Tallinna Sõnumid Seitsmeteistkümnes aastakäik Tallinnas, Paastukuu 23. paäwal 1895. Nleüidinc litklkh! Ststi tkhwgle »>»l ja liauadks. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad TMnuaS SindforK'! pärijate trMmajaZ: aastadx .......».'A rublas 40 kop.— pöol-aaSta» ......... 1 rubla 4v kop K ju ehk postiga saadetud: aastas! .3', rubla pool-aa»taS ................ 1 rubla 70 kop. AmtlutWssd iga rea syS ieTe aseme peali S ksP- Tellimised Voetakse wasta r HsM»»as s Liudssrs'! pZriZate irüNmajas. PsterSm'Kis: S. SssssiedZ, r)»«uapslüKÄ H SS. Kartus: Aakwerss sZ° K-Hs. Paides: K. Ssidsllsrg. KaKfAr»s:  K. Kollverg. LiHitkas: K. Mülta«r'i poodts. Wiljaudis: jF. J. Kar-«'i ja K. LeoKe'/e raamatukauplused. Aarwas: W. Põder. Mõrus i Praus Mskrost. -- MaKas: W. AudM. MreMsõ: HH.Laugs. Mas!: kuiva .iseäranis kuulmast?. Äõaölajtl rebuklor Ä!. Etihhor n. Elad — kirjad lAÄad Baltjski (BllktisHpvrt LAÄiiöiZZii2-Hozz?D.) WeGistM'. Ulettidlsed sõnumid maailmast. OmaU maalt. Tallinnast: Wene Talubanki plaau. Rahukohtule ltibiwaatamine. Madruse?! kutse. Raudteede venstoni-kassad. Wan- s gide talisiiaviine. BalNSklsi. Ralniercst Maalt. lurjewist. Riiast. Pcterburgist. ! Mllstwast. Warscha«ist. SaranSkist. Lharkowist. — Odessast. Juiu-lehi. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Paastukuu 13. pääwal Saksamaalt. Paastukuu 12. (Pssswkuu 28.) pääwal  on Preussi Riigi-nõuukogu Keisri thrsni» kõnega awalud. Keiser sn ütelnud, pvüutös häda teha WalWsele kohuseks, abi selle wasta otsida ja tsma ssada ennast wäga rõõmustama, kui Mgi-nõnnkogu üht head nõuu leiab, mis aga teiste riikidega tehtud kKUPade külge mitte ei puudu. Keiser Wilhelm on sellega tähendada tahtnud, et Põllumeests--üh«dyfts liikuw sosKwmtt, mõnda hiljuti teiste riikidega tehind tsllide-ühendnfts, nsnda ka Wene wiija tolli alandamises, muuta, mitte-täidetßd saada ei wsi. Seda mõtet on Keiser Wilhelm ka teistes kõnedes wälja rääkinud jg kinnitmmd, et ksik teiste riikidega  tehtud kaubad kõikumata tmuWysega peetud piimad saama, et wõeramaa usaldus' Saksamaa truuwuse peale köitumataks jääks. —, Graf Wilhelm Bi s m a xk, Würfi Bismarktt noorem poeg, nüüd Hannowertt ülsm, präsident, on Ida-PrmZfi Aempräsidentiks uimetswd. Sellega on Keiser Wilhelm uueste kahtlematK näidsts tahtnud, et kõik tusk, mis temal ehk weel Würft BiSMmktt wasta oli, nüüd taieste ja jäadawatt unustatud on. Kui Würst Wismari oma Riigikanzleri-KMetist lahkuma pidi, siis taganes tema wanem poeg, Gmf Herbert Bismar?, sel aeal Saksamaa Wäliste asjade Riigisekretär (Minister),  ka omast ametist, Gmf Wilhelm Bismark jäi aga kui Hannowertt Ülempräsident smstiSss ja sn seda wMe truuwnsega ja suure hoolega Hallitanud, ennast kõigist üleüldisest  politikast eemal hoides. Tema eelkäija Ida- Preussi Ülempräsidenti ametis, Graf Stslberg, oli üks nendest, teS ennast hiljuti wsel Wene wilja tollide alandamise  Vastaseks ttmmstasiwad. Keiser Wilhelm on arroanud,  et see Wenemaa! tuska teeb ja sellepärall on Gras Stolberg omast tähtsast ametist Wenemaa piirel lahkuma pidanud. - Plaanitud on, WüM Bismarklle tema sündimise-päawal,  Jürikuu 1. (Paastukuu 20.) pääwal, Riigipääwal, üht iseäralist mmaudmise-tunnistust üles näidata. See on suurt kahinat teinud. Mõned erakonnad,  kelle wihmvüm , Wanakanzleri wasta ikka weel jahtuda ei taha, nagu Centrum (Keskpaik ----- käredad SozialdeMokratlased, Rahwa-erakond ja Lömze-Saksa RahWa-erakonb, on suurt kära teinud ja kinnitanud, et Riigipaöw mttte paras paik ühxW Vismmksi.piduw  ei olla. .Sozislöemokratlaste leht „Vorwä't!B'  Kilkab, sse olla üks Äprilli-nali, teised tõrelsjad joskseWad ?a Mgu wõidu, kes nendest kõige suuremat jutlust  Wanakanzleri wasta Wälja rääkida oskab. Saksamaa riigttruuWides ringkondades oa pahandus selle kära üle wäga suur, miba Riigipääwal selle mehe Mustamise w-Ma tshskse, ilma kelleta üht Saksamaa Migipääwa koguni Mitte ei oleks; ühel teisel Maal si olla see koguni mitte wSiNMlik. Wäga kardetakse, st MgipääWü kirju Healede enamuS, seesugustes aZjshes ikka ühkßdatnd WtmmMcmlased  ja SozialdsNökMilased, muidu Mgu kassid ja koerad Mteife AsZta, ja.Ä rahutumad ja nukrus maimud, seda nöuu tsgAst lükkab, Saksamaa aianduseks kõige Maailma s?S. WsimM wöida selleparast olla, et seda koguni mitte ette ei panda. Räägitakse, st eh? Keiser Wilhelm ise Würst BiSMmklle sündiMife-pZäwaks õnns soowima Mlnua. Teiste juttude järel olla Keisri! uöuu, teda PäriZwürsttkS, titlega (KörguS) nimetada, kuA fiis tema pojad, Grasid Herbert ja Wilhelm Bismm?,  ka kohe WürstideW saaksiwad. Juba on kaheksa meresöidu-mhVast SaksaNM kutsumist PZHjamere-Zda° mers-kanKli-piduls waSta wZnud. WZersid iaewu tulla tauiZte ülssandNists järel kokku IV, Wene maalt kaks amnlaewa ja üks awiso; Austria-Nngrumaalt kolm soo-nuslaewa j- kai? koMmavdo all; Italia'st neli sosmMaewa AdMirsl Accinni koWmando all, Gsnua HerZog, Kuninga teim poeg, tuleb kaasa; Spanist.'st mli soomMaerva js ü?T awiso; Prantsusmaalt ksW fosMuSlaewa ja üks awiso; Pühja-Amerika üheßdatud-riikidest kaks kxsuzsrit Portugalist üks sssmMasw; Norxamaalt üks aum-- kanonipaat 1. klassist ja kuus torpedoMMti 1. klassist- Ka? Austria Keiser ise kutsutud saab ja tuleb, sellest ei olnud wee! wiimast sönnMit minad. Uhke saab ses pidu muidugi olema, see kanal on ka VZga tähtjas raha aeal ja sõea aeal. Ssea-aeal wömad ennast Saksamaa söm« laeVustikud Põhjameres ja Idameres, Kieltts ja WilhelMShavmtts,  ühendada, ilma st pitks teed läbi Väinade Rootstmaü ja Daanimaa wahel tarwis läheks, kus ka ssea aeal ühelt ehk teiselt, shk ka mölsUilt psslelt, takistust  wöiks tehtud saada. MaIMZ ja Kopenhageni Vahel ulatawad suurtüki-kunlid Vähemast Sum-lundi ksskett, Helsingborgi ja Helflngöri wahsl koguni ühest kaldast teiseni. Rahu aeal saab ksubMswads tes Miw-korda lühendatud ja tormide eest kaitsetud. WöersMW, sh? ka omamaa ZMbMetvad saliwad wist kansli-toltt Ms pandud js sellega ehitsss-kavidali ZiMd. Mema! üsal Züll ka kapidal ise, Maksetud. Mitmest Prosbyteriumist (kirikunöuuZoguk)  Rheimmaalt ja WestsaliaA, on Maltaräskimiss-kirjast  üliVübamesttse thsologis siumkoslids usMpstuss) wasta, kuida teiste kesTis niMelt Professor Dr. vsn HarnsA Bsrlinl suurkoolis seda teeb, ElMngsliuM Kirikunöuuksgule  saadetM. Sealt on wKstsiud, Kiriku-nöuukogu  kahjetseda ka, et ültwabamselised usNZpstusZd Zg laiades witte-WaiAulikkudsS ja wäheMAlt-öpetatud ring. kondades Välja lautatud saawad, kus need segadust usuasjades  teha Wõiwad, ja et üleüldine GwangMnmi Kiriku-- nöunkogu PreshyteriuMide kirjast ka teistele kiriklikkude Kõuukogudels js settskondate amtamiseks ette panema iaao. Teisztt pisielu laada aga AiwaöüÄsettse usuõpetuse Jutu-leht. Kapitän Gueux. Jutustus selle aaSta-saea hakatusest. («Uus Tartu Leitungi" järel PrantsuS-Zeelest.) Üks WMK merwhwitser MNi seda nähes smsd käed kõnetoruks kokku ja hküM nende pooles mitte oma keem ei usaldaksin mina selle! õsl Teis kätte! 6 ZärgmiseS KäZwal luliwad nemad jälls sadamas-? M nende järel tuli üks saagiks mõstud Inglismaa brigg sukruga ja tubakaga. Teie täna össel oma koera meie kätte usaldanud, siis wõiks tema nüüd oma saagi-ofa INOO nael stärttngiga wälja wZtta/ ütles Ksxitäu GrensMe uhke naeratusega manale MereVZe-ÜsulenÄntite. Kolm aastat läks Grmouille asi WZga heaSte: tema laew oli Inglaste hirmutamiseks saanud. Kui tema üht Taubalaewa taga ajama läks, siis yeasiõ see wäga arwaste. Risama osaw põgenemises kui Nealetungimises, peasis tema söealaewads eest imekspandawa osawusega. Tundis tema ära, et wõitlemine ühe kiirest taga - ajaja frsgattega Võimatu oli, siis pidas tema ennast pääwa aeal kuulide ulatusest eemal, muutis pimeduse hakatusega oma sõidujoont, ennast udusse silmade sest kantama eh? rihkude Vahele peitma, kuhu suur fregatte ligi ei peasüüd. Hirm oli jälle möödas ja päawaValge hakatusel Võis tema oma jahti jälle täie lootusega ette wõtta. Täuine et olnud KkStt tõsisem õnnetus tema Mrvõmu  wesl rikkunud. Wähesed augud xurjudeS ja üksikud kononi-ümlid, mis põgenemises temani ulatasiwüd, oliwad kaunis tähtsuseta säänud. Piiramata pidud ja rõõmud lasksiWadusidweikeid äpardusi pea jälle Z?a unustada. Äuida pian mina mekstekonna elust kirjutama, kui jaagl-osa kallaga ümber Vahetatud oli? Kuld muutis emiast kalliMakks Viinadeks kõikide Riigiherwde Maadelt; ühtigi ei olnud liiga kallis; ühtigi ei olnud, mida mitte saada ei wsinud. Kui ksrsarids päwst üht ZnmüttN söeakäiku jälle kindlale maals tulwad, siis asufiwad nemad ühes neist pahmümeWesi kõrtsidefi elama, mis sadama» linnades on ja wandusiwad, sealt Mitte ära minna, niikaua kui wsel üks kintS pöningil, ja ükS tilk wiina keldris järel olla. Inglased pidiwad M kõrtsi - kulud tasuma sellega oli kõik Ühsldnd. Kapita» Grensuille fees pani ennast teMa sündimine heast Normann laste Verest maksma: saamisega kaswis tema südKMsõ ks igatsus kindla warandilse järel. Esiteks ostis tema omale ühe weike krundi; selle juure lisas tema ühe wiljapmuM ja ühe Viljapõllu. Rmda WZnitaS tema ennast nii palju Välja, kui tema amet mere peal selleks jõudu andis. Kindlast wmmdusesi rahulisele, kodanlikule elule on ainult üks samm, ja et fee temal kui soswitaw eesmärk silmas seisis, siis käisiwad tema am-chzms, tema lootus ja foowimifsd, kui tema Üht tüüfuseta kaudalaewa taga ajas, rohke saagi mõnul Võimalikuks tehtud Muwiljaprsssi, ühe weiks heinamaa ja kmade lehmade ostmise peale, Need lootused tegiwad tema sulgust kahekordseks. Nmda näitas Küpitän Grensuills  ennast ootamata, wsel ilal nähtud, kokkuhoidlikuks korsariks wäljg. Tähtedes seisis aga kirjutatud, st tema itta kõrgemaks tSusew elutee järsku pidi takistatud saama. Meis (Prantslased) ei olnud sinus mhwsS, ks wrsari-laeWu wälja faatsiwad, Vaid A Inglased MiTkasiVad hulga Wewu meie randadele. Saagipüüdjats ksstts. kes Bretagne kaupMeestels ksige rohkem uneta õöftid fsaisiwad, oli iseäranis M tähtjas, kelle nimi Kapita» GrmsMe körwas järkltulijate mälestust teenib. Kahjuks tunnsme meie ainult tema söimMims, kuna Meile Asis Kapita»! nimi mitte kaduma läinud ei sls. ZngttsMM galeotte uimi mahtus wägs heasts oma KaKitäni Dmu-Mega kokku: esimese nimi ott teisele Mudud Min! eu ux- (Kerjuja). Kui ka Prantsusmaa korfmid mmst Mis M elukombete egs oma temistuse-tzarjutUfe js söllakiiulmise läbi HMgawM wälja ?i KZitsuud, siiski seisiwM nemad omaist IngÜSmas üMsti-osalistest wörrsldamM kõrgemal, kes üht iseäralist korraldamata ja leppimata kogu wälja tegiwad, kus üks Mga wähe teise Zörwa mahtus, kus üksteisele iialgi järel sL a»Md. üteldakse, et iga Inglane sma loomuse poolest meremees olls ja sellest arwamisest saawad AmsrikMased ja Inglased 'seda kasu, et neil iga? aastal kõikidest mhWastsst kõige rohkem laswa-hukkaminsuM on Reuds ott kasslls Zsesarittaewa meesteks nd salakauplejstest, wargatest, waeseks saanud öime-mZugijatest ja bünkrsileswst kokku korjatud, Mutt üksikult oli AsreMehi nende kssW. (Järg tuleb.)