Keisri MajestätiPoolestLhke-thee-serwiisiamailliritudhsbedast, ja ka?S esimest pealikut, Rodgersja Roberts. keS Indianaga"  ka Liibawis oliwsd, kuld-pokalid jkingituseks saanud.  »Connemaugh« sai 36 tumtiga wälja lastitud; kur last ka umbes 456.666 puuda suur oli. Jugjlismaa aurulaew kapten Carr, Amerika kingitustega, jõudis Lehekuu 46. pääwa homikul Riia kühu Liiwimaa Kubernör, Graf Bobrinski Amerika i Konsul. Amerika abikomitee asjatallitaja Dr. Hnbell ja Mitmed ülemad Niia linnast teretamiseks wastasõitstwad. Selle laewa last on umbes 185.666 puuda suur. WälMastimine  sai kohe algatud. Liibawist. Kohaliste läbikuulamiSte järel on käteSte selgeks tehtud, et kaupmees F, Pu chert selle lahu-kauba juures, mis nii valju kära tegi, ilmasüüta on. Tema on oma 16.666 rubla suure kautstMi ka juba tagasi saanud. Peterburgisi. Leheknu 7. paamal saiwad K e i s r i M a j estä li ligiolemisel soomus-snurtükipaadid ,Ote washnõi" ja welle lastud ja sai nelja soomuslaewa, ,Sewastopol". >Pollamak ja .Sissoi Weliki", kiil pandud. Kõik sai harjunud pidulikul musil toimetatud. Neewa seisiivad suured rahwahulgad, kes Keisrit waimnstusega terelaümad. Majestä tid Keiser ja Keisripra U a ja Keiserlikud  Kõrgused Snurwürst Auujärjepärijo, Sumwürst- Michail Aleksandrowitsch, ja Suurwürstj-prinzesstd Kseuia ja Olga äleksandrowna reistsiwad Lehekuu S. pääwal kell 4 pärast lõunat sõidulaewa Swesda" peal Daanimaale. Kõigekõrgema perekonna - ärasõitmisest kirjutatakse: »Kui Keiserlik sõidnlaew,PoliarttajaSwjesda' mere-kanalist mälja sõitnud, sõitis seesama kest 7 V, Kronstadtist  mööda. Sel aeal oliwad, ennast kaubasadamas brandmahi ligidal ülemkoinnaudöri asemik V ceadmiral R. J. Kasnakow. kommaudant, sadamakapten, stabi-nlem, naesterahwad >a ohmilserid kogunud. Ka Kroustadt'i sadama muufika-kapelle oli ennast seal üles. seadnud. Söidulaew Swjesda" Majefläti laialipu all tuli Keiserliku söidulaew , Aleksandria" saatmisel fort ,Würst Mentfchikowi" ligemale. Majeftät Oeiser, kes eelnimetatud laewa ülemal lael seisis, teretas üles seatud brandmahi kommandot, mis peale musika-kapelle rahwalaulu  mängis; pärast hymnost mängis kapelle üht marschi, künni Keiserlik söidulaew ,Poljarnaja Swjesda" Suurellahelt  malja sõitnud oli. Lahed ja sadamad, millest nimetatud  söidulaew mööda läks, näitasiwad wäga ilusad ja elawad wälia, sest kõik kaubalaewad olimad ennast juba enne lõunat lipu-ehtesse pannud. — Kronstadt'i ja Köpeuhageni  wahel olimad söealaewad ,Samojed" ja ,Kompass" määratud kauguSlel seisupaika wõtnud. Kreuzer »Wa" oli Dagerorti juures, kreuzer ,Admiral Kornilom" Oester-GaruSholmi ees Gottlandi saare juures ja Keiserlik söidulaew ,Zarewna" Falsterbo u>uwa tuletorni  juures. Need laewad saadamad ,PoIjarnaja Swjesda't"  üksteise wahel täie auruga. Kreuzer /Admiral Kornilow" wõtab oma teed läbi Suure belli Kopenhagenis'se,  kus ennast Majestäti Flag-kapten Viceadmiral Vassargini käsu alla annab; teised laewad tulewad Kronstadt'isse  ja Tallinnasse tagasi. Daam Kuninga 45. Sewerski dragoni-rügementi saatekond läheb kreuzer /Admiral Kornilowi" peal .Kopenhagenisse." Keiserlik söidulaew ,Poljarnaja SwjeSda" on aeguti läbi paksu udu sõitma pidanud ia 46 tunniga Kronstadt'ist KopenhagmiSse jõudnud. — Pealinna lehed on sõnumitega uhketest pidudest  Kopenhagenis täidetud; niisamati soojematest õimefoowimistest  Daani Kuninga paarile aruldasekS perekonnapiduks.  Peterburgi LiuuapeamehekS ara-- suruud Kindral-Lieutenant von GreSseri asemele on nüüdne KurSki Kubernör, Kindral-Major Victor von Wa h l, nimetatud. Kindral-Major V. von Wahl on aastal t84ll sündinud, Liiwimaall Surgwere msisaherra Wilhelm von poeg. Pärast teenistust tegewaS jöeawäes, milles tema ka kui Oberst Keisri Majestäti Flügelabjutant ja Kindral-Major KeiSri kaaskonnast oli, sai tema aastal 4879 Charkowi, edaspidi Witebski, Wolhynia ja siis Kurski Kuberneriks, kus teina uii palju Kõigekõrgemat usaldust teeninud on, et teda nüüd selle wäga tähtsa ameti peale kutsuti. — Pucherti jahude-kära on nüüd lõpupäriliselt  seletatud. Peterburgi Linnapea, Geheimraty Lichat - schew, on seletanud, et süüd sellepärast kellegi peale mõista ei wõi, et linn sellest, kus need >ahnd nüüd kõik juba müüdud ja raha maksetud on, mingisugust kahju saanud ei ole. Mõned, keS teiSte teutamise ja kahtlustamise läbi omale odawat kiitust otstrvad. on seda aSja üleS puhunud ja suurt kära teinud. Et Dnma liiked teda tema aSjatallituseS  mitte tuetanud ei ole. mitmed ka koguni käräksejatega  ühel teel käinud, sellepärast on Geheimrath Lichatschew  omast ametist taganenud, mida tema kaua aega auuga ja osawusega tallltanud. See on selle Ma mis Peterburg'iS mõnda ringkonda kangest kohkükanüh on, sest Lichatschew seisis ülemate ja alamate juureS kõlkumata usalduses ja suures auustuses. — Kui kandsdatid--selle ameti peale saamad W. A. Ratkow-Roshnow, P. P. Dnrnowo, Gras A. A. Bobrmski ja Baron P. L. Korff mmekalud.— Gehermrach Achatschew olla Suure Wene Raudtee-feltfi nõuvkogu kiikeks walitud, kuS tema aaStaS 86M kuuni 16.666 rubla Mka saab. Hiljuti-ou kakS ju lg e t Weue reisijat tagasi- tulnud, Gardi vatsa-tagawarawäe pealikud Leontj  e w ja Pa tri ühe poole aasta täiknS on nemad, ratsa Taurisll, Tehersn'i, Beludschistaull ja Teschawerst kandu Jndia'Sse sõitnud. Teel, nimelt Beludscbiftan'is on neil mikmed raSked takistused olnud ja wahwufega on nemad terwele rööwli-salkudega wõidelund, knS neile nende head söeariistad wkitu ka suurte salkude üle andsiwad. Indias on nemad JngliS-Jndia söeawäe-nlema Sir Roberis  juures käinud ja pärast seda ou nende teekond läbi India nagu Vüidurong olnud. Nemad on laemaga Europasse tagasi tulnud ja ou palju teaduslikku marandust  topografia ja geografia asjus kaasa toonud. — Jürikuu 27. pääwal on kohtu-ülemste ja kahe Sõea-medicinalakademia Professori ligiolemisel Gat schkowski rohi ,v i t a I i ja kõik mis selle walmistamifeks  latwitud sai, Politsei poolest ära wõelud m tema ise hiljemini ka kinni pandud. Berkinllst titti üks Professor, seda rohtu omalt poolelt läbi katsuma, ei wainud seda aga enam näha saada. Ikka rohkem näid selgima, et Kindralid Gresser ja Baranow selle uudise ohwrikS läugeuud on. Jutud selle kurwa ja püha asja kohta on pealinnas wäga mitmesugused. Gatschkowski on hiljemini wsngtst lahti lastud, ou aga kirjttikui! lõutama pidanud, et tema oma rohuga mitte enam arstida ei taha. Oma kiitlemist ei oie tema weel- maha jätnud, waib räägib ikka weel suurtest asjadest. ü te m - Hädaaea - tomil « el e on Lehekuu 9. räämast 13. paäwani 36.767 rubla sisse tulnud selle keskis Philadelphia Heategewa-seltsi tommsfäri läbi 17,676 rvbia. Soomemaalt. Ööle! waSta Lehekuu 3. /Jürikuu 21.) pääwa põles TammerforS'iS fealise j u u r e puumi lla - k e d r use kaubalaager põhjani maha. Ohtal kell IV nähti tuld wälja leekama. Tuletõrjujad saiwad kohe kutsutus aga tuul eit läbi kõige öö wägs kauge ja kõik lööd tuld lämmatada oliwad aSjata. Tuktõrmad pidiwad sellepärast kõiki oma sõudu kanbaiaagri waSiuS sxiSwate majade kaitsemiseks tarmilama, tseärauis ott wabriku kortcrite-maja sasyl), mille aknad löhkenwad ja kus tuli juba külge hakkaõ, juureS hädaS. Ühise jõuga sai see maja hoitud ja siis pöörati jsudu jälle sume tulevure poole. Magasis, mis ükõ 65 melrit pilk ja 12 metrit lai kiwimaja ilma wahesemadeta on. oli 3617 kimpu puuwillu, 16,666 kimpu riiet, 26.690 lofinait sukki, lõnga ja teisi kaupa. Köjk seisis leeki S. H omi kuni kegiwad tuletõrjujad tööd ja siiS tuki puhkanud abi, Töö keSliS weel teise homiknni. Mitmed õnnetused on selle juureS juhtunud. Kui katud kukkus, siis kukknstwad ta maja mõlemad miilttd, kui iihe all parajast kuStutamisk-mrkSw. konnad oliwad. Nemad uägiwad seda tulema >a ruttastwad  eemale, üks tööline jäi aga puru alla, Tema oli peast raskest, haawatud ja sai murtud seljaga ja >algega hospidalisse wiidud, Tuletõrjujate pritstmeister peasiS mõne kergema hädaga. Tema pea-kate hoidis teda iihe leliSkiwi eest, miS selle peale kukkus. Kust tuti mälja see oli weel teadmata Kell 7 aeal oiiwad mõned inimesed magasis käinud, ei olnud seal aga midagi kahtlast  asja näinud. Kahju on ligi kaks mi liiani marka suur. Kaubad oltwad 1millioui, hoone 61,466 marka eest kinnitatud. Esimehe summa sisse ei ole aga sutakudumife-kaubad  ega lõng mitte arvatud, mille hind sõnumi' saatjal teada ei olnud. Wabritu seismajäämist ei kardeta tulema, kui ka pea kõik toores material ära Menud oo. Wabriku enese sees ou weel puuwillu tagawarakS ja juba ou ka uut materjali tellitud. — NurmeS ' ist ieiegraferiti  Lehekuu 13. j3.) pääwal: Wiimasel öösel oti meil 5 grandi külma. Täna sajab kõige pääwa lund. Omspsllud  ou muStad. Warschaw ist. UmbeS poolteist k>»u eest Prantsusmaal ära surnud Ä> Kroumberg ou omaS testamentis 2Sii.0kt9 rubla Warschaw'i Healegswale-selkstle määranud. Selle kapitali intressidest piamad selle seltsi poolest katzwakalud noored ueiud ksasa-wara ja noored mehed, keS ühl kästtöö. ametit Spiwad, tööriistu saama. öösel wasta Jürikuu 3V. pääwa on poSti-jäutusest Mjodowa-uulitsas 7SW rubla eest post-markist waraSkatud. Wargad okiwad uksed lahti mnukinud ja laeka, kuS raha, milmesnguskd paberid ja post mackid feeS okhvad, lahts köhkuuud, Remad näiwad  asjadega seal tuikamad olnud olema, sest paberid, millest nemad ühtigi saada ei inud, ou senna lä.iliid ja ainult mõned rublad raha, MS seas sliwad, M kott post-marktd ära wiidud.. Lodzist. kirjutab: ,NsömUd a margad, keS nagu metsalised WArMnstast kaüitaWd ja ksjki miS k?G lauges wäraStauud. saamad seaduse kõikumata käest kiust! mõetud. Baluti Kogudusewojt käib kahe kodanikuga ja ühe strashnikuM khWjks kahttaSteÄ korterites, mid; siiu wähe ei ole, okstö need läbi js kuS waraslakud wara leitakse, seal lähemad majullsed halastamata wangchoo^ neSse. Reljapäawal leiti ühe na ese juures üks aluSpadi. üks laud ja üks weetünnik. mida üks Juudi naene omaks päris, kuua teine taewa ja oma õnuiStuse juureS wanduS, et need asjad tema omad olla: Kui ametnikud kahtlased otiwad, siis ütles Juudt-naene. iema Võida Klmanähtawalt  selgeks teha, et a?jad tema omad on. Sits näitas tema ühe paiga padja peal ja üttes, seal pidada riiet lahti tegema, siis leita semia 36 rubla peidetud. Seda tehti ja leiti see raha. Juudi-uaene sai omad asjad kohe kätte ja marga naene sai wangi miisud.^ Skratowstst. Kakk määratnmati Hansen kala ou Wolga jões kiuni püütud, üks, 86 wersta Sarakowsist alamal püütud, kaal lS 28 puuda, oli aga uiifa-kala; teine, linnast ülemal püütud, ei kaalunud küll rohkem, kui 18 puuda 36 naela, aga selle sees leiti 1 puud 36 naela marja lkawiari) Viha puuda eest saiwad kalamehed 6 rubla, kawiari naela eest t rubla 96 kopikat. Reed kalad kokku on lcdawiist kalameestele rubla sisie kannud. Altksaudrpwi kreisist, Jekaleriuoslawi kubermangust, k rjnlatakft .Odessa kauge maru-tuul on siin wttk raa.oa laaSiales möllanud. KanpNmal, Jiüüuu !8. pääwal, hakkas see peale ja läks järgmisel pääwal kõige kangemaks, kestas siis, ikka nõvketek, Kesknädali  õhlam. Kõik need wnS pääwa oli õhk tolnruga läibetud, ueuda et umbes 166 sülda eemal ühtigi enam naha ei wõiduv. Et katused ära puhutud, õlekutziad lõhutud  ja õled laiali puistatud jaiwad, see oli nende paa. made sees alaline asi. Äga fee ei ole mitie pea-aji. Tolmuga täidetud Shk» nähes hakati põldusi tähele panema, ja mis näitab ennast seal k Mõne põsilt peal oli külw lairkte häwttalud ja palju teiste peal kangest rikutud, nenda et valin põllu me. Sl, lootused naga kah and alud on. Ilma pea tulema andmata wöiwad kiit mid ka rikutud põldude peal kadunud olla, sest leeme on paljaks puhutud. Kui mille pea wihma ei tule, M saab kahju määramata olemas Ka Cbortiz'ist >a Rosenbergi kolsniest kirjutatakse  sellesama lehele maru-tuuledest Jürikuu 18. ja 25. pääwa wadel. mis külwisi däwitauud, ueuda et wiljasaagi.-lostused nendes maakondades õige wiletjad on. — Niisamati kirjutatakse Tauria tuber m august, Halbstadli koloniest, .M. Pelersbnrger  marukuule  üle: ,LauMwai, Jürikuu 18. pääwal, oli meil luba maru-luul tolmuga, nenda et päike walge wälja näitaö. nagu paksu udu taga. Jürikuu 19. pääwal möllaS aga weel kangem maru-tuul ida pooli sa kõik maa ümberkaudu oli pimeda toimuv ilme sisse mässitud, nenda et päikest koguni mitte näha ei olnud, kui la pilmet taewa peal ei olnud. Wasta shtat waikiS torm, aga ainult, et wähema wõimuga weel kolm pääwa oma laaStawat tööd edasi teha. Kui kaugeke maruttuul ulatanud, see ou weel teadmata; kõige wähemast on tema Becdjanökllst Asowi merest saadik li 16 werstaj käinud ia Asowi merest Aleksanhrowsk  ist saadlk j»mbeS 2lN» werSia). wisi on tema üle kõigi Mmk-Wme lagestiku puhunud; Kbarkow tS olla niisama paks kolm «luud. Meie lHerdjanski) kreisi lääne. pootiseS jäuS on maru-tuul wähe kah>u teinud, keskmises la idapooliseS säuS on leiknS aga häwitatud. Suwiwiljaga  seemendatud põldude! on paiguti kõik põllumuld orasega, mis juba t! künni 2 werschokti pitk oli, ära puhutud ja talwewili sellega kaetud. Talwenisu. mis juba arjchinat pitk oli ja head lootust leikuse peale andis, on enamust muita alla maelub, nenda et waewalt otsad wälja paiStswad. GuwiMdude peale, kus orased häwitatud  on, saab osalt hirsei külwalud, aga selle seemnest on puudusi, sest et seda meie jumes palju maha et tehta. Kas aga sek uüitd luba htttsel aeal hirfe-külwist paliu saab, see saab ilmade järel käima; küllalise wthmaga ja Jumala õnnistusega wõikS mõni kahju weel tasutud saada. Astrachan >'i Mõne nädal, eest kulutati Asirahanist, et anrulaew .Aleksander WolkoM, miS seaU 266 reisijaga  ära sõitnud, wisi Kaspia mereS põhja wajunud on, sest et ksik sõnumid puudustwad Nüüd on kohaliste lehtede söunmtte järel kindlast arwala, et see õnnetus luhtunud ja nii äkttselt tulnud on. ei kellegi! laewa meestekonnast  ega reisijatest aega ei olnud ennast paadiga maale peasla. Amniaewa knrwa lugu hakati aimama, kui Kasvta mere läänepMiseS randus mitmed surnukehad ja asjad kaldale uhutud saiwad. — W e n ? lehtede. sõnumite järel sn t n - s Iusuia i--> takwe! rahwa keski st Kalmiikkide-steppis hirmnS vallu ohwreiid pärinud. Terwed külad oi, tühjaks laanud Kui ka insi'?mza Kakniükkide juures waga raskel  ui nii. ühes kopw-pakskeiufega itmus, siiski ei oleks see nii iaaslawall mõjunud. kui miile steppi ebauiklikkud pojad instueuzi haigeid nende saaluse hooleks >al»nd ei oleks. kulda DWad seda ka rõugk-haigclega keemad, s. o. nemad jooksta mab lihlkaselk haigele luurest ara ja !ä, tümad ueude hoo. lekh surra. KsStsWlft Jürikuu 29 xääwal öösel kell I on KoSkow-WoroneschÄsstowi raudteel hirmus SnuetuS suhtunud. ükt kaubä-rong oli Poskomalka jaama jõudnud ja pidi leal poolteist tuubi ühe korwalise aru peal ootama, el kaks sõidurougi mööda ve.siekstwad. Wift olimad aga maschinist tema abiline pikkal ööftsel ootamisel magama