Tallinna Sõber M 37. Kölmtsistkümnes aaSkakäit Talli n n a s, Mihklikuu 19. Pääwal 1891. UleSldins Eesti rahwale ma sl ja linaades. Tuleb Ükskord nädalis wälja- Maksad Tallinnas LindforsN pärijate triikimajas: aastas 2 rubla, 4t> kop.— Pool-aaStas ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaS ! rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk kelle aseme pealt s kop. Tellimises waetakse wuSta I TalNnnas- pärijate trükimajas. - Pelrröurgi»: S. 5,-landi, V.--uap--^v f ' -- jäaümsres : J. Auhs. Paides: A. SetdelVera. - Kapsasus - H. KsWerg. - Lihulas - F. AüttuerN voodi». - Viljandis , « z Karsw r raamatupood. - Karmas: M. I-öder. - Mxas . Praua Biekrole - Zlalkas: W. Kudolst. Kuresaares: Uh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaia redaktor W. Ft Elchhor n. Zkak BÄti»ris, - kirjad mwad BaltMi cßaNischpart - kaõSoM.NW» Register: Tartu näitus. —Üleüldised sõuümib moailNalt. Omält Maalt. Tallikitäst-r Wcindra Kurtke eletmnatekoolist..  Rõuged. „Linda"-laewad. Sissekutsutud sõeawäe-kahuje täitjad. Oimetus. -Äkiline j surm. Stundistidcst. Baltiskist. Ilmad Kalasaak. 'Harjumaalt': Õnnetus. Rakwerest. j Istust- Mupja. - PSrnUst Protsess. - WKudrast: Isi.vi isi jaht. - Wõn.u.st - Snuod. - Riiast, kuudid övlwelt. Meterburg tst: Keisrikojast. PrantsuS keeline kool. Tambowist. Laenupabente- wõidud. Liiwimaa Põllutöö-seltsi näitus Tartus. Kuida juba wiimases Uumris lühidelt tähendatud, on see meie kodumaa kõige waüem ja kõige tähtsam naitus, mis Leikusekuu 24., 25. ja 26. pääwal peetud sai, ka sel aaStal oma otstarbe! taieste täitnud. Kuida i,Uus Tarku Zeitnng' kirjutab, olla see näitus wist wiimane olnud, mis wana! näituse-platsil peetud sai. Selle näituse nii nähtawad kasulikud järjed meie kodumaa põllutöö ja kodutöö  kohta on osawõtmist nii palju kaswatanud, et näituse-- platfi laiendamist kibedast tarwis läks, et selleks ka Nõuu leiti ja et laiendatud näituse-platS tulewal aastal wõib awatnd saada. Wabnkü-tööfi, peale nende, mis otsekohe  põllutöö külge puuduwad, ei ole sel korral mitte näitusele wöetud. Kõige tähtsam on ka sel korra! sarwloomade-jäutus  sellel näitusel olnud, mis koomade hulga poolest (mullu oliwad/seal 142 looma, känäwu 168), kui ka nende headuse pvölest suurt kosümist üles on näitanud/ Kõige rohkem on seal AngleriUõnüst ja selle tõuu segawerest loomi olnud; kuida ikka meie kodumaal. Iseäralist kiitust on Meeri Herra von Seydlihll seitse Angleri-sõnni leidnud, mis htljüti Daanimaalt kõrge hiuna eest ostetud oliwad ja millest inõned juba wõeral-maal auuhindast saanud on. Niisamati saäwad ka Laützeni herra Baron Engelhardt'; fegawerescd Hollandlased kiidetud,  mis ka fiSseweetud on. Kaswandüstest, enamist ka Angleti töuust, saiwad RaüNu herra von Sivers'i jä Kurista  herra von Samson'i lootvad iseäralist kiitust. Suuremaid  korjandust oliwad Aru herra vr. von zur Mühleu, Kastre herra von Essen; Löwe herra von Anrep, Meeri herra von ESsen, Õisu herra von Sivers ja Weike- Konguta herra Stockeby näitusele toonud.  Suurpõlluperemeeste  kõrwas on ka taluperemehed rohkest sarwloomi näitusele saatnud, kokku 46 lööma. Nendest kiidetakse, et need suurt sa minu edasi ja iseäranis kiidetawat hoolekandmist  ja ikka rohkemat ärkamist mõistliku loomakaswakamise kohta üles on näitanud. Kõik ön segawere looMad, euamist  Angerlaste poolwerest olnud. -—H obu st e-j autu  seSs e on wähem saadetud olnud, kui mullu, 150 hobust 218 hobuse wasta, mis, köigewäheuiäst osalt, sellest tulnud olla, et wastawõtmise juures käruttm wäljäwalimine  olnud. Wastawõetud hobuste keskis on palzu häid uhkuse- ja töõhobuseid olnud. Warsast on rohkest näitusele  toodud, Riigitabllui-peäwalitsuse poolt rohkest autud auuhindade järges. Teistest loomadest ölnud rohkest sigu ja koeri näitusele toodud; sulgloomadest ainult üks kukk ja kolm kana/ " ' Wäga kahtläS"'ölr vk äsch t -' nate- l a a t. Kõige suuremat põllutöö-maschiuate jä põllutöö-riiStade korjandust oli Balzow'i Jndustri-kaubaseltS  saatnud, keS oma kaupadega esimest korda Tartu näitusel oli. Rikast põllutöö-maschinäke ja põllutöö-riiõtade laagrit oli ka Liiwimaa könsum-käüplus saatnud. Kodu-' maa maschina-wabrikute peremeestest on nimetatud F. G. Faüre, Woldemär Köcher Tallinnäst, Daniö.t Cällisen Tartu'st, Lemmerhart Louffenhütte'st. Leppik Wiljandllst, H. Bergmann Tattinn'ast, Tõnnisson WalgaP ja teised. Graf Berg Sangastellt oli ühe Amerika külwi-mäschinä saatnud. Wäga kena ja tähtjas on puuwi l j a - näitus olnud, mis GtaH Berg i ettepaueküt" mööda esimest  korda pettud sai. Wäljäpanijate keskis on esimeses jooneS J. Däugull ja Hapsalu'juurest Kiist mõisaherra vr. von Hunnius, keda esimeseks õünade-käswätajaks Meie kodumaal ptetakse, nimetatud: Kodutöödest on kangru-tööd, tikkittrist ja teist käsitööst ölnõd. Iseäranis täheädab ,Uus Tartu Zeitimg' w augi -tö ö d e peale, mille keskis wäga huid puusepa-, sadulsepa-, kingsepa-, korwisepa. ja teist töäst on olnud, ja soowib, et nendt witetsate töötegemine  'ikka suuremat tähelepanemist ja osawõtmist leiaks. Seda foowime ka meie. On ju töö neile waestele langenud  kaasinimestele üks tulusam kinnitus ja südamepuhastamise  abinöuu. Auuhindast on sel näituse! saanud. Sarwloomade jäutuses. I. Selge w e r e kaswan d u s e d. 1. Auuhind, Ministeriumi suur hõbe-medalje ja 75 rubla: von Sivers Sisult, Ängleri kaswanduse Nr. 55—68 s .' 2. Auuhind, Mmisteriumi weike hõbe-medaije ja 50 rubla: vön Samson Kuriskat'!, Augkeri kaSwäüduse Nr 31—37 eest. 3. /Auuhind, brongs-medalje ja 25 rubla von Sivers Rännult, Augkeri käswanduse Ne. 38—47 eest. 11. Sõnnid. 1. Äuuhmd, Ministeriumi weike hõbe-medalje ja 25 rubla: von Seydlitz Meerilt, sõnni /Äasbalöff, Nr. 30 eest. 2. Auuhind, weike hõbe-Medalje sa 15 rubla: von Samson Karistalt, sõnni ,Tankred', Nr. i 32, eest. 3. ÄnuhinH, brongs-medalje ja 10 rubla: von Sivers ÕisUll, sõnni ,Macs', Nr. 56, eest. L eh m a d. 1. Aünhind, suur hõbe-medalje ja 25 rubla: von Sivers Rännult, lehma /Buschrose' Nr. 40, eest. 2. Anuhind, weike hõbe-medalje 15 rubla: von SiverS'ÕifuA'/Nr; 7Ä lehma eest. 3. Anuhind, brongs-medalje ja 10 rubla: von Samson  Kuristalt lehma Nr. 33 eest. Wõitlemisest wäljaspool sai kiitust von Seydlih Meeril'!,  stsseweetüd lehma Brpll?', Nr. 18, eest. Peale selle sai 100 rubla auhinda von Essen Kastrelt  10 Ungler-mullikäte korjanduse eest, Nr. 306—315. 111. M a aloo ma d j a seg a >vere l i halo oma d. 1. Auühind, weike hõbe-medalje ja 20 rubla: Kirrumpäeltj  Joh. Ottas'e sõnn Nr. 133; Karlowa'st, Karl Zirkl sönii Nr. 149; Pasdla'ft Joh. Saarl sõnn Nr/lõi ; Tähkwere'st Peter Pirska sõnn Nr. 318; Tartust Amalic Kirsa lehm Nr. 119; Wasula'st Jaan Heinrichsonl lehm Nr. 127; Madi'st Joh. Kalli lehm Nr. 143 ja Juri Lepikl lehm.'' / 2. AunHnd, Ministeriumi brongS-medalje ja 10 rublä : WanäEüuskeN Joh. Otsa sõnn Nr. 135; Kärna/st Joh. MaAl sõnn Nr. 136; Arula'st Ädam Wellnerl sõnn Nr. IM/ ja Seltsi bröngs-medalje ja 10 rubla: Arula'st Jsaäk Hürtl sõnn Nr./3l 6 ; Tartust Katharjne Kristall lehm Nr. 117; Tärtu'st Anna Rosenbachl lehm Nr. 42<1; Kärnas Joh. MaM lehm Nr. 137 ; Ministeriumi  brongs-medalje ja 10 rubla: Raadl'st Karl Gruus'i lehm Nr. 153 ; Seitst brongs-medalje ja 10 rubla: Arulist  AdamWellnersi lehm; Tartu'st Marie Neumanusi lihaloom. P, Auuhind, kiiküse-kiri: Trubi'st Karl Orünbergä sõnn Nr. 125, RaadiP Jaan Janira sõnn Nr. 126; Kawllda'ft  Jaan Kuras'! sõnn Nr. 141; Keflre'st Jaan MoseS'e sõnn Nr. 145 ; Mqrama'st HanS Kord'i sõnn Nr. 147; Radi st Peter Puuberg'! sõnn Nr. 156; Kaagwere'st AnVxdqS Anna lehm Nr. 123; sellesama peremehe lehm Nr. 124 ja Räadkst Jaan Puho lehm. Kasire herra N. von Essen'! poolt asuta knd 30 rublast saiwad: 10 rubla Kastre'st Jaan MoseS'e lehm Nr. 145; 10 rubla Kastre.st Hiudrik Kommo lehm Nr. 146; 5 rubla Kastre'st JM Wiira lehm Nr. 144. S uured loomatõuu d. Baron AlphonS Engelhardtä Hollandi sõnnid ja lehmad,  ja oma kaswatatud noor-sõiund, wõitlemisest wäljaspool:  Seltsi kiilns. Hobused. Sxgawers tõuud. R a tsa -ho b u s ed. Takud. 2. Auuhind, brongs-medalje - R. von Wahl Lustiwerellt  läkk ,Olas', Nr. 157; Graf Berg Kortenhofilt talk Nr. 337; Baron Vielinahof Salisburgält  täkk Main', Nr. 158. . Märad. 1. Auuhind, Hõbe-medalje: von Essen Kastrellt mära ,Jrma', Nr. 201. 2 Aunhind, brougS-medalje: von Wahl Lustiwerellt mära »Medea', Nr. 208. 3. Am.hmd, kiitus: Baron Pilar von Pilchau Andralt  mära , Erika', Nr. AvZ; Baron Fersen Adsel- Schivarzhofllt mära Mora', Nr. 207 ; von Günzel Vauenhofllt mära /Aja', Nr. 212; Hübe Neolalt mära -Stclla', Nr. 216; von Riesenkampss Sarkwerelt mära ,Bertrir'. Nr. 217. Sõidu h o b u f e d. --Täkud. 1 Auuhind, höbe-medaje: von Stryk Pakkülalt tükk Nr 162. 2. Auuhind, brougS-medalje: von Günzel Bauenhofi'lt  täkk ,Tarik', R. 139. 3. Auuhind, kiituS: Voge! Wõnnullt täkk ,Jngo' Nr. 168, ja sellesama täkk »Jurta', Nr. 169. Märad. 1. Auuhind, hõbe-medalje: A. Graatz WiljgndM mära Nr. 223. 2. Auuhind, brongs-medalje: A. Graaü Wikjandäst mära Nr. 222. 3. Auuhind, klituS: Baron Ungeru-Sternberg Purdi'lt  mära Nr. 203. T äk u d. R a sk e k gu g. l- Auuhind, weike hõbe-medaije: FuchS Palopera'lt takk Nr. 105. 2. Anuhind, brongS-medalje - PihkwaP Jakob Archipowä  käkk Nr. 322. 3. Auuhind, kiituS: Gustaw Martini takk. Kerge tõug. Täkud. 1. Auuhlnh, suu: hõbe-medalje: Jaa» Kuu S'i täkk. 2. Auuhind, brongs-medalje:. Zoh. Netmar'i täkk Nr. 341. 3. Auuhind. kiituS: Walgutaist Pademikst täkk Nr. 167; Kaawere'st Joh. Selli täkk Nr. 195; Märt Hiudriksoust  takk Nr. 191; Baron fersen Adsel-Schwarzhof'ilt täkk Nr. 136; Saaremõisasst HanS Sawelä läkk Nr. 178. Märad. RaSke tõug. 1. Auuhind weike HSbe-medalje: N. von Essen Kastceät mära, Rc. 200 2. Auuhind, brongs-medalje: Hplstre'st Jaab Kibi mära Nr. 236. 3. Auuhind. kiituS: MaramaN HanS Kordi mära Nr. 223; Sadukülas HanS Mikkll mära Nr. 239; Holstre'st Jaan Kibi mära Nr. 237; SookagaN Khristian Mäesepp mära Nr. 229; Wiljandist Karl Leppikä mära Nr. 219; Wiljandist Karl Leppik'» mära Nr. 220.