maad waatamaS ja reisis järgmisel pääwal Territet'sse, Bevey juures. — WieuSse oodati üht Mette söeawäekommiSsioni,  Steyri püsside-wabrikut 'vaatama, seal ehk ka weike-kalibrefi magasi-püSsisi tellima. LembergsiS ou Nvor-Tfchechilased Paapsti jubiläumi anuks suurt pidu 'valmistanud, millest kohtute ülemad osa wõtsiwad, Wana- Ruthenlased aga eemale jäiwad. Kui professor Saraniewitsch  kõnet pidaS ja selles Paapsti ka Greeka-Katholiigi  kiriku kaitsejaks kiitis, fiis tegiwad Rutheni studentid suurt kära PaapStt metropolit Sembratowitschi ja professor  Saraniewitschi wasta. Mõne aea eest aStuS Tuczempy kogudus Ida Galizia'S Paapsti lubaga Greeka- Katholiigi kirikust Nooma-Katholiigi kirikusse; see tegi omal aeal NuthenlaSte keSkiS palju pahandust ja ei näi ka nüüd weel unustatud olema. Pealt-Ungrumaal on Magyarlased wäga tigedad Slowaklaste wasta. Nende juhataja Graf Zichy on PresSburg'is kinnitanud, walitsuS  saada pea unest ärkama ja karmusega SlowaklaSte Kõikslawi püüdmiste wasta üles astuma. — SkaltS'i ligidal SteiermarkiS on mäekaewanduse-õnnetus olnud, milles l? töölist surmatud sa 7 raSkest wigastatud saiwad.  — Bulgaria mäliste asjade mi >ster Grekow tuli Küünlakuu 18 (6.) pääwal Wieu'iSse, kuS ju nüüd Prinz Ferdtuand nii sagedast käinud on. Tööliste tõrkumine Brüri sütekaewandnSteS lõpetatud. Dnmlimautt. Äõnuluid Daauimaa wäinade üle on tänine ikka weel mitmekesised. Kord kirjutatakse, et laewade  teed lahti olla, siis tulewad jälle sõnumid raskete takistuste üle. Nenda kirjutati Hopenhagen'ist Küünlakuu 10. (4.) pääwal: „Jea wäinaS on kaua-keStawa külma läbi rohkendatud ja nii köwa, kui iialgi enne. Enne selle kuu lõppu ei ole laewasöitude awamtst oodata." — Küünlakuu 18. (6.) pääwal: ,Skageni tulejaamast kuulutatakse,  et laewasötdud Skageu'ist löune poole wõimalikud ei ole. Aurulaewad „AuguSte" Bremeu'ist ja Gestemündest laweriwad lahtises wees põhja pool, süihuwee  paranemist oodateS." — Järgmisel pääwal: ,üks heile Kiel'iü wälja sõitnud loew, mille üle sõnumid puudusiwad,  on Langlandsbelt'is jea läbi edasisöitmises kinni peetud ja on täna Kiel'isse tagast läinud." — Helsingörlst,  Küünlakuu 20. (8) pääwal: siianSborg" ou kadunud wäljarändajate-aurulaewa ,Italiq" Niddingen'i ligidal leidnud. peal oli ka põhja 'vajunud anrulaewa ,Christine" meestekond. puudust oli ainult mõnest hädatarwitusest; laewa jea seest peasta ei olnud ,Christianborg'tl" aga juba wigaduse pärast eesotsas  mitte 'võimalik. Pärast 'viimase tagast-tulemist tuli sõnum, et „Jtalia« jõudnud on." — Folkelhingi raha-kommiSsion kaupleb walitfusega kahe wäga tugewa jeamurdja muretsemise üle, mis ka 'valjudel talwetel  teed Kopenhageni ja Hrlsingör'i wahel lahti pidada wöiksiwad. — Kopenhagenis on iufluenza ja typhus (soetõbi) lahti läinud. Esimesesse oliwad uädalil enne Küünlakuu 17. (5.) pääwa 556 inimest ,haigeks jäänud ja 5 ära surnud. Rootsi Nurrmnaatt. Küünlakuu 18. (6.) pääwal Kopenhageni kaudu Christtania'st tulnud sõnumite järel ei olla lepituse peale Norramaa ja Rootsimaa wahel enam lootust. Neudauimetatud radikal'erakond Norramaal olla kangest kihlsemas ja siahta juba tulewal nädaltl Rootsimaale  ja Ühendusekuningale 'viimast sõna saata. Uhes nõuukogus öö-aeal ja lukkus uste taga, oliwad Norra- maa tuisulused ühe nõnu wõtnud, miS aga weel kuulutatud  ei olnud. — Küünlakuu 17. (5.) pääwa! sai purjulaew  ,.Delhi" Ogne juures Stavangeri ligidal randa kinni aetud. Laewa kere ja purjuStik oliwad nii kangest jeaga kaetud, et laewa 'valitseda enam wõimalik et olnud ja meeStekond oli nii wästnd, et mitmed kojedest maale pidiwad kantud saama. — Küünlakuu 18. (0.) pääwal on Stawanger'iS ja ümberkaudu hirmus marutuul lnmetuisuga  möllanud. Merelt kardeti kurwi sõnumid tulema. ZZetgia'ft. Juba jälle tulewad sellelt rahutumalt maalt sõnumid wsristest kokkupõrkamistest rahwa ja fhandarmide wahel. BaeSrode'S on lüsuwõtmiselt tagasi tulnud noored mehed turuwankrete peale karganud, üht wanat naesterahwast haawanud ja shanbarmide waSta hakkanud, kes appi tulnud  oliwad. Rahwaõ on shandarmisi raõkest lõhkunud, haawanud ja nende mundred lõhki kiskunud. Shandarmid  on esiteks õhku lasknud, siis aga ka rahwa sekka ja on wiimaks bajonettifi möllajate waSta tarwitanud. Telegrafi  läbi sai abi kutsutud, aga ka selle wasta hakkas rahwas, kui üht kiuniwöetud käratfejat wankreS ära wiia taheti, ja on karjudes wankre järel jooknud. Shandarmid on uueste tuld annud; neli inimest on kinni wõetud ja hulk shandarmisi ja kodanikkust haawatud, wiimaste keSkis üks 14 aastane poisike. — Kuningas soowib, et põhjuSseaduse  läbiwaatamine ruttu ja õige laia aluse peal tehtud  saakS, et kõigutamised kord lõpeksiwad. Zngllsmaalt. Iirimaa Parnelli-wastane erakond on Jirilastele Amerika'S ja Australia's kutset saadnud, wõitlemisekS  homerule eest raha korjata, sest Iirimaa waenlased  olla tegewad ja sedawiisi ei olla arwata, et Jirilased pea oma asjade tallitust oma enese kätte saamad. — Gladftone on parlamentiS ette pannud, neile parlamentiliigetele,  kellel mitte peale 400 nael stärlingi aastast sissetulemist  ei ole, riigi poolest 300 nael stärlingi anda, aga ainult fiis, kui nemad ise seda soowiwad. — ParlamentiS on ette pandud, tööandjate kohust wigastatud tööliste wasta suuremaks määrata. — India asjade riigisekretär Lord Kimberley on parlamentiS kuulutanud, et Siami ja põhjapoolist Shan-riikide wahel kaup uute piirete üle tehtud on ja ühe Jnglis-Jndia kommisfioni poolest täidetud  saab. Siam olla ka Inglismaale tähtsaid maid annud. — Sansibari Sultan on nüüd, niisamati nagu India Würslid, kõigest 'valitsusest oma riigi üle lahti tehlud. Sultani wäliseid asju tallitab Inglismaa 'valitsus,  tema ministrid, sseawäe-kommandörid ja kõik teised ülemad ja tähtsamad ametnikud, on Inglased. Prautsusmaatt. Esimesed raksud Panama-seltsi walit. suse wasta on langenud, aga nende kohta, kes juba nuhtluse  alla mõistetud on, ei saa sellest küll olema. See oli kriminal-kohuS, kus nuhtlust pettuste ja teiste umbkorraliste  tallituste eest mõiesteti. Edaspidi piab civilkohus  oma amatit tallitama ja kahjulasumist neile pärima, kellele kahju tehtud ou. Seda kahju, ainult Panamasetisi  walitsuse läbi, on senni 70 millioni franki peale arwatud. Milla fee protsess ette wõetud saab, see oli weel teadmata. Senni on nüüd Arton, keda mõrral maal kätte ei saada, Paris'is awalikult kohtu ette kutsumd, sarwe puhutud ja kiri tema elumaja peale üles pandud. Kui tema kahe pääwa käikus mitte ei tule, siis saab tema waranduS. kus seda leitakse, kohtu poolest ära wõetud ja kohtuotsus tema enese üle ilma temata mõistetud. Et tema tuleks, selle peale ei oie muidugi mõteldagi, aga seaduse sõna on täidetud Teistest kaebtuse-alustest.ei ole wiimastel pääwadel palju kirjutatud. — Senati präfident Leroyer on ennast ametist lahti wstnud, kui teda ka igalt poolelt jääda paluti. Senati präsidentiks on Ferry walitud,  kes enne ta mitu korda miniSterpräfident ja minister olnud on. Natia'st. Tüli endise miniSterpräfident Crispi ja nüüdse miniSterpräsident Giolitti wahel on ägedamaks läinud  ja kipub politika külge puudutama. Aealehe fulla" direktor on Crispi jutul olnud ja see on temale rääkinud, Giotitti teadnud juba aastal 1890, et Rooma bankiS pahad asjad on; tema (Crispi) olla seda parandada  tahtnud, aga tema miniSterium lagunenud ära ja paraudamiue pidanud tegemata jääma. Nüüd karta CriSpi see pahandus häwitada wöeramaa usaldust Ztalia peale ja tuua ainult Viticanile (Paastile) kasu. Ztalia majapidamine  seista kunstlikkude armude peal, usaldus olla kõigutatud ja kõik korraldamine nõder ja puuduslik. Kui rahwasaadikud! parlamentiS mitte kindlat isamaa-meelt ei näita, siis ei wõida Ztalia tulewiku peale kindel olla. See asi teeb wäga palju kahinat; parlamentiS on seletust päritud, seletuse andmine aga Paastukuu 1. (Küünlakuu 17.) pääwa peale jäätud. — Küünlakuu 20. (8.) pääwa öhtal kargas parlamenti-liike Ferr! maja ees üks dynamiti kera lõhki, lõhkuõ hoowi-wärawa ja tegi ka seespool suurt häwitust. Mõned lehed arwawad, see põrguriist olnud Giolitti wasta wälja pandud. Mitmed kahtlased inimesed on kinni wsetud. — Rooma banki direktor Tanlongo on palju tunnistanud. Sealt olla kaks miniSterprästdenti, palju politika-mehi, ministreid ja endist ministreid raha saanud. Tema on nende nimed üles annud ja weel teisi üles anda lubanud, Paapstil on nii palju tööd ja waewa oma jubiläumi juures, et aru saada ei ole, kuida see rauk seda wälja kannab. Zga! homikul tulewad pilgerid  tuhandete ja kümmetuhandete kaupa, nendega teeb tema esiteks lukkus uste taga palwet, wõtad sits natuke suurust ja istub kell 10 oma kuldse thron-iSte peale, neid wasta wõtma, kes tema käele suud andma tulewad. See kestab kuuni kell 4, wahest ka weel kauemini. Enamist on Paapsti koduarst, Dr Laponi, tema ligidal. — Paapsti teine koduarst, Dr. Ceccarelli, on ööse! waSta Küünlakuu 19. (7.) pääwa kõhunaha-pvletusesse ära surnud. — Zubiläumj-pääwaks on Paapst umbes 7000 telegrammi saanud. 8jmma'st. Granada maakondaS oli waõtapanemist uute maksude pärast, werisete kokupörkamistega rahwa ja sSsawäs rvahel. tovmostwod linnamaja  peale ja wõlfiwad selle sisse, saiwad aga pea jälle wälja aetud; mitmed on haawatud. — Mazarroui mäekaewandusteS  Murcia maakondas on 25 töölist gaaside wäljawoolamise läbi surma saanud. Portugnsist. Jälle ou üks ministerium lahkunud ja teine on asemele tulnud, mis aga wist ka põlist raha-häda körwale saata ei suuda. Portugali 'võlapaberite peremeestele  wöera! maale pakutakse kolm kord wähem intressist,  kui mis peale paberid wälza antud on, aga need ei lepi sellega ja üks ega teine ministerium ei oska neid sellega lepitada. Kardetaw selle juureõ on weel, et rahutumad  n aimud kodumaal selle häda mõnul ikka jälle uueSt. pead tõstuwad ja maad repubMaks muuta himuStawade streekamuM. Öösel wasta Küünlakuu 22. (10.) pääwa on Svarta's, Kalamata's ja Zante saarel uueSte Panteljai sai oma isa haigusest sõnumit, kui tema juba teenistuses ja tähendatud ,pahanduste" parajas tules oli. Tema oli just üheksateiftkümmend aastat manaks saanud. Lapsest saadik ei olnud tema enne wanemate majast wälja saanud, ja oli oma ema WasstliSsa Wassiljewna,  ühe hea-südamega aga täieste lolra praua ülewaatamise  all. üheks hellitatud junkerikeseks Üles kaSwanud.  Ema Üksi juhtis tema kaswatamist, isal, kellel ikka oma majaptdamise-korraldamistega tegemist oli, ei olnud selleks iialgi aega. ükS ainus kord on tema poega oma käega karistanud, kui see kirjatähte Rzõi (N) Arzöi wälja rääkinud oli; selsamal pääwal tuli aga Jeremjai Lukitschile suur, raske kurwastuS, tema kõige parem noor koer jooksis ennast ühe puu wasta surnuks, ülepea jooksiwad kõik Wassilissa Wasstljewna hoolekandmised selles kaswatamises  üheks ainsaks waewaks mureks kokku: oma palehigiga  oli tema üht wäljateeninud soldatit, nimega Bierkops,  üht Elsafslast, poja kasmatajaks palkanud ja tema wärises surmani nagu haawa-leht, kui selle peale mõtles, et see üleS ütelda wõiks. SiiS olen kimpus! mõtles tema. Mis stiS peale hakata? Kust uut koolitajat saada? Juba seda püüdsin suure waewaga naabrite käest kinni! Ja Bierkops, keS kui kawal mees oma iseäralist seisukorda pea ära tundis, jõi nagu dragon ja magas homikuft öhtani. Pärast oma „kooli-kursuse" lõpetamist astus Panteljai rügementis teenistusesse. Wassilissa Wasstljewna  oli juba ära surnud, umbes pool aastat enne seda, ehmatusesse: Tema oli uues näinud, tema näha üht walget inimest karu selgaS sõitma! Jeremjai Lukitsch läks pae oma tetse-poole järel. Panteljai ruttas esimese sõnumi järel oma isa haigusest  üle pea ja kaela senna, ei leidnud teda aga mitte enam elus. Kui suur oli aga tema ehmatus, kui ootamata  kuulda sai, et tema ühest rikkast pärijast üheks waeseks  rotiks muudetud oli! Wähe on neid, kes üht seesugust  õnne-muutust wälja kanda suudawad. Panteljai sai sellest tigedaks ja cemalhoidjaks teistest inimestest. Ühest auusast, heldest ja heast, kui ka halbist ja äkilisest inimesest, sai tema toredaks riidlejaks, jättis ümberkäimist oma naabritega maha — rikaste ees tema häbenes waeseid tema põlgas — ja oli kulumata jultunud igaühe wasta, isegi kohaliste kohtute wasta. ,Mi"a", ütles tema, põlen ometigi üks riigi-adelmees." Üks kord oleks tema pea üht politsei-teenrit maha lasknud, kes mütsiga peaS tema tuppa tulnud oli. Muidugi ei lasknud kohtud teda iialgi tülitamata, kus selleks wähematki asja leidsi> wad, waid laskmvad teda nende wõimust tunda. Kõige selle juures kardeti teda sest tema oli üks hirmus tulipea ja iga teise sõna juures ähardas tema nuaga piõta. Vähemagi wastarääkimise juures leekafiwad Tschjertapchanowi  silmad, tema heal takistas — Mina tahan Tel—l —l—l—e . . . kui see ka minu pea maksaks . . . ja nüüd wasta seina!" Muidu oli tema üks igapidi auuS mees, kes ühegi halwa asja sisse sasitud ei olnud. Muidugi et sõitnud keegi tema ukse ette. . . Kõige selle juureS tema üks hea, omast kohast koguni kallismeeline inimene, keS mingisugust ülekohut ega rusumist ei sallinmd, ka wöerasle wasta mitte, ja oma talupoegade eest seifis tema nagu kalju. ,Mis?" ütles tema, wihaselt rusikaga wasta omaenese „pead lüieS, minu rahma külge puudutada, minn oma rahwa külge? Mina ei taha mitte Tschjerlapchauow  olla, kui. . Tõichon Jwanitsch Njedapjuskin ei wõinud mitte, nagu Panteljai Jeremjaitsch, omaist esiwanematest kiitleva. Tema isa oli pr-italopoegade sugust ja oli omale adelmehe seisust nelikümend-aaStase teenistusega saanud. Herra Njedapuskiu  oli üks nende keskist, keda õnnetus, otse nagu erawiha  pärast, taga kiusab. TäiS kuuskümmend aasta kaikus, sündimisest surmani, oli sel wasel kitsikusega, waesufega  ja kõige waewaga wõidelda, mille alla weikcd sattuwad; tema tõukas ennast nagu kala jea wasta meriseks,  ei saanud kõhtu täis süüa, ei saanud silma täis magada, kummardas ennast küürakaks, käänutaS ja waewas  ennast, wärises iga kopika eest, kannatas tõe poolest ilmasüüta teenistuses ja suri wiimaks, mitte pöningtl ega mitte keldris, ilma et omale ega lastele tükikese igapääwast  leiba teeninud oleks. Hunetus oli teda taga kihutanud,  nagu urdad jänest. Tema oli üks hea ja auus mees, tema wõttis andeid stlmarohuks wasta — ühest kopikast kahest rublast saadik. Njedapuskinil oli ka abikaasa,  kes kuiwutannd ja tiiskuses oli; ka lapsi oli temal, kes aga õnneks kõik ära suriwad, peale Tõichoni ja ühe tütre Mitrodora, kes pärast mitmesuguseid kentsakaid ja kurwi lugust, wiimaks ühele teenistusest lahkunud sekretärile  läks. Herra Njedapuskini isal oli korda läinud weei omal elu-aeal poega ühes kanzelleis kui »riigi-ametnikku"  teenistusesse pauna; see aga wõttiS ennast kohe pärast isa surma teenistusest lahti. Alalised kartused, äraõeruw wöillemine näljaga ja külmaga, tema ema kurw raSkemeel, isa muretsew meeleheitmine, korteri pererahwa ja kaupmehe toored rusumised, kõik see igapääwane, wahela wiletsus. figitasiwad Tõichoni sees üht ütlemata argdust; tema wärises üht tema ülematest nähes ja kohkus kokku, nagu wangis lind. Nenda lahkuS tema teenistusest. (Järg jääb tulema.)