saanud, KuuiNgäS ,Häikalä'gÄ" W siinnä õest rahu teha. sest seolisest tülist kartis Walitsus, et tõrelejad sellest asja wõtakfiwad, ParlamenttS Ministritele küsimise ette panna, mille peale kerge waStata ei olnud. Wydah'S tehkud lepituses lubas Behanzin Porto Novo waldkonda ja kõiki Prantsusmaa kaitsuse all seiSwaid maid rahule jätta ja sai selle wästa 20,000 franki aasta-räha (hiljemini lisati weel 20,000 franki juure). Selle rahaga muretses tema omäle aga neli suurtükki ja 2300 uutmoodi sõeapüsfi, ja harjutas oma sõeawäge nende tarwitamiseS. Jõulukuul wõttis tema stiS katseks Ühl sõeakäiku Prantsusmaa kaitsüse  all seiswa Watschi suguaru wasta ette, ilma et seda PätiS'is suuremalt tähele pandud olekS/ Kui proow korda täinud, siis seisis temst Nääri- ja Küünlakuul, kus tlmad EuroplaSte kohalised osi; rahul' jä tüngis Paastukuul, jvihlsiä-aea Hakatusega, tnida ei kannata, Porto-Novo peale. Dahomey Kuningal olla 12,000 korralist ja umbes 10,000 ülekorraiist sõeameefl, peäle selle weel kaks batällioüi Äsizäzonist, sõea-neiust, gardiwäekh. Kas Senegambia mustad sõeamehed nendest jägu saawad jä kas 3 mistioui franki sõeaknludeks ette lööwad, see näitab küsitaw olema, on aga sõda kord algatnd. siis on Prantslastel selleks ikka rahä, Nagu ka nüüd kodumaal suuri ettewalmistamisi sõea wasta ette wõetud ja selleks Parlamenti poolest raha lubatud on. Söeäwäe kadred, s. o. need jäud stleruate ja alamate pealikutega, äga wäheste soldatitega, kes söeariistade ja harjutamise all seisawad ja lelle kõrwa täieldamiseks sõea aeal tagawarawäemehed  astuwad, piawad rohkettdatud saama, mis läbi korraline sõeawägi muidugi palju kaSwab. Ka piab weel Dsi juure asutatud saaista. Paris'i lisiüa eest tahetakse hoolt kanda, et see wahest Ühe tulewa sõea aeal ümberpiirämise läbi jälle nälga ei jaa. Selleks saada ükS kanal Orieans'i ja Päriti wahele ehitätud, "Lplte ja SMe jõgede ühenda mi seks, loomade ja weUyiisets? Nende, poolest rikastest Loire «asumaadest pealinna. Pro t ses S Ra v acho l't wasta saab wõimaliknll rutuga peetud, et tema weel enne Lehekuu 1. (Jürikuu 19) pääwa wõiks surmanuhtluse alla mõistetud ja uende hirmuks hukatud saada, kellel ehk himu on, ,tööliste-pidul" suuremat kara teha. Tema tunnistab nüüd.kõlkl kergest ülesi. Protsess 3!avachol'i wasta saada Wandemeeste-kohtn ees Jürikuu 20. ja 21. (8. ja 9. pääwal peetud saama. Kellner Lheraut, kelle juhatust mööda Ravächol kinni wõetud sai, oli wiimaSte sõnumite järel yma unustajate käest juba rohkem kui 50v0 franki saanud,  temäl oli aga suur hirm Anarchistlaste kättetasumise eest. Politsei on keda oma kaitsuse alla wõtnud ja kui teM wW läheb, M on Salapolitsei-ckehed teda saatüias.  Trahter, wöi ennemini kõrts, Magenta-boulevaris, kus Lheraüt teenib,,seisab ka Politsei hoolsa walwamise Njx.' Nan c y PsiM kop on ühes karjatfe kirjas kuülutanüd, et tema, kuidä asjad Prantsusmaal nüsid ssil korral seisawad, kirikus mitte enam könferenzisi  pidada pi taha, et tema aga Kathosiigi kiriku õlgpste kitsendamise wasta tõrelema piab. Parist Erzpiiskop  Richard on Paapsti käsku, rahupidamiseks Republsksi  walitsuse ja Aaktzolitgi ttrikn wahel, kuulutanud, on aga omas seletuses asja ümber pööranud. Paavst oli Ütelsiud. Kachokiigi kirik pidada ennast Republika seaduste alla heitma; Erzpiiskop Richard ütleb, Republika soowida Katholiigi kiriku ppole nihkuda ja pidada lahkusega waSta wõetud saama. Tema on sedawiifi »eksimala" Paapstt sõuü , Jtalia st. Graf Taverna nimetamine Italia Saadikuks  Berlin'iS, on ametlikult kuulutatud. Jürikuu 6. (paastukuu 25.) pääwal on Politsei Faenzä wäkshallis Mitu kilogrammi dyuamiti ära wõtnud, mida üks tööline soatmiseks Bologna'sse, raudteele annud oli.  Bologna's  on Politsei ühes kastis, mis kui pesuga täidetud Fabriano'sse pidi saadetud saama, 2'/, kilogrammi dynamiti  leidnud. Saatjat jä saajat otsitakse. MaSjarahst on sõnumid tulnud, et aSjad seal paranenud olla. Kubernör  on reisule Asmara'sfe ja Keren'isse läinud. Walitsus kaupleb Austria püssiwabrikuga 400,000 repitlrpüsst  tegemise üle. Wabrik pärib 72 lirat ühe püssi eest, Italia Walitsus pakub 69 lirat. Ka tahab Italia WalitsuS Austria püSsiwabriku käest nende püsside pakenti osta jä siis omal maal nende wabrikut asutada, milleks aga Austria püsstwabriku poolt maschinad, eestõõd ja meistrid tulema piawad. Türgi riigist. Sultan on Sinai poolsaare Khediwe Abbas Pascha walitsuse alla annud, kui see ka Asta's on ja Türgi riigi lahutamata jäuks jääma piab, nagu fee endiste Khediwede aeal oli. Sellega on ins see alt lõpetatud  ja kinnitamise-ferman pidi nende pääwabe sees pidulikult  uue Khediwe kätte antud saama. Türgi on Sinai poolsaart sellepärast Egyptusest lahutada tahtnud,  et wõimust Suess-kanali idapoolife kaldh ültzMMa kätte saaks, millega aga Inglismaa ei leppinud ja Sultan  on jälle kord järel andma pidanud. Greekamaalt. Parlamenki-watimised on täides kaikus f. o. ettewalmistamistes, kus iga erakond niipaliu heakest oma poole Meelitada püüab, kui iganeb wõimalik on. WalitsuS loodab, et DclyanniS'i erakond laguneb, see olla aga wäga agar omaS healcde-jahtis ja keegi ei tea weel ette arwatä, kas KonstantopuloS oma Ministritega walimiSte-marust  läbi peaseb. Igapidi on aga orwa.a. et DelyanniS mitte enam MimSterpräfldenMS ei saa. Tema on Kiunngasi ja kõiki Kuninga sugukonda nii wäga pahandanud.  et wist ka rahrva keõkist ainult lausa mässajad teda tagasi soöwida wõiwad. Serbia st, Et salawiha Serbia ja Bulgaria wahel kaugelt mitte weel kusttwud ei ole, see on teatud osi, niisama kujtaw on ka, et seda wlha waljaSpoolt lõõtsulatakse.  H linti oli »Nowoze Wremja" sõnumil toonud, Sofia's olla ssea-nõuukogu peetud sa seal üht walmiS teytstd ja Wiin'iS killnitatud sõea-plaani Serbia wasta arutatud. Heda tunnistatakse täiesse tühjaks jutuks, mis Serbtäste ärritamiseks Bulgarlaste waSta tehtud olla. Serbia Wqlitsusel olla aga nõuu, kõiki Bukgaria põgenikkust  sealt walja ajada, et need tüli naabrite wahel ei teeks ja läheks, et Serbia Walitsus seesugustest juttudest ennast mitte ärritada ei ole lasknud. Bu garia st. Konstantinopel'isi on Inglismaa kandu sõnumid tulnud, et Serbia asiatallitaja Dr. Wnlko vitsch'i mõrtsukad, Werdja Georghi ja Christo tõe poolest kinni wõetud ja nende süü eeSkuulamiSteS selgest tõeks tunnistatud  olla. Georghi on lunniStusi ette panna katsunud, et tema sel aeal koguni mitte Koiistantinovel'iS olnud et olla, aga see ei ole temal korda läinud. Mõrtsukas olla Georghi, Christo tema aitaja. See afl olla juba krimi nal-kohlu alla antud. Rumäniasi Ka Rumäma Walitsus Ma nõuukS wõtnud, Bulgaria põgenikkust riigist wälja ajada. ASja selleks on ähwardamiie-kirjad annud, mida Bulgaria asjatallicaja Bnkarest'iS hiljuti nende põgenikkude käest saanud on. Peale selle on Numänia WalitsuS aga ka leidnud, et need põgenikud wäga kardetumad inimesed on, kes ka Rumänilasi wihale änltawad ja ühegi kurjale» eest ei pelgu. Asiu'st. Sellest aeast saadik, kuS Afgha ülased oma Inglismaa sõbrade nõuu peäle Knschki jõe kaldale tungifiwad, sealt aga ühe weike Wene sõeawäe-salgu läbi Kindral Komarow i all, lagast peletatud saiwad, on nemad ennast kõikide kokkupõrkamiSte eest MnelaSlega hoidnud ja arivätl, et nemad iialgi enam Weuemaa piire poole edast tungida ei julge. Nüüd on see aga tähelepanemist äratanud, et Afghanistani sõeawägi Asmara linna ära wõtnud on ja et Emrr Abdürrahman-Khau'il nõuu olema näitab, kaugemale Kafirisiantt maa sisse tungida. Abvurrahman-Khan  olla InglaStega kindlamas sidemes, kui iialgi enne ja teha seda wist nende tagakihutamise peale, WenelaSte tülikamisekS Pamiri waldkondaS, Khina ja Afghanistani piirete wahel, mille üle need mõlemad riigid ja Wene wsimuskonna all seisan, Buchara waidlewad ja kuhu wiimasei aaStal nakuke Wene sõeawäge saadetud sal, mis Inglasi wäga pahandas. Teiselt poolelt kipuwad  aga Afghanlased ka Inglaste Quella-randtee Ehaorani  jaama peale ia on seda otse needmise alla pannud. Raudtee ametNikkudele tahetakse sellepärast sõemlisku anda. Kmda juba kirjutatud, on Malayalased Malaka poolsaarel  kaks Inglismaa Uurimije-seitsi ametnikku ära tapnud  ia kipuwad Pekani linnas EuroplaSte peale. Seal on wiimaste keSkis palju hirmu, naeSterahwad on sealt ära läinud ja oliwad Jürikuu l 0 (Paastukuu 29.) pääwal  juba Smgapore'sse jõudnud. Walitsuse poolest on sõealaewad >Hyaciuth" ja ,RMer" senna saadetud. Tokis linnas, lapau'is. on ÄkS suur jägu linnast maha pöleuud; kahju on määratu. Amerikqst. Kange maru-luul Põhja Amerika ühenda  tu d-riik i d e s PaaStukau 19. (31.) pääwal, on mitmed linnad täieSte ära lõhkunud ja teiSlele suurt kahju teinud. Nenda on Kansase riikiS Towanda linn, kus maru kesk-öösel lahti läks, kui kökk inimesed magasiwad,  maapinna pealt nenda ära pühitud, et mitte ükS maja seisma ei jäänud. Wähemasi 20 inimest olla surma saanud. Koledast möllas maru ka Augusta linnas. kuS 4 inimest surma saanud on; palju teist on Wigastatud ja enamist kolk majad sisse kukkunud. Asige raskemat kahju on Vuttler County saanud. Welling - t o n'i linnas on palju inimesi surma saanud ja palju majast on wigastatud. Raske pilwe-katke pani kõik Kiowo wee alla. Chrcago'S kukkus üks seitsmekordne maja sisse; kolm lasi saiwad surmatud ja mitmed täiskaswanud  inimesed wtgaSkalud. üks 13 hinge suur perekond  iötuS öhtalaual, kui maja sisse kukkus. ÜkS rinnalaps  suri kohe, kuna teised perekonna liiked puru alla maetud  ja köit wähem ebk rohkem wigastatud saiwad. Ühendatud-riikideS on stglrsiika-koutorr poolest tänawnne B l, protsentl Wbale ette arwatud, kuna mullu 85.» protsenti saadi. LobiSttktu on nisu hilja külwattrd, nenda et idanemine hiljaks jär. mts rchkem kahju teinud olla, kui kalmsed kanged külmad. Mitmest maakonnast tulewad sõnu uid nisu-orase paranemise üle, mis ka weel rohkem paraneda wüida, kui head ilmad edasi keSkawad. ESu u e -Amerika wabariikides on jälle kord mässamine lahti läinud. Argentinas, k«S wast aaSta eest werine kodusõda lspetalud sal, on fõd.r unest e peäle hakatud. Vene jn e l a'S seisawad Präsident Palatis ja Kongressi erakonnad sõeariiStadeS ÜkStoeise waStaS. Präsident on wõimusi üle määratud aea ema käeS pidada tahtnud ja sellepärast oma järeltulija walimist  wiiwita iud. Kui Kongress sellega rohul ei olnud, stiS on tema Kongressi ära lahutanud ja selle ja Snati Prafldenti kinni panna lasknud. Sellest on mäSsamme alganud, milleS salamörtfuko-kegudega ja dynamltlga tallitatakse.  Põhja Amerika lehed kirjutawad weriSlest lahini gitest, mis seal juba ette tulnud olla. Omalt maalt. Tallinn ast. Eestimaa Kubernör, Geheimrath Würst Schachowskot sõitis Paastukuu 31. pääwal Püchtiz'tsse  ja pidi Lihawõte teise pühani senna lääma. Kmda juba enne kiriutatud, on  toimetaja  J. Kõrw oma wällaheilmise üle ,GeSti Kirjameeste  Seltsist < Näärikuu 4. pääival, Litwimaa sKuber» uöri juures käedsuud. Seal on seda otsust siis ka tsihjakS  mõivielud ia /Gesli Kirjameeste Seltsile" ette kirjnkalud,  seda asja järgmises koosolekus, Lehekuu 9 pääwal,  uuesle arutamise alla wõlta, sest et seda wast kooSolekul  ette on pandud, kuna fee juba enne ette ja selleks koosolekuks pääwa korrale oleks pandud olema pidanud. Ka pidada ,EeSlk Kirzame Ste SeltS" ebäSpsdi seda tähele panema, mis Tartu kooitkonna Kuratori ringkirjas Näärikuu 27. pääwast >BB7, siudeiilide ofawölmise kohta Teltftde nöuupldamMest elke tirjukatud on. - .L ind a" Seltsi koosolekus PaaStnkuu 27. pääwal on. kuida /PoStimeeS" kirjutad, lõpupäriliselt nõnukS wõetud, aSjn koriatda ,a Seltsi lahutada, käida pshjnSkiri seda pätib. KooSolek on rahulisem ja läbirääkimine  asjalikum olnud, kui iialgi enne. Tasumise- Mgukdacion.) kommiSsiouiSse on J. Weinberg, P. Treumann  ja G. Riphardt walikud, nende asemepidaiateks tarwilust uiõöda M. Paulberg ja J. Pühmann. Tarlu'st kulewad föuumid, ek jäuskondllk Ce n f o r, herra Dr. Engeu Janus en, keS sepa amõtll  aaStast 1884 saadik lallilanud, ennast nüüd sellest lahti palunud on. Herra Dr. Janus,n jääda kul arst Tartn'Sse elama. —Ta lliu >t a sntglo o m a d e. kaSwÜ t a j a, kaupmees Eugen Bl o ct. on Pelerb»rg'i sulgloomadenäitusel  kuus medaljet saanud: lj suure kuld. medalje, kodu-sulgloomade korjanduse eest; 2) suur e hõbe- m edalje, nrunade ja lindude pealuude korjanduse;  3) Looma k ai tse-sellsi hSbe - m e d a lj e riiskade, nagu künade j. n. e. eest; 4) brongS-medaije.  lilluu - toitude eest; 5) brongS .med a l j e Loomakaiksc-sellsi poolt oma aealehe.Loomade-söber" eest; 6) suure ku l d - m edal j e, kõige kõrgema auu hinna laulu- ja ilu-lindube eest. EI aaSlal 1887 Mjaanlüd paberrahad sagedast järel tehtud on, sellepärasi saada pealinna lehtede sõnumile järel Riigipabmle waliaandmiseS uued mustred tehtud ja uued paberrahad aastal 1Ä93 ivälja antud. RsugeSse on PaaSlukuul TallinnsiS 46 inimest  jäänud ja l 0 inimest sellesse töbeSse ära surnud. Näärikuul jaiwad 47 inimesi rõugeSse haigeks, Küünlakuul  40, fedawiisi ei wSi üteldud säada, et see tõbi järel annud oleks. Asige rohkem on lapsi surnud, kellele weel rõugeid pandud ri olnud, kui see ka humala rõugepanemise  läbi wanemattle õige kergeks tehtud on. Kui küsitakse.  mikS nemad seda abi rohkeni ei tarwila. stiS on nemad eiramist oasianud, et hea ei olla, sel kurial aeal rõugeid panna laSia, ehk et laosed weel liiga weiked olla, neid läbi külma õhu r ug.panemisele wiia. Jürikuu 1. pääwast 4. pääwani jäiwad jälle 7 inimest rõugeSse haigeks. Paastukuu 30. pääwal andis Aadu N., keS Epinatjewi uulitsas majaS Rr. 259 elab, Politseile teada, et Marie 0., tema naese kaugem sugulane, keda ükb tundmata inimene, kui tema ise kottu ära olnud, uimaselt tema korterisse koonud, seal ära surnud on. Seda abja kuulatakse kohtu poolt läbi. Pühade nädalil. kuS palju rahwasi kurule tuleb, on seal palju wargusi ette tulnud. Nenda saiwad ühe naese wankre pealt, kes fchuikist müüs, nendest mitmed waraStMd, tui ühe teise wankre hobune peruks läinud ja tema koorma ümber lüllanud oli. Seda aega oli road kaabakad karwttanud >a oma saagiga >uba kadunud, kui leiti, et mitmed sckingid puudufiwad. Oölel waSta Paastukuu 28. pääwa on wus noort meest Suurel KompaSsi-uulittal  maia Rr 240 hoowis toorest pahandust  teinud, linna Glemenlarwoli aknad eest ära kiskunud, ruudud katki teinud ja raamid lõhkunud. Politsei otsib Meeletumaid pahategijaid. VqltiSt ift. lür kuu 4. pääwal. Il nad on ka läbi kõtge wiimast nädal; wilud olnud, waikse tuulega põhjaida  ja põtzla-lääne wahel. õöiere! ja homikutel oli kuuni 4 graadt külma, pääwa aeat ei tahtnud soe ka iile 3 graadt töuSta. Neliapääwa Ho mikul tuli õhuke kord lund