pannud ja seletanud, et nad kartuhwlite ärawiimist  mitte lubama ei saa, mille pärast neid siis kinni ivõetud. Ühes nendega aga oli ka talupoeg Swarz selle pärast puuri pistetud, et ta rohivast üles äsitanud oli, KaSpari ja Baugert kinniwotmist  takistada. Nüüd on asi rahukohtus seletada olnud. Kaspar ja Baugerti on kumbgi 1 kuuks ja Schivarz 4 päcivaks arresli kinni mõistetud. Moskvast. Ajaleht „N. D." teatab, et käesolewal aastal umbes 15,000 waugi Siberisse saadetakse. Saatmine sünnib laewadega. Moskwast  on nende päewade sees 123 meest ära saadetud,  keda lähemal ajal laew määratud sihile kannab. Orehowo-Sujewos. Sääl on nende päewade sees Kljasmajõel hirmus õnnetus sündinud,  mille ohwriks mitmed inimesed langenud olla. Sääl tahtnud Wikula Morosowo wabriku töölised (mehed, naised ja lapsed) paadiga üle jõe sõita. Paat, millesse 60 inimest mahtunud, olnud peagi töölisi kuhjaga täis ja üle jõe tõmmatud  köis, millega paati weetud, katkenud ning sõiduriist saanud käredasti ivoolawa jõest kiiresti alla poole aetud ja wägewa jõuuga wastu jäepankasid wirutatud. Kartuses et lootsik ümber saab tõugatud, karanud mitmed inimesed mette ja päästnud end ujumise läbi, kuna teised aga woogudest alla weetud ja laenetes õnnetumat otsa on leidnud. Kui palju inimest märga hauda leidsiwad, on praegu weel teadmata. Astrahamst. Sääl teatas mõne aja eest telegraf, et KaSpia merel aurulaew „Aleksander Walkow," mis Astrahanist 200 reisijaga wälja sõitis wististi põhja langenud on. Armumine tõusis sellest põhjusest, et kaemast mingisuguseid teateid ei saadud. Uuemad teated kindlustamas, seda arwamist, sest meri on oma ohwrid mitmel pool juba kaldale uhtunud ja laemast ci tule ka mitte wähcmatgi teatust, ehk küll juba palju aega sellest mööda on läinud, kui laew mälja sõitis. Wäljamaalt. Saksamaalt. 25. Aprillil. Saksa kroonprints,  kes nüüd 10 aastaseks saanud, sääti pidulikul wiifil wäetemistusesse. Noor Bismark, wana raudkontsleri  poeg krahw Herbert BiSmark on ennast krahw Georg Hoyos'c tütre Margarethcga Tiumes  kihlanud. Türgimaalt. Süäl on rööwli-elu tuttawal wiisil wägewalt malitsemaS. Hiljuti on jälle kahetsemise wäärt nähtus päewawalgele tulnud ja rööwlitc ohwer on seekord uus Diarbekiri wiitsekonsul olnud, kes Salonikist ühes oma kraami, naise ja lastega uue koha paale reisinud. Aleppa ligidal langes röõwlisalk reisijate kallale, riisus ta paljaks ja haawas ka ühte saatjat sõjameest. Konsul ise sai ühes oma seltsilistega ligemasse külasse põgeneda, kust ta asja Prantsuse konsulile teatas. Sarnasid teekäijate rööwimisi on Türgimaal tihti ette tulnud ja saab ikka weel tulema, kui Türgi -valitsus mitte paremale korrale ei saa seatud. Põhja-Amerskamaalt. Filadelfia linnas on jälle hirmus tulekahju olnud, millele seekord suur teatrimaja ohwriks on langenud. Tuli läks teatris etenduse ajal selle läbi lahti, et eesriie ülestõmmates ühe gaasi lambi külge puutus ja põlema hakkas. Kohe kõlasiwad ahastawad hüüded ~tuli lahti!" ja inimesed läksiwad kui peast segaseks. Kümme minuti hiljem läksiwad kõrwal olewad ajalehe „Times'i" trükikoja hooned põlema, kus tuli nii ruttu laiale lagunes, et inimesed suure waewaga põgenema saiwad, mõnned siiski haawatult. Tunni aja pärast oli kõik paljas tuha hunnik. Ka ühe ligidal olewa wõerastemaja külge hakkas tuli, sai aga weel ära kustutatud. Teatri mängijad kautasiwad kõik oma wara, mitmed ka elugi, kes riidesse panemise toast enam wälja ei pääsenud. UmbeS 100 inimest arwatakse tulekahju juures surma saanud olema.  Esimene  Mai on seniste teatuste järele Põhja-Amerikas igal pool rahulikult mööda läinud. Indiamaalt. Benarescst teatatakse, et kolcra kõige kurjemal kombel mässata. 180 haigest surcmat 130. Möndasugust. Imelik kell. Warssawi linnas on keegi juudijugust kellameister, nimega Goldfaden, koguni imeliku tunnikella walmistanüd, mille kallal ta täitsa kuus aastat on töötannd. Ta tahab kunstwärgi Chikago üleilmlisele näitusele saata, ja wististi saab see sääl suurt ja laialist tähelepanemist, üsna imestust äratama, ehk sääl küll ka teistest imeasjadest puudust ei saa olema. Kell on raudtee jaama moodi tehtud, wäga toredate  reisijate saalidega, telegrahmi kontoriga, kassaga, ilusa heledasti walgustatud eesruumiga ja kauni lilleaiaga, mille keskel purtskaew oma hõbeselgeid piisakest ülesse õhku saadab. Jaama ees on raudrööpad, wahimajad, märguandmise laiornid, weepumbad ja kõik teised raudtee juures tarmitatawad asjad. Raudtee jaamal on kolm torni pääl; keskmise torni sees näitab kell kohalist aega kuna kõrivalistes tornides seisivad kellad New-Jorki ja Pekingi aega näitamad; kõrwaliste tornide küljes on weel kalender ja ilmanäitaja, mis oma kohust truuSti täidawad. Iga meerand tunni järele algab jaamas elu; kõige esmalt algab telegrammi ametnik oma tööd: ta saadab telegrammi ära, ei rong tulla wõib. Siis awawad  end jaama uksed ja jaama-ülem oma abiga astub wälja; kassa juures ilmub pileti andja; wahimajadest tulewad ivahid wälja ja tõmbawad ülesõidu kohtades keelu-puud alla kassa juurde ilmuwad hulk reisijaid ja ostawad piletid; pakikandjad  weawad kraami; waht helistab kella; maaaluselt teelt tormab rong mürisedes wälja ja jääb heledaste wilistades seisma. Rongi mööda kõnnib üks töömees ja katsub järele, kas waguni assid ja rattad terwed on, kuna üks teine massina katlasse wett pumpab. Kolmanda korra kella helistamise järele hakkab rong jälle waljusti wilistades liikuma ning kaob teisel pool olewasse maa-alusesse teesse lähemal silmapilgul ära, kuna jaama maja ruumides kaunis marss kõlab. Sellel samal silmapilgul ilmuwad keskmises tornis olema kella pääl kõrgest õndsa Keisripaari pildid nähiawale. Selle järele waikib muusika, pildid kaowad torni päält, jaama-ülem oma abiga lähemad  jälle ära ja uksed nende järele tõmmatakse kinni, mähid aStuwad ka oma putkadesse ja natukese aja pärast on kõik jälle wagane, kuni meerand tunni järele jälle uus liikumine algab. Kui suur kunsttöö see tunnikell on, mõib nüüd igaüks näha. Mäherdust waewa ja mõtlemist meister ta juures näha on saanud, kes seda küll arwata wõib, aga mäikene ta kõigiti ei ole. Kuid eks töö kiida nüüd meistert ja ärata ChikaguS üleüldist  imestamist ja too meistrile ehk auuraha kaasa. Suur pärandus. New-Aorkis surnud tuttaw milljonär William Astor ära. Ta on oma lesele, niikaua kui see elab, oma waranduscst iga aasta pool millioni dollarit ludanud ja oma majad New-Dorkis ja Newpartis tarwitada jätnud. Kolmele tütrele on ta igale ühele 2000,000 dollarit pärandanud, ja pojale John Jakob Astorile 60,000,000 dollarit, Waat, kus warandus! Hiina maiasmokad. Rotti, hiire ja koeraprae kõrmal, mida Hiinlased maiustoiduks peawad on neil weel roog, mida iseäranis kalliks ja maitsmaks peetakse, nõndanimetatud milhi pruugitaw. Aga millest tehtakse milhit? Ei millestgi muust, kui pimedatest, praegu sündinud hiirte poegadest. Neid toodakse elawalt lauale. kastetakse mee sisse, ja ne l jioki.' siis keelt laksutades  pikkamisi alla. Küll aõib tee maitsew olla! Praeguse Hiina keisri p.üma pidul mõne aasta eest, on Pidusöögiks 50,000 hiire poega mokka pandud. Ülewelt waadatud. Keegi kasupüüdja  Juut oli ühe Kristlase käest S°/o kasuraha mõtnud. Asi tuli kohtu ette, kus Juudile meelde tuletati, et kõige rohkem 6°/ o lubatud on wõtta; kuda wõida ta oma ahnust Jumala ees mabandada. Juut aga wastas: „Ai mai! mina Jumele ees wega hästi wabandama, sest tema ivaatma ülewelt alla ja negema sedawiisi ö asemel 6." Kewadel. (Wõida laul.) Kõik talwe külma waewamata, N Nüüd püüab kena kewade Kõik halja waiba alla katta. Nii loodus karma lehile. Nüüd tuhandate linde keeled Puu ladwalt laulwad lahedast, Et rõõmsaks saaksid kõige meeled, Nad maenitsewad mahedast. Ju lahti lööwad lille nupud Ja naeratada püüawad. Ja aasal armsad kullerkupud. Meid õnnele ju hüüawad. Nüüd loodusel arm, heldus lahti. Uut ilu ilu pääle toob; Nüüd õue kõik kell mähe mahti. Ta südamed ka uueks loob. Neiu N. 1/ A. Lõbus aeg. (Wõidu laul.) Äsa ütleb mulle: „Km>le poeg, A Kewade on tõesti lõbus aeg." „ .Muidugi ma kosisin taadile „„Lõbus aeg on tõesti kewade."" Aga süda sala mõtles sees: Lõbus jah, kes noore naisemees —! Teisel päewal küsis jälle ta: „Poeg, kas kewad' sind ei rõõmusta?" „„Rõõmustab mind küll, ah armas taat „„Aga aga isa . . „„Aga waat,"" Ütles see pääl naerdes isake, „Sull wist puudub armas naisuke Kellega sa wõiksid minna ka Nii kui naabri Mihkel Miinaga Kõndima ja laulma murule Sest mu poeg, ka kosi naisuke —" „„Lubad isa!?"" hüüdsin rõõmuga, „„Noh siis täna Juulat kosin ma."" Juba ongi meie kihlus käes. Õnnel seisame nüüd isa ees: Õnnistades paneb Ta siis käed Meie peadel palweS: „Taewa mäed! Kaitsege siin mu tütar, poeg. . " ... Oh see kewade on lõbus aeg Kirjandusest. Hiljuti saadeti meile uus raamat „JuhatuS l i n a-h arimiseks. Wäljaannud Tartu Põllumeeste  Selts. Kirjutanud H. Laas. Selles raamatus leiame 11 juhatust, kuidas peab õieti linu kaswatama ja harima, et neist midagi saada wõib. Kõik need õpetused on tublid ja täielikud, millepärast wäga soowida oleks, et meie Saarlased selle raamatu järele hakaks linu kaswatama. Siin oskawad seda wäga wähe inimesi, millepärast nad neist ilmaski suuremad kasu ei saa. Ülemaa mehed teeniwad lina kaswatamisega head raha, miks siis meie Saarlased seda mitte ei wõiks! Muretsege endale see ülemal nimetud raamat ja katsuge kord õnne, kas ei lähe hoopis paremine. Kuresaare kiriklikud sönumid. Neljapäewal, 14. Mail. (Taewaminemise püha.) Saksakeeli Jumalateenistus kellu 10. Jutlust peab õpetaja Rinne. Leerilaste ja armulauarahiva wastuwõtmine. Ülemõpetaja Lcinm. EeStikeeli Jumalateenistus kellu 12. Jutlust peab ülemõpetaja Lemm. Xs 19 Saar I a n e 1892