Tallinna Sõber M 30 RMeistkümneS aastakäik. Tallinnas, Lõikusewu 4. Mwal 1892. Ulröldiut eraleht Seati rihmale »aa> ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälsa. Malsab Tallinnas MndforsN pilrijote triikimajas? aastas S rvblo, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastal .3 rubla Pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Auukninled makjawad iga r«a ehk lekke aseme peall s kop. ... Tollimise? u»ürt.!?sr w«»ta, UaM»',»- pärale p„,r»ar..i»- -.«lanvl. - A.,d,o,r<„ : z. Auh». _ A K«,h,lv,ra --«Mpkassa! H. HoNdrrq. A. NitU»er'i p»adl». --- Oisiandlo : O. U, 7- Mr«a». W. V»d«x. Melr»ie. - 'Makla». W. Mudal». Anrrjaarra - jv. 1a«k». Maali kaid» ÜMaM kuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eichhorn. Elab kirjad lsiwad Baumt (BalUschean Regeter. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast, Uus Limmde°seadns. Uued 25 rublascd ) paberrahad. Tallina Priitahtlikkude wletõrjujate aastapääw, Kõikwe Niletõrjujate-näituZ. Ülem j Hädaaea-konntee. Zärskud surinad. Kargauud wangid. Anus Leid/a. Baltiskist- Ilmad j Zalapaadmiuc. Õn»ki,.jcd. Ta,tust ArsUd, s»si«nn»r. LiUvUnaaU, Naudi Ml. - «vi«rikoialt > Kholera-,mmnnd. - Kor,a,.du«.-st. - Rahminmstc--. .MMaja Ehisnj". Üleüldised sõnumid maailmast. - V a l i i s ki'S, Heinakuu 25. pääwal. saksamaalt. Heinakuu 27. (13.) pääwal on Keiser  Wilhelm omalt Pöhjamaa-reisult Berlin'isse tagasi tuhud, on aga juba Heinakuu 30 (18.) pääwal, ühõS omi wennaga, Prinz Heinrichiga, WilhelmShaven'ist jälle Inglismaale reisinud. Aealehtede tülide kohta Würst Bvmarttt aSjus ei näi Keiser ühtigi lausunud olema, kuda seda mitmelt poolelt oodati ja loodeti. Selle asemel neib otsuseks tehtud olema, et plaanitud üleilmline näit u S Berlin'iS mitte peetud ei saa See näi- W pea wälja, nagu Keisri uus ufalduse-tunniStus Graf Caprivi wasta, kes ikka selle plaani waStane oli. Kuida ärwatakse, saada see aga Graf Capriv'it laiades ringkondades  weel wastameelisemaks tegema, kui tema seda enne juba oli ja pea wöida hüüdmine läbi Saksamaa kosta: ,Riigikanzler piab minema!" Juba waietdakfe aealehtedes  ka tema järeltulija üle ; kergest wõiks aga olla, et just need enne-aegfed arutamifed teda tema aseme peal kmttitawad; Keiser Wilhelm 11. ei ole mitte see meeS, kes palju awaliku heale järel pärib, waid ennemini just selle wasta teeb, kui ka „kiuste pärast/ nagu see »awaltk heal" teda silmanähtawalt ka Würst Bismark't poolt rohkem ära pööranud on, kui see ehk muidu tema enese Kõigekõrgem  tahtmine olnud oleks. Seüni on Würst BiSmark KiSstngen'tst Weimari ja Zena kaudu Varzinisse  sõitnud, mitte aga Berlin'isse tulnud, kuida kord kirjutati. See ei olla ka koguni mitte tema nõu olnud, waid ainult tema ligikondaS olla arutatud, kas tema mitte Üheks ööks BerliniS Puhkama et pia jääma. Wift kartis wäna Würst Berlinlaste suurt kokkujookSmist tema anuStämiseks,  mis teiseS laagris uueSte pahandanud oletS ja wift arwas tema ka, et fee just nüüd, kus Keiser kodu et ole, nagu ,kodupoolis" wälja näitanud olekS, miS ühe nii suure ja tähtsa mehe kohaline ei ole, kelle peale kõige maailma filmad waatawad, ühelt poolelt määramata auuStamisega  ja armastamisega, teiselt poolelt niisama määramata  kadedusega ja wihkamisega. Kõigil teel Kisfingen'ist  Varzin'isfe, iseäranis aga Weimar'is ja Jena's, on Würst BiSmark jälle ütlemata Vaimustusega lugemata rahwahulkadest, linnade eestseisustest, tähtsatest meeStest ja suurkooli õppijatest ja õpetajatest teretatud. Kuida kirjutatakse,  ou Weimar'i Suurherzog Karl Aleksander ise soowinud, et Würst Bismark tema pealinnas suure «mustamisega  wasta wõetud saaks; Jälle täidawad ennast Saksamaa ja wõeramaa lehed auuaudetc sõnumitega, ühelt ja teiselt poolelt peetud kõnedega ja nende arutamiStega. Isegi üliwabalaSte lehed ei leia sel korral Würst Bismark'i kõnedeS tema anuStajatele ühtigi laita ja on sellepärast wait, sest kõigeifl neist kõnedest on tema wntud armastus isamaa waSta ja tema auustus Keisri wasta wälja kostnud, kui tema ka uueste kinnitanud on, et tema iialgi seda sõnaga ega ka wait olles tuetada ei taha, mida tema ,uudes kursis" riigile kahjulikuks  piab. .Seda rohkem sstmawad UltramontgMSte lehed seda umbeS 7MO hinge suurt Lõune-Sakfamaa seltskonda,  kes KiSsiNgen'iS oma ,ebajumalat kummardamas" käinud. See sõimamine on sel korral nii toores ja kole, et see ainult sopasest südamest ja põhjatumast wihawaenufl Saksa ühendatud Keisririigi waSta tulla wõib, mis Ultramontanlaske  ebajumalate, Paapsti ja Jesuiitide, üliwõimufi Saksamaal liiga suureks kaSwada ei lase. ,Schlesia Zeitungi sõnumite" järel lähemad tööd Pöhja-Zda- Me r e kan al i kallal ruttu edasi. Nende tööde juureõ on läbiSttkku tegewad: 90 lokomotiwel (liikuwat aurumaschinat),  2473 woorwaukrit, 66 aurubaggeril 133 wedu-aurulaewa ja praami, 55 aummaschinat, « aururammi,  16 aurn-kästwinna. 4 maschinat belont ja lubja (krohwi) tegemiseks, 1496 ülewaatajat ja käsitöölist (peale nende, keS ehiluse-walitsuseS on) ja ,618 töölist, kokku 7114 inimest. Sakfa-Wene viirel ja sadamates tehakse ettewaatamist kholera sissewedamise waSta Wenemaalt ikka kangemaks. Wene paberraha hind Nerlin'i börsil on jälle tõuSmaS. Leikusekun 4. (HeinakÜu 23.) pääwal makseti IM rubla eest 208 marka, kuna hind hiljuti juba 200 marka peale langenud oli. Wist mõjuwad  siin paremad pollusõnumid Wenemaalt, sest politikaS Saksamaa ja Wenemaa wahel ei ole witmaStel aegadel mingisugust muutust olnud. - FrankfurtlS Maini kaldal algati Lcikusekuu 2. (Heinakuu 2t.j pääwal protsessi Rothschild'i kaSsahoidja Jäger' i ja tema 14 kaaSkaebtuse-aluse wasta, keS 1,700,000 marka ära pillannd wöi körwale saatnud on. Jäger on enamist kõiki tunnistanud. Tschechilaste turnijate-selts »Slovan" ja Pragi lauljate-selts ,Tovacovsky" tahawad Münchenis suurt ühenduse-pidu pidada. Bayerl aealehed hoiulawad kohtuid. See olla ometigi liiga suur jultuS, ühes nii päris Saksa linnaS Tschechilaste ühenduse-pidust, ktustle.' miseks Sakslaste waSta Austria'S, pidada. Müncheu et olla selleks paraS paik. Afrika 'st on sõnum tulnud,  et kaitiewägs, miS Kiltuiandschora'Sse läheb, ilma takistuseta Ikuugu jaama jõudnud ja sealt edasi läinud on. Teinepool Ikungu jaama olla koduradwaS ka rahuline.  üks teine sõnum. Afrika st ütleb, Gmtn Pascha olla juba jälle «valitseja Aguatori-maakondaS, kust Stanley teda ,peaStiS." EndiSte sõnumitega ei taha see kokku mahtuda. Kustria-AngrumaaN. Jälle hakatakse Austria s Whmimaa  SakSlaSte ja Tschechilaste lepitamise kallal tööd tegema. Tschechilaste MaameeSte-MiniSter Prazak, Wana- TsechichilaSte erakonnast, taganeda omast ametist ja tema asemele tulla Böhmimaa nüüdne KeiSri-asemik Graf Thun, SakSlaSte sõber. Üht uut TschechikaSte MaamceSte-Ministrit  et saada nimetatud. KeiSri-afemikukS Böhmimaak saada Würst Windischgräh, keS Saksa-Tschechi lepituse poolt on. Austria MiniSterprästdent Graf Taaffe tahta ennast jälle rohkem SakSlaSte peale tuetada, tema SnnetnS on käuine aga ikka olnud, et tema üht rahwuskonda pahandas, kui teist lepitada latsus. Ka üks Wiensi leht mõistab kohtu - otsuse täitmist Sofia s hukka ja kuulutab ette, et uued mäSsamised selle waljuse järjed olema saada. Marokko tÜlideS seiSta AuSlrta Ungrumaa Inglismaa pool; ka wõlda üteldud saada, et Inglismaa asjatallitaja MarokkoS, Gir Evan Smith, seda kõiki Kolmriigi-ühendusega üheS nõunS teinud on, mida tema Marokko's pärib. PresSburg't ümberkaudu  on ühe telegrammi järel Heinakuu 30. (18.) pääwast  kholera lahti läinud. Daanimatt. Heinakuu 29. (17.) pääwa homikul on Daanimaa riigi püssidewabrikust ligi pool maha põlenud. Kustutamas oliwad mitu aurupritst ja sõeawäAi. Kahju on ötgc suur ja töö piab pitkemakS aeakS seisma jääma. Kopenhagenis oliwad rahwuslikud Sozialistlaftd kong» reSst pidamaS. Daanimaal olla SozialdemokratlaStel 142 seltsi umbeS 15,000 kiikega, nende kõrwaS weel peale 400 seltsi umbes 23, MV kiikega, keS ka sekle joone poole hoiawad. Nootst-Korramaatt. Präfldenti nöuu peale ei saa sel aastal Kuninga stSfetukemiske waheudamme, künni ! 00,000 kroonini, Storthing'ls mitte arutamise alla wsetud. Storthiug on Ltilttstkuu 1. (Hei >a'»u 20.) pääwal lahutatud.  KaS ja inilln uued Valimised wälja kirjutatud saawad, selle üle ei olnud weel sõnumit tulnud. 'Uehiu lt. Tülid Kongo.riigi ja Kongo.kanbaseitside wahel ei olnud weel lõpetanud Kongo.riigi walitsuse poolest kinnitatakse, K irdinal Lavigerie ja ie>na orjusehäwiluse.seltsid  olla AradlaSte sugnarusi Kongo-riigi ivaSta 'vihale ärritanud. -- Kongo.riig, soldatid on Prantsusmaa  wahtide peale Kotto jõe ääreS lasknud ja Ühe mehe lamanud. Sealine kodnrahwas olla ka ühe Prantslase ja mitu Senegal ila st surmanud. Prantsusmaa Wäkiste aSjade Minister Ribot on tasumist pärinud ja peale selle, et Kongo-riigi soldatid Kotto jõe äärest ära piawad kutsutud  saama. Seda asja peeiakse maga tõsiseks Kiustlemised  Kongo»ri>gi ja Prantsusmaa seatiie asumaa wahel on muidugi juba suured olnud, Nelgi a ormsehäwitusemiSstom  lugu ! aga u j ik a - >är w e l olla wäga kardetaw.  Kapitän laqueS. keS seal tegew on, on kirjast saatnud, miS kodumaal suurt muret teemad. Schmchift. Leiküsekuu 1. (Heinakuu 20.) pääwal on Ida- ja K«ik-Schwei;'ts ükS kaunis kange maawärisemiselõök  olnud. Inglismaalt Saksa Keiser on nüüd Inglismaal; kõik sealised lehed keretawad tema tulemlsi rõõmuga ja loodawad, et M-niSterinmi wahetttS. kui fee tulema viaks, seda korda mitte et nibuta, mis nüüd Inglismaa ja Kolmiigi-ühenduse wahel on. Kõik haritud rahwaS Inglismaal pidada Saksamaad Inglismaa loomnSlikukS ühenduse-osoltseks Europa nüüdse seisukorra ja rahu ülespidamiseks.  Keegi et wSida selle eest seiSla. mida Gladstone  seespidises sa wSljaSpidifeS politikas ette wKad. kui wsimuS tema kätte langema piakS; sellepärast olla ka wõrmaka teada, kaS Inglismaa siis weel otsekohese meelega  sa kartuseta Kolmriigt-ühendusega käsi-käeS käima saab Loota olla aga ikka. et aSjade loomuSlik käik Gladstonet ja tema MiniSteriumit seda puudutamata jätma sunnid, mida nemad eeS leiawad. Kollurtigt-ühenduS  et olla mitte tunsilitnlt ega üksikute inimeste tujude IM köidetud, maid olla ÄkS loomusilt Saksamaa, Austria ja Italia elutarwikuStest ja rohu-armastusest siginenud ÜhenbuS. Gladstone ja tema erakond soowtda tüll ka rahu, aga endiste äranähtuSte järel ei osata nemad rahu üleS pidada. Nii kaua, kui Inglismaa ja Saksamaa ja nende sSbrade tarwitused Ühised on, et saada keegi üht sammu aStuda julgema, mis sõea poole wiia wõib; saaks aga Inglismaa poolt hooletust ehk koguni waenlust Kolmriigi-ühenduse  politika waSta näidatud, siis ei wsida rahu kaua ÜleS peetud saada. Silmanähtawalt on seda Kolmriigi-ühenduse ja iseäranis Saksa Keisri meelilamiselS  IngliSmaa poole, üheS aga ka wana Gladstone ja tema erakonna hoi.,tuleks kirjutatud, et nemad, kui wõimust  saawad. selle kallal wapuSlama ei hakka, mida nemad eeS leiawad Heinakuu 28. (16.) vääwal on Inglismaa  känised Ministrid koosolekut pidanud ja nsuuks wõtnud.  igat wiiwikamist maha jätta ja Gladstone MiniSteriumit  sigida lasta, kui sel raugel himu selle peale on. Lord SaliSburv saada sellepärast ka kohe usaiduse-tunmSkust  pärima, kui ParlamentiS Kuningaprauale saadelawat adresst arutatakse ja saada taganema, kui temake mitte küllal,le dealedeenamusega seda usaldust ei tunnistata. Tänifele Ministeriumile naib selleks see nähtus julgust annnd olema, et Gladstone erakonna sisse silmanähtawalt ükS pragu rebima kipub. Need, kes Inglismaal tema meele järel walifiwad, päriwad, et Parlamentis kõige pealt seespidiste aSjade korralda mfed wabauieelisel joonel piawad  ette pandud ja arutamise alla wöetud saama, lirilaSte