Saarlane w 51. Teisipäewal, 33. Detsembril 1893. IX. aastakäik. maksab : Saarimaal aaStaS I rbl. 30 kp. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ PooleS aastas 1 „ 23 „ Ilmub igal toifi-P>äSss><»r. Kuresaares nr. >7. Kirjad käiwad: Saarlase toimetusele, Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab 2 kop. UU Klciiiiilne palitika ajaleht maa- ja linaarahmale. MM Jöuluks! Müüd jälle jõudnud ligi S*' See õnnis talwe öö, Kus Jumaluse wägi Ko'ob aastal armu wöö! Kus kaduwate ringi, End heidab igawus, Kus taewa püha-mängi Saab kuulda sügawus. Näe kõrgel pilwe õlal üks ingel hüüdega: Oh hõiska ilm, so wölal On tulnud tasuja. Te' karjatsed miks nutul Ja hirmul seisate, Eks kõige rahwa rutul, Ta päästjad näidake! Ka Eesti rahwa rutta, Nüüd ühes teistega, Petlemma halwa kohta Suurt imet waatama. Kui eksiteel, siis palu. üht südant usuga, So leiu palk saab elu, Suur sinu tasuj aü Armas risti rahwas! Weel paar päewa edasi ja siis on jälle need ammu oodetud kallid Jõulu pühad meil kües. Kui palju kõiksugu Valmistamist  ja toimetamist nende pühade wastu, igal maesel kui ka rikkal oli, see ei maksa kõneledagi. Igaüks mõtleb, kuidas ehk mis moodi tema omaksetele rõõmu wõiks tehja. Inimesed kõik selle laia taewa lautuse all tegewad üks ühele, teine teisele kas kingituste ehk mõne muu asjaga oma keskis rõõmu, kuid üks on kes seda kõige kallimat  ja suuremat kingitust kõigile rahwastele  on jaganud. See hea südame kinkija ei ole küll meie silmade ees, et wõiksime temaga wahest kõneleda, waid see elab ülemal  taewas, kes iga aasta uuesti jälle meid oma taewa kingitusega rõõmustab. Oleks meie Õnnistegija 1892 aasta eest mitte maailmasse tulnud, kuhu oleksime meie waesed siis jäänud, ehk mis oleks meist saanud! Kas see kingitus ei ole siis palju tuhat korda suurem ja kallim, kui kõik need aSjad, mida meie üle ilma. Jõulu õhtul üheteisele kokku kingime! Sellepärast armas risti rahwas, kui teie sell kallil püha õhtul kirikusse lähete ja oma hinge karjatse suust jälle seda inglite rõõmu hüüdmist kuulete: „Auu olgu Jumalale kõrges, rahu maa pääle ja inimestest  heameel!" siis minge maimus kord Petlemma lauta, selle wäikese sõimekese ligi, kus meie kallis Lunastaja kord sündis; pangem tänades omad käed kokku ja andkem  auu meie Jumalale, selle suure kingituse  eest, mis täitsa selgest armust meile on osaks saanud. Ärgu ükski neid kalleid pühast ainult oma ihu kasuks pühitsegu, maid mõtelgu igaüks ka oma waese hinge pääle ja andku temale ka wahest toitu ja ülespidamist! Igaühe pea püüe on ikka, et ta selleks ajaks natuke paremat süüa ja juua endale saab muretseda, see on küll ka õige, aga ärga unustagu ka keegi seda ära, et sell õhtul kord meile on see sündinud, kes meid kõiki patust tahab wabastada ja õndsaks tehja. Ka meie armas noor rahwas iseäranis, elagu need kallid päewa tõsises ja auusaS pühitsemises, ei mitte omas pahade himmude orjuses. Igale ühele soowime ka meie seda tõsist Jõulu rõõniu! Isamaalt. Kuressaarest. Kuida meie ristamast suust kuuleme, pidada Kaarma õpetaja herra E derberg Kolme Kuninga päewa õhtul Karskuse Seltsis „kurt-tummad e" üle kõnet. Loodame, et ka siis sest õhtust rohkesti osa wõetud saab. Laupäew, S. Detsembril pidas meie linna tulekaitse selts. Eesti Seltsi ruumides üht tantsu õhtud, millest kaunis rohkest osa wõeti. Tantsu aegaS mängis seltsi oina noor musiku koor. Pidu oli muidu kaunis tore ja lustiline, kui mitte pärast mõningad kaupmehe sellid senna poleks tulnud, rahu rikkuma. Kui alamad inimesed kusagil pidu pidawad, el siis küll kõrgema seisuse liikmetel maksa senna toppida. See paha pruuk oli enne meie Eesti Seltsis, kes nüüd weel kaupmehe sellidest tehtud haawades ägab. Pidud peetagu ühe suguste inimestega, siis ou rahu majas! Nagu kuulutustest paari nädala eest nägime, pidi meie Karskuse selts 6. Detsembril oma teist selle sügisest kõne õhtud pidama, kuhu ka kaunis rohkest inimesi oli kokku tulnud. Kõnet pidi Kihelkonna õpetaja Masing seekord pidama, aga tund ennem tuli telegramm, et nimetud kõneleja sugugi tulla ei saa! Mis pidi nüüd tehtama. Muud kui esimees katsus omalt poolt seda õhtud ühe teise kõnega üra täita, mis mui- dugi ettewalmistamata läks. See pole mitte kiidu wäert ehk noorele seltsile kasuks, iseäranis weel nüüd alustusis, kui ette lubatud asjad ei sa korra pärast peetud. See kautab osawõtjate himmu hoopis ära ja teeb edeSpidi igat ühte uSkumatakS. Peaks niisugused takistused edeSpidi mitte enam sääl ette tulema, iseäranis weel selles noores karskuse seltsis, kus alati tõsidus ja kindel olek peab walitsema! Seda soowib üks kõne õhtudest osawõtja. Paari nädala eest warastud Kellamäe õlle pruuli majast 15 wakka magesi ja 5 wakka kuiwatud odre ära. Wargad pole künni siiamaale weel kätte saadud. See pidi küll paari hobusega sääl käima, sest 20 wakka annab üsna wädada. Kärlalt. Sääl elutses paari aasta eest üsna tubli musiku koor, mis enamast suuremate pühade aegaS kirikus jumala teenistust lustas ja kuuljaid waimuStaS. Nüüd olla see koor hengusel ja mängu riistad ära müüdud, mida mitmed peawad taga kahetsema. Kui pole ühendust, ega sääl misgi hea ja kasulik ettewõte ci edene! Kahju küll. Mustjalast. Säälsid taadid ja memmed kuulti paari nädala eest seesugust nuttu pilli laulwad, et halwa tee pärast kuidagi moodi linna ei saamid tulla. Jõuluks olla igal ühel midagi linna kaupa tarwis kunas taadid tubaka puuduse pärast õige haledasti õhkanud. Raha teenistus olla üsna mokkas nii' moodi. Meie omalt poolt teame küll selle nurisemise wastu ühte head rohtu, mis igaüks ilma kopikuta saada wõib: sille rohu nimi on „kannatus!" Kellel seda on see ei nurise ega kaeba ilmaski! Kihelkonnalt. Kuida jutu kõminat kuulda, tahetakse sinna ka ühte karskuse seltsi asutada. See on küll tõesti üks kallis ja kiidu wääriline ette wõte, kuid nagu praegus ikka weel nähja, on meie rahwas wäga tuim niisuguste uude asutuste wastu. Kui see nõuu wiimakS ometi täide läheb, siis soowime sille seltsile head ja õnnelikku käe käiku, et ta tubliste meie rahwa seas oma armastuse  tööd wõiks tehja! Jamajast. Säält pool kuuleme alati kurwaütawaid  sõnumeid, kuidas noor rahwas iga öösse peab perest kaudu möllama ja käratsema. Ohtu joomad nad endid kõrtsides purju, kunas siis ööd läbi teiste inimeste une rahu rikkuwad ja õrnema soo liikmeid käägistawad. Tihti juhtub nende eneste wahel tüli ja riidu ette tulema, kunas ka märgusid ja muud kelmis tükid niisugusel kombel nähtawale tulewad. Seda pole kusagilt teistest Saaremaa kihelkondadest nii suurel mõedul kuulda, kuid ainult Jämaja poolt. Olge wa' tublid mehed, kes wauemad on, ja tehke selle müramisele pea ots pääle! Ausckülast. Kartuhwlite kasm pidada sellel aastal sääl wäga kidaw olema, nii et linna sugugi tuua ei saa. Ka peawad need rohkest mädanema. Kalade puudus ei pea sääl mitte olema, sest meri olla palju heldem olnud kui maa. Pühast. Säälne rahwast peab enamast eba usu tempusi kalliks pidama ja Saaremaa nurga äerseid nõidu ja wee-tegijad otsima. See pole küll suurem asi kuulda; aga mis sa ära teed, „targad" tahawad ka elada! Kaarmalt. Paari nädala eest warastatud Braakli mõisast kõik liha waranduZ ära, nii et seda wärki asja mitte silma ei saa pista. Ka olla mitmest teisest kohast hinges lambaid warastatud, mida teisel päcwal linna turul müüdud.  Paar kelmi olla kinni toodud, kes muidugi kõik asjad esiotsa waleks ajawad. Teab mis niisugused  inimesed ise ka mõtlewad, kes oma sigimise  waranduse kallale kipuwad! Oh, parandust! Walljalast. Ka sääl pool pidada pahad teud ja märgusid wiimasel ajal kaunis päewakorral  olema. Alati kuulukse, et siin ehk sääl jälle üks tuule weski olla lõhutud. Ühel waesekesel  wiidud kõik Jõulu õlle tarwis paigale pandud wili ära, nii et peab pühade läbi äädikaga segatud  wett jooma. Noh, ega siis seda karta pole, et see kedagi purju teeb. See waraS näikse ka joomise wasta olewat, kuid peaks ta ise ka mitte »»K««WW Ajalehe on alganud. Tellimist palutakse nüüd pea ära toimetada. Lehe hind on: Saaremaal aastas ... t r. 50 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ -- „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ Tellimisi wõtawad wastu: Kuresaare linnas „Saarlafe" toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast.