peletanud; ucmgd kogusiwad euuast uueste ja tuliwad tagasi; saiwad aga löödud, laiali pillutatud, kautasiwad kaheksa surnut ja palju loomi ja elfenbeim. Sel wvitlemisel  kodurahwa kaitsemiseks osi see järg, et Wagogolased ligemalt ja kaugemalt ennast alla heitstwad ja loomi ja 45 zentnerit elfenbeinr kingituseks tõiwad. Setsauial aeal saatis Ärablaue Mohamed bin Kasstm, Giesecke mõrtsukas, kaheksa meest kingitustega Wagogolaste wägewama peamehe  juure ja palus ennast läbi lasta, sest tema tahta Sakslaste peale tungida. WagogolaSte peamees on aga kingitused tagasi saatnud ja nende Arablaste pead ka, kes neid toonud oliwad, ja ütelda lasknud, tema saada ennast Hoidma, SaMaSte wasta midagi waenlikku tegemast. Ba n a H.e ri, kellast kord kirjutati, et tema ennast Major Wissmanni alla heitgud, hakata jälle muret tegema. Kus teM nüüd on, seda ei teaw. Et tema ennast alla heita tõu tanud, sesteks M tunnistajaid, kardetakse aga, et . tema Maneda ja uueste tüli teha tahta. Daho - m. e y, Kuningüs ost Mangi wõetud Prantslased ja miSsio.  yärid lahti lasknud ja nemad on heas termi ses Kotouu'sfe iirlnsth. Whydah kohtud on lahtilaskmist wiiwitanud, aga Portugali kindluse kommandanti pärimise peale on kõik Vangid laewa peale wiidud. Wangids wäljawahetamise jststreS .on üheksa Dahomeylast meres ara uppunud. Maetakse, et Dahomey Kruringal ikka weel paha nõu yst. : ÜkS Inglismaa laew on ühe Arablaste orjalaewa (dhau) 40 orjaga ara wõtnud ja Sanstbarllsse wiinud. Nmepikast. Lehekuu 7. (Jürikuu 25.) pääwal on Wstesle- ja segameeiiste-maja Norwichlls (New-Dorki'S) maha põlenud. KolmtMküNmend inimest, keskis 11 segameelist,. on tuleS surma saanud. - Nisu - sagi lootused on wiimase aruande järel Põhsa-Amerika Ühenda.klld-riikides  1 protsenti kahanenud. Nisudest arwütakse 80, rukistest 90, odradest 84'/ s protsenti keskmisest arwufl jaama. Omalt maalt. Lehekuu 6. gääwal, kui Keiserlik Kõrgus G uürw ür st Aun järj e p ä r ij a süudimise-pääwal, ints sell korral Pühapääwa peale langes, sai selle peale iseäraliselt kirikttpalwes mõteldud. Linn ja laewad seisiwad  lipu-ehtes. Eest i m aa Pimedat e - k o ol i ar u - anne aasta 1389 kohta on trükkis ilmunud. Tähendatud  aasta kaikus on kaks kaswandikku juure tulnud. Üheksa-aastane täiesti pirne Liisu Koor Hiiumaa Orjaku wallast, ja niisama mana täiesti pime Maria Goldberg Tammiku wallast Simuna kihelkonnast. Mõlemad on hea maimuga ja südamega lapsed, keha poolest natuke nõdrad,-magu eiramist kosk pimedad lapsed, Mis)nende). wK.hesest^.tegewusest ja elurõõmu puudusest tulla. Üks aastal 1887 ülesmõetud, wäga hooletumast kaswatud Poisike, kelle parandamise kallal kaks aastat asjata tööd tehtud oli. pidi kahjatsetes wanemate juure tagasi saadetud saama. Et teda mitte kohe kutsumise peale koju ei wiidud, koolis pidada aga mitte wõimalik ei olnud, siis sai tema kooli.kulu peale mitu kuup üheS teises paikas üles peekud. Näärikuu 1, .pääwaks jäiwad 13 kaswandikku kooli. Tööde kõrwa, milles pimedad lapsed harjutatud saawad,  oa tähendatud aastal harjade-köitmine lisatud ja Meks üks iseäraline töötuba koolimaja pealmisel korral määratud. Seda tööd juhatab Messingi Pimedate-kuoliS selleks harjutatud Pime Marie Kilka. Pimedatest kaSwandikkudest  on witmäse aasta käikus järgmised tööd tehtud : 69 toolile roog-põhjad tehtud ja pandud, 67 wõrku kustud,  51 matti plehitud, 42 paari sukke kuokud ehk jätkatud, 66 tasku-rätikut palistatud, üks suur filek-gardiu tehtud, üks willaste kuub Häkeldatud ja mitmed weikemad tööd ja parandused. / Pimedate-kooli warandus krundiga ja hoonetega kokku, wõlad maha arwatud, oli kokku 1000 rublaga, unda praua von Wulffsdorff, sünd. BaronesS Maydel, tähendatud aaStal kinkinud, 15,290 rubla 50 kopikat suur, kapital väljalastud kaswandikkude edaspidise elu korraldamiseks 673 rubla 76 kop. / S i s s e/M/ e w ised m a j a p id la m i se s oli- Md: 1) Eelkäiwast aastast 'äcel jäänud 453 rubla 58 kop. 2) Peterburgi Maria-ühenduse aaStane abiraha 1700 rubla, 3) Eestimaa Nitkerkonna aastane abiraha 500 rubla, 4) Eestimaa Ewang.-Luth. usutunnistuse maakirikute korjandustest 347 rubla 18 kop., 5) sellesama usutunnistuse Tallinna linnakirikute korjandustest 188 rubla 13 kop., 6). üksikutest andetest 191 rubla, 7) N. laste loosimisest 5 rubla, 8) Tallinna sileüldifest korjandusest  peale korjajate waewapalga 606 publa 46 kop., 9) maja-karbist 4 rubla 16 kop., 10) kaks pärandust 70 rubla, 11) kaswandikkude kooli- ja koStirahast 115 rubla, 12 ja 13) intressidest 58 rubla 53 kop., kokku 4239 rubla 4 k. Wäljgan d m i s e d: /) Direktrise palk 500 lrchla, tema abitfse palk 200 rubla, weikemate /aSwan- HMdS! UMaataia Mlk 48'M härjasepa-tZZ juhataja palk 40 rubla, palgad ja kingitused teenijatele 158 rbl. Palgad kokku 246 jrubla. 2) Wee kulutus 25 rubla, kütis 367 rubla 13 kop., 4) majariistade parandamine 921 rubla 5 kop., 5) majade parandamine 81 rubla 1 kop., 6 õpekamise-tacwitnsed.B9 rlchla 23 kop., 7) spepetajate,  kaswandikkude ja kahe teenija tüdruku toiduks 1136 rubla 78 kop., 8) pesu ja wolgMus 70 rubla 43 kop., 9) aptheki kulud 20 rubla 70 kop., 10) kaswandikkude  riided 127 rubla 98 lop., 11) inlckassa ja korstnapühkija  48 rubla 73 kop., 12) wõla intressid 132 rubla, 13) mitmesugused weiked kulud, nagu kruuiraha, Jõulukingitused  kaswandikkudele j. n. nende keSkiS ka pesuköögi ehitamine, «lillest 436 rubla 50 kopikat wälja maksetud, 656 rubla 49 kop., 14) tulemaks aastaks järel jäänud 244 rubla 41 lop. kokku 4239 rubla 4 lop. Peale sissetulemise raha poolest, on kaswandikkudele mõnda Jõuluks kingitud, mis nende keskis ära jagatud sai, ja ka mõnda kooli õpetamise-iarwilufeks. Aruanne tänab kõiki heategijaid ja loodab, et seda heidnse-asuinst rahwa wiletsamate laste heaks, ka edaspidi meeles peetud saaks. ,Watitsnse Teadaandja" kuulutab Kõigekõ rg  e m a t k a Z k u palwekirjade ja kaebkustc kohta, mis K õ i g e k õ r g e m a n l m e peale Keiserliku peakorteri kommandöri kätte saata on. Kõigekõrgema niine peale wõiivad sisseantud saada: l) Kaebtnsed 3"hataja Senati departementide otsuste üle, peale Cassailon- (tühjakZmõist- Äise-)'depättemen!i otsuske.. 2) Kaebtnsed kõige kõrgemate rilgikdhtute otsuste üle. 3) Kaebtnsed MmisKrmuude käskude, üksikute iseäraliste kohtule ülemate ja Kindral- Knbernöride käskude üle, kui need käsud mitte Senati all ei seisa. 4) Palwekiriad iseäraliSwk? armn saamisleks. 5) Palwekirjad hukkamõisletnd i nimeste aruulsaamisekS ehk nuhtluse kergitamiseks. Kaebtuse-kirjadeZ Senati departementide  olsnste wasta piawad need seaduse-paragrasid üleS pandud olema, mille wasia otsuseid eksinud olema arwakakse, niisamati ka palujale kaebtufe-põhjnsed. .Peterburgfkija Wedomosli" sõnumite järel on Kohtute-Miuistri poolest Riiksrathile üks plaan eite pandud,  mis järel wähe-lalised kurjategijad edaspidi mitte enam teiste nuhtluste alla ei pia mõistetud  ja pandud saama, kiu karistuse-kaNwalamisc inajadeõse. Kui üks wähe-laline knrialegija sel kui kohtuotsus tema wasta täidetud plaks saama, juba 17 aastat wana on, mitte aga weel 18, siis wõib tema küll wangi mõistetud  saada, aga ainult poole aea peale.  Karist  n s e - a s u kused ja p õ l l u t ö ö - a s u t u s e d wähe-ialistele kurjategijatele, oliwad tänine kõik eralnimeStest  ja seltsidest asutatud ja Waugikodade-pemvaiitsusel oli nende üle ainult ülem ülewaakamiue. Nüüd saada plaanitud,  neid taieste riigi asutusteks muuta, nagu kõik waugimajad  seda on, kus juures aga erainimestele ja seltsidele keelatud et ole, nende heaks abi anda. -- ,NIW Westuiku"  sõnumite järel olla Kohiuje-Mkuisteriumis nõuu Vallimaa kubermangudes asum a ld wähe ial i gtele  ? u r j a I e g i j a I e l e asutada. - - .Nmvcsi/ sõnumite järel tulla ü ! eklm il n e W aug! nr a - j ade - kou gre s S sel aastal Jaanikuu 4. pääwal Peterburg'is kokku. Kõigekõrgema käsu peale Paastukuu 9. pääwast saab 75 millioui paber-rubla eest uusi laeuupaberid wälja antud, raudteede ehitamiseks ja era-raudteede läuiSle 'võlgade  tasumiseks, "enda et raudteede-walilsnsed edaSpidi Riigibairkist laenu saada wõiwod. Need uued laeuupaberid ek saa mitte korraga maailuia raha-turule saadetud ja seal tahtjatele wälja jagatud, waid otsekohe Niigibauklst ja selle abibaukidest müüdud, nenda et osad, mida ielsle laenupaberite pealt kommissäridele anda oliwad, ostjatele saamad. Ka tuleb sellest see kasu, et maailma raha-turu mttte järsku uute Wene laenn-paberilega täidetud ei saa, mis nende hinda kõigutada wõiks, waid pitkamesi, kuida neid Nilgibankifl 'võetakse. Need uued laeuupaberid kaunawad 4'/ z protsenti intressi, nende oSkwhmd saab RitgibankiS ja selle abibankides nählawas paikas üllA pandud jq salogiks neid Kroonu poolest läje hinna eest wasta. Wälja saab neld 100, 500, 1000, 5000 10,000 rubla suurtes trükkides antud. - ,Nowojs Wremja" sõnumite järel ei ole köitis Wene Mis rohkem kui 509 wabriku-hospldalit, koktn 6765 halge-afemega. Maksude-inspektocide poolest saamad määratud aegadel aruanded 'viljapõldude selfu ül e Raha-MiuiSteriumisse saadetud. Nende aruannete järel on Üks kaart kõige Wene riigi 'viljapõldude seisu Üle kokku pandud, mis lürlkim hakatuseni ulatab. Selle järel oliwad 'viljapõllud läblstikku ühes seisnS, millega rahul oklä wölb. Jse ä r anis hc a s seisus oliwad tal>vewllja põllud Tauria ja KherZsoui kilbermangudes, Jekaterinosla'vi kubermangu läänepoolisss säuZ, Belfarabias,  PodoliaS, Kijeivi kubermangu suuremas jäus, Weikseli maakonna idavoolises jäus, Knuramaal, Linvlmaal ja paiguti Pihkwa kubermangus. P aiguti tv äg a h e a S seisus oliwad talwewilja põllud KurSki ja Tuka kubermangudes, Woroneshi kubermangu lõunepooliseS ja Doni maakonna pöhzapoMes jäuS. Talwest r i k ntn  d pöldust on läbiõMku irähe. Kõige rohkem, terwete maakondade kaupa, on neid Poktawa ja Kharkowi kubermangudes.  Wähem kahju saanud on /alwewilja orased ühe kitsa joone peal Nprshki ja Woroneshi wahel. See kaart näitab ka wihmasadusi, wõrreldatud aaSlaga 1888. mida iseäranis wilajlalS peetakse, läbi Jürikuu uue aru järel, s. o. Jürikuu 19. pääwani meie aru järel. Niisama  paljtt wihma, ehk ka weel rohkem, ei ole laialt sadanud ; ühel poolel on seda läänepoolisteS ja põhjaläänepoaliste?  kubmitangudes, ilma Weikseli maakondadete, olnud, teisel poolel idapoolistes Wolga-kubermangudes. KõikiS kesk-riilis ja pm kõigil Lõme-Wmemaal on wähem wihma olnud, kui aastal 1888. ,L iu d -selts on, kuida kirjutab, oma aida ruumides Jürikuu 30. pääwal peakoosolekut  pidanud. Tähendatud leht kirjutab sellest koosolekust  : ,5l sxM' kMlaja direktor P. TnlpaS jällegi koosolekule ei tulnud, owas J. HeruiA koosolek» lühikese kõnega, milles la kaebas, et P. Tuipas juba mõnda aega seltsi loesokluid pidu maia jätnud ja takistanud. »Ka länaur koosolek oleks pidamata jäänud/ tähendas kõneleja, ,k»i mitte mina ja Poosberg kuulutusi poolwägise  aealehtedeõse 'poleks pannud/ Selle peale waliti ühel heakek J. Mäe!es paawakorca juhatajaks ja E. Seiler protokolli kirjutajaks. Pääwakorra juhataja luges wolikogn protokolli 16. Zürikuu pääwast ette, uülles P T»lpaS't /ohtu kaile anda palutakse. Selts kinnitas seda otsust, sest et ta seks Tulpa S'e enese läbi sunnitud olla. (Seltsi ,aa mälud ja dokumentidgi ei saanud koosolek.ike  wälja auiud.) Selle peale tuli aruande kinnitamine.  Selts ei wöinnd armunel weel waSia wõtta, sest et sellel mvideatidc allkkrjasid ei ole. Nüüd tuliwad 'valitsuse liigete 'valimised. DuelloridelS walili 3. Mürke?  ja G. Tiina, manadest jäiwad J. Herms ja 3. Nooõberg paigalt. Rewldenlidcks: M. Paulberg, E. Seller ja J. H> Wahtrik. NõuukoguSse waliti uusi kiikrid weel neli, niinelt: Birkenberg, Riismer, Pajus ja GsS.^—Meie tähendame selle juure, et see uus ,kohlu- nettde rõõmuslawal/ sõnumitega koguni mttte kokka ei maha, miS weel hiljuti tasase kosumise üle saadetud oliwad. Sagedast oleme pärast suuri raksumist ,Li»da" seltsi kokkukutsumist Eesti lehtedes näinud, ikka aga tagajärel jälle tähendusi, et nõmmõtmisekS küllalt kilkeid kokku ei ole tulnud, mida wist mitte kokknkatsiija süüks ajada ei wõi. Nüüd näib kord koosale? korda läinud olema ja kohe ou, enne kuulutatud  tasasest kosumisest hoolimata, jälle wana kära ja kahli. See ei anna seltsile head tmmisküfl ega kosuta usaldust seltsi peale. On seltsil lluglmaka kohtu abi tarwi?, siis tarwltaiagu, aga ärgu kariulatagu seda kohe ivihaMMu sigitamiseks ja usalduse häwiiamtM mvMM wälja. Seesugused /ohtn-kätteandmised'  la iiknbe awalikud ähwardamised ei ole „Linda" seltsile tänkne iveel anu ega kasu loonud, küll aga kahju ja pahaudnst. -- Uute laeunpaber ii e esimene suur wõit on Niigibanki kätke kaugenud. llks Peterburgi Polilseisoldak  ja üks waene aealehtede-wätjakandja, anus mees ja wiie tapke isa, olla igaüks 10,000 rubla wõitnud. Lehekuu 3. pääwal on 70 aastat wana lahti lastnd madrus Jüri Lang ennast maja.S 316 kuuris Suurel  Tartu maanteel, üles poonud. Koleda teu pöhjusolnnd  riid leina vaesega, kes joodik olla.  Lukusepaõpipoisid  Aleksander W ja Johann N. ja endine wang Aleksander N., kes hiljuti enamkst kökk herra R. riided Sra >varaSt ann d, on kinul wõetud ja üks jagu wargust nende junres leitud. -- Almre wallast päritud Mark P. sai sadamas w avastatud puuwilladega kinni wSetud. BaltiSkift, Lehekuu 8. pääwal. Pärast plikemaid sooji ilmu, mis põuaseks minema kippustwad, tuli meile Lehekuu 4. pääwal head wshma, mis kõiki loodust karastas  ja ilma esiteks natuke jahutaS; helle oli aga juba jälle 18 grandi sooja marjus. Kõik loodus haljendab, õitseb ja lõhnab kenamas kewade-ehkes; wkljapuub õitsewad  juba mittu pääwa. Nukis hakkas siku Lehekuu 2. räämal kooma ja on Ülepea uhke. Kuida teistest lehtedest  lurme, on Kuimamaal estimest rukki-pead juba Jürikuu  22., Wlljandl ümberkaudu Jürikuu 23. pääwal nähtud.  Läheb asi ncnda edasi, siis wõiks meie kodumaal paiguti juba laanipääWa aeal uudist saada. -- Lehekuu 3. pääwal tuli Norramaa amulaem heriugikega meie sadamasse ja lastis wälja. Balti raudtee jälk Hapsalusse, WirtluSse, KuresaareSse ja Riiga, aurukaew  /Tsnstaulku", algab ama korralist sõitusi Lehekuu 12. pääwal. Kilupüüdmine on weel algamata. Wkrumäalt. .Rakwere Teadaaudja" sõnumite järel, ei M'AA - Mmad, milles Rakwere ümberkaudu Jürikuu 27. ja 28. Mwa homikukel küll ttzecmomeker 3 graadi külma peale lmgenstd olnud, maal suuremat kahju teinud.