juba sagedast Sakfqmaa sulaseks nimetatid, ehk halkamad nemad nüüd Kuntngaoraua wasta sõdima. Ka Woeste kiri prantslaste wasta, ,Belgia ja Prantsusmaas on Kuningakojas rõõmuga wasla wöetud, ' mõned arwawad koguni, et see Kuninga juhatusel kirjutatud on. Siiski on aga mõned Professor Werneri söeapildid wiimasest Saksa-Pranlsuse söeast, Prantslaste sõbrade soowimise peale museumift ära wõelud. Kanbaajamise-ühendus Saksamaaga ja Ausria-Ungrumaaga olla juba malmis tehtud ja saada pea Patlamenti ette pandud. Kuida juba kiriutatud, on Brüsseli Bitrgermeistcr Buls, kes ise tuliselt Vlamlaste õiguste eest seisab, pärinud, et Prantsusmaalt  toodud kooliraamatud, mis Prantslaste liitmistest  ja Sakslaste fiunamistrst kulusemad, mille geografiajäutuses  ka Elsass-Lothrmgi maad ikka weel Prantsusmaa omaks luetud, milles Republiklast elukorda kõrgeks tõstetakse  j. n. e., kootides ära keelatud. Nüüd on linnakoolides  ülepea kõik Prantsusmaalt tulnud kooliraamatud ära keelatud ja piawad nende asem?le kodumaal kirjutatud  ja trükitud kooliraamatud pandud saama. Seespidiste ja kooliasjade Minister Deburlet, kellel küll Prantsuskeelne  nimi on, on riigikoolide kohta sedasama käsku annud. Et Prantsusmaalt toodud kooliraamatud keelatud  on, seda on rahwate Brüssel'is kuulutustega müüride  peal teoda antud. Antwerpen'i juures on Saksa aurul iew „Benares" ja Hollandl laew Vantina" kokku põrkanud. Wiimane on kohe põhja wajunuds; kapten on ara uppunud, meeskekond on peastetud. Schweiz'iü. ühenduse-prästdent Welti on sellepärast omast ainelist taganenud, et tema nõuu, nendanimetud riigi omaks osta, mitte ivasta wöetud ei saanud. Käredamate wabalaste erakonna poolt on Zemp Luzern'ift, Rooma-katholiiklaste erakonna pea, tema järeltulijaks  ette pandud kiuste pärast, kuida näitab, Walimine  on aga teiseks korraks jäätud. Welti pidas paar pääwa enne oma taganemist oma 25 aastast Prästdentijubiläumil.  Schweiz'i asjatallitaja Wiin'is on Walitsufe  käsu peale kaubaajamise-ühenduft Saksamaaga ja Austria-Ungrumaaga alla kirjutanud. Jnglismalt. Tööliste-nõuukogu liiked on Jõulukuu li. (Talwekuu 29.) pääwal LondonllS koosolekut pidanud, selle üle otsust tegema, kas nemad Saksamaa tõrkujaid kirjaladujaid ja trükkijaid rahaga aitama piawad. Nemad on, et wähe Inglast olla, kes tõrkujate heaks raha annawad,  ama Saksamaa seltsilastele nõuu annud, nende käest raha laenata. Saksamaa tõrkujad kirjaladujad ja trükkisad  on üles annud, et neil 25.000 nael stärlingi (nüüdse kurfi järel ligi 250,000 rubla) tarwiS minna, kui nemad weel ühe kuu tõrkuma piawad. Parlameuti-walimiste juures WatersordstS lirimaal, on merine kiskumine olnud. Endine lirimaa Fenier-salaseltst liige Davitt, kes kui John Redmondst wasta-kandtdat üles astuS, sai raskest haawatud. Jõulukuu 16, (Talmekuu 28.) pääwal on maru-tuuled köikeiS Inglismaa randades palju kahju teinud.  Reistjate-aurulaew Boulogne'sse pidi teelt tagast tulema. Posti-laew Ostende'sse on seal kolm kord tulemata  jäänud, maru-tuulede pärast. Prantsusmaalt. Parlamentis teeb tüli Walitsuse ja Piiskopide wahel järges kära. Wabalased wassakult poolelt päriwad suureS tuhinas, et riik ja kirik üksteisest lahutatud saakstwad, aga kohaline Minister Fallieres on kinnitanud, et see korda ei lähe ja Ministerprästdent Freycinet  ou sedasama ütelnud, ühes aga ka kinnitanud, et tema seda mile sallida ei taha, kui Piiskopid ja teised preestrid tallitawad ja räägiwad, nagu seisakstwad nemad üle seaduse. ErzpiiSkop Freppel, üks tuntud käratseja, kes wastaste Piiskopide eest koStis, on seda ühel wiifil teinud, et Parlamenti-prändent Floquet teda korrale hüüdis.  Pärast on aga Floquet ütelnud, Papst Pius IX. olnud Freimaurer, s. o. ühe salaseltst liige, keda Roomakatholiigi  kirik usutu inimesteks piab ja needmise alla pannud on. Floquet on seesama, kes kord Paris'is Keiser  Aleksander 11. wasta hüüdis: Magu Poolamaa!" Seda häbemata sõna jwabaudastwad Prantslased, kui nemad Weuemaa sõbrust otsima, üheS aga ka Floquet'! Ministriks panna tahtfiwad, sellega, et tema sel aeat weel ,noor" olnud, kui tema ka ikka juba peale kolmkümmend aastat wana oli. Nüüd arwatakse aga, et tema mitte uueste Parlameuti-prästdenliks walitud saada ei wõi, et Paapst mitte üle-aru pahandatud ei saaks. Ka arwatakse, et Minister Fallieres, kes pilgerite-kättust Prantsusmaalt Rooma'sse ära keelas, mis läbi tüli Walitsuse ja Piiskopidewahet  suureks läks, ,kirikule lepituse-ohwriks" autud, s. o. omast ametist taganema piab. Parlamenti-luge Cassagnac, kes Piiskopide wastapanemise eest kostis, ütles oma kõue lõpul: ?Kes Napoleon Suure üle wöitu sai, sellel ei ole hirmu Carnol' Weike eest!" Suur kära töusts ja Cassagnac sai ka korrale ,waule" hüütud. Suur kära oli peale selle Cassagnac'! ja Floquet'  wahel, kes üksteist duellile kutsustwad, pärast aga lepitatud saiwad. Sel korral ou tüli Parlamentis sellega lõppenud, et Ministriumile usaldust kuulutati, aga ainult 20 healega rohkem, mis wäga wähe on Kuida see tüli lõpeb, see on teadmata. Fallieres on igapidi üht kiwi wette wiSlanud, mis laeneid kangest kohama pani ja Erzpiiskov  Lavigerie poolest punutud söbrnstuse-pael Haapsti ja Prantslaste Republika wahel, on selleks korraks jälle katki rebitud. Kaubaajamise-ühendus Kesk-Europa riikide ivahek teeb Prantsusmaal muret. Selle körwa astuda ei ole Prantslastel himu, aga teiselt poolelt kardawad  nemad ka ükst-läämist selleS asias, sest ka Spania tahta Kesk-Europa tollide-ühenduse kõrwa astuda. Nönuks on esiteks wõetud, enne määratud tollist teiste riikidega, mis Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal 1892 löpewad, ühe aasta peale pitkendada. Suur pahandus on Prantslastel  Bnlgaria waSta. Kuida juba kirjutatud, sai üks Prantsusmaa aealehtede sõnumisaatja Sosicsts kinni pandud.  Watiste asjade Minister Ribot päris tema lahtilaskmist;  seda on Bulgaria's küll tehtud, ühes aga see sõnumisaatja üle piire wiidud. Ribot päris tema tagasikutsumist  ja kutsuS Prantsusmaa asjatallttaja Bnlgana'st ära, kui seda mitte ei tehtud. Sellega on nüüd diplomalika-tallitused  Prantsusmaa ja Buigaria wahel otsas, mis korralises riikide-elus sõda tahendab. Seda ei ole küll karta, sest Prantslased ei pease kusagilt Bnlgaria ligi, aga segadust teeb see ikka sest Prantslased ria's on seal nüüd ilma eestkostjata za kattse>ata. Neid ühe teise riigi asjatallitaja kaitsuse alla anda, see wüib ka raske olla. Wenemaal Bulgaxia's aojataiiitajat ei ole, Wenemaa asju tallitab Priuz Ferdinandst walitsuse hakatusest saadik Saksamaa Kiudral-konsul, kelle kätte Prantslased oma asju wist niisama wähe usaldada tahawad,  kui Austria ehk Ztalia asjatallitaja kätte, ega wist ka Inglismaa asjatallita>a kätte Prantsusmaa aealehed siunrwad suure wihaga Buigaria pwägimehi" ja kiivamad  oma Wäliste asjade Ministri kindlat meelt. Teine pahandus on Prantslastel Europa suurriikide wasta Khiina asjade pärast. Et Prantslased Tonkingsts Khiinlaske naabrid on, sellepärast oli neile igalt poolelt nöuu antud, noomislega ja ähwardamistega Khiina Walitsuse  wasta peale hakata, teised suurriigid tulla fiis appi. Prantsusmaa poolt tehti seda, aga teised, kõikide ees Ztalia, on ennast nüüd Prantsusmaast selles asjas lahutanud,  Prantsusmaad jälle üksi jätnud. Liibaw'i kvlmmasti-laew  ,Cimbria" on Jõulukuu 12. (Talwekuu 30.) pääwal Cherbourgst juures hukka läinud. Meestekond on peastetud. Jtaliqst. Livraghi ja tema seltsilaste wasta Massauah's  peetud protsessi otsus teeb wäga palju kahinat ja Walitsusele kitsikut. Nende juure, kelle meel õigusega selle weidca asja üle pahane on, tulewad Parlamentis  nüüd ka kõik need, kes Kuninglikku walitsust ülepea  häwitada ja Republikat selle asemele himustawad. Iseäranis käiwad törelejate kaebtused Kindralite Valdissera  ja Orero wasta. Söeakohus Massauah's on nendest ütelnud, et nemad süüd teenistuse wasta teinud ei olla ja Ministerpräsident Marchese di Nudini on ParlamentiS nende eest törelejate wasta kostnud, aga wäga nõdrast ja on isegi tunnistama pidanud, et nemad üle oma wöimuse määratud piirete läinud on. Keegi ei wöi ju ka salata, et öösesi hukkamisi ilma protsessita, wabandada ei wöi, üks kommissiou oli Massauah'sse saadetud, seda asja tagajärel läbi kuulama ja on leidnud, et nende Kindralite teud just mitte õigeks ei wöi peetud saada, ikka aga wabandatud. Sellega törelejad ei lepi; sest seda aSia peetakse ka wöeral maal inetumaks ja Jtalia teutusekS. Marchese di Nudini on kõiki selle protsessi  aktisi oma kätte saata >a ise läbi waadata lubanud. Sellega sai kära ParlamentiS esiteks soigutatud, aga ilma paha järjeta ei saa see paha asi wist mitte jääma. Paapst on Jõulukuu 14. (2.) pääwal Konsiftoriumit (Kardinalide-nöuukogu) pidanud ja selles künet (allvcntion) pidanud, mis järgmisel pääwal Rooma s wälja lantatud sai. Tülid Prantsusmaa pilgerite wasta on selles kõnes walju sõnadega hukka mõistetud ja Paapst on küsinud, mis temal söea aeal oodata olla, kui juba rahu aeal seesugust asju eite tuleb. Tema tahla oma eelkäiia, Pius IX., jälgedes käia ja kõige wähemast Nooma linna omaks ilmalikuks riigiks tagasi pärida. üks Kardinalide-kommission  on Vaticanlls tooli" warandust üle waatanud  ja leidnud, et see 20 millioni franki kahanenud on. Kommission on Paavstile nönu annud, aaStas üks million franki wähem wälia anda, nimelt oma ametnikkude paikasi wähendada. — Genua lahel kargas Jõulukuu 12. (Talweknu  3(1) pääwal Jtalia aurulaewa ,Calabria" katel lõhki. Laew wajus põhja ja 28 meest suurest meestekonnasi >a 5 reisiiatest peasesiwad ainult 10 laewameest >a 2 reisijat.  Peasnud inimestest on neli wigasratud. Portugalist. Jõulukuu t 2. (Taiwekuu 3V.) pääwal sai Keiser Dom Pedro surnukeha Lissabonis maha maetud.  Kõik Kuniagakoja liiked, Ministrid, söeawäe- ja kohtute-ülemad oliwad juures. PreuSst Prinz Albrecht pani Keiser Wilhelmi nimel ühe pärja Keiser Dom Pedro surnukirstu peale. Surnukirstu wastawötmise juures wakshalliS on Oporto Herzog, Ministrid, teised Portugali auukandjad ja palju Brastan ast olnud. Kuninglikku auu ei ole Dom Pedro surnukehale mitte antud, waid seda, mis Kuninga onu kohaline on. Bulgarast. Zlma wastarääkimata on Sobranje Bulgaria esimesele Würstike 50.000 franki aaSta-raha määranud; Ministrid ei olnud seal. Kas Graf Harkenau seda masra mölab, fee oli ikka meel teadmata. Tema on juba sagedast näitanud, et tema ennast Bulgaria politika  sisse mässida ei taha; öhekõ politika asjaks wöiks seda aga ikka peetud saada ja hädast tarwlS ei arwata temal seda ka mille olema. prantsusmaa asjatallitajale.kes  Prantsusmaa sõnumisaatja Chadourne' mäliasaatmist üheks leuks Berlin'i kongressi otsuste wasla olema ütles ja 24 tunni käikus waslust päris, on Bulgaria Walitsus seletanud, et see koguni mitte wälise poiilika asi ei ole. waid seespidise, mille sisse Chadourne ennast seganud. Wõeraske kohta, kes seda teemad ei olla Becliul kongressi protokollis ühtigi üteldud. Selle peate on Prantsusmaa asjatallitaja Lanel teada annnd. et temal käsk on, kõiki oma tegewust seisma jätta. Kõik Serbia lehed kinnitawad,  jutud mis kohtu aluste piinamistest j. n. e. maailmas  liiguwad, olla Serbia ja Prantsusmaa lehtedest ehk nende lehtede sõnum -saatjate maled, kes seda Karawelow'i  heaks teha. Karamelow'i osawötmine mõrtsukatest  Bettichewi waSta olla aga nii selge, et tema enam lahti ei pease. Zutud käimad läbi Europa lehtede, et Sofia s üht uut kokkuivandllttsi Bulgaria Walitsuse wasta lertud olla. Greekamaalt. Pri»z G->org, kes Weue Suurwnrst Auujariepär>ia peastmise luures lavansts niipalju wadwust üles näitas, on seda ka kodumaal teinud. Kange tuulega oli üks mereiväe unterohwitser wei leses purju arsenalisse sõita katsunud, kus Prinz Georgi kommando all tööd tehakse. Arsenali ligidal wiskas kange tuule-hoog tema paadi ümber, õnnetu wöitles kohawaie laenetega ja arsenalist ei sulgenud keegi appi minna. Maalt nähti aga üht weiket paati tulema, kuS üks noor pealik sees istus ja oma weiket sõiduriista läbi winguwa tuule ja wahutawate laeuete ajas. See oli tugew Kuninga-poeg Georg, kes ümberläinud purju-paadi juure jõudis, uimase madruse wälja kiskus ja maale wiis. Waimustakud hõiskamine kõlas leinale sealt wasta ja Athenst Peastmise-- selts on nöuuks wötnud, wahwale Prinziie oma suurt kuld peaftmise-medaijet auta. Wene Keisri käest on tema juba kuld peastmise-medalje saanud, mis iseäranis tema jäuks löödud on. Asiast. London'i kaudu tulnud sõnumid Jõulukuu tv. (Tal w. kuu 28.) pääwast ütlewad, et mässajad  Keisri sõeawäest täieste wöidetud ja maha raiutud olla. Pakusci.e juures olla aga jälle mitmed Khristlased rööwlitest  ja halwa rahwa hulkadest ära tapetud. Selle linna kommandant, kes kahtluse all seifis, et tema kaas-süüdlane on, olla oma elule ise otsa teinud; mitmed selle linna kodanikkudest seista ka kahtluse all. Inglismaa misfionär Parker olla Chao-Uangstst ära kadunud, üks Inglismaa miSfionär, keS Singapore'sse tulnud, on ka mässajale täit ärawõitmist ja Maogaugst linna langemist Keisri sõeawäe kätte, Talwekuu 28. (16.) pääwal, tõeks tunnistanud. Kõik põhia-ida pootine Khiina olla aga käärimas. Ja pandist kirjutatakse wiimajest maawärisemtsest, et see Gisu mäe fissekukumisest põhjatumatesse koobastesse tulnud, mis juba mitme aasta eest siginenud olla. Onno maakondas üks suur maanihkumine olnud, mis jõe jooksu kinni pani. Talvekuu 9. (Wiinakuu 28 ) pääwal kestis maawänsemiue ikka weel edast ja 24 tunni seeS lueti 739 lööki. Toitu oli rahwal küll, aga peale 409,099 inimest oliivad ilma peawarjuta ja tatwel kardeti  häda suureks minema. on kange wastapanemine tubaka-monopoli wasta, nimelt selleparast, et seda ainusõigust ühe Inglismaa seltsi kätte rendi peale antud sai. Medsched'is, Schiras'es, on lausa merine mässamine olnud, uus wast siis lõppes, kui kodustele  kaupmeestele luba antud sai, tubaka-kauplemist Inglaste  käest omale osta. Teherawist on Schah kõige kuulsama  kaupmehe, kes tubaka-monopoli wasta pani, wälja ajanud. Mohamedi preestrid löõtsutawad tüli ja kässiwad tubaka larwitamiiest ülepea maha jätta. Afrika st. Dr. Karl Peters on Kilimandscharo'st Wiiuakuu 30. (l 8.) paamast sõnumit saatnud, et tema seal-ise kodurahma üle täit wõimust saanud, kes teda juba ammu tunda ja /Waugonot (mees kes lina-keelt räägib) nimetada. Seal olla nüüd rahu ja kõik Massailaste  sugnarud tasuda oma maksult eleivanti-kchmadega. Sudan'ist olla Osmaa Dlgna sõeawäega põhia poole tungimas. Ühe sõnumi järel walitseda seal kollatõbi, üks teine söuum räägid selle wasta, Austria Noomakatholiigi  misnoni liited, pater Oarmalder >a õed Katvarina  Chincaiini ja Elisabeth Vmtucini, kes aastal 1883 Kordofan'>s (Sudan is) mangi wõelud ja senni Omdurman'is  kiuni peetud sailvad, on nüüd lahti saanud ja KoroSka'sse tulnud. Omalt maalt. Tallinnast. Jõulukuu 6. päämal, kui Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Auujärjepäriia Nikolai Aleksaud- nimepääwal, oli pidulik Jumala-teenistus