ehk tema wanemate wõi hoolekandjate soowimise  järele mõnda ametit ehk muud kasuliku  asja on õpetanud, siis peab teenija enne teenistusest ära minemist, õppetamise kulud ära maksma, ehk teenistusega ära tasuma (471). Teenistuse üle saamad ka tunnistused wälja antud (472 ja 475), mille üle teinekord tahan kirjutada. C. Palk. nii tasane ja õrn oli ta! Ja wecl ta kõrge ilu! Kui nõiduw oli see? Igaüks, kes teda nägi, hakkas  teda kohe armastama. Kuda wõisin siis mina tema wastu külmaks jääda? Ei ma pidin teda aga armastama! Jah, ma armastasin teda, ma ei wõinud >o mitte teisiti! Ja tema ta armastas mind, nii soojalt, nii palawalt, nii kuumalt  ja nii ellalt! Aga mis oli tema armastus?  Mis oli ta? Mis mõis ta olla? Ei muud midagi kui hirmus südame pettus! Tema soojalt tuksmv süda ei olnud muud, kui jäätanud kalju Mk, tema armust woolaw rind ei olnud muud kui kurjuse ja surma org, tema lahkelt rääkim suu ei olnud muud kui male hallikas, tema tasane ja pehme Mk oii uwljus! Ta oli aga kamal ja salalik, nagu hiilgaw madu! Kõik tema häädu«.  tasaaduö ja lahkus oli ainul! päõliskaudne! Ts hiilgama naha sees walitseS ainult põrgulik pettus, saadanlik walskus! . . . Ma armastasin Ma, aga nüüd olen ma kõigist lahti! (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 23. Aprillil s. a., kui Keisri Proua nimepäewal, peeti meie linna mõlemates kirikutes jumalateenistust, linna majad oliwad rohkesti lippudega kaunistatud  ja õhtul põlesiwad ametlikkude majade  aknate pääl ilutuled. Pärast jumalateenistust  mängis Kuresaare linna muusikukoor  mõisnikude-koja palkoni pääl keiSrilaulu ja muud. Ka Kuresaare priitahtlise  tule tõrjujate seltsi muusikukoor mängis õhtul kellu 9—lo turu pääl keisrilaulu  ja nõndasama ka muid tükisid, mida rohke rahwa hulk päält kuulis. Saaremaa talurahwa asjade kommissar  on ringkirjalikult walla walitsustele teada andnud, et käes olewal kewadel üks arstijaoskond  Saaremaale tuleb silma haigetele abi andma, mille üle ka meie oma lehe wiimases numris kirjutasime. Ühtlasi on kommissari herra walla walitsustele ette kirjutanud: 1) selle üle kohaliste külakubjaste  läbi ka kõige taluinimcstele teada anda, iga külakubjale kommissari ettekirjutusest  Eesti keeli ümberpanekut saates ; 2) kohe kõikide silma haigete täieline nimekiri  kokku seada, ja need nimekirjad 1. Maiks tema kätte saats; 3) kui arstijcwskond  walda tuleb, siis peab walla talitaja ehk üks tema abimeestest jaoskonnaga ühes olema ja neile, kes haigeid waatawad, igasugu  tarwiliku abi andma ja 4) kui kellegi arStijaoskonna liikmel küüti tarwis on. siis peab seda wiibimata ja ilma maksuta antama. 25. Aprillil warastatud päewa ajal hr. konsul Schmid'i kontorist kapi seest 600 rubla raha ära. Wargus, mida hr. Schmidsi toapoiss oli toimetanud, tuli warsti ülesse. Waras oli oma peremehelt sell ajal, kui see maganud, taskust kapi wõtme ära wõtnud ja raha kapist ära näppanud. 175 rub. on warga käest, kes oma tegu küll esialgu ära salgas, sellsamal päewal kätte saadud. Rohkem raha ei tunnista ta mitte wõtnud olewat. Waras on puuri pistetud. KuiwasteS ja Karalas olewad kordonid  saamad sell aastal parandatud. Kuiwastu  kardoni parandamise kulud on 1260 rubl. 54 kop., aga Karala kardonni parandamise  kulud on 650 rbl. 27 kop. pääle arwatnd. ~Arensb. Woch." teatab, et künni 1860 a. on Weisi patimajas 7000 haiget oma haiguses kergitust ehk terweks saamist leidnud. Kuida „Ilpaiz, Lbr." teatab, olla rahwa hariduse ministerium kohalistes kohtades palunud, riigi renteist iga aasta I,ooorbl. Saaremaale asutatawa kahe klassilise ministeriumi  kooli ülespidamiseks anda. Kuuresaare pargi ja linna muusikukoori  hääks on priitahtliste annete läbi künni 25. Aprillini s. a. 244 rbl. 50 kop. sisse tulnud. Selle aastased reisijad töömehed oliwad  ära sõitmisega üsna kimpus. Nagu teada, pidi aurulaew „Aleksander U" 20. Aprillil Kuresaarest wälja sõitma. Muidugi oli nende arw, keS sell korral sõita tahtsimad,  kaunis suur. Linna jõudes pidiwad nad aga seda „uudist" kuulma,et aurulaew sugugi tulnud ei ole. Kes ligidalt linna sõitnud oliwad, läksiwad tagasi, kuna need, kes kaugemalt, nagu Muhumaalt jnd., tul- nud, linna „ankrusse" jäiwad. Et laew aga alles 24. Aprillil ära sõitis, siis saiwad  mehikesed üsna kaua siin pahat meelt kannatada. Kuresaare linnal on weel praegu kroonule raha wõlgu, mis omal ajal Loode silla ehitamise tarwis laenuks wöeti. Selle wõla mahakustutamist on linna walitsus  ülemal pool mõne aja eest palunud. Ehk see palwe ka kuberneri herra poolt toetust leidis, siisgi on raha minister selle tagasi lükkanud. Et aga linnal tähendatud wõla tasumiseks praegusel ajal mitte jõudu ei ole, sellepärast tahetakse selle wõla maha kustutamist uuesti paluda. Hiljuti peetud Kellamäe laadal ostnud keegi naesterahwas enesele kaunis hää hobuse. Seda hobust tahtnud keegi meesterahwas  pääle ostmist oma hobuse wasta ära wahetada. mida aga naesterahwas mitte ei teinud. Et hobune pärast seda silma nähtamalt lahjaks minema hakkanud, arwanud  hobuse omanik, et ülemal nimetatud mees pahameelega, et hobust ära wahetada ei saanud, teda ära „wõlunud" olla. Sellepärast sõitnud naene linna, et ühe „targa" juurest abi otsida. Mitmed naesed, kellele tema oma häda kaebanud, andnud temale nõuu, wõluja majast kuidagi moodi mõnda „nartsu" näpata, et nendega suitsetada,  kuid see arwanud „targa" juurde minemist  ikka paremaks. Ühe juures olija hobusetundja juttu, kes ütelnud, et hobune wanaduse pärast lahjaks minna olla teisel ligi 20 aastat turja pääl ei pannud naene tähelegi. Oi, ebausku! 16- Aprillil läks meie tublil politseil korda, kahte kahtlast inimest kinni tabada. Mõlemate juurest leiti asju, mis mitte nende omad ei wõinud olla. Sellepärast hakati mehekest asjade saamise üle küsima, kes esiteks  küll wastu „punnisiwad," aga wiimaks  tunnistas üks nendes ülesse, et nad Möndasugust. MMMk Manõuud puhastaja. Inglise maa! cr. '?!! juba mõni hää aasta tagasi, kui wõõrsStssUsdsZ  hakkati jalanõuusid elektri abil puhas- Muidu pidi alati wõõrastemajades selle ss« tarwiS tööline olema, aga nüüd ei ole seda ss» tarwiS. Nüüd pandakse jalanõuud niisuguse «leKri SPMroM fisse ja silmapilgul wõetake puhastav:!:  mälja Apparaat on kahest ühes jookswatcst horjadrft kokku seatud, mis elektri jõuul edasi tagasi llWimod; kolmas «märgune, telje ümber põõrlew hari oa nii vnisi seatud, et esimise kahe harjaga parajasti waheliti kokku puutuwad. Nõnda ühenduses  töötawad harjad wüga ruttu. Salomoni moodi otsus. Illinoisis jooksis raudtee rong rööpast wälja, mille juures kaks sõitjat  kahju saiwad, üks sai surma teine kaotas jala. Mõlemad oliwad naesemehed. Naescd kacbasiwad kohtusse ja nõudsiwad kahjutasumisi. Surmatud mehe noesele mõistis kohus 10,000 rubla tasu ja jalata mehe naessle 30,000 rubla. Surmatud mehe nacne ei olnud selle otsusega rahul ja küsis kohtunikult: „KuidaS see siis ülevää-võimalik olla, et üks jalg rohkem maksab, kui terme mees?" Kohtunik wastas: „See asi on koguni korralik. See mees, kellel nüüd jalg puudub, ei saa 30,000 rubla eest teist jalga, aga üks lesk 10,000 rublaga leiab kergesti teise mehe, kes niisama hästi kui uus oleks, ivast ka parem mees on, kui wana oli. Kallid lilled. Ühel wiimati peetama! lillede  wäljanäiiusel Jnglisemaal oli teiste wäljapanekute  seas ka üks kogu lillesid, orchüsio nimetatud,  mälsapandud, kelle terme kogu eest, kus 15 lille oli, 500,000 franki nõuti (umbes 17,500 r.) Ühe ainsa orchiisi eest nõuti 12,500 franki (4.375 rbl.) Waat niisugusid lillesid maksab pivada ja müüa! Mötte-terad. Kes kopiku juures asjata kidsi on, see pillab sagedasti rublasid wälja. Km sa teise õnne üle kade oled, siis pole sa õnne wäärt. Kahetse seda, kui sa halbtust oled teinud, see hojab sind uusi halbtuseid tegemast. Joodik on kui kärbes, kes enesele taldreku päält kihwtit sisse imeb, aga seda ise sugugi ei märka. Süda ja meri. Mahutu igawest' himmulik süda, S» Sina kui lõpmata laenete koda, Ainult, et rinnas sa peidad end marjul Meri küll heljumas ilmade harjul. Teis mõlemais marjul üks mägi, üks wõim. Mis laenetab, tõuseb null' aegade aim, Kui meri on tasane, maga ja maik' Siis südames magus'te tundmuste maik. Kui aga kord tõuseb suur maru ja torm. Mis meres nii möllab ka südames karm Ta õrnema helme siis kaldale toob Ja südames kallimaid laulusid loob. L.. Xuläsaar. Sinule! H»ui tunned tuska oma rinnas. Kui elu näitab kibe suli'. Kui õnn sul 'pole enam hinnas. Kui nutu mine huuledcl. Kui ohked tõns'wad rinnust üles. Kui korratumalt tuksub rind. Kui tunned petetud end males. Kui tõsi jätnud maha sind. Siis tõsta silmad usus üles. Kust abi tuleb kõigile. Käed kokku pane magas palwes Ja lange tasa põlivile. Siis tea: süüta hinge palwet Su Isa kuuleb heldeSte Ja kurja keele kibct salwet Sust ära pöörab kaugele. Oarl I-—arst- M 19 Saarlane 1895