ammugi tuttaw. Esimise kontserdi siin Saaremaal andis tema Kuresaare linna kirikus ja teise meil. Härra Ore orelimängimise osawust peab küll imestama ja kiitma. Kahjuks on aga neid inimesi  wähe, kes oreli mängimise kunsti mõistawad auustada ja sellest aru saada. Iseäranis on meie talurahwas nii harimata, et nemad sellest ei mõista aru saada, kuidas orelit raha eest mängitakse; sellepärast oli härra Ore ka enesele abilisi wõtnud, wennaksed Stukkei Peterburgist, kellest üks suurt wiiulishcllot mängis ja teine pasunat puhus. Külap need mängud küll igaühe südant rõõmu-Ztasiwad. Et Jaanipäeva hõimluseks  kirikuaja püha Jumalateenistuseks juba palju rahwast linnast oli tulnud ja ilm ilus oli, siis oli kirikus õige rohkesti inimesi. Wäga kahju aga, et meel meie Saare rahwa seas niisugust inimesi on, keda täiesti harimataks peab nimetama. Meie kirkkond on linna ligi ja sellepärast käiwad inimesed Ülemaa wiisi riides; mitmed on ka kaugel käind ja palju näind nisig sellest tuleb meie kirk« konna rahwast mahest ehk enam haritud inimesteks arwata kui neid, kes mõnes kaugema kirkkonna mstsa nurkaS elawad. Õige haridus aga ei paista mitte riietest wälja, maid südamest, suust ja elu» kombetest. Paraku on neid, kes oma mõistuse natukese munale ära müüwad jä siis tüli tehes oma toorust wälja näitawad. Nõnda tuliwad paar meest kõrtsist ja tahtsiwad mägise kirikusse kontseroile minna ilma piletita. Kõrtsis joomiseks oli raha küll, aga see näis neil ülekohus olewat, et kümme kopikat kontserdi pileti eest nõuti. Peaks enam meil kontserti antama, siis õpib rahwas paremat lõbu, kui seda, mis kõrtsist saab. Loodame, et härra Ore edespidi meie waese Kaarma kiriku heaks ka ühe kontserdi annab! —r.— Meie leiame Walguse nr. 23. järgmise kuulutuse: „KuresaareS palume oma sõpru mitte trükkisa Grünlingi, waid raamatukaupmehe hra Lange juurest „Walgust" tellida, Grünlingile ei luba meie Walguse tellimisi w a S t u w õ t t a!" Peterburgist. Üks 70 aastane rauk, teenistusest mäija astunud Kapitün 10. Turkestani liima-batallionist, D. N. Belousow, on jala Dshar« kcntist teele läinud ja pitka jalakäiku ainult selleks ette wõtnud, et Peterburgis kõrgemate sõjakohtute poolest oma 12 lapse kaswatamiseks abi paluda. Sõjaministerium on seda palwet suure lahkusega wastu mõtnud ja tema raske teekond ei saa wist mitte asjata olema. Kahjuks on tema mõned tormilised paberid kaasa wõtta unustanud ja selle läbi wõib tema palme täitmine wiwitatud saada. D. N. BelouSsow on uks täiesti hallipeaga nõder rauk. Seda rohkem on tema jala-käiku imeks panna, mille pääle teda tema armastus oma laSte waStu saatnud on. Kõige laewade pääle, mis Peterburi ja Kroonlinna, Peterhowi, Balti sadamate, Peterhowi,  Petrosamodski ning Schlüsselburgi mahel, kui ka Ncewa pääl sõidamad, saada apteegid asutatud, et kui wahest koleratõbe peaks ette tulema, siis tormilised rohud kohe käepärast oleksiwad. Subzowist Tweri kubermangust. Ühest koledast mõrtsukateust kirjutakse ~Moskwa Saksa Zeitungile": „Kahe aasta eest wõttis talumees Kondratjew  Rkonowa külas naise ja elas esimesel aastal õige õnnelikult. Noore paari juures oli ka naise 11 aastane õde aset leidnud. Kondratjew hakkas mons aja Pärast jooma ja oma noore naisega walju toorusega ümber käima, keS juba käima päll! oli. Ühel päewal tuli Kondratjew Me joobnult koju, pani naisele lingu kaela ja poos teda üles. Naise õde oli kiirest abi toonud ja waene naine sai elusalt lingust peastetud. Naine andis mehele andeks, keS selle eest aga mitte tänulik ei olnud; tema tuli pea jälle joobnult koju ja lõhkus oma naist nii kurjast, et see mahatulemne  walus hinge heitis. Õde, keS Äondratjewit naise kallalt ära kiskuda katsus, sai temast puuhaluga  maha löödud. Kondratjew põgenes ja sai TweriS leitud ja kinni wõetud." Jekatermoslawis. Sääl on üks Laiali  u ch i nimeline mees 34 aasta wanaduses ärasurnud,  kes omal pikal teekonnal läbi Wene-, Kaukasia-, Siberi- ja Hiina-maa 42,000 werSta jala on ära käinud. Tema hauale ehitatakse mälestuse  sammas päälkirjaga: „Ta on 42,000 wersta jala ära käinud ja 252 linna näinud." Bakust. 5. Juunil on Balachny kiwiõlihallikate  juures hirmus tulekahju olnud. „Tifl. LiStoki" sõnumisaatja järele on sääl tuli kahe wersta laiuselt ja ühe wersta pikkuselt mässanud  ja mitte üksnes majad, maid ka maa ja õhk on põlenud.. Kiwiõli hallikate omanikud on wäga suurt kahju saanud. Wäljamaalt. Berlinist. Ühe tsirkuse tantsija surm, kes ka Tallinlastele nime pidi tuntud on, sest et ta paari aasta eest sääl Cinisclli tsirkuses teenistuses  oli, sünnitab Berlinis praegu palju kõnet. „Tägliche Rundschau" kirjutab sellest järgmiselt: Neiu Marta Chmelike, eranimega Herzog, sündis LS Januaril 186 S Dresdenis, sai pääle selle kui ta esiteks mõne aja oma kodulinna teatris ja pärast PeterburgiS kaasa mänginud, Lenzi tsirkuses käeSolewal aastal IS. Januaril koha ja läks sellega seltsis Breslaussc. Peterburis oli aruldane tantsija Würst Galizini peakirjatoimetajat, nimega Walentini, tundma saanud ja mõlemate südamed lõiwad üksteisele sügawamalt leekima. Walentini kihlas ennast awalikult Hertsogiga, tegi aga tingimiseks, et ta tsirkusest jäedaivalt lahkuma peab. Sedamaid andis Hertsog koha käest ära ja mõtles enese kasuemaga, proua Hertsogiga, Peterburisse reisida. Waewalt oli see sündinud, kui Herzog Peterburgist ühelt sõbralt kirja sai, et Walentin temaga paha nalja tahta mängida: tema olla teisega scutud ja abielusse heitmisest ci wõida midagi tulla. Sellest silmapilgust langes Herzog meeleheitmisesse ja palus oma kasuema, et see temaga seltsis surma läheks. Wiimne oskas aga haawatud südamega tütarlast niipalju waigistada, et ta enese peigmehele kirjutas ja seletust palus. Sellepääle läkfiwad kasuema ja kasutütar Berlini, kus nad waStust ootasiwad. Kui see aga parajal ajal ei tulnud, heitis armastaja tütarlaps meele koguni ära ja palus kasuema, et ta teda üksi jätaks, sest ta tahta magada. Niipea kui ta üksi oli, poos ta ennast ukse hinge külge nööritükiga ära, mis reisikorwi küljest woknud. Waemalt oli surnukeha kaelalingust wabastatud, kui Walentini käest kiri tuli, enese mõrsjat Peterburgisse oodata. See kiri pandakse surnule hauda kaasa. Nii õnnetumalt  mängib elusaatuS mõnikord inimesega. Jn glisem aalt. Londonis kardetakse Aasia kolera lahti olewat. Mõned Londoni tulnud reisijad olla koleras haiged ja Londonis hospidali wiidud, kuhu kaks surnud. Ka ühes teises hospidalis olla üks inimene kolerasse surnud. Selgemad teated puuduwad ; hirm on aga igal pool suur. Hispaniamaalt. Sääl kestawad pahad uulitsakäratsused pealinnas edasi, ehk küll ju ühewahe  teatati, et rahu jalale saanud. Nimelt turukauplejad naised teinud uuesti kära, kuna uus paale pandud turumaks just nimelt neile hambawaluks  on. Nad püüdnud tubakawabriku töölisi mässule ajada, aga politsei ajanud nad laiali ja kihutanud kodu. Sellest hoolimata tunginud hiljem mitu sada märatsejat naist linna tapamajadesse ja riisunud need puhtaks, mille pääle hulgana pahategijaid  kinni wiidud. HiSpanlaSte palaw weri läheb teatawalt igal wähemal juhtumisel keema. Saare Tõnu ja Sõrwe Onu. Tõnu: „KaS tead uudist armas sõber, suurt uudist?" Onu: „Kust mina uudist kuulen, ma ei tea midagi." Tõnu: „Noh, siis kuule: Saaremaal ilmub pea uus ajaleht JngliskeeleS; selle tarwis olla juba Ameerikast mõned mehed seia tulnud, kes seda keelt enam mõistawad. „Saarlane" pidada ära kaduma ja meie peame siis seda uut lehte lugema õppima." Onn: „Kulla wend, aga kui ma ei mõista Inglis keelt ja nüw seda õppima hakata, on wõimata." Tõnu: „AH, kes selle järele küsib, pead aga lugema, ükskõik kas mõistad, kui aga lehte tellid, sest see ei maksa jo midagi, maid antakse suured kingitused meel päälegi." Onu: „Aga kelle kuluga seda siis rükitakse ?" Tõnu: Noh, eks rahwas ise ennem natuke aita, et joonele saab, külap siis rullib juba iseenesest." Onu: siis juba provwi lehti saab?" Tõnu: „Üsna pea. Masinad olla teel tulemas, mis enne seia ei saa kui uus sadam malmis on, sest niisugune ränk asi tulla suure Ameerika laewaga, mis jo praeguS seia linna alla ei saa." Onu: „Jah, jo see siis kõik „rahwa kasu" pärast sünnib!" Kirjawastused. K. J. J. St-s. Teie kiri on küll kõlblik ja leiab rahwa kasuks. Palka leiate tulemikuS. J. G. ArmaS sõber! Teie wõidu laulule oleme küll ruumi annud, aia kuida pärast trükkimist nägime, iluks! B. O. Ncufeldt, Tänu küll salmikute eest, mida rõõmuga saame tarwitama. AdrcsS on meilt kadunud, ei saa lehte Toimetusele saadetud raamatud. Terwise õpetus. Wälja annud vr. P. Hellat. Seitsmes anne. Hind 20 kop. Tartus. Trükitud K. Mattieseni juures 1892. Kuresaare kiriklikud sönumid. PAHapäewal, Sl. Julil. Saksakeeli Jumalateenistust kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell V 212. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. M 28. Saarlane 1892 WaStutaja toimetaja: Hartwig Sah, eanä. voo. xol,