 ikka pease kurjad sW«mih KHMayte .tagakiusamise üle. Knida juba enne kirjutatud, on Khiina Keiser küwaid käskust ne««de mõllqmiste wgSta aunad, aga need ole aitünud. Ristiusust on AheS sxesuguseS WkuS ütesdud: usk manitseb inimest ainult Hegse ja need, keS ennast selle poole pöörawad, jääwad KhiinalastekS ja setsa«vad  kohaliste kohtute all. RahwaS aga ja misfionärid wõiwad üksteisega rahuS ja ?fõbruseS elada. Kahjuks on südame tunnistuseta inimest, keS tueeletmnoid juttusi «välja mõtlewad, neid rahu rikkuviisels tarwitawad, ja neid maakondast,  kuS seesugused oma paha legufi teewad, on wäga paljud Otse nagu «veidraks waStusekS selle Keiserliku  manitsuse peale, on Jaanikuu 24, pääwal Katholiigi  wälja rööwitud ja põlema  pistetud. Pärast seda, kui neli kabelit Futfcheu juures ära lõhutud ja Katholiigi koolid ja preSbyterium (koguduse eestseisuse maja) wälja rööwimd ja «naha põletatud  oliwad, on ka Prantsuse waestetaSte-maja HatmensiS ära lõhutud ja sealt üheksa last ära rööwitud. Selgest on ilmunud, mis ka mujal maailmas selge silma ees peituses  seista ei wõi, et se! mötlau«iset ja ,wõera ulu- waSta koguni ükS teine eesmark on, kpi need Khiina ise ütlewad, kes seda kõiki lõölsutawad  ja teadmata rah»va hulkasi kurja kawalusega ja libeda keelega , wõeraSte" ja ,wõera usu waSta wihale ärritawad. See eeSmärk ei olla wähem, kui KeiSri ja tema suguwõsa ära ajamine thront pealt ja Khiina riigist. See suguwõsa ei ole mitte KhiinlaSte kännust, waid Mandschulaste kännust, keS Ist» aaStwsaeal Khii««a'S, «valitsejaks  sai. Seda suguwõsa wihkab üks suur jägu Wana-KhilnlaStest, tahab seda ära ajada ja üht Keisrit omast suguivõsast walitsema panua. Selleks on salaselts ,Kolau« asutatud, mille liikeid sõeawäe kõrgemate pealikute  ja kõrgemate rttgi-ametnikkude keskis on. Muidugi jääwad nemad ise peitu, kinnitawad «vist ka Keisrile oma kõikumata truttwust, ärritaivad selle körwaS aga rahwast, ,wõeraste'' waSta «vihale, lootuses, et selle läbi sõda wõeraõte riikidega tuleks, kuS nemad stiS sopase wee seeS kala püüda ja oma sala-nõuust korda saata wõikfiwad. SchanghalS on Europlased üht weiket prtitahtlikku sõeaiväge  möllajate waSta asutanud, jalawäega, suurtüki-wäega ja ratsawäega. Saksa priitahtlikkude-korpuse asrüamlne, mis küll «veel suurem ei ole, kui umbeõ 70 meest, on ruttu korda läinud. Enamist on need kõik juba Saksa sõeawäes teeninud, saamad igal pääwal harjutatud ja neil on head püssid mida linna nöuukogu neile annud. Ülemad  o«« Saksa tagawara-«väe pealikud. KöikiS Löune- Khiina'õ on lausa mäSsarnine lahti. Kõik elukord on rikkis, sedadused jääwad tähele panemata. Rööwlisalgud rööwiwad rahlvast «välja; kõik aSjatallitused on feisu»aS; ForlUvsa saarel kiputakse Kindral-kubernört elu peale. Tema surm oleks täht Üleüldiseks mässamiseks. Sel suwel on ükS suur jägu Tschilt maakonnast uputuste läbi su««rt kahju saanud. Arwatakse, et wähemast 60,000 ruut-lit (umbes 21,000 ruutwerSta) weewooludest laastatud ou. Palju külast on häwitatud ja kahju on 30,000,000 taeli (ligi 50,000,000 rubla) peale arwatud. UmbeS 4,000,000 hinge piawad esiteks Walitsuse poolest hingeS peetud saama. Uppunud olla 15,000 künni 20,000 inimest. India' st tulewad sõnumid, et Mahooda ja Bhawnuggursi  linnad Gujeratsi maakondas kangetest «vihmasadudest wee alla pandud on. Umbes 300 inimest olla ära uppunud  ja palju majast stsse kukkunud. -- India pöhjalääncpoolisteS  maakondades on wihma sadanud, mis ehk näljahäda  «vasta aidata wöikS. Maarahwa keskis on aga wiletsuS juba nüüd wäga s««««r. Waljtsuse .poolest on hädaliste heakS 10,000 nael stärlingt antud. (Sönuurid Afrika'st ja Amerika'st. mis sel korral tähtsad  küll on, piawad ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jäälna.) Omalt maalt. Tallinnast. ESmaSpääwal, Heinakuu 22. pääwal, kui Maje st ät KeiSri p r a u a nimepä ä w a l, oli pidulik Jumalateenistus kõikides kirikutes Linn ja laewad  seifiwad pidu-ehteS. Iseäralist tähtsust sai selle pääwa tänawune pühitsemine selle läbi, et pääwal enne seda, mis ju Pühapääw oli, kantslete pealt korjandusele Majestät Keisripraua kaitsuse all seiSwa WetehädaltSte  - p e a stm ise-as u t u s e heaks kutsuti, mida meie kirikuõpetajad liigutama sõnaga tegiwad, mis siiö ka järgmisel pääwal oma wilja kannud on. Selle juures kuulutatud aruandest paneme siin üleS, et Wene riikiS nüüd 1239 abijama hädaliste peastmiseks Wee peal on. Need on künni selle aasta Näärikuu 1. pääwani 7756 inimest uppumise-surmast ja 850 laewa hukkaminemifest peastnud. Kui palju aitamiseks aga weel puudub, see selgib sellest, et ikka weel aaStaS läbistikku Wenemaa wete peal künni 7000 laewameeft ära uppuwad. Meie loodame,  et Majestät Keiõripraua nimepääw ka edaspidi selleks korjanduseks määratud olema saab ja meie kutsume kõiki rahwast meie kallil kodumaal, ka edaspidi sel kenal wttsil oma ttgeptife-armastpst, omu armastust Keisrikoja ja isamaa wasta, tõega ja teuga üleS näitamm -< — Harjumaa Kreispolizei-ülem, Graf Aleksander Heh b i n,d er, on üheks kuuks wahe-aega saanud. Seuni tallitab seda ametit tetna wanem abiline, Kollegiensekretär  S ch p « n o «v, , Kuida pealinna lehed kirjutawad, saada heategewate  seltside t e g e«y u S ülewaatamise alla pandud ja selleks ükS kohalise walüsuse ametnik nende rewisioni-koÄNissionide juure saadetud. —? Teadaandja" tuulutab aaõtal 1890 Wene riikis ilmunud trüki-kirjade arw««. Ilmunud on neid selle järel: Saksa keeles 341 raamatut 634,500 eksemplaris,  Läti keeleS 215 raamatut 681,600 eksemplaris, EeSti keeleS 159 raamatut 729,000 eksemplaris. Wene keeleS ilmunud raamatuke arwu el ole üles antud. Kõige rohkem raamatuid on sedawiisi Saksa keeleS, kõige rohkem, eksemplarist.-EeSti keeleS «välja antud. Ülekuulamised warg u se üle Tallinna EeSti Jaan t kt r i ! u s, on uuele joonele pööranud.  Enne kahtluse all seisnud ja kinni pandud W. on lahti lastud ja tema asemel endine wang Richard Poormann  kinni pandud. Kesk-öösel wasta Heinakuu 20. pääwa on kolm noort meest Wana-Berlint trahteris kiskuma  läinud ja Politsei poolest kinni «võetud. Endine wang Jakob P., kes uute pahategude pärast kinni ja ülekuulamise alla pandud oli. katsuS öösel wasta Heinakuu  19. pääwal ärakarat a, sai aga pea pärast seda üheS kahtlases «najaS Liiwa-peal kinni «võetud ja «vangimajasse  tagasi «viidud. Baltiskist. Heinakuu 24. pääwal. Parast «viimast «vihma, millest eelkäinud numreS kirjutatud, oliwad meil künni täna homiknni, kus kerget wihma sadama hakkas, kuiwad ilmad. Rõõmuga «võime meie weikest ja läbistikku  kehM Ewang.-Lulh. usutunnistuse kogudusest ütelda, et meie armsa kirikuõpetaja südamelik kutsumine korjandusele  Majestät KeiSripraua nimepääwal, «veehädaliste peastmise-asutuse  heaks, rõõmsat «vastawõtmift leidnud on. Annaksiwad kõik meie Kõrge Keisripaari alamad läbistikku  nii palju, siis tuleks Wene riikis selle asutuse heaks aastas peale 3 millioni rubla sisse. Saagu meie kalli kiriku koguduse iitked ja meie kitsama kodumaa kodanikud selleS armastuse- ja isamaa-teus ka edaspidi meie kaasalamatele  eeskujulikud olema ja selleks jääma! 1. Pet. 1,12. Läänemaalt. Heinakuu 1,. pääwal lõi wälk Patsalu mõisa karjalautade sisse, mis «naha põlestwsd. Sisse jäiwad 18 «vasikast, 1 sõnn, 9 lammast, 2 siga, 12 põrsast, 2 tõöwankret, 18 rege, 3 saani, 3 wee-astjat, 1 heinapreSstmise  maschtn ja 10 suurt sõimet. Kahju on umbes 2300 rubla suur; karjalaudad oliwad 2400 rubla eest kaitse alla antud. Pärnumaalt. Heinakuu 7. pääwal on Andra mõisaherra kõige kihelkonna laStele pidu annud ja sellest oma perekonnaga  ja kirikuõpetajaga elawat osa «võtnud. Ka kõik koolmeistrid oliwad kutsutud. Kuresaarest. Teede-ministeriumiS on sadama ehitamine  Romasaarel löpupäriliselt nõuks wõetud. Sadam piab kahe aasta käikus walmiS saama ja .kulud on 130,000 rubla peale arwatud. Riia'st. Kuida StockmannShofist ,Ri!a Pääwa-lehele" kirjutatakse, teeb seal ümberkaudu üks nurjatu tegu endise Stockmannõhofi msisaherra, Graf Mede m ' i, haual, suurt kahinat. StockmannShosi kus Graf Medem'i, LöVensteru'! ja, teiste perekondade hauad on, leiti ühel homikul see haua-wõlw, kuhu hiljuti Graf Ludwig Medem maetud, lahti murtud, ja filmanähtamalt rööwlltest, htnd-asju surnukirstust otsitud olema. Nurjatumad  inimesed, jälgede järel kolm, oliwad puu-kasti metallist  surnukirstu ümber ühelt poolelt lahti murdnud, surnukirstu, pealmise keha paigast, ühe terawa riistaga lõhkunud ja surnukeha kallal otsinud, kuida paigalt nihutatud  surnu kätest näha. Leidnud ei ole nemad ühtigi, sest surnukeha juures ei ole kuld-asju olnud. Kohtud on seda aSja läbi kuulamas ja loodeti, et haua-teatajad nuhtluse  eest et pease. Kunramaalt Kurf iten'iS on kõik taluperemehed hiljuti nõuukogu pidanud, kuida kõige paremini hobnsewarguse  ja teise «varguse wasta «võidelda «võiks, sest et see nuhtluS juba nii suureks läinud on, et ükski peremees enam ei tea, kas tema hobune mitte juba tnlewal öösel jäädawalt ära ei kau. Kogutud aruannete järel on Kurfiten'i  taluperemeeste juurest kahe wtimase aasta käikuS 44 hobust ära warastatud, mis, Ühes ära warastatud sõiduriistadega, kokku peale 4400 rubla wätja teeb. Koik peremehed on ühel meelel nõuukS «võtnud: Nende piiretes, majades ja karjamaadel, mitte Juntist ega Mustlasi sallida ja aeg-aealt õösetel, nimelt pitkail, pimedatel sügise-öädel, wahtifi teede peale walwama panna, kes igat kahtlast inimest  kinni pidama piawad. Siis on peremehed ennast weel selleks ühendanud, et iga kord, kui üks hobune waratatud  on, iga teine peremees esimese sõnumi peale ühe mehe hobusega «varast laga ajama saatma piab, et se/ wiifil tagaajajad igale poole ja kõikidele teedele wõiwad saadetud saada. Peterburgist Heinakuu 16. pääwal oli Peterhofi Suures palees K eiserltk pidulaud, kuhu ka Prantsusmaa laewustiku kõrgemad ülemad kutsutud ehk õigem, mis nende auuks walmistatud oli. Keisri Majestäti poolest sai Prantsusmaa Präsidenti terwiS wälja hüütud, miS peale orkhester Prantsusmaa rahiva-laulu mäilgis. Wiimane sõnum Ketserlik KörguS Suurwürfl Auuzärjepärija reisust, Heinakuu 20. paamast, on järgmine:  , Keiserlik KörguS Suurwürst Auujärjepärija söitiS Neljapääwal Heinakuu 18. pääwal, Petropawlowsk'ist -läbi, kus Akmolinskt K««bernõr Keiserlik Kõrgust waSta «võttis. Anujärjepärija wöttis soola ja leiba linna poolest,  weikekodanikkude poolest, Mohammedt usutunnistuse waimuliku ametkom«a ja Kasakate poolest wasta, ja ott ttlumakooU sisseõnnistamise juureS." Wastastikused pidud Prantslaste ja Wenelaste «vahel keõiasiwad ikka weel edasi. He«««akuu 19. pääwa! oli suur öhtapisu Prantsusmaa admiral-laewa peal, kuhu peale 700 osawötjat kutsntud oliwad. Juudide «väljarändamisest kirjutatakse, et hiljuti Baron Hirsch'i wolinik, Arnold White, Peterburg'is  olnud on, seda asja Walitsuse-ringkondega korraldamas,  kes selle «vasta wäga lahked olla, kuida ametlik leht , Journal de St. Peterbourg" tähendab. Whlte on nüüd iõune-poolisele Wenemaale läinud, neid maakondast läbi «vaatama, kus kõige rohkem Juutisi elab ja nende keõkist neid wälja otsima, keS kui põll««mehed Argentinasse, Lsu««e-Amerika'Sse, asutada sündsad on. White oli esiteks Odessa'S ja seal on üks Poola Juut tema juures järel pärimaS käinud, kuida Juutide asutamise-plaan Argentinasse  on. Warschaw'i Juutide-lehed ja »Zsraelita" kirjutawad selle plaani üle nüüd teiSte aSjade keSkis: tarwitust ära tundes, waeseid Hebrealist ühte paika elama asutada, kus nemad ennast auusa tööga toita wõikfiwad, on Baron Hirsch leidnud, et Europa'S selleks kohalist maad ei ole. Inglismaal, Prantsusmaal, igal poolel, kuhu «väljarändajad Juudid ennast tänine pööranud, on teenistuse otsijaid nii palju, et uued tulijad, kui nemad ka töökad inimesed on, tööd ei leia, ehk nemad langewad töö-andjate hirmsa «väljakurnamise alla. Peale selle on kodune töörahwas «vaenlik nende «vasta ja teeb nende elu ikka raskemaks. Üht teist paika ühegiS teises maailma-jäuS wäljarandajatele Juutidele ei ole, kui Lõune- Afrika't ja AuStralia'L. Esimeses on kliima põhja-pooliSte rahwafugude kohta mõrtsukline; harimata looduS ja kokku- põrkamine weel rohkem harimata rahwuskondadega, teemad neil maadel ühele rahwale elu «võimatumaks, kes rahuga põllutööd teha tahab. AuStralia'S on rahwa walttsew jägu Inglased, kellega Juudid, põllutöös weel harjutama!», wõnlema hakata ei suuda. Sellesama põhjuse pärast ei kõlba Juutide asutamine Pohia-Amerika's, kuS põllutöö juba nii kõrge korra peal seisab, et wöerad oma tööga selle wasta ei saa.— Seda siigawast ära tundes, et waStele Juutidele teist peasmife-teed järel ei jää, kui oma nüüdseid  kõikuwaid tegewufi maha jätta ja ennast põllutöö poole pöörata, on Baron Hirsch pärast kõiki arutamist leidnud, et ainuS, igapidi Juutide asutamiseks kölwuline maa Löune-Amerika ja iseäranis Argentina Republika on. See on üks lai ja wäga wähe perekaS waldkond (6 künni 8 hinge ühe ruutpenikoorma peal); maapind on weel neiuline ja maga wiljakaS, annab rikkaid saakifi kõigeist wilja-sugudest. keeduwiljaft, puuwiljast j. n. e. Maa pöhja-poolises jäus on kliima paraS, nagu Löune-Europa (Jtalia ja Spania) kliima. Seal on ka laiad rohumaad sarwloomade ja lammaste kaswatamiseks, niisamati mägimaid  wiinapuude-aidadeks, õlipuude ja teiste lsune-wiljade tstanduStekS. Esimesed asujad sellel maal oliwad Spanialased,  keS siin La-Plaka Vice-kuningriiki asutasiwad. Selle aasta-saea hakatusel astusiwad kõik need waldkonnad ühtseks  Repnblikaks kokku, Põhja-Amerika ühendatud-riikide eeskuju järel. Kaua-aegne wõitlemine erakondade wahel, kellest üks kõiki «valitsust ühendada, teine iga waldkonna enese kätte jätta tahtis (Centralislid ja Fõderalislid), lõppes aastal 1881 wiimaSte wõiduga ja maa sai ühe põhjusseaduse  kõige wabama pinna peal. (Ei taha tõega õiele kokku mahtuda. ,T. S." t.) Argentina põhjusseaduS kinnitab täit usuwabadust ja kõikide kodanikkude ühesugust õigust, usutunnistuse pärast wahet tegemata. Wõeraste fisseräudamise kohta on WalttfuS lahke ja kergitab stSserändamist  kõiksuguste eesõigustega, sest et Argentina's wäga wähe elurahwast on, umbeS 3 millioni, aga enamist kõik Spanialased, niisamati kui ka nüüd enamist Spanialafi ja Ztalialast sisse rändab, kes enamist ennast laiskuse ja joomise läbi tähtsaks teemad ja selle maa haridust  pea sugugi ei kosuta. Katholiigi waimuliku ametkonna  poolt ci saa Juutide flsserändamine ka mitte takistatud,  sest üht walitsewat uSku seal ei ole ja sellel «vaimulikul  ametkonnal et ole walitsuses mingisugust wsimust. ülepea on Argentina Republika Europa-Spania maimust