peale theologia-kathedrete pealt wKsiatlch ja seda waiöle» mist mõlemilt poolelt teadusliku! teel arutatud. W.chai uurimist usuõpstuse-asjus keslta, olla EwaKgellmm wabsduse-waimu  Vasta; eksituste wasta Pidada tõsistest tõe-. uurijatest teaduse-teel Võideldud ja eksitused mnnlt sel tee! õiendatud saama, mitte Välise Võimuga. -- Keiser Wilhelm'!  noorem poeg, Prwz J ssch! m. m alttcha-paiZtetuses  (põletuses) haige. Temale kardM mnbsoolika-põletnst  tulema, mis wäga elu-kardetsw o«>. Paastukuu 15° (3.) rääma õhta! on aga noore Prmzi tenrlls nähtkwalt paranema hakkanud. --- ProN '' endise KüAemni KanZleri,  L i st 'i, wasta saab pärust LihaVõtet (Lääne-Europae  Jürikuu 14. 2. paäwal Leipzigis algatud. Refermtits (eltepanijaks) on ühendnse-nõnukogu Volini? Hamburg'is, Dr. Krüger, kutsutud. Et tema mgnti haige oli, sellepärast on seda asja wiiwitatud. TraveWÜndes oliwad laewasöidud Paüstuttm 15. (3.) päawal awatnd. Tuul oli mere jeast puhtaks pühkinud. Telegwfi-taMtus  Wilhelmshavenll ja Hs!gow.nd'i wahel, mis K-tkemat aega takistatud oli, on Paastukuu 9. (Küünlakuu 25.) paamal jt lle käima pandud. -- Rheim maakonda» on PaaStukuu 8. (Küünlakuu 24.) pääwa õhtal kergemat maawärtfemisi tuntud. ---- Riigipääwal on Poolakate ettepanek,  Lääne-Preussimaal ja Posenlls mitte enam Sakslasi  (Saksa talupoegi) elama asutada, tagasi lükatud. Selle ettepaneku eest koflsiwad Poolakad, KeskMklased ja Wabalased.  Alam Riigisekretär MeineÄs kinnitas, see seadus pidada ennemine wes! teritatud saama. Keskpmklaste ettepanekud  Riigipääwal, seadust umb-elnksmbeMnde kirjade wäljalautamise wasta teritada js seadust duellide Vasta anda, saiwa!) Paastukuu IZ. (Küünlakuu 23.) päawal selles kom missi on iS esimese lugemise alla Võetud, mis ümbcrlüttajak-seadnse arMmiseks asutatud on, ja saiwad tagasilükatud. Anülria-Ungrumgalt. Austria Walitsus on Serajewo's  ilmuwale lehele xßosanika kõikide Serbia'st lulnuv kirjade üleswõtmist ära keelanud, kui need ka ainult literatura (kirjanduse) üle on. Serajewo on Bosnin's za BoSnialaßte ja Serblaste on sagedast silmitsemist olnud, mis Austria Valitsusele muret Vosnialaste  truuwuse kohta teeb. Jälle üks näitas umbusaldusest  Auõtria poolt Serbia waSta, mis pshjuStaAd olla wõib. Bulgaria Ministerxräsident StoiloW, kes kaheks nädMS Wien'isse tuli, olla tollide-ühendust AnstriK- Ungrumaa ja Bulgaria wahel nii kaugele toimetanud, et selle kordsminemist pea tulema loodeti. --- Nngrnmaal on Riigipääwa täielduse-malimised algatud ja teewad palju kahinat. Neutra's wõi Nyitra's, oli selle kaikus Paastukuu  9. (Küünlakuu 25.) pääwa! werins kiskumine WabalaSte  ja Rahwuslaste wahel. Senna sai sõeswäge saa-- detud. PapSti Riigisekretär, Kardina! Rampolla. on Kardinal Schönbormile ja Piskop St-tne?'ile ütlsnud, Kuria (Romo-Katholigi kirik) si laSta ennast eksitada ja e. saada Kbristliksozialisilikkn erakonda Austria's ja Rahwa-erakonda Ungrumaal mitte hukka mõistma. Kuria teada, et mõlemad hea tagawara-wägi uNbkhrisilikkude ja seklirerlikkude (lahk-usulaste) p-aletungimlste ja nõdrad? Walitsuõte waSla on. Kuria saada sellepärast neid erakondast  wäljakannatamijele noomima ja neile ainult kokkupidamist  Roma'gs nöuuks andma. Tee näitab just wälja, nagu ärritamine Uugrumaa Walttsuss ja isegi Keiser Franz Josefi wasta, keS Ungrumaa unte kirikuseaduSte  iinnisamisega oma üles näitanud olla. last ei wõi ses wist ka peetud saada. Men'iS on Kaubaajamise- ja teiste osja talli'uste ühendused  Paastukuu 10. (Küünlakuu 20.) päawal ühist koosolekut  pidanud ja nõuuks wöknud, Parlamenti ;a Valitsust  paluda, et hauserimine (rändajate kauplejate käimine majast-niajasse) täieste ära keelatud saab. Teschen is, Austria-Schlesia'S, on talupoegade tagakihutaja, Peter Stojalowski, neljaks aastaks mangi mõistetud. Vaanimaalt. Paastukuu 15. (3.) päawal tuliwad witSteistkümmend amulaewa põhja poolt Kopenhageni sadamasse, teisi oodati. Laewasõidud on sellega awatuv. Nooist-Uorramaali. Norramaa Radikal-erakond kipub ikka pöörasemaks minna. Nende ametlik leht annab nüüd nsuu. saatekondast kõige suurrikide pealinnadesse saata, Rootsi pärimiste üle kaebama ;a Rootslast? ähwardamlst sõeaga Norralaste waska, lämmaiama. Rootsis ei m-Me küll ükski mõistlik inimene sõea pele Norramaa wasta, Kuningas Oskar !I. ise wist kõige wähem, aga need Prantslaste kaswadiku, Björn Björnsonsi, kaSwandikud tahawad kord sellega rühwa silmi oma peale juhtida. Hollandist. Endistel aegadel oli Holland pea kvige wägewam riik merede peal- Lieutenant-Kwdral-Admiral de Ruyter, alama ratzwa laps, sündinud mMo! 1607 surnud aastal 1076 Syrakus es, kui enne oma jaka merelahmais  MeSsina juures kuulanud oli, laswapoisist pitka! tee! Hollandi merewäge tõlge kõrgema aSte peale tõusnud  on Inglasi, Rootslasi, Prantslast ja Barbaresklasi, (mererööwli-rahwaft Afrika Põhjalääne randaS) ustlmeteS meriseks msrelahingiteZ löönud ja ennast ja AM ismma merewäge köitis Maailmas kuulsaks ja teinud. Suuri älsnrereseid asumaid Astaks, ja Lsune- Amerikas ja nende maades merede, oli: < d Hollandlased omale saatnud, oliwad wägewad, rikkad ja kuulsad. Holland  on oma sadamatega mererandas ja suurtel jõgedel kanbaajamisM wäga sünnis ju indusins (wabriknd), kalapüüdmine  j. n> e.) on ka õitsemas. Asumaad on Hol- Zandlabtele jäänud, niisamati rikkus. Wägewnses mere pea! M sga nimelt lähemad naabrid. Inglismaa ja Prantsusmaa, kangele ette jõudnud. Ühes suures Europasõeas  ei oleks Hollandlastel ühtigi Mda, peaksiwad wist kannatama, mis teised nendega teha tahawad, kui ka ü?Z suurriik ennast nendega ühendaks, mis sagedast kõige kardetawam  on. Nüüd hakatakse ka HollaudLS sõealaswade rohkendamist, paremat korraldamist ja hoolekandmist mere. wäe-majapidamiseS pärima. Kümne aasta kaikus olla sõealaewnstiku ülespidamiseks 50 millioni guldnat (26 Milliom kuldrubla) Välja antud. Juba siis olla Hollandlased  emmst häbenema pidanud, kui nemad Ammka ülesleidmise-pidul  oma saadetud sõealaewadega isegi Rumänia, Brasilia ja Argentina taha jääma pidiwad. Nüüd tulla uueste häbenemiseks asja, kui nemad Põhjamere.) Sumeri kanali piduks ainult ühe laewa saata wõiwad. Hilisemate  sõnumite järel saada ometigi kaks sõealaewa saadetud. S.-lgm'st. Brüsseli Tööliste - ühendus on nõuuks Võinud, suurele tõrkumisele appi minna, kui see koguduste Valimise-seadus ParlamentiZ Vasta Võetud saab, mida Walitsus ette pannud on. SõeaminMer tahta ametist taganeda, km tema sõeawäe uueks korraldamiseks  mitte waSta Võetud ei saa. Tema arwata, et sozialdsmokmtlik waim ainult siis sseawäe keskist kaduda Wõib, kui igaüks ise oma nea sseawaes teenib. Just see on aga, mida ülemad seisused BelgiMS ei taha; nemad tahawad seda wana seadust edasi maksma jätta, mille järel sunnitud sõeawäs-kohus Belgias ainult alama rahwa peal seisab. See on seal juba palju tüli teinud. Inglismaalt, Parlameutis on meremäe kulude läbirääkimise  luures Inglismaa sõealaewustikku nüüdse seisukorra  üle aru antud, millega wäga rahul olla wõida. Kõik MdeS LaewustikmkMeseaduses päritud 70 laswa olla zuba teenistuses eh? Võtmiseks teenistusesse Valmis. Katse, sõealaewsdele kaubalarwade pealt meestekonda pulgata,  ei olla korda läinud. Admimlität olla sellepärast ühe iaewa mööda Inglismaa randa madruseid pattama saatnud ja fee on neid putkanud, täbistiktu ühe aasta wanemad, kui muidu sveaiv.emadeie madruseid palgatakse. Kümne aasta eest on sseaiaewnstiku ülespidamiseks 1?. milliom nael närliugi (natuke peale 75 milliom kuldrubla) päritud, nüüd 18 millioni nael stärlingi (natuke peale 112 milliom kuldrubla); sõealaewade mekstekond olla selle aea fess 58,000 mehest 88.850 mehe peale, sõealaeivade  092,000 tonisi 1,800 000 toni peale kaSwunud. Nüüd, kuS sõcalasNad torpedode parast mitte enam merel ankrus ei pia seisma, nmid sadamates, pidada sadamad ruumikamaks tehtud saama; ka pidada Chatamlls ja Waimer':s meremäe kasarmid ehitatud ja dokkid (paigad laewade parandamiseks) Portsmouth'is, GibraltarllZ, Deomportls ja KeyhamlS rohkeudalud ja suuremaks tehtud saama. Selleks kõigiks olla BV, kuum 9 milliom nael stärlingi (künni ligi 62 milliom kuldrubla)  tarwis; seda Võida 30 aasta peale, tasumisega aasta-osadeS. laenata. Sõealaewade chitamised olla Viimaste  aastale sees wäga heast? kordõ läinud. - China- Zaoani sõea kohta hakkawad Inglismaal healed kostma, mis sellega lepiwad, kui Zapan China ülepea oma walitsuse  alla wõtab. Kui Inglased Indja'S 300 milliom hinge suure kodurahwa üle Valitseda suudawad, siis wõida Zapanlased seda Chinas 400 millioai hinge üle ka teha. Kumngaprmm Victoria on Paastukuu 14, (2.) paama!  Windsor'isi Nizza'sse reisinud, õhtal Cherdourgllsse jõudnud, oma laeiva peal ööd pidanud ja järgmisel hvmi?ul  edasi reisinud. Prantslased on sel korral üht kroonitud  pead suure auuSiamisega teretanud, kuida nemad seda muidu mitte ei tee. Gnus Kuningapraua ärareisimist oli MmiSterprändent Lord Rosebery, kes insiuenzast juba nii kaugele paranenud on, Wiudsorks aruandmiseks Kuningapraua  juures. Räägitakse, et Lord Rosebery wist ametist taganeb, kui Parlamenti-walimised tema meele j.wel ei ole. Orleani Herzog. Prantslaste Kuringa-erakmma thronikandidat,  jätab oma elupaiga Stowe Hons Buckinghami  juures maha. Temistuskonnale oli üles üteldud  ja nädali pärast pidi Herzog Inglismaalt ära minema. Üteldakse, tema minna sellepärast ära. et Inglismaa Wc,litsus tema isast, Paris'i Grasisi, järel jäätud Varanduse  peale liiga kõrget pärauduse-maksu määrata tahta. Kergest wõiwad sellel elupaiga-wahetusel aga ?a teised põhjused olla, mis Prantsusmaa Kuninga-Hrouiga sidemes seisawad. Hobused ja tõllad saamad ka ära müüdud. Saksamaa Saadik Londonis, Graf Hatzfeldt, ja Saksamaa  Kindralkonsul on Londoni Saksakolouie tähtsamatele liigetele kirja saatnud ja neid Würst Bismarki sündimiseyääwaZs  Queen-Haüsisse kokku kutsunud, oma rahwuSiittu  tänu Wanakanzleri wasti tuunistKma. Würst Bismarkile  piab W paksust hõbedasi pokal saadetud saama. LoweZtoft'i Bürgermeister on xWildflower'!" meestekonnale,  kes hukkaminemise juures abiks olnud 85 nael stärlingi (5333 '/z kuldrubla) annud. Aapitänile on nende ohwitseride pääwapildid saadetud, kes pealt peastetnd faiwad, nende ohwitseride sooja tänuga. Msesteksnna heaks on Põhjasaksa Lloyd (üks laewade-selts) 100 nael stärlingi (0286 kuldrubla) usaämnud, mis pea kätte pidi saadetud saama. Kalameeste vaadi »Legion" meestckond, kes Saksa barki „Titan< meestekonna peastis, on Bürgermeister! käest raha kingitust saanud. JngliSAaa Wälists asjade amet on Saadik Panncefotelle käsku annud, Louisianas ettetulnud  pahandusi läbi kuulata, sest Aoydi-kontor on ?aebanud,  et seal wõemid laewu põlema pistetud olla. .SpmliaH. Marokko faatekonda kodumaale tagasi wiima saadetud soomuZlaew Kuningaprana sli Paastukuu 9. (Küünlakuu 25) päawal Tangerllsse jõudnud,  ei olnud aga Paastukuu 14. (2.) pääwa! weel Ea-, dklsss tagasi tulnud. Gibraltarist on Londonllsse sõnumid  tulnud, Ceuta ja Tarifa juures olla selle soomuslaewa  paadi tükkist ja signal-lipyust leitud. Laewa meestekond  o!i 420 meest suur. Mere peal on mitu pääwa kanged Namtmiled möllanud.. Omalt maalt. Taltuma'!!. on Peterburg'ist kirjutatud  i pßMrathile on Rahaministexiumi poolest üks Plaan Talndanki põhjnskirja muutmiseks ette pandud. SklleS plaanis on tähtsad muutmised täiuse pshjuskirja wosta. Selle banki tegewus pidada ka Balti Valdkonna,  Siberi ja Taga Kaukasia üle wälja lautatud saama, uenda et ainult Soomemaa wälja jääb. Balti waldkondas maksma tsistwiist eraõiguse, kohtuliku tallituse j. n. e., kui ?a teisiti korraldatud talu ülewaatamise-kohkute  peal? mõteldes, minna iseäralisi korraldamist tarwis, tarwitust mööda saada meel iseäralised korraldamissd wälja antud saama. Tähendatud banki tegewnse-waldkonna wemtamws Baiti Valdkonna üle saada mitmete ettepandud laiendamist? läbi tegewus? wiisiS weel üht iseäralist tähtsust,  mille mõjudus sel korra! weel taieste ei wõida üle waadatud saada, sest et ses selle järel käib, missuguseid juhatust Talubankile antakse. Kuna nüüdse pöhjuSkirja järel t>an? ainult siis laenust annab, kui talupojad ennast maaostmiseS mõisaperemehega juba ühendanud on, saada uue pshjuskirja järel bankile õigus antud, seda maad ise osta; oma enese heaksarmamist mööda pidada bau? seda ostetud maad siis talupoegadele rendi peale anda ja wist ?a (aastaste zinside ja oswhinna-osadx tasumisega) müüa. Sell ?l xlKÄMtud banki waheletulemisei (Inieroeution) on nüüd küll waidlemata headused endise pshjuskirja wasta, sest sellega saiwad talupojad esimest majapidamist koormamast ühe ostuhinna osa Väljamaksmisest müüjale, mõiso.peremele, Vabastatud, s. o. sellest ostuhinna osast, mis banki laenust üle jääb; ka saab see raskus kõrwale saadetud, mis ostjale talupojas? sellest tuleb, et ühel poolel  majaperemees, kes maad müüa soowib, enamist kõiki msjjat ehk wätzemast suuremat maatükki äramõiskamate  põhjuste pärast müüma walmiZ on, teiselt poolelt  aga mitte kergest nii palju talupoegi ennast kottu ei heida, et nemad üht suuremat maatükki osta wõiwad ja ühistatud wastatamise-kohuse juures banki laenu eest ja hirmu pärast wöeraid talupoegi oma sekka wõtta, ka mitte ei taha. Teiselt poolelt on aga selles, iseäranis kui Balti waldkondas maksma agrarseadufe peale mõteldakse, kartus, et Talubanki poolest ühe agrar.politika järel käiakse, mis Rugiwalitsufe üleüldiste nõuuwõtmiSte (Jnkentionide  juhatuste) ja talurahwa agrm- (põllutöö-) asjade kosuma edasikäigu kohaline ei sle. Meie tähendame  ainult tihe, kui ka selle küsimise kõige tähtsama poole peale: oSktud mõisamaa peale asuiatawaie talupoegade maakohtade suuruse peale. Kui ka salatud saada ei wsi, et weikesete maakohtade asutamine (suurtest talukohtadest rääkimata, mis ainult palgatud tööjõuu abiga peremehest wõiwad tallikaiud saada) ühe terwislise agrar-politika kohaline  ei ole, kuida ka Riigiwaliisuse poolest kroonumöisades Liiwimaal ja Kunramaal kuuekümnemak aastate sees tehtud  seesuguste maakohtade asutamine üheks eksituseks ära tuntud on: ühe selleks määratud mõisa maa peal sai palju wäga weikeid maakohtust asutatud, miS ühel poolelt nende pidajate tööjõuule mitte küllalt tööd ei annud, teiselt poolelt aga ümberkaudu ka mitte töõjSuude liialise pakkumise läbi tasuwat tööd leida ei olnud; nendel on maakohtade saakidest liiga palju nälja-suremiseks, liiga wähe elamiseks. —On nüüd küll ka oodata, et seda eksitust teist korda ei tehta, siis jääb ikka raSkuS ühxkõ õigeks etteMumiseks selleS küsimises wäga suureks, üht kaitsenõud