wam teha, mine wõta töö enesele!  Sellega on siis jälle sinu edenemiseks tee kinni, ja seda tõket on sinu ametiwend sulle walmistanud! Et niisugusele haledale  loole ka ükskord hale lõpp tuleb, on iseenesest mõista. Kui töötegija mitte oma töö eest hinda ei saa, wõi seda poolikult  saab, ei wõi tema oma kohuseid korralikult täita, ei omas ameti-pidamises edeneda, misläbi töösaaja suurt kahju kannab. Talumees, töö-tellija, kui sa mitte hästi tegemise pääle rõhku ei pane nüüdsel ajal, kus materjaal kallis on, kannad sa suurt kahju. Ära kauple oma tööd mitte sellele, kes oma ametit  hästi ei mõista; see wõib ennemalt teise juurde töötegijaks minna, ja maksa töö teadjale mehele paras hind! Siis waatawad  kõik seisused rõõmsa meelega  tulewikusse. Käsitöölised wõiwad selle läbi oma ameti pidamises edeneda, sinu tööd osawamalt, puhtamalt ja ilusamakujuliselt  teha, mis sind su elupäewad  läbi wiib ja millest sa siis tõsise ja auusa meelega tunnistada  wõid: „On asi, millel tema wäärtuse kohta töö hind koguni odaw on!" -bb- „Weel sügawamale, kuulake aga!" sõnas ta. „Enne kui meie lahkusime, on ta miud löönud. . . löönud, mind. . . on mind sajatanud ja löönud; Basil. . . kaS Teie olete kord mõnda inimest põlganud?" Ma sirutasin käed wälja, mu süda oli täis wiha ja põlgtust. „Ja selle mehe armukeseks olete Teie olnud, kuna Teie tema naene oleksite pidanud olema!" weeres mul üle huulte. Ei minu armastus ega minu walu ei suutnud seda hüüdu mu huultelt tagasi tõrjuda. (Pooleli) Politika ringwaatus ja väljamaa sõnumid. Jtalia ministerium walmistab ennast praegu hoolsasti parlamendi saadikute walimistele ette, mis kas aprilli- wõi maikuul saamad olema. Meie teatasime mõne aja eest, et Crispi' l Jtalias praegu palju mastaseid  on olemas, iseäranis Põhja Jtalias.  Neil päiwil oliwad nüüd Milanos  (Mailandis), Crispi wastaste pesapaigas, linnawolinikkude malimised,  ja waliti sääl juuremaalt osalt mehed, kes endid enam wõi wähem praeguse ministeriumi poole hoiawad, selle pääle waatamata, et ka mastaerakond  õige „tegew" oli. Seda ei oleks sääl keegi wõinud ette ära armata.  Wöit Milanos laseb ministeriumi  loota, et ka parlamendi-walimistel  suuremalt osalt mehed malitakse,  kes endid tema poole hmawad, ja siis Jtalia riigi asjade juhatus ka edespidi tema kätte j iäb. Kewa- deks oodatakse keiser Wilhelmi Rooma. Afrikas on Jtalia mäed wõitlemistes mahdilaste ja abessinlaste wastu seni, kuda tuttaw, ikka wõitjateks jäänud, kui ka need wõidud ei tea kui suured asjad pole. Kõigi nende loode tõttu tõuseb lugupidamine sinjor Crispist Jtalias, mis kord õige langenud oli, nüüd ikka enam ja enam. Crispi wõiks rahulise südamega parlamendi walimisi ära oodata, kui teada oleks, et paawst see kord katoliki kiriklastele luba annab walimisest osa wõtta. Paawstid on nimelt sest ajast pääle, kui Jtalias riigi- ja kiriku walitsuse wahel praegune nägelus lahti pääsis, sääl katoliki kiriklastele, s. o. nendele, kes endid kõige hingega kiriku poole hoiawad, ära keelanud, parlamendi saadikute walimistest ja üleüldsi riigiwalitsuse  asjadest tegewalt osa wõtta. Seda paawsti keeldu tähendatakse Italias  sõnadega „nou expoäit." Kiriklased  on Jtalias nii kui igal pool mujalgi enam wõi wähem manameelsed,  ja oleks siis just Crispi erakonna mehed. Crispi, kes kord täiesti wabausuline  oli, on wiimasel ajal Paawsti wäga meelitama ja ennast kiriku truuks pojaks tunnistama hakanud. Kas talle aga siisgi korda läheb wana paawsti meelt pöörata, on weel täiesti  teadmata. Arwatakse, et kolmlepingut wahest ikka jälle senisel moel uuendatakse, kui parlamendi walimistel nendele, kes endid kindlasti Crispi poole hoiawad, täieline wöit peaks jääma; oli ju Crispi üks kolmlepingu sobitajatest. ZVienis, 7. webruaril. Kõik Wieni linn on leinalippudega ära ehitud; ajalehtedes seisawad pikad kirjatükid pääherzogi elu ja olu üle. Surnukeha ise toodakse Tiroli lossist Arco'st neljapäewal Wieni. Matused saamad mast nädali pärast olema. Surmatunnil olla kadunud pääherzog  palunud, et tema puusärgi ja haua pääle mingisuguseid pärgasid ei pandaks, maid, et raha, mis nende muretsemiseks määratakse, waestele wälja jagataks. Kadunud pääherzog  oli wäga rikas mees; ta mõisad on üleüldsi 36 ruutpenikoomat suured  ja kõige parema? korras. Mentonas, 7. webruaril. Keiser Franz Josef sõitis eila õhtu siit ära. Enne seda saatis ta telegrammi  Prantsuse wabadriigi presidendile  milles ta ütleb, et talle sellest  mudimisest Prantsusemaal hää mälestus jääb; ta olla wäga liigutatud  selle südamliku wastuwõtmise üle, mis talle siin walitsuse ametnikkude  poolt ojaks sai. Felix Faure aastas, et ta leinast, mis pääher- zogi Albrechti surm keisrile on sünnitanud,  elawalt osa wõtab. Londonis, 7. webr. Kai - ro st teatatakse, et Egiptuse asekuningas  täna Kubbe lossis, Nubarpascha  ja ministrite juuresolemisel, laulatuse-kontrahi Jkbal - Hanemiga alla kirjutas, kellest talle minewal nädalil tütar sündis. (Jkbal Hanem oligi see Abbaspascha kõige armsam sohinaene, kellest nieie hiljuti kõnelelesiine.  Nüüd on ta siis noore asekuningajeadusliseks  naeseks saanud. T.) Areos, 7. webr. Siin kõneldakse,  et keiser Wilhelm pääherzogi Albrechti matustest isiklikult osa tahab  wõtta. Rotterdamis, 7. webr. Kohus  aurulaewa „C r a t h i e" omanikkude  wastu selle laewa kokkupuutumise  pärast aurulaewa „Elbe"'ga saab Rotterdamis olema. Seda ja teist. Imelik käsikiri. Hiljuti saatis üks meie kaastööline ühe käsikirja äratrükkimiseks,  mida ta ühe lehe pääle on kirjutanud, mille pikkus I0V« sülda on. Kirjatöö on kõlblik ja ilmutame ta omal ajal „Postimehes", kui ruumi saame. Kõige suurem külm. Nagu professor Wild seletab, olla kõige külmem linn Werchojatka, Jakutski kubermangus. Nimetatud linnakene on Jana jõe ääres, 67v 34' põhja laiuse graadi all. Tal on ainult 300 elanikku, k llede hulgas professor  terwe aasta on elanud. Professor  Wild'i tõenduste järele olla sääl kangem külm kui põhja-naba juures. Läbistikune temperarura olla sääl januaris 53,10 all pool nulli, webruaris 47,70, märzi-kuus 400, aprillis 15,8» ja mai - kuus 0,10. Sui kesta sääl ainult kolm kuud: juuni, läbislikku 9,60 graadi soojusega,  juuli 13,8-» ja august 6,40. Pääle selle olla septembris temperatura  läbistikku juba all pool nulli. Wiis kuud aega olla külm 4o ja enam graadi. Aga ime küll, nende inimeste keha soojus, kes sääl nii koleda külma käes elawad, on lõunemaa  kõrwetawa päikese paistel asuwa inimeste kehasoojusega just ühesugune. Haruldane jubileum. On koguni haruldane asi, kui keegi oma 70. ameti - jubileumi pühitseda wõib. See õnn on Leipzigis 93. eluaastal Moritz Willem Drobischile hiljuti osaks saanud, kes 9. dezembril 1824. aastal nimetatud linna ülikooli juures  mõttetarkuse dozendina oma ametit algas. Drobisch olla alles õige kõbus, nõnda et ta weel mõne hää aasta elada wõida. Haruldane wanadus ja haruldane jubileum. Elanikkude arw, kes lugeda ei oska, on mõnesugustes Europa riikides järgmine : Saksenis ei oska lugeda 0,2 prots. Norramaal „ „ 0,3 „ Baieris „ „ 0,4 „ Rootsis „ „ 0,4 „ Preisimaal „ „ 0,6 „ Soomemaal „ „ 1,9 „ Jnglisemaal „ „ 9,0 „ Prautsusem. „ „ 9,5 „ Austrias „ „ 23,6 „ Jtalias „ „ 42,0 „ Serbias „ „ 79,3 „ Rumeenias „ „ 82,0 „ Bulgarias „ „ 85,9 „ Türgimaal „ 90 „ Pestalozzi kaswandik elawate hulgas. Üks Losana ajaleht teatab, et Beiansonas weel naesterahwus, 96. aastane, lesk elada, kes suure kaswatusteadlase ehk pädagogi Pestalozzi  (1746 —1827) koolilaps olla. Wana eidekene olla ise nimetatud Losana ajalehele jutustanud, et H estalozzi  tuisu ja ja tormi ajal sagedasti ilma ülikuueta kodu tulnud, mida ta teel mõnele waesele inimese andnud. Halli pääga eit ei jõuda küllalt Pestalozzid kiita ja mõtelda praegugi kõige suurema tänuga tema pääle. Siin on protsendi armusse meesteja  naesterahwad arwatud, kuna see arm mõnede maade kohta siis märksa suurem oleks, kui ainult naesterahmaid,  kes lugeda ei oska, arwustikusse  wõtaksime. Rootsimaa tuleb ka nende riikide  hulka arwata, mis oma wiljaga läbi ei saa, maid seda mujalt sisse wedama peawad. Et Roctsimaale wiitawa wilja paljus jõudsasti kaswamas  on, näitawad järgmised armud:  Rootsimaale wiidi püttisid su 2 wakka) 1893. 1894. nisu. 119,738 158,763 rukkid 80,893 132,301 otre .6,266 17 416 kukurusi 8,965 10,535 nisu-jahu 34,725 33,250 rukki-jahu 18,903 22,880 Sõnumid Hiina Jaapani sõjaplatsilt. Jaapani päästaabi arst vr. Jschi - garo on järgmisi huwitawaid teateid  Jaapani wägede terwise-olu  üle awaldanud. „Soldatitele," kirjutab Dr. Jschigaro,  „teeb külm praegu õige palju haiget. Öösiti peawad nad lume sees seisma ja hommikul wara juba edasi marssima. Soldatitele on pääle tawalise  talwe-riidete weel paksud karwased  kõrwadega mütsid, mantlid nahk-kraega, willased särgid, willased kindad, paberist alumised särgid ja püksid, paksud tekid päewa ajal ümber-wõtmiseks, öösel kinnikatmiseks ja soojad saapad antud. Päevaseks  söömaportsioniks on nendele kaks naela riisi, pool naela liha sa sinna juurde tarwilik osa keeduwilja määratüd.  Enne lahinzit antakse soldatitele  kolm korda päewas liha. Sõja algust kuni 10. dezembrini saiwad 1100 meest haawatud. Nendest surimad  hospidalis 51 meest, enne sinna jõudmist 333 meest ja pärast poole mitmesugustesse haigustesse 471 meest. Haigete arm on kaunis suur. Kui aga seda tähele paneme, et Koreas üleüldsi palju külgehakkawaid haigusi ette tuleb, siis ei wõi haigete armu mitte liiaks pidada. Kui europlastel praegustel olekutel siin sõdimist oleks, siis oleks haigete arm palju suurem; on ju jaapanlased siit maa kliimaga, kui lähedad naabrid, kaunis ära harjunud.  Tawalistesse haigustesse sureb umbes 3 protsenti ära. Jaapani mägede juures on praegu umbes 500 sõjamäe arsti ja apteekrit  ning 1350 haigete - rawitsejat ametis. Haawatutest saadetakse nii palju kui wähegi wõunalik Jaapani maale. Esiti saadetakse Hiroschimasse, ja säält pärast poole, kui nad wähe toibunud on, hospidalitesse, mis nende kodule kõige lahedamad, et omaksed haigeid waatamas wõiks käia. Hirv' schima haigemajas on 76 arsti ja 71l)haigete-rawitsejai ametis. Rahwa poolt saadetakse haawade kinni sidumise  materjaali sõjamäe hospidalitesse enam kui tarwis on." Londonis, 7. web. Tientsi - n i st teatatakse, et admiral Ting enese ühe siidi nööriga ära on kägistanud ja pääle selle weel ühte kanget Hiina kihwti, mida lengkongiks nimetatakse, sisse wõtnud.  Pääle admiral Tingi on weel Wei-haiwei kommandant oma elule pistuliga otsa teinud. 7. webruaril. Tientsinist  teatatakse, et Hiina keiser kõiki neid soldatid ja ülemaid surmata on käskinud, kes Wei-hai-weist põgeneda püüdsiwad. Kadunud admiral Ting olla Jaapani admirali Jto'le seda käsku enesetapmise põhjuseks tunnistanud.  T s ch i f u st telegrafeeritakse, et Jaapani aurulaew „Kanghi" admiral  Tingi surnukeha sinna olla toonud. Hongkongist teatatakse, et mereröövlid Formosa saare elanikkude  kallale on hakanud tungima. Formosa saarel walitseda praegu wäga rahutu olek, millest säälsed Hiina wäed jagu ei saada. Seepärast  saadetigi sinna ristleja „Mer eury". Berlinis, 7.webcuaril. Schanghaist  telegrafeeritakse „ Berl. Tageblat t"'ile, et Pekingis wiibiwad matjamaa saadikud endile Tientsinist kaitseväge juurde olla Paawst Leo XI!!. terwise ja elukorra üle kirjutab Inglise ajaleht  „Britisch Medical Journal" paavsti ihuarsti vr. Lapponi ju- Lustamise järele mõnegi huvitama teate. Paavst saab märzi-kuus 85 aastat manaks ja tema termis olla praegu kaunis hääs korras; viimase 8 kuu sees ei ole paavst ühtegi korda haige olnud. See haruldane hää termis tuleb wissisti kõige päält paawsti tugemast loomust ja tema tagasi hoidlikust elukorrast. Kõigel omal pikal ja töörikkal eluajal on ta ikka terme ja kräbe olnud, ainult ühe ainsa korra on ta 35. eluaastas palavikus haige olnud. Kõik paawsti kehaliikmed ja organid on täiesti terwed, ajalehti loeb ta ilma prillideta  ja kuulmine on hää. Söö- mises on ta kasin ja joomises waga tagasihoidlik. Tema päewane toit on järgmine: pruukostiks kohwi piima ja natukese leiwaga ; lõuneks  supp, keedetud liha wõi tallepraad  kartzhwlitega wõi muu juurewiljaga  ja wäikse klaasi täie Bordoo menuga: õhtuks supp, leib ja klaas weini, nagu lõunasöögigi juures.  Paawst joob ainult punast weini ja ei pruugi kangemaid sortisid.  Mõnikord wõtab ta ka söögiae» gade wahel taldriku täie suppi. See dimine on tal hää, aga sööb siisgi wäga wähe. Arsti nõuuandmise järele  paastub ta harwa, ehk ta seda küll muidu hää meelega sagedamini teeks. Iga päew, kui ilm ilus on, jalutab ta Watikani (paawsti loss) aias. Kui ta ka kaunis põdur wälja näeb, siisgi on tal enam ihu-jõudu kui arwata wõiks. Ta on harjunud wähe magama, 3—4 tundi öösilt ja lühikest aega lõuna ajal; ta läheb hilja magama ja tõuseb wara üles. Tema ainus wanaduse tundemärk on erkude wärisemine. Meelemõistus on tal täiesti terwe, meelespidamine imestamise wäärt. Oma kõnede ettewalmistamiseks  ei tee ta palju märkusid, ta räägib suurema kergusega ja tarwitab  selle juures ilusat keelt. Ta on wäsimata töömees ja töötab umbes  15 tundi päewas. Kella 9—12 wõtab ta wõõraid wastu ja tarwitab ülejäänud aega ameti - talitusteks. Or. Lapponi, kes alles noor ja wahwa mees on, ütleb, et ta sarnast töökoormat kanda ei suudaks. Lõpuks  olgu nimetatud, et püha isa ka ninatubakat pruugib. Mõistatuse-nurk. IMmisv mõistatus. Lslseisvra joonistuse 'täitmata ruutudesse tulevvad tälieä X XNX X 0 O 8 8 8 l' XV nõnda, ära ruakutudu,  et nad ristridades ükeksa sõna sünni- 1) naesteralnva niini, 2) kuulsa nõiamoori asupaik, 3) luuletuse - kunstis, 4) vvald I?artu maakonnas, 5) üks omaduse sõna, 6) üks meelelnAUtainist  tegusõna, 7) kirrnus  näktus, 8) dumala rneelepäraline  anne, 9) perekonna pää. Kui kõik sõnad õigesti on seatud, leiaine meie tärnidega täkendatud  ruutudest, keskmise rea ülernisest otsast pääle päripäeva rinZi lugedes, üke ajaleke ja ta niine. 25. numbris ilmunud kombineerimise-mõistatuse  seletus. k.oliHvart, Nadvira, karskus, stkas, malskas, Oroutes, par»- kas, Xorsika. Õiged seletu so 6 saatsivvad  sisse: Öleaia Haus (durje- L. Oolt d. Weski (durjendst), X. püssist), Xuua k.. purjevvist), H. Xigul Kewade - sügise. Oru kehade ou edew piiga, Xes vvaatad pilgul leekivval, Xel lillesid ou ekteks liiga, Xel laulud püues loitevval. da sügise? Ou uaeue, Xes ilmas teiuud tulust' tood, Xel mõte elu kokta kaiue, Xes uukralt ootal) uud ja ööd. Lerwavli Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wiimsel ajal on wiljaturudel sisemistes kubermangudes  kõigi wiljaseltsidega, pääle kaerte, kauplemine kindlamaks läinud, iseäranis neis paikades, kus talweks sisseostmine turude pääle s?j sisemiste weeteede kaudu sünnib. Ehk küll kange külm weeteesid enamasti  kinni on pannud, sunnib müüjate  tagasihoidlik olek ostjaid ometi suuremale järeleandmisele. Kõige wähem Pakutakse rukiste ja rukki jahu eest. Nisude järel on nõudmine suurem. Kaerad aga on hoopis wähe soowitud. Hinnad on nii hästi lõuna - lääne - maakondades, kui ka kesk musta > mulla maakondades hoo Pis alanenud, sest et Daam ja Norramaa  wahel olewa mere kinnikülmetamise  pärast wäljawedu seda puhku üsna seisma on jäänud. Leiwahindade küsimuses  tahab Peterburi linnawalitsus rukkileiwa hinda kop. naela pääle kindlasti ära määrata. Rewideerimisel  on nimelt leitud, et 31 prozenti kõigist leiwapoodidest leiba selle hinna eest juba müübgi, mis tunnistuseks on, et selle hinnaga müüa wõib. Saiahindade kohtade on otsuseks  wõetud, esmalt üksnes prantssaiade  hinda ja raskust ette määrata, sest et seda seltsi saia kõige rohkem ostetakse. Määrus on see, et 1 kopikaline  prantsai mitte wähem ei tohi kaaluda kui 12 solotnikku; iga järgmise  kopika kohta peab 13 solotnikku juurde tulema. Odessast. Suurepäralist tulewärki  tahab siin tuletikkude wabrikant  Ljulkimacher teha: tal on nõuu 31 miljoni tuletikku awalikult ära põletada! kõrgendatud akziisi raha pärast ei saada ta kaubast muidu lahtn Ta on toredaks tulemärgiks akziisi-malitsuselt luba palunud. Krõshopolist. kub.) Wiie kordse mõrtsukatöö tegi siin üks talupoeg Katerinitsch 11) kapita pärast ära! K. tuli hommikul  talupoja Feldmanni majasse ja küsis perenaese käest 10 kopikat. Kui talle seda ei antud, siis lõi ta raudse kepiga naesele pähe, nii et see hingetult maha langes. Siis kargas  mõrtsukas teenija tüdruku kallale,  kelle ta niisamati surnuks lõi. Nüüd läks K. kõrwal olewasse tuppa, kus kaks poissi, umbes 15 aastased, oma koolmeistriga magastwad. Neil kõigil lõi mõrtsukas pääluud puruks. Ta tahtis seepääle talust lahkuda, aga peremees tuli parajasti koju ja wõttis ta kinni. Mõrtsukas seletas ülekuulamisel häbemata rahuga, et ta wanamoori 10 kopika keetmise pkrast  surnuks löönud, teised aga selle Pärast, et perenaesel seltsi oleks! M 3 j -Postimees. 1895.