wälja antud on, waid et kreditkaSsa walitsuS ainult edaspidi  wolttatud on, pantpabereid protsenti intressidega wälja anda. - .Walitsuse-Teadaandja" kuulutust mööda on rahukohtu-auuwanematekS  Eestimaal, aaStast 1893 kuuni 1396, nimetatud: T al l i n n a - H a p s a l u ringkondas: Wtlhelm  v. Straelborn, StaatSrath Aleksandr Tschum  ikow, Victor Barou May dell, kreiSsaadik Titulärrath  Richard Baron Rosen, teenistusest lahkunud Sekondtieutenant Ernst v. R a m m, Kammerherra Wirkl. StaatSrath Harry Baron Maydell; Rakwere- Paide ringkondaS: Nikolai von WeisS, Maurice Baron Gtrard de Soucauton, Paul Baron Vietinghoff, teenistusest lahkunud Ktndrallieutenant Eduard von Dehn, teenistusest lahkunud Gardefähnrich  J. Barou Ungern-Sternberg, Otto Barou Schilling ja Aleksander vou BenÄendorff. — Pühapääwal, Näärikuu 31 pääwal, on abi-kirikuõpetaja  Paul Eberhard Weike-Maarja kirikuõpetajaks õnnistatud. — Tallinna Prtitahtlikudeluletvrjujate seltS pidaõ Näärikuu 24. pääwal pea-koosolekut. Kõikide  kahjetsemiseks ei wõtnud peamees, herra Schröter, uut walimist mitte enam wasta, sai a u u » p e a m e h e k S ja tänine peamehe-abiline, herra Winogradow tema asemele, herra OSwald Müller peamehe abiliseks walitud. Walitsuse-nõuukogu liigeteks saiwad herrad N. Thamm präfidentikS, redaktör Mickwitz, redaktör Hörschelmann, OSwald Müller, Hänletn ja Br o ck tagafi walitud. Esimese kolonne kaua-aegne juhataja,  herra maamöetja P. Poulseu, aStuS kahanewa terwise pärast sellest ametist tagasi, sai seltsi tänu 30 aaStase auusa teenistuse eest ja sai auuliikekS nimetatud.  — Wiimasel aaStal on seltfi ltiked Thamm, Garrohö,  Peucker, Eylandt, Jakobson, Hclmig, KrumetS. BÜttner ja Auner Kõigekõrgemalt medaljed saanud. Seltsil oli wiimasel aastal 413 tegewat ja 414 maksjat liiget, wiimaseid 42 wähem, kui aaStal enne seda. Kõik kolonned kokku on 172 harjutust ja 2 pea-proomi pidanud,  millest kokku 5227 meest osa wotsiwad. — Tuld kustutama on seltfi liiked möödaläinud aaStal 17 kord kutsutud; tulekahjudest oliwad 4 suured, 2 keskmised, 11 meiked. — Mihklikuul on ükS seltfi teenija suure aurupritst  küllest wask-torust ja kruuwifi waraSkanud, miS kassale umbeS 600 rubla kulu tegi. — Sisse on wiimasel  aaStal 3208 rubla 63 kopikat tulnud, selle keõkiõ 909 rubla maksjate liigete, 726 rubla mitmete Tallinna kaubamajade,  1032 rubla 2 ! kopikat mitmete aSsekuranz.seltfide poolt j. n. e. Wälja antud sai 3722 rubla 73 kopikat. Puudus, 514 rubla 10 kopikat, sai osalt sellest summast täidetud, miS ÜkS nättemüük aaStal 1891 fiSse kannud oli, osalt järgmise aaSta peale kirjutatud. -— Kohtute-miniSteriumi poolest saawad nendanimetatud  „n u r g a - a d w o ? a t i d e", s. o. nende meeste nimekirjad kõikidesse kohtutesse saadetud, kelle käest õiguS wöeraSte asjade tallitajad kohtutes olla, ära wõetud on. Kohtute? piawad need nime-kirjad iga kord läbi Vaadatud saama, kui ükS tundmata meeS ennast wöeraSte aSjade tallitajakS pakub, sest et need. kelle käest see amet üheS linnaS wõetud on, teisesse lähewad ja seal oma keelatud ametit edasi tallitada katsuwad. Viimane seesugune nimekirt  on wtimase aasta Viinakuu 15. pääwal wälja antud ja sellest on näha, et aaStaft 1875 kuuni 1892 wöeraSte aõjade tallttamise õigus 283 era-adwokati käest ära wõetud  on. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel olla pea köigeil neil Juudi nimed. — Hiljuti Eestimaal asutatud Püchtizi Greeka- Kalholitgi uunnekloostre abtiSstkõ on seespidiste aSjade miutSleriumi koduktrikuS Näärikuu 31. pääwal nunn Barbara õnnistatud. Õnnistamist tallitastwad Riia- Miitawi piiskop ArSsenij ja Kronstadtt kuulus preeSter Joaun. JuureS oliwad teiste keSkiS: wangtkodade-peawalitsuse  ülem Geheimeraty Ga'kin.WraSskij ja Erlaucht Eestimaa kubernör Würst SchachowSkoi abikaasaga. — See on pärast pitka wahe«aega jälle esimene nuuneklooster  EeStimaa pinna peal. — Hiljuti uueSte asutatud ja uueSte fetSma jäätud Toom pea-kooli 98 kaSwandikkudest on 27 NikolaigymnastumiSse,  2! Aleksander-gymnastumise, 21 herra Lajuõ'e erakooltSse ja 25 mitmetesse koolidesse Peterburg'!?, Tartu'S, Pärnu'», Riia'S ja Knuresaare'S läinud. — Näärikuu 30. pääwal leiti Marie Sokolowsky omas korteris Slabode-uulitsaS, majaS Nr. 295, surnud woodiS, kui seespoolt kinni pandud uks wägiwaldselt lahti tehtud oli Surnukeha sai kohtu-arstliku läbimaatamise alla wiidud. — Küünlakuu 8. pääwal, lõune aeal natuke enne kell 12, on ükS piimamees ühe naöterahwa .Kuldlõwi"  hoteli ligidal nii rakest maha ajanud, et õnnetuma suust ja ninast werd jooksis ja tema hospidalisse pidi wiidud saama — Küünlakuu S. päawa vhtal on 70 aaStat wana August Schenk, kes Pitkal-uulitsal oma enese majaS OleweSti kiriku ligida! elas, rööwmõrtsukatest ära tapetud. Tema kaela ümber oli ükS 2 arschinat pitk linguga nöör neli korda käänatud ja wassaku kvrwa taha kakS haawa löödud, miS pealuuni ulatastwad. Kaks kuld-uuri ja 60 rubla raha, mida õnnetu sel pääwal üüriks saanud, puudustwad.  MiS tema umbeS 4000 künni 5000 rubla suurest kapitalist hindpaberiteS saanud, see oli weel teadmata.  Juba kahe aaSta eest ou kord tema elu peale kiputud. — Näärikuu 3. pääwa õhtal on ühe pagari-poifi hobune ja saan ühe poe eest WetkeS Amerika-uulitsas ära waraStatud, kuhu tema neid ilma walwajata jätnud oli. Hobune on ükS weike hall ruun niidetud sabaga. — Kuida juba kirjutatud, waraStati Näärikuu 24. pääwal ühest korterist Müüri-uulitsaS 150 rubla eest mitmesuguseid riideid. Politsei on nüüd warga, Liiwimaalt päritud Peter A., leidnud ja kinni wõtnud, niisamati ka muist Vargusest. ZZaltiskist, Küünlakuu 10. pääwal. Wiimasel nädalil  oli külm aeguti natuke tagasi annud, tõufiS siis aga jälle künni 2S graadini. Lund on ka aeg-aealt juure tulnud ja seda on nüüd wäga palju. Waesed seia jäänud  merelinnud, aulid, on kimpus, katsuwad ennast lahtistes  jea-pragudes pidada, külmetamad aga kinni ja surewad,  kui mitte maha notitud ei saa. Põld-püüdest wõib sel talwel wäga wähe üle jääda; wist on need juba enamist kõik hangede all otsa saanud. Täna on selge, waikse ilmaga 17 graadi külma; puud on paksust härmas.  — Küünlakuu 2. pääwal oli meil fiin laat, mis küll muidu palju ei tähenda, sel korral aga üht kurwa tähtsust sai. Laadalistest on palju õhtal ära minnes Koka kõrlfi fisse läinud ja, kuida üteldakse, olla 23 aastane  noor mees Põlküla wallast Miku Thoma poeg Jakob teist ärritanud. Juba kõrtsi on tüli olnud, mis kõrtsi eeS wast õiete lahti läinud olema näib. Õnnetu Jakob on kõrtsi tagafi tulnud, pingi peale istunud, mitte aga enam rääkinud ja umbes kahe tunni pärast ära surnud. Tema nägu olnud tundmatakõ peksetud; õueS on kohuS hulga werised kaikaid ja weriStatud lund leidnud. Wist saawad palju mehi selle ülttoore teu järgeS raSke nuhtluse alla ja õnnetuse fisse langema. Cartu'st. Äheõ mõisaS Tartu ligidal on ,Postimehe" sõnumite järel üks sulane üheS ruumis tööl olnud, kuS fpirituse-waadid seisiwad ja on ennast sellega nii kangest täitnüd, et pea pärast seda ära suri. —- Kurba järge on Tartu's Jaama-uulitsa! ükS kiskumine öösel waSta Näärikuu 25. pääwa toonud, kuS kakS inimest raskest haawatud saanud, ükS koguni nii raskest allkehast, et tema tenveks-saamise peale wäga wähe lootust oli. Tegija on keegi, keS ainult ühe juhtumise läbi kiskumise sisse sattunud ja keS kiskujaid ainult lahutada  tahtnnd on. Walju appi-hüüdmise peale uulitsalt on vr. rrrsü. L, keS seal elab, pistnua (dolchi) wõtnud, wälja karganud ja näinud, et kakS inimest, üks meeS ja ükS naene, utitmetest inimesest waljust lõhutud saanud ja appi hüüdnud. Ka teda on maha wisatud ja löödud, kui tema neile kahele appi läinud, 'stiS on tema oma pistnua wõtnud  ja üht, Tartu hingekirjalist Konstantin N., rinnast ja teist, Pärnn hingekirjalist Khristian M., kardetawalt haawanud.  Mõlemad saiwad hospidalisse wiidud, kuS leiti, et M. elu peale wähe l otnst on, k"na R. täieSte terwekS saada wõib. Dr. L. sai kohe kinni pandud, pea aga jälle lahti laStud ja see asi ülekuulamise alla -võetud. Mtjand'ist. ,PoStimehe" sõnumite järel onWäna - Tänasilma maldas mitmed wäga kardetawad margad ja fiSselvhkujad kinni wõetud. Nende peamees on taluperemees  P, kes mast wiimasel aaStal wangist lahti saanud ja kohe oma harjunud ametit jälle on tallitama hakkanud. ÜkS teine on keegi L., kes mõne aaSta eest Jarosiaw'ist tagafi tulnud, kuS tema mangtrooduS olnud oli ja keda tema kogudus uueSte oma sekka üleS wõttiS. — Kuida ,Düna Zeitungile" Wiljand'ist kirjutatakse, on seal pärast mitmesugust tüli ja kiustlemift kirikuõpetaja Ernst von Mickwitz Eestimaalt, (RiSti kiriku pealt) propst L. Krüg«r'i asemele kirikuõpetajaks walitud ja see walimine on nüüd ka juba kinnitatud. Liiöawist. Gymnastumide-kaSwandikkude raamatukogud Liibaw iS saawad muudetud. Saksa-kceliStest raamatutest jääwad ainult klasfikuSte kirjad (nagu Göethe, Schiller ja mõned teised) ja malhematika-raamatud. Pelerkurgist. KolmaS Keis e r l ikshta-pidu sai Näärikuu 31 pääwal Talwe-paleeS antud. — Õhtapidudest  Prantsusmaa saatekondaS Küünlakuu 2. pääwal, mis wäga uhke on olnud, kuulutab .Walitsuse Teadaandja',  et sellest KeiSri Majest ätid oma Kõrge lastega ja Keisrikoja teiste liigetega osa wõtnud om Montenegro Erbprinz saab Keisrikoja poolest suure lahkusega üleS peetud ja käib kõiki Peterburgi tähtsust  waatamas. — Wiimasel aasta! on valju Inglismaa laewu kinni wõetud, mis Siberi meredes ilma lubata kalu püüdfiwad: Inglismaa poolt on nüüd seletust päritud, miS sõna .kohatised- (territorial.) weed" tähendab. Selle seletuse tegemiseks on ÜkS kommivsion Peterburg'j koolikonna kuratori  Geheimerath Kapustin'i juhatusel asutatud. Wenemaa poolt saawad need kalapüüdjad mererõöwliteks peetud ja see tüli on juba kaua keStonud. Soomemaott. Helfing'ts on hiljuti ükS meeS kinni wõetud, keS järeltehtud Soome paberraha wälja lauta?. Kurjategija nimega Redsewski, kinnitas, et Soomemaa mitte pea neist wale-hindpaberitest lahti ei saada, sest neid olla üks terwe seltskond wälja lautamaS Ligemat seletust selle seltskonna üle tema ei annud. Walitsuse poolest on igal poolel Soomemaal walwamist paberraha ümberjooksmise  üle korraldatud. — Helsingi banki direktor Lindroth on ära jooksnud ja kaSsas on 99.080 marka puudust. SiSsepanijatel ei olla sellest kahju karta Hilisemate sõnumide järel on tema OdeSsa's kinni wõetud, kuS tema wäljamaale sõita tahtis. Tema juureS leiti üle 20,000 rubla. Irkutskist. Wana aaSta lõpul on rööwlid maanteel Kamenka ja Jewssejewa jaamade wahel postiwankre kallale kippunud, kuS peale 50,000 rubla raha kaasaS oli, et ole seda aga postiljon Jschutschenko julge ja mõistliku tallltuse läbi kätke saanud. Post pidi öösel, kui üle ühe weike silla sõitnud, mäest üleS sõitma; järSku koStiS püssipauk, poStipoiS oli jalast haawatud ja laSkiS ohjad lahti. Jschutschenko wõttiS ohjad oma kätte ja ajaS nelja ülespidi.  Seal kostis teine pau? ja mäe otsast kolmas. Jschutschenko laSkis paar korda öö pimedusesse, jättiõ aga muist laengeid rewvlwreSse, et temal tuld anda oleks, kui rööwlid ehk peale tungiksiwad, mida nemad aga mitte ei teinud, sest et nemad üksikult mäeweerul peituS waritsefiwad.  Jschutschenko sõitis nüüd teist teed mööda Kasatschiuskoje  kolonie poole, kus aga wankre esimene asõ katki läkS ja haawatud poStipoiS hobuste alla sattuS. Jschutfchenko  pidas hobused kinni, peaSttS postipoisi nende alt, wõttiS siis postipauna ja läkS sellega jala Kasatschinskoje poole, ei suutnud rasket pauna aga pea enam kanda, peitis selle tee körwa ja ruttas Kasatschinskoje'Sse Angora jõe kaldal, sealt abi tooma. Kui abiga tagasi jõudnud, siis sai haawatud poStipoiS külasse wiidud ja temale seal arstlikku abi toimetatud. Ka postipaun sai terwelt leitud, rööwlid oliwad aga öö-pimeduseS kadunud. Nerischlnsk'ist. Japani Major Fu? ushima, keS Verlin'ist ratsa Japan'isse sõidab, jõudis Näärikuu 1ö. pääwal Nertschinsk'isse. Fukushima sõidab läbiStikku 45 werSta pääwas ja temal on kaks tagawara-hobusi kaasaS. NertschinSk'tS  käis tema järgmisel pääwal ülemate juureS, käis museumit waatamas ja tahtis Näärikuu 17. pääwa! Streten8k'i  poole edasi sõita. ZNschinjew'ist. Propst Faltin Kischinjew'ist on ,OdeSsa Zeitungile" üht kirja sealtse rahwa hädast ja Võitlemisest selle waSta saatnud, milleS nimelt üteldud on: , Jumala abiga oleme meie kolmes kvlonieS, kus rahwal enam toiduks  täieSte ühtigi ei olnud, prii-köökifi awada wõinud, kuv umbes sada inimest pääwas toidetud saawad. Juba on meil waesele rahwale fiin Kischinjew'iS tööd, kuõ mõned mehed juba enne Jõulu-pühi tööd tegtwad. Näärikuu  hakatusel loodame meie ka mehi hobustega tulema ja fiin kiwimurdudes ja kiwitee- (chauSsee-) ehitamisel tööd leidma. — Iga mees saab peale korteri ja toidu 20 kopikat, ükS mees hobusega peale enese ja hobuse toidu 30 kopikat-" /I,v»»a-gllo yoasTpo». — IL ri, Hs»ps>-« 1SS3. llo?araso « »SA»so i««oiP»chiv-> L»o«choxo» »» ?v»v«. UMsandis. —' Silmahaigeie - kliinik. Lo « si« uul. Nr. 3. Haigete waötuwõtmine igal pütiwal nii palju kui ruum lubab' Kõnetunnid: enne lõunat kell N—11, peale lõunat kell 3—4. Dr. wvä. L. Hruhart. Teadaandmised. I Puusärgid/ igas saurusi tamme- ja saare puust, ka männa p st, lakritud, an minu! >'Magasinis ro,teöle rttewalmistatudl ja müün neid odawa hinna TiSlermeister G. AndreseU,> Pühawaimu Kiriku hoowis. ! WM" Wäga head Inglis sepa - lööd, müüakse odawa hinnaga Z. K. AuUmann'i iinitons,, Kotzebue-uulitsas.