wälja pakutud saania. Seesama lehi kirjutab ka, et wäljaandja, J. Peet, J,/ Janfeni trükikoja omale ostnud on ja ,Sakalat" seal trükkima saab, kui ülemalt poolelt selleks luba anlakse. Et need kaks sõnumid üksteise kõtwaS natuke kentsakad wälja näitawad. seda'ei Mi wist keeAi salata. Wändra kihelkondaö' on ,Postimehe" sõnumite järel keeni httjuti ühe p õ d r a - lehma lasknud ja on selle eest kohtu poolest 225 rubla maksma Mõistetud. Riiast. »Zeituug für Stadt und Laud" kirjutab, et Wenemaa Saadik Berlin'ts. Graf Paul Schuwalow, kes nüüd wahe-aeal on. Heinakuu 14. pääwal RömerShofi'fl  Peterburg'is'e sõitnud on, kuhu tema oma abikaasaga  4 kuuni 6 nädalit jääda. Siis tulla Graf Schuwalow oma Suur-Salweni Mõisa ja Graf He rbert BiSmarck tulla Wiinakuu hakatusel senna tema juure jahi peale Kuuramaalt. Puõseni kiriku-õpetaja Kari Tiling Windawi maakonda?, seisis kaebtuse all, et tema aaStal 1886 oinaiS jutlustes Greeka-KathNiigi 'kirikut teutauud ja aõtumist selle kiriku kogudusesse takistanud. Kuuramaa Ülemhoow-kohtu poolest oli tema sel aeal süüst lahti mõistetud, asi aga Senati ette pandud. Seal on teda nüüd nimelt wiimase süü pärast neljaks kuuks wangi Mõistetud ja tema on seda pistwe ka juba Miitawi wangimajaS  alganud. Grõbi »i KreiZülema noor? nr abiline, Barön N. von der Ropp, oli Jaanikuu 27. pääwal oma kirjutajaga pardi-jahile läinud. Kirjutaja on komistanud, tema püss lahti ja laeng Varon von der Ropp'i jalga läinud. Jalaluu oli nii kangest purustatud, et jalg ära pidi leigatud saama. Surma ei olla karta. L.iibawi juures ehitatama sõeasadama ehitamise asjuS on juba Kõigekõrgem käsk tarwilise maa waljaomästamiseks  ilmunud. Lõunepoolises BauSke kreists ou Heinakuu 6. pääwal kange kõue-müristamisega l aasta w r ahesad u olnud. Lithawi poolt tulles on maru 3 künni d wersta laiuti Brücken'ist saadik käinud, 5l talutsha põldude peall kõik wilja hääwitanud ja kõige hirmsamast kesk-teel umbes üks werst laiuti laastanud. Kuus jalga kõrge rukis on seal nii taieste maha peksetud, et põldu enam wiljawäljaks  ära tunda ei wõidud. Rahe-terad prawad wäga suured olnud olema, sest Wana-Rahdeni waldas on ka?S lammast ja palju kanu rahest suruukS löödud, ka leiti wäljal üks surnuks löödud jäues ja hulk wareseid ja must-räästaid. - Goldingeni kreisis on wälk selsamal pääwal Woikowi taluperemehe 37 lammast surnuks  löönud, keS ühe remmelga alla peitu läinud oliwad. Peterburg'ist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Ni kolaje w i t f ch wanem ou omalt teemstnse-reisult Warsckaw'isse ja Wolhynia kubermangusse Heinakuu 17. pääwal oma Snamcnka mõisa tagasi tulnud.  Keiserlikud  Kõrgused Suurwürst Peter Nikolaj e w i t s ch ja Suurwürstipraua Mili.za Nikolajewna reistwad  Heinakuu 9. pääwal wõerale maale. Selsamal pääwal reisis ka Kõrgus M o n t e n e g r o W ü r S t ipraua  Peterburg'tst Wiin'i kaudu kodumaale tagasi. Kuninglik Kõrgus Hess eu - Darmstadti Snuc - herzog Ludwig IV. sai Heinakuu 26. pääwakS Peterhos'isse oodatud. Kõrge wõeras saada manõwritest osa wõtma ja umbes üheks kuuks Wenemaale jääma. Heinakuu 28. pääwal saab Keisri Maje - stäti ligiolemisel suur par a d peetud, millest 63'/» jalawäe bataljoni, 48'/, ratsawäe fchwadrolä ja 4 snurtüki-wäe  bataljoni 170 suurtükiga osa wõtawad. Heinakuu 22. pääwal on Sõea-Mimster, K i n dral-Adjutant  Waunowski, Soomemaa Kindral-Kubemör, Kindral Adju ta n t Gr a f He yd e n, Pekerburgi kindluse Kommandant, Jalawäe- Kindral Werewkin ja Warfchaivi koolikonna Kurator,  Gehetmerath Apuchtin oma 50 aastast pealikü-jubiläumit pidanud. Soomemaa'!?. Rootsikeeline aealehk .HufvudstadlSbladet"  on oma kirja memorla'' Meelespidamiseks''j eest karmi noomimist saanud.. — „Nya PreSsen" sõnumite järel olla keeldu oodata, Soomemaal ii ma Wali We lubata turudel, awalikudel platsidel ja sõea-wainutel mä> leStuse-sammaid üles pankra. EttewalmiStamlsed Wenekeele  asutamiseks Soomemaa koolides on käsil. ' Kesk-Wenemaalt. Kiew 'ist, Heinakuu 17. pääwal Nisu-lcikuS on lõune-lääne maakondades pea lõpetatud. Saa? on, nagu rukki saak ka, wäga hea. Si m - birsk'ist, Heinakuu 19. pääwal : RuM-leikuS jõuab lõpetusele ja aunad kogu ja headuse poolest keskmist saaki. DeSsätini pealt saadakse 300 künni 800 wihku ja 100 wihust 3 künni 8 puuda wilja.' Suwiwili on sandemakS läinud. Hirse on hea. Heina on alla keskmisi aru saadud. Saratow'ist, Heinakuu 20. pääwal ; Wiimasel öösel põleS wähe-ialiste wangimaja maha. Jekaterinburg'ist, Heinakuu 20. pääwal : LeikuS annab Jekaterinenburgi ja Kamõischlowi kreisides keskmist saaki, Schtschadrmski kreisis alla selle. Talwewiti on koriskatnd. 8 ugansk'ist. Heinakuu 20. pääwal: Wiljasaak on keskmine. Meloni-põllnd on heäd. -- Orelist,  Heinakuu 10. pääwal: Rukkis on kerge, kaer parem. Uul wilja, nimelt kaeru, hakatakse kaubale wedama. —Nowor o s s is k'i st, Heinakuu 20. pääwal: Uue wilja headus on keskmine, kogu natuke rohkem kai mullu. Wladi m ir' i st: Öösel waSla Jaanikuu 23. pääwa on Nowõi küiaS 150 kalnlohta maha põlenud, ainult 50 kohta jäiwad järel. M ivana talnnaene jäi flSse. Kahju on wäga suur. Kostro ma ' st. Heinakuu'9. pääwal häwitas tuli Wetlnga linna Kost» roma kubermangus. Maha põlestwad: Kalhedrattkirik. Uprawa maja, bank. kaubapoed. tükar-taSle-kool, aplhek, poSki-maja ja kümme kwartall majast. Kahju on wäga suur ja on hooletumast ümberkäimisest tulega tulnud. Wolga west alaneb kangest; aurnlaewad wilwiwad 10 tundi ja rohkem. K!jcw'ist. Heinakuu tl. pääwal: Rukki rehed annawad beaSte wälja. Sooja on warjuS kuuni 32 graadi; karde'atte. et rohi ja suwiwili kõrwema hakkawad. Tfchisto pot' Ist Heinakuu 12. pääwal: Suwiwili. kaerad, rrned ja tatrad on pala wast palju kahju saanud. NnlklS on kerge. Kanged tuuled ou wilja maha pukunnd. Hinnad tõusewad. Kaukasi ast. Tislis' i Ringkonnakohtu voolest saiwad  endine Stabskapten Pelrowski ja Oberst Giseti lolgeist  auudest ja õiguStest lahti ja Siberisse mökSletnd, 8000 rubla kroonu raha waraStamise eest. Oberst Giseti murelt .sellepärast, et tema seda teadnud oli aga mitte üles annud ei olnud. Irkutskist. Heinakuu 19. pääwal: MaakoudaS 200 werSta Baikal-järwesi ida poole fadaS rohkest wihma. kaugemal on Md. Sajani mägeSlltkuS sajab järgeS wihma. ja kardetakse, et see wilja. mis tänlnc hea okt. ära rlkub. LekknS algab stin LeMifeknul. Nertschinsk'ist, Heinakuu tl! pääwal: Mlhm on wilja ja rohtu karaSlanud. Onont jõgi ou üle kastaSle tõusnud ja saadab wcl! Schilka jõlke. Mõned anmlaewad wõtsiwad Ammi kaldal laSti ja lähemad SlretenkalSse. Kullapesu Uda kollastel halab itta rohkem õitsema, niisamati kui Urulga kallaötek Keiserliku kabineti kullapesnd.  kus ka poolkalliskiwa saadakse. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berltn ' ist . Heinakuu 3t, (19.) pääwal: Ühes Gelsenkircheni sütekaewandnseS all õhu-kärgatuS. mIS läbi 9 mäemeest surmatud ja 2 raSkefi wigaStatud saiwad. Leikuftkuu 2. (Heinakuu 21.) pääwal: Kaiser Wilhelm jõudis lõime aeal Oftende sadamasse. Belgia Kuningas. Fkanderni Graf ja Prinz Balduin läkfiwad ,Hohenzollcrni" peale Keisrit teretama. Rah- wast oli palju kokku iuwud. Sadamast sõideti Kuninga schles.si. Wiiu 'ist. Leikusekuu 2. (Heinakuu 21.) pääwal: SuurMß Pekex NikolajeWitsch ja Huurwürsti-pram Miliza  Molaewua jöntstwO täna pärast lõWad seja. Mõnda leprast. . . Dvcmt Dr, W. Aöegk vvv M aAt xusj et' i ktxl. (Saks« Zr!t»kM'). Wast hiliuli Armaner3l, Hansen'!! ja Neisser'il korda, kepra-bazillust lelda ja kliiuikaS ilmunud nähtuSte järel waidlemaka tõeks kunuiStada, et lepra M külgehakkaw  tõbi ja et haigete lahutamine terwetefi ainnS abi selle tõbe lalali-lagunemise waSta ou, ja sellega ka WallksuSte  poolest osmvõtmist leprachoSpidaNtk asutamiseks äratada.  WaheSke aaState feeS on seal. kuS seda tehti, juba selle tõbe kahanemist näha. Peale Norramaa on iseäranis pidalitõbiSteks, nendanimelakud  krpra-pesadekS, lugeda: Japan ja Jda-Jndia. Kardetawal laiali-laguunuisel eu lepra Vallimaa kubermangndiS  (r. Wahtj, nende piiretel selSwaleS kubermangudes  ia mõneS kubermangus lõunepoõlisel Wmemaal tMünch. Olbekop).— Ida.JndiaS elawad 250,000 pidalitõblfl  ja see on Prinz of Wn:cS'i tähelepanemist äratanud, kes nlk heaSke llondon'iS üht kepra-hoSpidalit asutada laseb/ kui ka arStksi lepra fiuderlmfekS Jndia'Sse minema kutsub. PidalitdbiSle tahutamiile terwetefi Sandwich-faaredelt Molokak saarele ou palet Domian'i kangelase-surma läbi üht. kuida mina tähendan, teaduse ja fellSliku elu kohta kasulik?», kuulsust saanud. On ometigi see Belgia ohwrimeeilue  preeSker puhtast, kallist inimeSie.armastusest kihutakud,  alatisele hirmule selle hirmsa tõbe kükgehakkamife eest. Mäksa minna julgenud, õnnetumatele Molokai saarel waimntitku trooSli ja ihulikku hoolekandmist wlima ja on. pärast seda. kui tõbi tõeSte tema külge hakka?, oma martvrlak  17 aastases kannatamises tõeks tunnistanud. Ka Vallimaa kubermangudes on leprak oma aealugu. Ameinng'i järel leiame meie 13. aaSlasacal, s. o. ühel aral. ?»S Europa leprak juba tundma õppinud oli. Rlltrekeseitsi  ja nimelt waimnlikkn ringkonda wägewaS wõillemise»  selle haiguse wasta Ka stin peeti ieprat kütgehakkawakS.  ehitati sellepärast lopra-majast sa anti karmi seadust haigete lahutamlsekS ter»velest, sest .kiligehakkamlse pärast ei tohi nemad iialgi terwetega kokku saada, sest cl üks ainnS haige lammas kõiki karja hukatuse stisse saata wöib," kirjutas Riia Piiskop. Sel aeal oli Liiwimaal 100 lepra maja. Haiged saiwad. niipea kui neid pidalitõbiseks  ära tuntud oli. kirikusse wiidud, seal neile surmapalwet  inetud ja siiö saiwad nemad jäädawalt inimeste  seltskonnast märja heidetud- Väkflwad nemad jalutama,  stlS pidiwad nemad Kunstlikkust käfl" walgcst willast rinna peal ehk üht klappret kandma ja pidiwad luule alk mi st mäSda minema. keS nende waSla luliwad. Nemad oiiwad sedawlist jeitSiikull surnud ja kat see nende kohta, tes meel tõsjõniised ollwad. iikga karm olema näitab, fiis ei lohl unustatud saada, et haigete lahutamine terwetefi sel aeat ja ka nüsid ainus nõu oli ja ou. teist rahwast Mgehakkamise eest kaitseda. Su nr jägu haigetest oti selle juures wist muidugi juba oma tööjõudu kautanud ja oleks, kui oma käe peale jäätud. witetsuseS lõppema pidanud.  kuida meie seda ta weet täna näha wõime. Kui fiis ka haigete lahutamine terwetefi Ühegi waljusega täidetud sai. KiS el vuudu ka nendest aegadest tegema armaStuse ja helduse nähtustest, mis wilrlsate saalust wagade asuluSte, heaste wäljaarwaliid ja ofawate korralduste läbi lepramajadeS  kergitada püüdsiwad. nenda et wllmakS üks kaunis waranduS ktngitnSie ja testamentide läbi maadeS ja majadeS  kokku tulnud 011. õnnetumale elukorda kskge wähemast wäljaSpoolt kindlast põhnskada. (Järg jääb tulema) Aomoieiw ness?r><>i,. - 27 rv !»-- rSW. TrüKtsh S<ud<« r ». » i t »k e l">" j. ?«<««« xxxxxxxxxxxxxx:xxxxxxxxxxxxx PölluW-näitus toimetatud Lnivimaa Pöllulöö ja Kodutöö tdcndamifc Scltsi poolest selle aasta Leikuseliuu 2., 26. ja' 27. paa wal. «W Program: Looiuanättus töngloomad? laadaga. i— KodiitõA. -- WsiduküOmme. Ülesandeid wdlab waSta ja annab kõiki tarwilist seletust Direktor Ed. Beckmanu, Toompeal, TarkuS. Teadaand inised, Mis Pihkwakubermai.gus, Opolschezkl fis, AfonaSjewi küla ligidas 15M dcssalini suur. Ligemal leatkist saab!- EMolill miiiimise i» Millise kotiiral!!! le»» Lindsors'i värijatetrükim-zas! on saada Kunstsõnnikut k..'- ThamiNiphosphati. Suphrrphiisphiiti, Kainiti, selle aasta Kõige paremast MM WM' müitiwad aknina hinnaga Georg Rii?< Mpkdemar Volk, Narmas; J» DroegemMstr NskwereS; WeM«a?lO Müller tzaiSholmiS Uheodsr OM Haxsalus.