tinopel'iS studerinud on, Türgi keelt wäga heaste msiStsb ja isegi Amerikanlase Robert körgemaS koolis Konstautinope!'iS  Türgi-keele õpetaja on olnud Pärast oli tema Ida-Rumelia wiimase Türgi Kindralkubemört, Gawril Pascha Chrestowitsch'i, aeal selle maa Kindralsekretär ja mitmeS teiseS körgemaS riigi-ametis, wiimaks Bulgaria asjatallitaja Serdia'S. - Lubojemski, ükS Poolakas, on salakuulamise pärast ja- rahapakkumise pärast aastaks wangi ja 2V,VVO franki maksma mõistetud; niipalju oli tema kahele SõeaminiSteriumi ametnikule sõeawäe-sala» duste eest pakkunud. Tema ütleb seda Serbia heaks teha tahtnud olema. Bulgaria aSjatallitajale Bukarestis on Bulgaria põgenikkude poolt Rumania's ähwardamtse-kirjasi saadetud. Rumänia Politsei on tema kaitsemiseks kohalist nöuu wõtnud. Bulgarta's olla rahwa keSkiS palju käärimist. Nimelt 3da-Rumelia'st tulla palju palwekir- milles päritakse, et Suur Sobranje fiSsp kutsutud ja Bulgaria-Sultani ülewalitsufe alt lahti kuulutatud saaks. Minister Salabaschew, ükS Zdarumelialane, on seda Ministrite-nõuukogus  ette pannud, aga Stambulow ja Natfchemitsch  ei ole lubanud, et seda küsimist pääwakorrale pandi, Dr. Wulkowitsch'i äratapmise pärast saada Bulgaria WalitsuS üht järelpärimise-kirja Türgi Walitsusele saatma. Ka teised ettetulemised teha palju tuska, nenda Lubojemski  salakuulamised ja Türgi kohtute ümberkäimine ülemate BülgarlaStega Makedonia'S, kes fal kinni pandud ja teisttt waewatud saada. Asiast. London'i kaudu tulewad Per s! a'st järgmised  sõnumid: ,Perfialaste paha meel wõeraSte waõka kestab edasi. Kiwiteede ehitamine Mohamera'Sse ja Tabris'isse on seiSma jäänud. Kaubaajamine on takistatud  ja waesus kaSwab suuremaks.^ Palästinast ehk Kanaanmi maalt. Ka jfa 'st kirjutatakse  Näärikuu 20. pääwal Saksa-keelisele ,Peterburgi Zeitungile^: ,Juutide tungimine Pa!ästina'sse <ei ole poolteist-tuhat aastast saadik nii suur olnud, kai nüüd. Kui ka esimene mõte -Juutide asutamiseks Palästina's mitte Pari S'i Rothschild'ide poolt tulnud ei ole, siis on ometigi Baron E. von Rothschild PariS'iS see, kes aastast 1884/5 saadik sellest asutamisest nenda osa wõtab, et suurem jägu Juutide-koloniedest Palästina'S ja Syria's täna tema omasem tegu on. Mitte ainult, et tema asujaid korraliste  kuu-rahadega tuetab iga perekonna-liige saab kuus 12 franki waid tema piab ka kõik larwilised synagogid, apthekid, koolid j. n. e. üles ja temal on igal poolel hea palgaga ametnikud (walitfejad, arStid, kooliõpetajad  j. n. e.) ja tema korraldab oma kulu peale osalt wäga palju rahaga tõõpaikafi ja põllutöölifi ettewStmisi, mille juureS tema asujaid kodurahwa keskist, Arablafl ja teisi, tarwitab. Nenda on tema siin ja seal juba maanteest  ja weikeid fildafi ehitada lasknud ja tahab Tartara juureS, Kaisa ja Cäsarea wahel, üht llaafi-wabrikut uueaea  wiifil asutada, milleks luba Konstantinopel'ist juba tulnud on. tarwtltSte käskudega tolli- ja teistele ametnikkudele  selle asja kohta. Ligendama arwu järel on Baron Rothschild juba umbes 5 millioni franki Juutide-koloniede korraldamiseks siin maal wälja annud ja maksab igal aastal 600,000 franki nende edendamiseks. Järgmised on tähtsamad Juutide-kolonied Palästina's ja Syria'S: 1) Pesat Tikwet, kaks tundi (umbes 8 werSta) Jaffa'st põhja pool, asutatud aastal 1879, kuS 90 perekonda  450 hingega elawad, kellel 90 maja ja 30 lauta on. Maad on nell 1600 hektari (1 hektor 2202 ruutsülda  ehk Eestimaa wakamaad), enamist põllumaa, wiinapuu-istandufi ainult 50 hektari. See kolame on muidu waesemate asujate oma, keda Rothschild ainult aeguti nende koguduse-asjadeS aitab. 2) R 0 che Pinat. tundi laffa'st lõune pool, aaStal 1880 asutatud, 22 perelonga 100 hingega, 14 maja, 7 lauta, 800 hektori maad, sellest 100 hektori wünavuu-iStandased uue-aegse viinakeldriga, miS peale 100,000 franki maksnud  on. 100 hektari wiljapuu-aidast. põllumaa, miS üte jääd. See on taieste Rotschild'i aiutus. —3) DSsod Amai ka, Meront järwe ääeeS, SafedM pshka pool, aastal 1832 asutatud, 12 perekonda 50 hindega, 14 maia ja laula, 600 hektori maad, miS asujale oma on; Rothschild'i oma on ainult üks suur pu»-kool ja tema aitad asujaid ainult aegute. 4) Zichron Jakob, kõige suurem Jrrutide-kolonie, Kärmete harjal, 5 tundi Kaisast põhja pool, '/, tundi merest, aaStal 1832 asutatud,  100 perekonda 400 hingega, 33 maja, 60 lauta, 1300 hektori maad, sellest 120 hektori juba walmiS wiinapuu- istandused ja niisama palju piab neid meel juure tehtud saama, 50 hektori õlipuu- wiigipuu- ja teiste puude, lõhna-rohtude j. n. e. istandused, mille kallal 1200 kuuni 1500 Amblast ja 100 kuuni 120 muud töölist, kes mitte kolonieS ei ela, pea läbi kõige aaSta igal pääwal tööl on. Seal on üks amuweSki ja nkS uhke auruga aetud weewärk, nüüd saab meel üks suur wiinakelder uuemate korraldamistega ehitatud. TaieSle Rothschild'i kolouie. 6) Ekrou, Zaffa ligidat, aastal 1384 asutatud, 20 perekonda 250 hingega, 8 suurt maja, 20 lauta, head maad 600 hektori, nüüd kaik weel põllumaa.  wiljapnid hakatakse suurel mõeduk iSkuiama. TäieMe Rokhschlldl kolauie. --71 Michmor G arda u, Jordani  kaldal Jakobi-silla juures. aaSlal 1890 asulalud, kõik kolouie oma kae peal, 20 perekonda 60 hingega, 20 maja, 300 hektori maad, pool wiina-iStanduSte all, pool põllumaa. Talwel 1890/91 tuliwad mitmed Juutide' saadikud Weuemaalt. üksi ehk mitmekest ieia tKaifa'Ssk), rikaste Weue Juutide rehnuugi peale maad ostma, wäljaaetud  Weue Juutide asumiseks. Nemad oWwad ka umbes 17 tähtsamas kohakondaS maad w.iaa kõrge hinnaga ; enne aga, kui need maad, osalt umbtmvistiseS seisupaikas, nende ehk nende saatjate nime peale wöistwad kirjutatud saada, pööras tuul Konstauiinopellls teisele poole. Kui enne seda Juulide stSseräudamiue jälle taieste lubatud oli, miS laiade maade ostmist ffgilas, tuliwad üvna ootamata  Konstanlinopeillst telegrafiga järgeS käsud, mi» Juutide siSserandamist ja kõiki maa-ostmist Juntide poolt, üks kõik, kas nemad Weuemaalt wõj mujalt oliwad, kangest  ära keelauwad. See wali wäkjauäitaw seadmine Türgi Walitsuse poolt sai stiu mitmel wiinl arukatud -- ilma kindla põhjuseta tõe-ast oli. et selle läill Juutide kommisstouände tegmuS täiegte takistatud oli ja maha jäätud saama pidi. Mõned nendest läkstwad kohe Konstantknopek'iSfe,  katsuma, sealt soowitud teist kaSku estmeSte wasta saada; mitu kuud jäi kõik waikkekS, wiimafel seal räägiti aga, Türgi Walitsus olla seadnud, et maa, mida Juudid juba ostnud ja osalt wälja maksnud, nende omaks jääma ja nende nime peale kirjutatud saama piab, nemad senna ka elama asuda wõida, ek aga uusi ostmist mitte enam kaubeldud ja maid Juutide nime peale kirjutatud saama ei pia. Juulide saadikud ei oie Konstantinopelllst aga ikka meel tagust tulnud, olgu, et see sõnum põhjuseta on, olgu, et nemad seal weel laiemaid õigust loimekada tahawad; siin ei teata seda mitte, saadaks, aga n iii pea teada. Siinsed maahinnad on küll tublisic kõrgesse kruuwikud,  rohkem selle maa-ostmise läbi Juulide paolt, kui lähese lootuse läbi raudtee peale. Hige anus oli see lahkuS nendest wiiest Türgi shandarmist. kes umbes kahe kuu eest ratsa wälja saadetud oliwad, kõiki rahwast kahest Juulide-kolo iie st wäljamo ajama, ek nemad nii head oliwad, waSlusega lagast minna, nemad ei olla seal kedagi wälja ajada leidnud, kolonied olnud tühjad ! Nenda wõist- wad ometigi need !t? perekonda, kelle pea kohaS DamokleS'e-mõek  juba rippunud oli, rahuga edasi elada ja sellega leppida, et nendest kui kellegi st aru antud oli, keda ei ollagi ja nemad ka seesugusteks peetud saiwad Palju kuuldi ja lutti siia wiimasel aeal Baroa Hirsch'i suurest plaanist, rõhutud Wene Juulist hulga kaupa Argentinasse ja Nustratia'öle elama asutada. Mitmed tntmesed ka siin soowiwad temale head järge. Iseäranis targad ja kawalad Juudid fiin ütlcwad, et nemad ka siinsete koloniede kohta AntisemiSmufl*) oma tülikamate järgedega tulema maimus ette näewaol Mõned juba ammu KaifcrS asunud Juudid tahawad katsuda,  Kaisu juure? üht Juutide-lolouied asutada, nemad on seda raha, mi? selleks meel tarwiS läheb, London'iA ja PariSlst muretseda katsunud ja sealt olla seda ka neile lubatud. Türgi uuS MimSterimn saab küll wist pea Üht kindlat seisupaika Juutide küsimise kohta Võtma pidama; kui see MiniSlcrium ka nii wabameeline on, nagu mõned ametulkud siin, siis laamad küll waesed (ennemini küll wist meel rikkad) Wene Juudid siin lahtiste kätega waSta wõetud ja neile üks õige lahke elupaik lubatud, mis eest nemad wist õige tänulikku meelt näitama saamad. -- Ikka ei ole aga PalWna kohta luulide-küsimine meel kangelt mille lõpupärMselt seletatud ja et palju Khristlasi lkka luurnna osawõlunsega püha «aa peale waatab, siis tahan mina Teie auuSlatud lehele sõnumit selle adja edaspidise käigu üte saata/ AmenkaH, Philadelphias lelegraferili PaaStukuu tN. (7.) pääwai, ek senna jäsir moona Wenemaa näliahädaliSte heaks saadetud on, Anrnlaew ,Conc- saab seda Venemaale wttma -- ühendatud' riffide MnM-kontori aruanne ilkleb, ek kSlge maailma pnnwtllaffaak aaSlat ISNff poolteist milUoni kimpu suurem  olnud, toi i nwib läks. aaStal jMI weel rohkem. Aruanne annab Mm, pnuwllla-kaswandamtst wädendada xa rohkem teist Mmvilja kaSwalada. Puu wtlla-kaSvakamtne  et wSida rahwast enam koita. Washingtonis sai PaaSlukm, 21. sl2.j paamal Lord Salisdnry wttmane kki nlMk pnüdm.-r aSkuS Behringi-mereS, Senatis ette lnekud. Lord SallSbury jääb oma endiSke pärimiste peale kindlaks, üheudatnd riikide Präftdeul on omas waSluseS lugewa sduaga kinnttannd, ei kui Inglismaa noorte Ülgete kaiisemlftS miile ei aita, W saada ühendatud-riigid seda ükfl legrma. kui la wöimusega. -mereSse saada ühendatud-riffide poolest j t au rula ema saadetud, noori lstgeid ZnglMe rKSw-pÜstdmise eest kaitsema. Omalt maalt. Tallinnal kuulutab järgmisi  aruannet Wu . :se hoolekandmise üle rahwa üleSpidamiseks  ja Mdude seemendamiseks wilja-ikalduse all seiSuud kubermangudes: rSeespidiste asjade MinisteriumiVfe Kvbcrnörlde poolest  saadetud arumldetest leiwa. ja seemne-milja muretsemise  Üle I? Mja°ikMufe kubermangudes Küünlakuu käitus, au näha. et rohkematele neist kubermangudest piikema  aea kui kahe kuu peale, loidnwllja muretsetud on; kubermangude Kasan, Pensa, Samara, Baratow ja Orenburg  kohta saab Aubernöridest arwatud. et need ainult Lehekuu keskmiste Mwadeni taieste lW saamad, kui ») «n k 11« miti s mu « nimktakje Euwpa'» seda püüdmist, mi» en« ?wst wiimosel «-l selt LewAmusc wasta pööranud on. mida Juudid mõnel maal. nagu mmeN Austrm Z. Saksamaal j. n. e., oma raha mõnul Kristlaste iile saams kipuwsd. guNdib saowad ju Noa poja Sem jarektuNjatekS peetud, jelles see mmt. Selle JmMde-wMaft erakonna Niked jaawad U>tks»«tt» lajrt nlmklatud. (Järg lisa leheS.) Aos»o-«-° -r«-,xpoo. Äopr?», Sl m Ä»s?» »SSÄ. Trükitud Lisdfor,'i pärijate jWM« ja m««a- Teadaandmistd. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, niisamati ka LLndfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõewd; Peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawötta ja toimetada. Tellimine hind on 1892 aas tn penlk: postiga ehk kodu kätte saata aastas 3 ruöla kop. ! Tassin,las isearatuna aastas 2 rubla 40 kop. poolaastas 1 „ 70 „ ! poolaastas 1 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, ei herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas, Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wötnnd, kust neid äratuua wõib. ..TaUinua Sõbra" mäljaaabia KiadsarÄ pärijad, jaia asi. Ar. 48 Mj, Tadwaas.