tes, et teda keegi siialt otsima ei lahe, mabritsenud  ta sääl oma kolme seltsilisega kes haigemaja  teenijad olnud, male 20- ja 15 kopikalist tinarahasid. Tschenstohowist. Petrokomi kubermangus Ostroim) mõisas on üks sawist pott 21 kuldrahaga  leitud. Nahad olla õige manad ja nende wäärtus senini meel tundmata. Leidus on keiserliku  wanaaja uurimise kommissionile saadetud. Lodzist. Kui kohuta wad saal lood on, wöib järgmisest sündmusest näha, mida „Lod. Ztg." teatab. Rohkearwuline wargate seltskond tahtnud manas linnas laupäewa ööl märgust toimetada, mis neil aga ööwahtide hoolsusel  korda pole läinud. Selle üle wihale üritatud,  hakanud kurjategijad ööwahtidele tuld andma, õnneks pole nad aga kedagi haawata saanud. Rostowist. Doni jõe ääres, 15. sept. Ööl wastu möödaläinud eSmaSpäewa on 15 sõjariistades meest Wladikawkasi raudteel Konakowo jaama juure» RoStowi sõitma rongi pääle karanud  ja ühe raudtee kaSsaametniku käest 5000 rubla rööwinud, kuna nad enne teda surmawalt haawastmad.  Pääle selle on mõrtsukad meel masinajuhti,  selle abi ja ühte raudtee tehnikuse haawanud. Kaukasiamaalt. Sääl on wiinamarjade  kaswatamine ja wiinategemine suurel sammul ka»wamaS. Wiimasel ajal on sääl jällegi selts asunud, kelle otstarbe wiinapuude kaswatamise edendamine on. Selts seisab prints Konstantini Petrowitsch Oldenburgi kaitse all. Wladiwostoki. Grafskija raudtee  ehitamise juures on praegus 3300 inimest töös. Nendest on 1000 Hiinlast, 1000 Korealast ja 1300 Siberisse asuma saadetud kurjategijat. Nimetatud raudtee haru loodeti tulewal aastal malmis saama, aga mitmesuguste takistuste pärast läheb aeg pikemaks, nii et alles 1894 aastal lõpetust tehtakse. Senini on 220 wersta raudteed  malmis. Roworossiiskist. Sääl on „Neue Dörpt. Ztg." kiri tulnud, milles selle üle kaebatakse, et KaukasiaS töörahwast suur puudus olla. Osalt inimesi on kuri kolera surmanud, osalt on rahwas tema eest pakku läinud, nii et nüüd kibedal tööajal töötegijaid saada ei ole. Põldudel olla wili wäga lopsakas, aga kokkukorjamisega  seista lood alwasti. KuS cclminewatel aastatel põllul 100 inimest tööl olnud, sääl olla nüüd waewalt 10 ja nendele makstawat hirmus kõrget hinda kuni 4 rubla päewast. Wili saada liiga küpseks ja wariseda mälja, mille läbi wiljasaak  muidugi wäheseks jääb, ta küll hästi kaswanud on. Kurb lugu! Wäljamaalt. Juglisemaalt. Sääl on wiimsed wäeharjutused  Ms hapuks õunaks wäewalitsusele, sest sääl on uuesti ilmunud, kui kehwaS korras Inglise wäe-laskmises osawus on. Laskmise harjutusel tuli ilmsiks, et ligi 6000 kuuli seast ainult 500 märki läkfiwad ning weel wiletsam oli lugu suurctükki laskmisel: 300 kuuli seast tabas ainult üks märki! Inglise sõjalaewastikku wõrdleb Inglise admiral SymondS Prantsuse ja Wene sõjalaevastikkudega  sa leiab, et Inglased uut moodi sõjalaewade aru poolest enam kõige kangemad ei ole. Aastal ILS4 saab Inglastel Z 6 uut moodi lahingulacwa olema, kuna Prantslastel neid 43 ja Wenelastel 25 tükki on. Wanemaid sõjalaewu on Inglastel 44, nõnda siis kokku 83 sõjalaews, kuna Wenelastel ja Prantslastel kokku 121 sõjal laewa on. Ligi pool Inglise sõjalaewadest on weel wana moodi eest laetawate suurtükkidega walja ehitrch, mida Wenelastel ja Prantslastel enam ei ole. Lõpeks ütleb Inglise admiral: Kui Prantsusemaa kõik sõjalaewad kautab, jäeb ta siisgi ikka wägcwaks riigiks; kautab aga Jnglisemaa ühe suure merelahingu, siis on ta jõud murtud. Londoni linn tahab ka omale Eiffeli torni saada ja selles asjas mitte Parisist taga jääda; nende torn pidada Prantslaste omast meel 150 jalga kõrgem saama. Ta ehitakse Wembeli puiestikku  ja saab meie raha järele umbes 1 miljon rubla maksma. Ehituse eesotsas seisab Sir Edward Watkin, tuttaw merealuse tunneli plaani ettepaneja. Prantsusemaalt. Sääl peetakse praegu suurt tööliste - kongressi, muidugi fotsialistlaste maimus. Osawõtjaid olla pääle 100, nende seas ka tuttaw Saksa riigipäewa liige Liebknecht. Belgiamaalt. Säält tulewad pahad sõnumid  tööliste rahutusest. PäälinnaS tunginud 19. sept. mittu sada pagariselli suure rahwahulga saadetusel uue pagarikoja kallale seda rööwima. Politsei pidanud palja mõõgaga keelama ja tulnud siis käsitsi wõitlus, kus mitmed haawu saanud. Jtaliamaalt. Nagu hiljuti teatasime, on kenas Jtalias rööwlid hoopis ülekäte läinud. Suur ja rahwarikkas Sizilia saar ähib üsna selle nuhtluse all. Walitsus on nüüd rööwlitele päris sõda kuulutanud ja 1600 soldatit nende wastu wälja saatnud. Minewal nädalal leidis soldatite ivahisalk Sizilia pealinna Palermu lähedal ühe röõwlipesa üles. Soldatite nõudmise pääle, et rööwlid endid heaga wangi annaksiwad, wastasiwad  wiimased püssipaukudega. Pool tundi kestis wastastikku laskmine, mii kummagil pool suurt kahju ei teinud. Siis saiwad soldatid abi ja rööwlid pistsiwad seda nähes plehku. Neil oliwad tulised hobused ja nõnda peasiwad nad metsa, kuid üks neist jäi surnult maha. See oli wäga kardetud  rööwel, nimega Rinaldo Placido, kelle kinniwõtmise  eest 4000 franki oli pakutud. Rööwlitest  maha jäätud laagrist leidsiwad soldatid meel 8 hobust, hulga püssisid, sõjamoona ja S3O franki raha. Sellsamal päewal wõeti Etna mäe jalal 10 rööwlit kinni. WiimakS sai wäike Nicosia linn, kuulus rööwlipesa Sizilia saare keskel, sõjamäest sisse piiratud ja umbes kolmas jagu kõikidest meeSterahwastest kinni wõetud. Linna majadest leiti läbiotsimisel palju waraStatud kraami. Hiinamaalt. Sääl tulewad sõnumid weeuputuse  üle on kurwad ja kahju, mis sellest tulnud  määratu. Mõned orud olnud 200 jala fügawuseni  wee all. Hulk alew .d ja külasid on hoopis häwitatud. Amerikamaalt. Säälse leiu 400 aastaseks mälestuseks seatakse pääle muude pidustuste ka Kolumbuse mälestuskuju Amerika suuremasse linna New-Aorki püsti. See on Kolumbuse sünnimaal Itaalias walmistatud ja wiidi nüüd laewal New-Dorki, kus seda suurel pidulikul  wiisil waStu wõeti. Brasiliamaalt. Sääl ei ole sest saadik õiget rahu olnud, kui keisri walitsus säält ära sai kautatud. Mässamised, segadused ja praeguste walitsejate wägiwald ei taha lõppeda, ja nõnda ei ole imeks panna, et palju Brasilialasi wabariigist  tüdinenud on, enne kui nad weel õieti wabariiklaSteks saanud. Lõuna-Amerika wabariikides  on see paraku üsna igapäcwane asi. Uus leidus endisest Eedeni aiast. Seda mina küll ei tea Ega keele targad ka Mitmes keelemurdes, käänus Rääkis Adam Ewaga. Usun aga, ühte murret Rääkijiwad ometi. Ega Adamat wõin Elva Muidu õunast petta nii. - Olen nüüd ju mitu korda Nimelt ise kuulnud keelt. Millega kord Eiva püüdnud Oma nõusse mehe meelt. Kust tad kuulnud, õpind olen. Juhatan sind sinna ka. Mina harjunud ci ole Kadetusi kandema. Minu neiu, Eiva tütar, Nagu Ewa ise just. Mõistab rääkida keelt endist Nii, et teda kuulda lust. Noormees, kui sa mind ei usu. Mine kuula ise siiö, Sini silma sisse waates. Milles pilk kui paradiis. Ja sa kuuled sooje sõnu Hääleta su rinna sees. Õndsusest ja õitswast õnnest Helkima kuldkeelt ees Wiimaks ivabanda, ei nime Leidusele teadnud ma. Sest et keeletark ma pole Ega nende uurija. 0. Nsukslät. Ülesanne. A. Sundla Ä, Ä-s I, k, I, I, 1, m, m, m, n, n, n, Q, x, r, r, 8, s, t, n, n, u, V, V, ö. Need tähed ülemal olema ruutude sisse seada, et piist- ja põik rida ühe Eesti ajalehe nime wälja annawad; nõuetawad sõnad on järgmised: 1) Kirja täht. 2) Jooma riist. 3) Tuttaw lind. 4) Mõis Saaremaal. 5) Ajalehe nimi. 6) Linn Baltimaal. 7) Naisterahwa nimi. 8) Läheb kõige elusale tarwis. 9) Kirja täht. Seletus tulemas numbris. Möndasugust. Imelik õnnetus on möödaläinud neljapäewal Jnglisemaal FurneSsi raudteel sündinud. Lendalist Ulverstoni sõitma aurumasina all masuS särsku maa. Masina juht, kes iseäralist mürinat maa all oli kuulnud, andnud külmawereliselt ruttu wastasauru, nii et masin oleks pidanud hakkama tagasi minema ja karanud ise ruttu maha, aga nii pea, kui ta masina päält ära olnud, wajunud maa ühes masinaga 30 jala sügawusesse. Rutusti toodud Barrawist töölisi, et masinat mullapõuest wabastada, aga mõne tunni järele hakanud maa uuesti wajuma. Kiiresti katsunud töölised, et nad august wälja saanud ja wacmalt olnud nad kaldal, kui masin uuesti 30 jalga sügawamale langenud. Weel läinud natuke aega mööda, siis kuuldud kanget mürinat ja kolinat ning masin kukkunud ühte endisesse sõekaewandusetse. Õnnetuse juures kanda raudtee-«valitsus kõige suuremat süüdi. Juba 3—4 aasta eest pandud tähele, et maa säält kohast tükati alanenud ja tunnistatud seda kohta raudtee sõidule kardetawaks, aga kes sellest hoolis? Õnneks pole inimesed wähematgi wiga saanud. Ainult masin on „mokas." Koera tarkus. Saksamaal läinud keegi mõisaomanik oma sõbra juure jahi pääle. Ta sõitnud pühapäewa homikul raudteega ära, aga teisel homikul kui jaht alganud, olnud ta koer kadunud. Ta imestus olnud aga koguni suur, kui koju sõitis koer talle saba liputades «vastu läinud. Tark loom, kes wõsra maa pääl Xs 39. Saarlane 1892