erakond hea meelega Vasta wõtaks. Muidugi oleks siis ka teiSte Ministrite wahetust oodata. Tollide» kiustlemised Austria-Ungrumaaga on rahwale paha meelt Radikallaste wasta teinud. Kuida juba enne kirjutatud, olla ka noor Kuningas ise RadikallMe kiustlemiStest Austria-UngruMM wasta tüdinenud, ja tahta nende liiga terawaid küüsi natuke kärpida. Almmülsst. Näärikuu 4. (Zöulukuu 23.) pääwal möllas Vukarest'iS ja ümberkaudu juba kaks pääwa kange lumetuisk. Kõik liikumine seisis kinni. Khiina'st. Pekingis on rõöwtid Khima Keisri rongi kallale tulnud, kes oma tslwe-paleesse minemas oli ja on hulga HZnd-asju röZwinud, isegi mõned ametnikud ära wiinud, kelle eest nemad wist luna-raha pärima saawad. Mpan'ist. Jõulukuu 29. (17.) pääwal on Nokahama's, Parlamenti awamiss juures suund tülid olnud. WalitsuS on Parlamenti esiteks Näärikuu 12. (Jõulukuu 31.) pääwani seisma pannud, järgmisel pääwal aga lahutanud. Uute walimiSte juures kardetakse palju wõitlemist ja kara tulema. Mõne aaSta eest asutati JapansiS Europa wabameellste walitsuSte  eeskuju järel Parlament; Europa Parlamentide kärad on iseenesest järel tulnud. Vaikse-mere saarestikkudest. Põhja-Ammka ühendatud-riikide  Saadi? Hawaii (Sandwichi) saarestikkuS on sealtsele aegltsele walitsusele nSuu annud taganeda, sest Ühendatud-riigid olla ennast Kuningapraua Lilinokalaut Voole tunnistanud. - Samoa saareStikkuS on kodurahwa keõkiõ jälle kanged kihisemised tõusnud, kui wõerad sõealaewad  sealt ära läinud oliwad, ja mässamist, kodusõda, olla seal jälle karta. Omalt maalt. Tallinna'st Baltimaa kubermangude koolide läbiwaatamisest  kirjutawad ,Nowoje ja »MoSkowskija ühidelt, et Rahwahariduse-miniSter Graf Deljanow walla koolidega ja kihelkonnakoolidega  wäga rahul olnud on. Ka teadused WenekeeleS  olla küllalised. ,Mos?owskija  kirjutawad  selle kohta: , Selle eest on muidugi kohalistele  koolmeistridele tänu anda, kus juures tähele panna tuleb, et isegi need koolmeistrid, keS Wenekeelt suwiSteS  kursustes õppinud on, miS selle waldkonna mitmeteS kinnadeS peetud saiwad, wäga häid järgest kätte saanud on, kuida Minister seda nimelt Nõo koolis näinud. Teisele poolelt wõiS tähele pandud saada, et lugu Wene-keelt õpetamisega koolides pahem oli, kuS seda mitte oodata ei olnud, ja weel nende pääwade sees on üheö Riia Piiskopkonna  kooli-konseili ringkirjas Piiskop ArSsenij käsu peale selle peale tähendatud, et lugu Wene-keelega Luthe-- ruse usutunnistuse maakoolides parem on, kui Õigeusu koolides, kuõ koolmeistrid Wenelased on: preester, salmi' laulja ja Üks iseäraline koolmeister/ Kuida kuuldakse, on lugu teiste teadustega niisamati: Jfaaki kirikuõpetaja Albert Intelmann saadab Meeste-la uiu awalikku tänu 249 rubla 20 kopika rest, mida see seltS kui oma Jõulukuu 13. pääwal antud kontserti puhast sissetulemist Jsaaki kiriku heaks annud on. üks praua wõi preili Eestimaalt, kes oma nime awaltkult ei taha nimetada laSta, on Nenna lepra - hospidali heaks 1000 rubla kinkinud, mis eest wõitlemiseks lepra wM</ abipräsidmt, Professor Dr. Karl Dehio, amalikult tänab. Tallinna Aleks a n d e r g ymnas i u m i s oli tänine homikupalwe ainult Greeka-Katholiigi usutunnistuse kombet mööda peetud. Kuida , Eesti Postimees" kirjutab,  on Rahwahariduse-miniSter Graf Deljanow oma koolide-läbiwaatamise juures luba annud, homiku-palwet Alckfander-gymnaflumiS ka HEwang.-Luth. ufuinnniskuse kombe järel pidada. Selleks korjawad tähendatud kooli kaswandikud oma kestis raha, ühe oreli muretsemiseks. Wenekeelise aealehe FneioicT.", mis Zurjew'tS üks kord nädaliS wälja antud saab, efimene