Tallinna Sõber M 19. KaksteiMmnrS aSkakSik. 'Talltiinae, 8- Lkhkluu PSiiml IBW. AleWne aealeht Eesti rahvale «aal ja linnades. Tuleb Ükskord nadalis wäljü. Maksab Tallinna? LindforS'i pSrijaie trüki maja?: aastas ".. ..... 2 tubla, 49 kop.—Pövl-aaStäS 1 rubla 49 kop Koju ehk poStissa saadetud: I aasta?! 3 rubla pool-aaStaS I rubla 79 kop. AnnlutvstP maksamad iga rea ehk selle aseme pealt 6 kop. Tellimised ,võetakse waSta i isa Siunas: Liudsara'i pärlZälr lni/lln.rlas. AekeeSurgtsz S. Kcclaudi, Vauueve-uu 't S«. Kartus: Laakmanu. - Nakwcees: Auys. -- ?aid«t: K. ScidesSera. - Kapsakus: H. KsTScrg. - LiHufus - J. Nülluee't poodw. - Miljuuvis - t 5. Z. Karo»'l raamalupoad. Karvas: N> MSõce. Mõrus- Vraua Wiekole. .Malka»- W. Uudotfi. Karesaare» - Ah. Lauge. Maal, kuiva iseäraM dmtmalse. WaStajo redaktor W. F. Sichhor n. SlsS VDMi», - kirjad Mwad BalMli (valttlchport - ZZs-rMM-lloxrb Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt Talliuuafl: RingNrjad tiriku-asjus. Heatcgcwad j sellsid. Piimatalliiufe-koolid. Wilja-aidade awtamtsels Rahwakoolide juures. RahMkkide asjust.-1 KihwNdefl. Uute lahtute ll>a. Alandatud sõiduraha. Kohtute asjust. Warauc suwü - j Kõrgema kohtu otsus. Kinniwõetud largauud mvngid. JärZknd surmad Pahaleud. - õunrluS, BalttSkist : Ilmad.—Mrumaalrmaalt - Instucnza. —tulekahjud' -Trahwi-raha. Kalasaak. Nllrwast T : PoNveVMP. Niiafl: Hnlkg lõiinid ..TiimpuS". Piksest suruuks loodud SWapja. Polt-j-t kd!. > Kiibenüri käsk. Wolmaost: Uppunud lapskd.- Tulekahju. Põltsamaal,: Äme-lap«z ÄSlstaalt: Taltkahsu. Malgast , Mörtsulattan. ÄSmiust! Riiitnje tun mu». Kuuramaal. Pihkvast. Peterburist : - Ktrilu-koolts. «M-ssowstija WtbomoflU - - Sscmem»alt - IMiitpooliatest kuller maukudest. Põhja mere raunast.' Hcsk-Wtuarmaall. Mustmrt raimast. >-> IslÄallsed ja uuemad sõnumid. MSuda. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkis, Jürikuu 27. päiiwal. Saksamaalt. Lehekuu 6. (Jürikuu 24.) pääwal on uus Riigipääw KeiSrt enese pooleli thronikõnsga awä» tud. Selles kinnitas Keiser, et üleüldise jäädama rahu kaitsemine tema politika alaline eesmark olla. Temal olla korda läinud kõige wäliSte riikide usaldust tema politika peale kinnitada. Riigivääwa suurem töö saada töölistekaitse-seaduse  laiendamine olema, nimelt Pühapääwa damine, naesterahwa ja laste töö kitsendamine, töökorra ja tööraamatute seadmine, wahekohtute asutamine küsimiste seletamiseks, mis tõõ-andjate ja tööliste wahel tõusta wõiwad. Ette saada plaanid pandud sõeawäe rohkendamiseks rahu aeal, lisa selle raha juure, mis Afrika asumaade tallitamiseks  ja ametnikkude palkade kõrgendamiseks tarwis läheb. Iseäralise seaduse pitkendamisest Sozialdemokratlaste waSta, mis Älinakuul lõpeb, ei ole thronikõnes juttu olnud. See piab fiis wist lõppema; Keiser Wilhelm loodab, korraliste seadustega nende kohta läbi saama. Kui palju tema lootus  täide läheb, sedq.saab WgipSäw küll pea näitama. Sõeäwäe rohkMMseks sirab Riigipääwa ette pandud: suürtKkiiy.ägi. saama ja kõik batteried rähnaeäl'' 16..'juuxtKtk! juures olema, jallaiväe 1., 15., 16. ja 17. kpryDüS^.piaböattaljon 700 meest suureks tehtud saama. Suurtükl-wae juure tulewad sedawiifl rahu aeal 6000 meest, jalawäe juure 6000 meest. - Mene paberraha hind on Berlini börsil jälle tsuSnud ja makselt Lehekuu 5. (Jürikuu 23.) pääwal juba 230'/, marka 100 rubla eest, mis rohkem wälja teeb, kui Wene riikis sel korral hõberraha huid kulla wasta maara iud on. ilmntawad kiirji ja inetumaid keelekandmisi, mis ühe erakonna poolest Keiser Wilhelm'! ja Würst BiSmark': wahel tehtud olnud ja mis nende lahkumist sigitanud olla. Edaspidi saab sellest wist rohkem kuulda. Saksamaa Afri ka asumaade üle on erakondade wahel palju waidlemifi olnud ja nimelt oliwad wabameelifed erakonnad Sozialdemokratlastega ühes, ikka nende asumaade wasta. Mitmelt poolelt oli arwatud,  et ka uus Kindral Caprivi nende wasta olla. Kohaliste küsimiste peale on tema aga wastanud, et tema nende äsumäade kosumisest etaivat osa wõtab. Selle järel ei ole siis ühel poolel loota ega teisel poolel karta, et Saksamaa tallitused Afrikas wäsiwad. Saksamaal on ÄkS kiri sõawZe asjus, »Viäsant eousulas" ilmunud, milles arutatakse, et parem oleks olnud aastal 1887, kui Prantslased oma Saksamaa poolt kinni wõetud salakuulaja Schnäbelc pärast nii palja kära tegiwad ja Sõea-Minister Kindral Voulanger ähvardates  mõekä kõliStäs, sõda lahti minna lasta aga mitte lepitamiseks nende kallist Schnäbele't lahti lasta. Saksamaa  olla sellega parajat aega mööda minna lasknud, ennast alalistest ähwardamiStest , poolest peaSta.  Nüüd aga pidada Saksamaa ennast kindlast walmis. tama ja julgest sõda wasta wõtma, enne kui naabrid walmistamistega ette jöuawad. Selle kirja üle wakeldakse palju. , Ühelt poolelt peetakse kõiki õigeks, mis seal arutatud  on, teiselt poolelt peetakse seda kirja umaegliseks, sest nüüd nsuuta igalt poolelt rahu ja seesugused arütamised wsida pahandada ja takistada. Austria-Ungrmuaalt. Keiser Franz Josef läheb msneks  aeakS Pest'i linna. Kui Ungrumaa Rahwasaadikuiekogu  kokku tulnud on, siis läheb keiserlik perekond Ofeiüisse elama. Austria aealehed hakkawad sõewae rohkendamist pärima. Tallitufed Lehekuu I.(Züriknu lll.) p'äwai olla näitanud, et AuStrial küllalt fseawäge ei ole. Ka olla Austria söeawägi tõe hoolest wähem, kui leisee suurriikide söeawägi. Prag'is on Noor-Tschechilased ennast ühe palwektrja ülespanemiseks Saksa-Tschechi lepituse waSta ühendanud. Enne oliwad 25 Roor-Tschechilast üht kuulutust  selle lepituse wasta wälja saata tahtnud, mida Politsei aga ära wöttis. Nemad on nüüd Prag'i ülemkohtus  selle üle kaebanud ja neile on sigist antud. Kuida näitab, saamad Noor-Tschechilased seda lepitust lämmatama ja ,SlawlaSte suuremaks edasi kiustlema.  Rufs/ mis GaliziaS ilmub, kirjutab, et sel sügisel teaduslik Slawi-kongrels KijewiS, Belgrad'tis ehk Prag'is peetud saada, ühtse tirjawW toimetamiseks kõige Slawi kirjaudusele. Rootsimaalt. Rootsi Authropologia-ja G> ografla-seltS on Jürikuu 24. (12.) pääwal pidulikku koosolekul pidanud, selle paama kümme-aastaseks mälestuseks, kuS tagasi tuli, millega Nordenfkjüld lävi Põhja-mere ja ümber maailma ssills. Kuningas OSkar ja Prinzid Karl ja Eugen wõtsiwad koosolekust osa. Suure kiitusega rääkis kooSoleku kõnepidja Emtn Poscha (Dr. uurimistest AfrikaS ja selts määras temale oma kuldse Vega-medalje. Kuningas OSkar tunuiSkas oma rõõmu, et üks Saksa uurija seda aruldasi anu saanud on. Inglismaalt. Stanley on nüüd Inglismaal ja Inglased ei tea isegi meel õiete, kuida nemad teda auustama  piawad. Temale tahetakse üht kõrge, anun ime anda ja üks leht annab nõuu, teda Parlamenti Pealtlua kiikeks tõsta, nimega Lord Staittey of Eongo. Raha selle kõrge nime kandmiseks temal juba olla. Tema endised kirjad on temale palju sisse kannud ja selle raamatu eest, mille kallal tema nüüd kirjutab, on temale 40.000 nael stärlingi (peale 250.000 rubla kulda) pakutud. Oma rahaga on tema suure kasuga krunlisi New-AortiS ostnud ja osata ülepea rahaga wäga targast ümber kala. Lehekuu 5. (Jürikuu 23 ) pääwa öhtal auti Stanley anuks suur pidu Alberk-halles, kuhu teiste kestis ka Prmz ja Prinzess of WaleS, ja Herzog ja Herzogipraua of Edlnburg  tulnud oliwad, kokku aga ligi 8000 ojawõliat. Stanley sai määratuuia hõiskamisega teretatud ja Prinz of Wales andis temale Geografia-sellsi ülekorralise kntdmedalje.  Tema ülemad kaasalased saiwaö sellesama seliti brongS-medaljed. Mvntreal'iS, Jnglis-AmerikaS, on juur segameeltSte-maja, kus 1300 haiget sees oliwad, maha põlenud. Surma on neist 130 saanud, wigadusi 100. Prantsusmaalt. Järsku kõlMvad jutud, Bo u lager tulla Lehekuu 4.(J3rikuu 22>) pääwal Prantsusmaale, Kindrali mundres ju Äuulegioni ritlrekähega, ja saada pärima, ck tema protsess uueske, korrralise sõeakohku ess, ette wõetud säakS. Prantsusmaa seaduse järel on klill igaühel, kelle Ae kohut mõisteti, kuna tema ise seal ei olnud, lagast lulleS õigus pärida, et tema asi uueste arutatud saab, stiSki arwatakse, et see lagafitulemise-jutt ainult selleks tehtud on olnud, et Pari S't Linnanõuukogn-matimlste  juures Boulaugistlased mitte ilma isteta ei mats. Ai tanud ei ole see aga palju, sest 59 Etnnanöukogu-ltigele sekka on ainult tits Boulangistlaue walttud. See erakond on flis nüüd ka täieSte lagunemas ja Bouianger olla kuulutada nõuukS wötnud, et tema kõigist polittka'tegewusest taganeda tahab. TöölLSte-tülid kestawad  Prantsusmaal lkta edasi ja teemad Walitsusele palju muret. Torrcoingis on 70,000 Roubair's 50,090, töölist tõrtumaS. Esimeses linnas, Belgia piirel, ou öösel Lehel. 2. ia3.(lürik. 20. ja 2t.) paama mahel suur kära töölistega  olnud, kes neli kedru-wabrikut mälja rööwinud, wiimaks aga lagast tõrjutud ja üle Belgia piire põgenenud on. Belgia poolt on sõeawage piirele walmama pandud. Prantsusmaa  Watitsus tahta seda Põhja-departementi sõea-oleku olla panna. Lyon'iS olla AnarchistlaSle korteris dynamitimaieriaii  leitud. Havre' sadamas on Inglismaa amulaew »LadyArmstwng- amulaewa »Ville de Housteur" waSka põrkan,id ja wtimast raskest wigaslanud. Keiserlik KörguS Snurmurst Nikolai Nltolajewitsch wanem sai Lehekuu 7. (Jürikuu 25.) paawakS Paris'iSse oodatud.  Inglismaaga naib Egyptuse pärast kaup tehtud olema, mille järel Prantsusmaa Egypluse laenupaberite ümberwahekamist lubab ja ka sellega lepib, et Inglismaa sseamägi määramata aea peale Egypkus'eSse jääb. Jtaliast. Lehekuu 3.(3ürikuu 2.) päawal on 200 Saksa pitgerit München ist ja FreyburgH Nooma tulnud. Türgi riigist. Sultan on käsku amrud KonstankinopoliS  üht suurt waeAemaja waeStele Türgi alamatele, igast usmumMuskst ja rahwusest, ehitada. Peale koolisa  käriiöö-ruumide piab maeslemajaS ka Mohammedanlaste moschee. Kristlaste kirik ja Juutide sunagog olema. Kreeta saarel on Rahwa-nõnukogu liigete ,valimised tühjaks mõistetud. Montenegros. WürSti stidulaew .Namanua sõitis Liukuu 2(Zürikuu 20.) pääwal Cattaro sadamast lõune poole. Peal oluvad Würst Nikila ja lema mõlemad wäimehed, Wenemaa Suurwürst Peter Nikolajewilsch ja Prinz Georg Matstmilianowltsch Herzog vau Lenchtenberg oma abikaasadega. Pulgana st õosel wasm Lehekuu l.sZürikuu 19.) paama laöNö Weue alam Lasin Sofla's Politsei-kommisär Krotew'i maha ja sai kinni wöetud. Krotew sai järgmisel pääwal suure ofawötmijega maha maetud. Prinz Ferdinand.  MiittStel-prafident ja Polilsei-präfekt oliwadauupärgasi tema surnukirstu peale saatnud. Paniza protsess algab Lehekuu 15. tlk.) pääwal ja saab awalikult peetud. ÜW seltskond Pulgana psgenikkusi SerbiaS tahtis Lehekuu 1. 19.) paamal söearjistadega kodumaale tagasi minna, sai aga Serbia Walilsuse käsu peale kiuni nßekud. Ühes Bulgarsa Mas su kularahwas mässamist  kelnud, mille lSmmatamffe juures kolm talupoega surma fawad. SerViast. WMffuse poolest on üks käsk kuulutatud