rohkem laiali saada lautatud ja tema kalender 10,000 eksemplaaris saada trükitud, (mullu aastase kuulutuse järele aastal 1889 —16,000 eksemplaris). Jnfluenza tõbi on ka Tallinnas nagu mujal, õige palju inimesi haigeks teinud, üteldakse umbes 15,000 inimest. Ka siin on haigus mõni kord hädaohtu ja surmagi toonud, kus ta hooletuse jäi ja kopsupõletikuks muutas. Praeguse seaduse järele on Lääne mere maades laewade hukka minemise korral rannas oleivatel mõisate omanikudel õigus, randa aetud warandusc päästmise ja korralduse eest hoolitseda ja selle eest omale ka maksu mvi tasumist määrata. Selle juures sündida aga laewnikudel tihti liiga, kes isegi ju kahjutundjad on, nii et Hainaste laewaomanikud ühise palwekirja sisemisele ministeriumilc  sisse on saatnud, milles selle õiguse kaotamist paluwad. Eestimaa kameralhoomi walitsusepoolest kutsutakse kõiki, kes tulewal aastal kauba ja käsitöö  asutusi pidada tahawad, aegsasti selle kohalist seaduses nõutawaid patentisid muretsema ja neid oma asutustes üles seadima, et mitte wastalisel korral trahmi alla ei langeks. Riiast. Et luuleliste lugude aeg meel ammu mõödai ei ole, näitab järgmine lugu. Hilja aja eest pidi üks wiisakas neiu Riiast aurulaewaga Peterburgi sõitma, kus temale hea koht malmis oli muretsetud. Kapten Wolter aga astus meel õigel ajal wahele ja sai neiu reisu ära laita ja teda suure häbi eest hoida, sest tema oli salamahti ühele Peterburgi emalikule majale ära müüdud. Neil päiwil tuli „Ztg. f. St. u. Lnd" toimetusele üks kiri, mida kapten Wolteri kätte paluti toimetada, mis ka sündi!. Kuida kuulukse, olla üks Kuura- NM" kooliõpetaja selles Läti keelses kirjas neiu päewapilti palunud neiu olla wäga nägus ja kui päewapilt tema meelt mööda olla ja nemad lähemal kokkusaamisel teine teise meele järele olla. siis tahta kooliõpetaja selle neiuga abielusse heita. See oleks tõeste aruldane elujuhtumine, kui sellest plaanitud õnnetusest seesugune õnn wälja peaks sigima. Kuuramaalt. Kuuramaal on üks hirmus kuritegu ära tehtud. 2S. Detsembril on süda päcwa ajal Pilteni kiriku õpe taja von Jannau maanteel, Pilteni ja Friedrichsstadti wahel, mahalastud ja ära rööwitud. Teda oli Friedrichsstadti kirikuõpetajaks walitud, oinad majariistad oli tema ära müünud ja 800 rublaga Friedrichsstadti sõitmas, oma uut elumaja korraldama. Tee pääl oli mõrtsukas ette tulnud ja esiteks hobused maha lasknud; moorimees üks juut, oli ära jooksnud, mõrtsukas, kellel repitirpüss  kaasas oli, lasknud kolm kord tema järele, hoomanud teda ja lasknud siis mast õpetaja maha, ning rööwinud raha ära. Mõrtsukas, talumees Wilzmeicr, on Tukkumis kinni wõetud ja on ka juba tunnistanud. Kirikuõpetaja v. Jannau elas teises abielus ja jätab esimesest ühe suurema, teisest ühe hiljuti sündinud lapse järele. Tema oli SS aastat mana. Peterburgist. Et Wene riigi rahaasjandus  wiimsel ajal wäga palju paranenud on. tunnewod ja tunnistawad isegi ta mastased, nagu seda Saksamaa ajalehtedest leida. Täiesti on tänawune aasta riigi majanduses üli õnnetine, nagu seda keegi ette arwata ei oleks julgenud. Esimese kaheksa kuu sees on ju riigi sissetulekud wäljaminekutest ligi 70 miljoni rubla suuremad, ja aasta lõpu otsas peab muidugi lugu weel parem olema, kuna kõige suurem sissetulekute aeg ikka aasta lõpetuses on. Nii wõib siis walitsus ka riigiwõla wähenduse paale mõtelda. Selles on siis ka iviimasel ajal suurt korda saadetud. AlleS hiljuti makseti 36 miljoni rubla suur kullalaen ära, mis riigiwõlga 50 miljoni rubla wähendas, ja nüüd on jälle ühe uue ukasi läbi 13 miljoni rubla eest riigi wõlatähtesid ära kaotatud ning nii wõlga mahendatud. Nii talitab Wene walitsus osawa peremehena ja see kaswatab muidugi usaldust ja auustust wäljamaal ta wasta suurel mõõdul, mis ka s-na kohast politika sisse mõjumata ei jää. Aruldane protsess oli wiimati senatis seletada. See tuurid nüüd ju 500 aastat ja on weelgi otsustamata. Muidugi on protsessi aktisid terme mägi. Protsessi asi on IWV deSsatini maad, mis praegu Kamencz-Podolski linna käes on, mida aga mõned mõisnikud oma omanduseks tunnistawad. Harkowist. Mis armastus kõik teha wõib, näitab järgmine lugu, nagu ajaleht „N. S. L." seda jutustab: Ühe noore neiu armuke oli warastamise  süü kahtlusel mangi pandud ja Harkowi wangimajasse wiidud. Neiu tegi mis wõimalik, et oma armukest näha saada, aga kõik asjata. WiimakS tuli temal nõuu, ise ka warastada, et siis sellel teel mangi ja oma armukest näha lootis saada. Ta toimetas amalikult ühe tühise asja kõrwale, mõcti sääl juures kinni ja wiidi ka tõesti mangi, nimelt senna samasse wangimajasse, kus tema armukene oli. Siiski ei saanud ta eesmärgile, sest tema paale arwatud warguse põhjus näitas marsi tühine olema ja teda lasti wabaks, ilma et armastajad teine teist näha oleksiwad saanud. See seadus oli neiu südamele nii ränk, et ta oma elule otsa tegi. Odessast. Shiwaikino küla kirikus, SimbirSski  kubermangus, oli hiljuti suur õnnetus. Kiriku pühaks oli kirik rahwast täis ja kogemata pistis keegi oma wahaküunlaga ühe naise rätiku põlema. Kohe tõusis tühi tulekära, kõik tungifiivad wälja ja kooride päält kargasirvad inimesed alla, teiste päälc. Kaks inimest on surnuks piigistatud, 50 raskest wigaStatud, külje-, käe- ja jalaluud murtud ja ühe peanahk kõrwuni maha kistud. Batmnist. ?. Detsembril wõeti suuretüstiwäe  magasinis granatide seest laengit wälja. Üks granat kustus soldati käest maha ja lõhkes. Üks kuur kõige raketidcga, granatidegaja umbes 100,000 püssipatromga põle» maha. Tööl oliwad 12 soldatit, neist on neli täitsa kadunud, neli on raskest haawatud, neli terweks jäänud.  Jnfluenza  walitseb kangest; surnud ci ole sellesse keegi. Ta tõi kallikesele ikka hoolega kõiki uuesti ilmunuid raamatuid, milles ta aga üksikud sõnad pliiatsiga ära tähendas. Neid sõnu kokku lugedes aga tuli tuline armukiri wälja. Ometi ei wältanud uutmoodi  kirjawahetuS kuigi kaua. Wali isa tabas ühel päewal sarnase kirjuks tehtud raamatu tütre laualt, terasemalt tähele pannes sai ta wiguri jälgile ja kortsutas kulmu, mis hirmus. Lugedes, et järgmises päätükiZ waStust soowiti, tõmbas pahane papa pliiatsi ja kriipsutas ka oma pooli raamatu kirjuks. Siis laskis teenri raamatu jalapäält omanikule tagasi tassida. Selle süda põksus õnnes raamatut lahti mõtte», aga ta rõõm kukkus kobe mette, nagu teomehe silgud kubja keppi tundes, kui ta soolaseid sõnu luges, mida ivihane papa talle tähendanud. Armastajat ähwardati läbi akna wälja saata, kui ta meel kord jalga senna pistaks. Säh sulle! Palju nõutud. Moodineiu: .. . „Ei, ei, mina ei usu ühtegi reisijat; teine linn ja teised neiud." Reisija: „Mina tõendan Teile, neiu. et ma Teid tõeste armastan. Teie wõite seda minu sõna peale uskuda. Nõudke üks märk selle tunnistuseks, et ma Teid tõeste armastan." Neiu: „Noh, siis antke minule oma auusõna, et Teie meel mitte naisemees ci ole." „Seda, seda, mu neiu, ei wõi mina tõeste mitte anda." Köökis. Wäike Hans: „Ema, sa ei räägi jo saija ahjust mõttes mitte sõna." Ema: „Mis ma pian siis rääkima?" Hans: „Noh ütle ometi: Weike Ats, kas sa ei taha tüki saija saada ?" HeaStc kaswatatud. Kaarlikc istub ühet otsani täis topitud hoburaudtee wagunit oma isa põlwedc pääl, kui üks noor naisterahwas meel sisse attus. HcaSti kaswatatud poisike hüppab kohe mütsi peast tõmmates isa sülest maha ja ütleb, naesterahwa ette kummardades: „KaS tohin teile oma platsi pakkuda." Wäljamaalt. Üleminewal nädalil oliwad wäljamaal igal pool Jõulud käes pidada ja pühade ajal seisiwad ka suuremad politika talitused. Waikne Jöululik olek on isegi käredate waieluste pääle politika wäljal waigistawalt mõjunud, kuna ka rahwasaadikute kogud igal pool pühi pidamas on ja sellega nende talitused puhkawad. Rõõmustama! wiisil wõib ka just tänawu Jõulu laulu „Rahu maa pääl" mõjuwamalt laulda, kui mitmel endisel aastal, kus just Jõulu ümber tihti sõjakella kiputi lööma, nii et inimesed hirmus ja kartuses uue aasta pääle waatasiwad. Õnneks on seni need hirmutawad teatused tühjaks jäänud ja tänawu Jõuludel on kõrges politikas kaunis rahuline õhk lehwimas. Tähtjas tunnismärk politika korra paranemisest  on, et Saksamaa ajalehtedes, mis muidu laimdusest Wenemaa wasta aina nõretasiwad, nüüd hääled kuuldawale tulewad, mis Wenemaa riigikorrale rohket kiitust awaldawad, nimelt riigi rahatallituse kohta, mille üle just enne Sakslased ikka õlasid nikutades rääkisiwad- See mõjub Wenemaa kauba- ja muu talitusesse suurelt, kui usaldus Wenemaa rahatalituse wasta Saksamaal jälle kaswab, mis ühewahe ajalehtede kahtlustamisel kõigutatud oli. Ainus tume punkt politika taewaS on Ingli se-Portuga li tüli, aga sellesgi on ju selgumist näha. Portugali walitsus püüab wõimalikult leplik olla, kuna tal wägewa Jnglisemaaga tülitseda raske saaks olema ja päälegi tunneb Portugali riik ennast Inglise wasta suure tänuwõlgniku olewat, kuna Jnglisemaa mitukorda Portugali!  nõuu- ja jõuuga wõimsalt on toetanud ja teda nimelt Napoleon I. ajal hukatusest päästnud. Ka Inglise walitsusel ei ole lusti, wibu liig põnewile tõmmata, kuna asjade selgumisel awalikuks tuleb, et Portugali meeste patt nii suur ei ole, kui esiotsa karjuti. Armenias, kust wiimati korratuse üle halwad sõnumid tuliwad, tahab Türgi walitsus ka ammu lubatud parandustega  kord mõjuwalt pääle hakata ja nimelt kõigepäält kohtute uuendamist ette wötta. Senised kohtunikud saada puha lahti ja noored öiguse-teadlased asemele seatud, kellest erapooletut kohtumõistmist loodetakse, et kaebtuscd sääl kord waikiksiwad. Prantsnsemaalt. Prantsusemaalt tulewad sõnumed, et Deroulede, Marius Martin ja teised rahwuspartei eestwedajad neil päiwil Jerseis olnud, et kindral Bou langeri käest üheks hiiglakovsolekuks IM tuua. Kindral on selleks ka armulikus oma luba annud ja nimetatud isandckd otsiwad nüüd kohalist ruumist selle sume koosoleku jäuks. Wististe tulewad sellel koosolekul ka järelwalimise kandidatid arutamise  alla. Kuida kuulukse, tahta kõik pileti' pääle laStud Boulangerlased weel kord oma õnne katsuda. Inglismaalt. Inglise endine peaminister,  kuulus Gladstone, peab neil päiwil oma 80 aastast sünnipäewa. Kõrgest wanadusest hoolimata olla meeS weel kaunis lõbus ja wõtab hoolega riigiasjadest ja politika käigust osa. Jtaliamaatt. Wanalpaapstil oliwad kurwad jõulud, mida ta ka oma kardinalide ees salgamata on tunnistanud M 1 Saarlane, 1890