lasta, kes elektrilampidega walgustawad. Pääle selle walmistawad ka mitmed erainimesed  ennast otsimise pääle. Rootsist tulla seks terwe laewameeste seltskond. Kurskist. Säälsetel kubermangu talupoegadel  olla suur rahapuudus käes, nagu „Harkowi kub. leht" kirjutab. Suurel osal säälsel talurahwal ei olla kopikat raha. Wõida tuhandeid, wahest kümmetuhandeid  talunikka leida, kellel 50 kop. sularaha kodus ei olewat. Olla neid külasid kus 400 künni 500 talupoja rahawarandus kokku mitte rohkem ei olewat kui 2 kuuni 3 rbl! See tulla sellest, et talupojad oma wilja wLla pääle on äramüünud. Ostjad on maksta lubanud nii pea kui wiljawedu Saksamaale wõib algada, sest alles siis saada nad isegi raha. Sinnamaani seisab wili ülesostjate ja wiljakauplejate aitades. Saratotvist. Sääl teatawad ajalehed  ühest hirmsast õnnetusest, mis sääl ühel ööl sündinud. Üks woor, kakskümmend koormat suur, pidanud raudteelt ülesõidu kohalt üle minema. Ct öö aeg olnud, maganud kõik mehed, kuna hobused ilma juhita olnud. Esimine hobune pööranud ülesõidu kohalt kõrwale ja hakanud mööda raudteed edasi minema, kuna kõik teised hobused tema järele tõtanud. Tüki teed käinud woor juba raudteed mööda ära, kui korraga rong talle järele sõitnud. Pimeduse pärast nagi masinist häda alles siis, kui abi juba hilja oli. Pressist ja kõigist peatamise abinõuudest hoolimata sõitis rong moori pääle, wirutas osalt wankrid rööbastelt kõrwale, lohistas aga suurema osa wankrid enese kõrwal edasi, kuni kõik pihu ja puru oli. Kaks woorimeest on raskesti haawatud, teine elawalt ja 0 hobust täitsa ära purustatud. Odessast. Säält teatatakse, et Wene- Saksa tolli lepingu maksmapanemine säälsetele  kaupmeestele rõõmsaid lootuseid teinud. Nende lootuste üle wõida aga ainult kaupade siSsewedajad rõõmu tunda, sest etsissewedu Odessa sadamas suur olla, kuna wäljaweol sääl wäikene tähtsus olla. Pääle selle olla weel wiljahinnad praegu Saksamaal õige madalad, nii et säält wähe kasu loota on. Odessa kauplemisele tuua ka weel see kahju, et talupoegade ja mõisnikkude seisukord  ümberkaudsetes kubermangudes aegajalt Viletsamaks minna, nagu seda arwustiku teated selgesti küllalt näidanud. Säälsest sadamast on 16. Märzil wabatahtlise laewastiku aurulaew „Jarosslaw"  kaugesse idasse ära sõitnud. Laewal on 8M kurjategijat pääl olnud, keda sunni tööle Sahalini saarele mõistetud, pääle nende weel rohkesti wangikodade-walitsuse kraami ja muid kaupasid. Simbirstist. Kole sündmus. Kui hirmsaid asju maailmas sünnib, sellest annab jännine lugu kohutama tunnistuse. Simbirski kubermangus Udnory külas, mis 30 wersta Simbirski linnast eemal seisab, elanud jõuukas talupoeg T., kelle naine mõne aasta «st ära surnud. Sellest ajast saadik juhatanud tema noorem tütar peretalitust.  Rüüd hiljuti läinud ta isa tahtmise  waStu mehele ja tulnud 16. Febr. s. a. uatukeue aega pääle pulmade, oma mehega isale külaliseks ja jäänud sellest hoolimata et isa pahane olnud, lõunaks isa majasse. Waewalt istunud noorpaar lõuna lauale, kui isa ahju kõrwalt püssi wvtnud ja tütre pääle lasknud, mille läbi see pahemast õlast ja küljest raskest haawatud saauud. WallakohuS kutsutud sinna ja T. kmm, kes nüüd üleswWiStanud, et ta oma tütrega kaks aastad häbitööd teinud, mille wili kaks last olnud. Ema kägistanud oma lapsed pääle sündimist ära, ja tema matnud nad aeda maha. T. wiinud kohtunikud aeda sinna kohta, kuhu ta lapsed mahamatnud ja järelkaewamisel leitud ka laste surnukehad tõeste säält. Haawatud tütar wiidud maakonna-kohtumajasse, kus teda ülekuulatud ja kus ta asjalugu tõeks tunnistanud. Olek isaga läinud tal wastu> meleseks, ja nii läinud ta mehele, et isamajast  ära saada. Arst juhatas haige tähelepanemist selle pääle, et ivigastatud käsi wististi otsast äralõigatud pidada saama, sest et muidu põletik (brand) haawadesse wõida lüüa. Selle pääle wastanud haige kindlasti, et ennemine nüüd piinliku walu kütte ära tahta surra, kui pärast sunnitööle minna. Wäljamaalt. Saksamaalt. Wene-Saksa tollileping on nüüd malmis ja Saksa walitsusel uus suur wõit käes. See ei ole tal esimene wõit. Ta wõitis ju ka endiste weikeste tolliseadustega ja sai isegi sõjamäe suurendamiseks  parlamendi enamuse. Nüüd wõiks arwata, et ta kindlamale järjele on saanud. Lugu ei ole aga mitte nii. Saksamaa walitsemine on Sakslaste wastu wõitlemine.  Nii wõime õigusega ütelda. See kihutamine, mida põllumehed võtmata suurel wiisil riigi walitsuse wastu wiimse tollilepingu  asjus liikuma paniwad, ei jää seisma. Wõidetud ringkonnad tahawad oma ärrituse tööd meel suurema kibedusega edasi ajada. Leping tõi kõrgetele ametnikkudele keisri poolt hiilgawaid ordutähti; aga põldlased ei wäsi nüüd ka mitte, nende härrade teeradadele  ohakaid pildumast. 20. Märzil pühitses Saksamaa oma mana raudkantsleri, würst Bismargi seitsmekümne  üheksandat sündimise päewa. Ja see päew oli terwele Saksamaale suureks rõõmupäewaks: igaüks, noor kui mana, mõis temast nüüd salgamata ja rikkumata rõõmuga osawõtta, sest pilw, mis seda paewa juba mitu aastat tumestanud, waenlus  keisri ja Bismargi wahel, oli kadunud, ja ei pruukinud nüüd enam keegi karta, et tema rõõmu ja tundmuste awaldused kuidagi wiist oleks keisri ja praeguse walitsuse  wastaliseks wõinud tähendatud saada. Ning see mõjus ka. Suurewiisilisem kui kunagi enne, oli see pidupäew, ja suurem kui iialgi waremalt oli õnnesoowide ja soowijate arw. Juba mitu aastat oli keiser Wilhelm 11. Bismargi fündimisepäewa tähelepanemata möödaminna lasknud, aga nüüd saatis ta selle sama saadiku, tiiwadjudandi  graf Moltke, kes lepitusekirja wiija oli, Bismargile kingitust kätte wiima. Kingituseks oli kürasseride terasest rinnaplaat  ühes pagunitega, mis keisri enese tõenduse järele Saksa truudust ja keisri tänu wana riigimehe wastu tähendada. See kingitus on wanaraugale suurt rõõmu teinud ja ta ehtinud sellega sündimisepäewal  oma rinda. Sedasama rõõmu, mis würst BiSmarck ise sellest kingitusest maitses,  tundis ka iga sakslase rind, kuigi säält ikka wöel see küsimus kaduda ei taha, miks wana raudkantsler nii wägiwaldselt walitsuse «esiotsast ära tõugatud. Lepitusest  saadik keisriga nähikse würst BiSmarck ise oma saatusega täitsa rahul olema: ta ei puutu enam politikaSse, waid hoiab ennast sellest peene rahuga täitsa eemale, kui ka mõned erakonnad teda mägise politi- kasse mässida püüawad. Ja see on wististi  ka tema enese kui ka riigi rahule kõige parem. Saksa keiser Wilhelm pidada kättejõudwal  suwel oma lustisõidul Põhjamerele ka Soomemaad waatama tulema. Wene Keiser Majesteet saada oma kõrget külalist Helsingis wastawõtma. Küll ei olewat asi meel täiesti kindel, aga siisgi olla asi nõnda oodata. Nõnda teatawad Soome lehed. Prantsnsemaalt. Parist tahtwat Wene walitsus koolmeistrite seminari asutada kust Wenemaa keskmistele koolidele Prantsuskeele  õpetajaid saab. Jnglisemaalt. Sääl peab praegu üks toimekond aru selle üle, kuidas naisterühmast  sõjamäe juurde haawade hoolekandmise  tarmis wälja tuleb õpetada. See toimekond on arwanud, et neile naistele ka komandut ja laskmist tuleks õpetada, et neist sõja ajal rohkem abi oleks. Nagu näha, ei sünni Inglismaa politikaelus peaministri wahetuse pärast mingit muudatust. Ka lirimaa omawalitsuse  asjus tahab Rosebery Glastone eeSkawast  kinni pidada, ehk talle küll wanameelsete  poolt nõu anti sellest lahkuda. Wälimises politikas kardeti Roselberyt ka Gladstone rahupolitikast kõrwale kalduwat, aga see kartus kadus kohe, kui Inglise saadik Parisis, lord Dufferin waimustawa rahukõne pidas, milles ta iseäranis Wene keisri ja ka Prantsusemaa rahuarmastust kiitis ja teatas, et Inglismaa peasoow olla rahu alalooidmine. Hiinamaalt. Sääl on waleraha tegemine  peaaegu seaduslik amet. Sääl ohwertakse  lahkunute mälestuseks raha ja selleks peetakse waleraha heaks küllalt. Ennetarwitati  seks wale paberiraha, aga nüüd arwatakse metalli paremaks. Amerikast. Februaril on ÜhiSriikideS kange külm olnud. Tööta inimeste seas keda wäga palju on, walitses külmal ajal suur häda. Möndasugust. Tuttawa Inglise halastaja õe Kate Marsdeni kohta, kes juba Wene-Türgi sõja wäljal tegew oli, ja nüüd pidali tõbiste heaks Siberis armuandeid korjab, on Inglise  ja Amerika ajakirjanduses laimujutusid wäljalaotama hakatud. Kõneldakse nimelt, et see halastaja naisterahwaS purjutada ja häbemata elu elada jne. Aga nendest juttutest  ei ole meel küllalt. Kate Marsdeni kohta on ka salakaebtufi mitmele kõrgele riigi ametnikule saadetud. Sarnaste laimduste  ja teotuste kaitseks on mitmed kõrgest seisusest inimesed Peterburist sellele kallimeelelise  naisterühmale auutunnistuse saatnud,  milles tema komblikku elu ja tõsist kristlikku ligemisearmastust soojal sõnal kiidetakse. Metropoliit Palladi on Marsdenile  hiljuti oma õnnistuse ühe püha pildi läbi saatnud, mis hirmsasti laimatud naisterahwast sügawasti ligutanud. Neiu Kate Marsden on praegu teel Inglismaale, et sääl oma auu kaitsta. Selle järele tuleb ta jälle Wenemaale tagasi, et siin oma heategewat tööd jälle algada. Emporia linna walitsus Kansafisa on paberosside müümise linnas ära keelanud. Kes seadusest üle astub, maksab 100 dollarit trahwi, ehk läheb 30 päewaks wangi. Musu näiteseinade taga. Nju-Zsrkist kirjutakse: Neiu Lilian Nordika, kuulus ooperilaulja, lks siin praegu külalisena mängib, laulis hiljuti „Traviatta" ooperis l3. Saar l a n e 1894.