ilusaks pargiks ümber, kus puhta, ilusa, walge liiwaga kaetud kõnniteed risti ja põigiti läbi käisiwad. Läbi Puude paistsiwad kaks laudadest üles ehitatud ja lippude ja männikutega ilustatud ehitust silma, ligemale jõudes  seisiwad kaks lawa meie ees, üks näitemängu, teine laulmise ja mängimise  tarwis. Laulu- ja mängulawa  ette oli sile põrand tehtud tantsimise  tarwis täiskaswanute jaoks ja natuke maad sellest eemal oli teine põrand koolilaste tarwis. Teede äärde oli pikkadest laudadest pingid tehtud. Kui siis wiimaks kaua oodatud  päew kätte jõudis ja umbes kella V» 2 ajal suuretüki pauguga teada anti, et kroonimine Jumala abiga õnnelikult möödas on, tõttas noor ja wana ära määratud kohta, umbes V 4 wersta piduplatsist eemal, ennast Tongi seadma. Kella 2 ajal hakkas rong liikuma. Kõige ees käi muusikakoor  marssi mängides, »ema järel koolilapsed, siis lauljad ja nende järel  kõik wabriku töörahwas. Rong käis marssides wabriku walitseja baron  Ungern - Sternbergi maja eest läbi kuni piduplatsile. Kui rongi wiimane ots suurest auuwärawast, niis piduplatsi ette oli tehtud ja mis krantsides, lippude- ja Keisri nimetähtedega  ära oli ehitatud, platsi pääle jõudis ja mängulawa juurde ennast oli kogunud, tõusis kooliõpetaja  Hohlfeld üles ja rääkis noore Keisripaari terwitujeks ja neile õnne ja õnnistust soowides mõned waimustawad  sõnad, mille pääl.' wägew kolmekordne hurraa kõlas ja kõik rahwas suure waimustusega muusikakoori  kaasmängul: „Jumal Keisrit kaitse Sa," laulis. Pääle seda, kui muusikakoor ühe kroommise-marssi hr Weskbergi juhatusel ilusasti ette oli kandnud, astus laulukoor ette. Laulukooril  ja kõ'gil Kärdla rahwal oli see õnn kuulsat oreli-kunstnikku neiu Miina Hermanni näha. Tema käis Hiiumaa laulukoorisid proowimas, keS Läänemaa laulupidust Jaanipäewal  Haapsalus osa wõtawad, ja zuhtus just kroonimise-päewal Kärdlas  olema, kus ta kella 10 ajal e. l. lauluproovil ära pidas ja pärast Piduplatsi! laulukoori suure samusega  juhatas. Wägewasti kõlas K. A. Hermanni kroonimise-laul, niisama  mõjusasti lanlsiwad lauljad tema juhatusel Panuse „Kuule, kudas hääli helab" F. Säbelmanni „Kaumimad  laulud" j. w. m. Suur tänu omistatud külalisele lahke kaasawitamise  ja ojawõtmise eest. Pärast mängu ja laulu algas näitemäng. Mängitud sai: „Kätte tajumine" ja „Häbemata kosilane." Mõlemad tükid kanti ladusasti ette, mis näitas, et ojad õieti jagatud ja mängijad hoolega  ette walmistatud oliwad. Tänu kõigile mängijatele nenoe waewa ja lõbu eest! Pärast näitemängu algas tants, mis noortele inimestele muidugi  rohkesti nalja tegi. Ka koolilastele  mängisiwad pantomimi .etendajad  lustilisi tükkisid ning lapsed hüppastwad ja oliwad rõõmsad nende jaoks tehtud põrandal. Keha kinnituseks  jagati laStele saia ja mõdu ja iga koolilaps sai tähtsa päewa mälestuseks pildi kingituseks, tüdrukud  Keisripaari pildi ja poisid albumi,  kus Wene Keisrid aastast 1613 kuni uue Keisrini järgi mööda sees on. Iga wabriku töömees sai 3 toopi õlut ja ühe napsi wiina ja iga naesterahwas toobi õlur ja toobi wiina. Et kõik mitte oma oja ära ei jõudnud ega tahtnud juua, siis sntl ka luba kodu wiia ja sääl ära pruukida, mis üle jäi. Selle pärast ei olnud ka mitte ühte joobnud inimest  näha, ega tulnud terwel ?pidupäewal  mingit tüli ega segadust ette ja jääb see tähtjas päew kaua armsaks  mälestuseks meelde. Kõige suurema  tänu on muidugi wabriku walitsus  ära teeninud, j. o. baron R. ja E. Ungern Sternberg. Et Kärdlas  õpetajat ei ole ja sel päewal nksgi õpetaja oma kogudusest ära tulla ei wõinud, siis jäi jumalateenistus  teiseks päewaks. Kui jumalakeeksistus  mööda oli, siis laksuvad koolilapsed pärast lõunat kella 2 ajal rohelisesse metsa, kus wabriku walitsus  neile kohwi ja saia laskis anda ja kus lapsed kuni õhtu kella seitsmeni rõõmsasti laulsiwad ja mängisiwad. Juunikuu teisel päewal  oli Kärdlas ilmlik konzert laulukoori  poolt, mängukoori kahkel kaasawitamisel. Aga kahinuks pidiwad  lauljad seekord tuWdAe pinkidele  laulma. Ei Kärdla seni kuulus lauluarmastaja rahwas nüüd korraga laulu wastu nii külmaks  on läinud. Mis on selle leiguse  põhjus? Wõi oli laul ja mäng nii sant, et seda kuulata ei maksa? Seda tunnistust ei wõi nntte anda, sest laul ja mäng oli tõesti ilus ja puhas ja küllalt kuulamise wäärt. Ka wabriku „peenem" rahwas, nagu meistrid ja kontori kirjutajad, jäiwad suuremalt jaolt hoopis tulemata. Kas nad seega töötahwa armastust ja lugupidamist ära tahawad teenida, et nad tööcahwa ette wõtmistest nii wähe osa wõtawad? Mujal wabrikute  pääl, nagu Narwas, on meistrid esimeste seas ka konzertidel ja annawad  seega töörahwale hääd eesmärki ja äratust laulu-õppijatele. Seda oleks ka Kärdlas soowida. Aga konzerdi maja ligidal on keegliwiskamlse  maja ja jääl kuuldi konzerdi aegu herrasid pallidega kolistawat, see oli ütlemrta armas konzeroi wahe paluke. Muidugi ulatas laulu ja mängu kõla ilma hinnata sinna. —e— Amblast. Lehtse tulekahju üle tuleb meile weel järgmine täielisem  teade: 2 juuni kuu päewal, kell V»l2 lõunal, hakkas Lehtse mõisa Kurge wiinawabrik põlema. Kange põhjatuul suurendas tule wõimu, nii et wähe aja pärast walitseja maja ja ka lähedal olew Lehtse walla magasi-ait leekide roaks langesiwad.  Nimetatud majad oliwad allpool tuule; päält Luule olewad aidad, karjalaudad ja wiinakeller jäiwad tulest puutumata. Kanninawabrikuga  üheduses olew härgade tall põles ära. Walitseja ja wimapõletaja  majakraamid jäi nad suuremalt  osalt tulde, sest et tuli enne laiali lagunes, kui lähedast külast abi sinna jõudis. Ka walla kahju on suur : hulk wilja põles magasis ära. Ehk küll Amblast siinna tõttawad  tuletõrjujad, kui ka küladest kokku kogunud rahwas wiie pritsiga ametisse hakasiwad, ei jõudnud nad muud teha, kai lähedal olewaid majasid tule eest hoida. Läste küla otsas olewa koolimajani kandis kange tuul tule tukkisid; tuletõrjujad hoidsiwad  aga õnnetuse eemale. Tuli hakanud talli otsas olemast sõnniku hunnikust, mil wiisil, on teadmata. Ka palju õie-ehtes olewaid õunapusid saiwad tulest ära kõrwetatud. Kauase kuiwa järele tuli siin ümberkaudu  mitmel päewal müristamise wihma, kuid enamasti rahega segatult.  Mitmel pool kuulukse kaebdust, et rahe rukkid rikkunud ja purustanud.  Ka ränk wihm on mitmes paigas noored orased koorukese alla pannud. Jaani kihelkonna pool olnud ka kahju suitsu näha, kuid kus, on teadmata. Müristamine oli wali. Aednikkudel on lootus hää õunasaagi pääle. Kärnerid ütlewad, et ehk millalgi pole puid nii Sie-ehtes nähtud, kui tänawu. Ka muude marjade saaki on loota, sest et öökülm õisi ei — 1 juunil oli rukis öitsmas. Õitsmise-aeg  on siit saadik ilus olnud. - 2^. Sõnumid Tallinnast. Waimulik konzert,9. skp. Kaarli kiriku lauljate poolt oli niisama mõnus, nagu see enne ikka olnud. Laulud ja orelimäng läksiwad häSti korda, ta proua R o d e - M ii lleri  sololaul. Lauludest oliwad kaks „Suurel reedel" ja Ülestõusmise  pühal" koorijuhataja A. Pfasfi enese seatud; tükid oliwad tublid, nii ka nende etendamine. Oreli tükkidest kõlas kõige toredamini „Üks kindel linn ja warjupaik" mida hr Reinicke mänguriista täieliku jõuuga koosolejatele kuuldawale tõi. Kahjuks oli päältkuulajaid wähe. Oleks ka mõni laulupidu külaline seda konzerti päält kuulama wõinud tulla, et otsustada, mil mõõdul kiitus koorijuhataja ja lauljate kohta tõsi on, kes kõik sel korral end paremast küljest näitasiwad. Hobuse raudtee walitsus  on 22. skp. Pääle koosoleku seaduud, kõs selle üle nõuu peetakse, seda ettewõtet ühe wõõra akzia kätte ära müü. laanipäewa ajal lähewad kõik kolm siin Tallinnas olewad jalawäe polku Krasnoe Sselo laagrisse  ja tuleb seni kauaks Jurjewist üks bataljon Krasnojarski polgust siia, kuni teised (rügemendid) polgud tagasi tulewad, mis ehk 15. augustil sünnib. Metsa põlemise juures 7. skp. läks tuletõrjujatel teiste abil korda tuld kustutada, ilma et hoonete külge oleks hakanud. Kõige päält oli see õnneks, et tuul pööras, kus juures kreisi ülem graf Rehbin ' der ise oma käega teist tuld põlema süütas, mis suurele tulele wasta töötas, nii et kraamide tegemine sääl juures ühes aitas, ja see kord hädaoht mööda oli. Karta on, et tuli meel uuesti lõkkesse wõib minna, sest et ta maa sees edasi õõgub. Kohalikud sõnumid. „Walits. Teat." kuulutab, et 1. juulist s. a. saadik Tartus, Malgas, Wolmaris, Wiljandis, Pärnus,  Liibawis, Mitawis ja Goldingenis,  mis kõik Riia posti- ja telegrafi - ringkonnas on, mitmed postisaadetused nende wastuwõtjate soowi Pääle neile koju kätte toodakse, nimelt aga raha-ja hinnalised kirjad, mis mitte üle 50 rbl. wäärt ei ole, maha arwatud niisugused pakid, mille eest nende wäävtuse hind saatja hääks postkontoris sisse tuleb maksta. Üleeilase tulekahju sõnumite täienduseks wõime nüüd weel juurde lisada, et Aia uulitsas olnud majadest  nr. 53—63 wiis maani maha on põlenud, kuna kuuendast weel waremed  seisawad. Kastania-allee nurgal  seisaw Kangro maja nr. 51 on poolest saadik ära põlenud. Umbes kella 11 ajal e. l. oli tulele juba piir pandud, nii et naabri - majade kohta enam hädaohtu karta ei olnud.  Sääl nähti korraga päälpool tuult Tiigi uulitsa ääres olewast Wöhrmanni ühekordsest uuest kiviehitusest paksu suitsu tõuswat ja lühikese aja pärast seisis ka juba suure, toreda ja plekk-katusega kaetud  maja ülemine kord waksali-poolsel  otsal lausa leekides, kuna aga kaks Wöhrmanni maja ja tule esialguslise  pesa wahel seiswat kuuri tuelst  puutumata oliwad. Kella 12 ajal oliwad maja pääl olewad tornid  ja plekk-katus juba sisse langenud.  Hää oli, et kõrge tulemüür  tuld mitte tuule all seiswate majade külge tungida ei lasknud. Suure tuulega oleks muidu meie tuletõrjujate agarusest ja wahwusest hoolimata päratu suur kahju wõinud sündida. Õnneks ei ole keegi selle tulekahju juures surma saanud, sest et lapsed, kellest esiotsa arwati, et nad põlewasse majasse jäänud, on päästetud, ehk nad küll tulehaawu olla saanud. Weel suitsemad eilased tulekahju  waremed ja juba hakkasiwad täna lõuna ajal umbes kell V» 1 tulekellad  uuesti helisema. Jaama uulitsas  M. Kolli majas nr. 23 oli tuli teadmata põhjusel pööningult lahti pääsnud. Õnneks jõudsiwad aga meie waprad tuletõrjujad ruttu õnnetuse kohale, nii et tuli, mis üksnes ühe osa katusest ära rikkuda oli saanud, juba poole tunni pärast lämmatatud oli. Kohtukojast. Tartu- Wöru kreisi rahukogu uue presidendi V. M. Golowini seadlusel  on kohtuistumise päewadel pa lwekirjade  wastuwõtmine, täitmiselehtede, ärakirjade  ja muude teatuste wäljaandmine  kell 9 —lO hommikul,  muudel päewadel aga, wäljaarwatud  kroonu-, kiriku- ja pühapäewad,  kell I—3 pääle lõunat. Tartu-Wõru kreisi rahukogu  istumisel 7 skp. tuliwad muude asjade seas, mille eest 14. mail ilmutatud Kõigekõrgema armu manifesti Põhjusel süüdlastele kohtunuhtlused  kingiti, järgmised seletusele: Erametsa raiumises süüdistatud 20 aasta wanune Jaan K. oli selle eest, et ta 1. märzil s. a. KastremZisa metsast kaks kaske warastanud, mis ka tagaotsimisel küttepuudeks raiutult tema talu õuest leitud, mille eest siis rahukohtunik teda 5 päewaks arresti ja hr v. Esseni kasuks 10 rbl. 80 kop. kahjutasu maksma oli mõistnud. Kaebealune ei tunnistanud ennast süüdlaseks ja pani iseäranis selle pääle rõhku, et ta sel ajal mitte ise selle talu rentnik ei olla olnud, waid üksnes Kusta P. alaealine sulane, ja ta percmees ostnud ka tema juurest  leitud puud puhta raha eest Kastre metsast. Kohus kinnitas wana otsuse, kuid wiimse armumanifesti põhjusel kingiti temale need 5 päewa arresti, kuna rahatrahw ikka muutmata  jäi. Marguse kaebtuse all wangiwiisi ette toodud Jrkob E. oli rahukohtuniku poolt neljaks kuuks türmi mõistetud. Asjalugu on järg. mine. 3. juulil minema! aastal saanud  kaebealune ja tema süüdistaja Mihkel Pl. ühte kokku 40 rbl. tööpaika,  mis nad enda wahel ära jaganud  ja siis Kassi kõrtsi purjutama läinud. Kaebaja jäänud wiimaks magama ja ülesärkgmisel märganud ta, et tema taskust umbes 13 rbl. ära olla warastatud. Kahtlus langenud  kaebealuse Jakob E. pääle, keda nähtud magama seltsimehe ees põlwitawat, mille juures ta wist selle taskuid läbi nuuskinud. K-ebealune ei tunnistanud ennast süüdlaseks, maid ütles, et tal enesel ka sel puhul, kuna ta purjus olnud ja kõrtsis tüli tekkinud, 20 rbl. ära olla warastatud.  Kohtu küsimuse pääle, miks ta siis ise üles tunnistanud, et ta Mihkel  Pl. rahast 5 rbl. saanud, ja mis tarwis tal enoal ometi raha olnud, wasta? kaebealune, et Mihkel Pl. talle 2 rbl. wõlga ära tasunud ja seks otstarbeks 5 rublase andnud, millest ta 3 tagasi saanud. Kohus kergitas wiimse armumanifesti põhjusel  kaebealuse nuhtlust ühe kolmandiku  wõrt, nii et tal meel 2 kuud ja 20 päema türmis istuda jääb. Südant liigutaw oli selle umbes 60—70 aastase Mustweee küla elaniku,  walge habemega ja walgete juukstega wenelase Grigori B—wi pääle waadata, kes selle järele wabamehena  Marguse kaebtuse all süüpinki astus. Rahukohtunik oli teda kolmeks  kuuks mangi mõistnud, kuid selle pärast, et ta enne auusa mehena oma kodunurgas tuttaw oli ja ka meel kaks ustawat Mustwe elaniku tema eest käemeheks heitnud, oli teda wabale jalale jäetud. Minewal sügisel Mihkli laada ajal oli keegi N. kaebealuse majas wõõrsil olnud, sääl tema poja seltsis theewett joonud  ja wastu õhtut laternat kaasa mõttes kusagile mujale külasse liiinud,  et pärast mast öömajalisena tagasi tulla. Ta unustanud aga tuppa peegli taha pistetud musta raha koti maha, milles tal 20 rbl. ja 3 kop. olnud. Kui ta hiljemini tagasi tulnud, ei olnud ta raha kott aga mitte enam paigal, mõne tunnistaja  läbi aga kuuldus, et laosed rahakoti leidnud ja see wanamehe käes olemat. Manamees lubanud ka hommikul rahakoti kätte anda. Teisel  hommikul näidanud majaperemees tahjusaajale koguni teise koti ette, milles ka teised rahad olnud, ja ütelnud,  et see tema poja rahakott olla. Nagu kaebealune ise seletas, näinud ta, kudä ühe tema juures kõrwalisena elawa naese wäike tütar rahakoti peegli tagant wõtnud ja oma külge surunud, selle pääle wõtnud ta tüdrukukese  käest rahakoti ära, pannud ta kappi ja lükanud tüdrukukese uksest  wälja. Rahakott ei olla must olnud, maid walkjas hall ja temas 7. kolmerublast ja 1. rublane raha, kuna kaebaja ju ütelnud, et tal muu raha seas ka 10 rublane kaduma läinud  kotis olnud. Pääle selle tõendas  kaebealune meel, et tüdrukukene selle pärast tema wasta tunnistanud, et ta ema, kellele Grigori B korteri üles ütelnud, tema pääle wihane olewat  ja pääle selle meelitanud kaebaja  tüdrukukest ka weel selle läoi, et ta temale 2 rbl. leidist pakkunud. Kohus leidis, et kaebtus küllalt põhjendatud ei olewat ja mõistis Gregori B. warguse süüst priiks. Püha ristikesi ette heites ja pisarsilmil  Jumalat tänades lahkus munakene  kohtusaalist, mille uksed talle juba kitsaks jäämas oliwad olnud. Uppumise surma leidis laupäewal kella 2 ja 3 wahel Vaimuhaigete  maia all olemas naesterahwa  suplemise aias üks 7 aastane poisikene. Kurjatööd. Hirmus kurjategu saadetud eila, 9. skp. Tähkwere puiestikus korda, kus mõned  Tivoli õllewabriku töölised mänginud,  keda 8 wõõrast meest tulnud tülitama. Tivoli meeste seas olnnd ka wennaksed K. Keegi kallale tungijatest  löönud ühte nendest wendadest ja kui teine siis ütelnud: „Miks teie lööte minu haiget wenda?" wastanud kallaletungija: „Wõi sina la weel kõneled!" ja löönud temale pistnoaga paremasse põsesse ja selga. Teise weuna tapnun kallale tungijad poolsurnuks.  Mõlemad wennad wiidi hospidali. Kuus meest wiidud polizeisse,  kus kahe nimed üles kirjutatud. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Berlinis, 7 — dcutsche Allg.-meiue Zeitung" teatab, et Li-Hung-Tschangil täna nõuupidamine  riigisekretär von Macjchalliga  oli, mis terwelt 2V- tundi kestis.  8. juunil. „Moskwa Saksa Seltsi" abipresidendile Camesascale, kõne pärast pidusöögil Saksa würstide auuks skandal tõusis) annetati  Punase Kotka ordu auumärgid. Major Lentwein teatab Saksa asumaalt L õ u n a - A f r i k a st, et sääl neegrite mäss olla lõpnud. Mässajate päämees Nicodemus sattunud  sakslaste kätte wangi. Londonis, 7. juunil. - Miimsetel  päewadel oli inglastel jälle wäikene pahandus venezuellastega piiri pärast. —7. juunil. „Reuteri telegrafi  kontor" teatab, et Transvaali wabariigi wälimiste asjade minister Kapimaa kubernerile edasi toimetamiseks  kaks telegrammi olla saatnud. Ühes neist telegrammides nõutakse tungiwalt Cecil Rhodes'ile, Beit'ile ja Harris'ile karistust kihutuse-tööde'eest Transvaali wastu. Teises telegrammis  palutakse Inglise walitsust Matabelemaad  Chartered-Company käest ära wõtta. Ühtlasi tõstetakse kaebtust  selle üle, et prozessi Dr. Jämesoni  wastu nii pikale wenitatakse. 8. juunil. Buluwayost teatatakse, et sääl neegrite mäss miimsel  ajal jälle kardelawamaks on läinud,  mispärast Kapimaalt ja Natalist  ftnna kiiresti uut hobusewäge tahetakse saata. Madridis, 8. juunil. Kuuba mässajad lasksiwad Hispania sõjalaewa  „Belico", kui ta ühte suuremat jõge mööda üles poole tahtis sõita, põhja. Komander ja 2 madrust saiwad  raskesti haawatud. Lootsmanni, kes laewa jõkke juhatas, poosiwad mässajad üles. Konstantinopolis, 8 juunil. Hauranis, Libanoni mäe rinnal, tuli neil päiwil jälle korcamsi ette. Kolm roodu Türgi sõjawäge, mis märatsewate druside waStu wälja saadeti, saiwad löödud. Salonikist tahetakse Syriasse 2 bataljoni söjawäge  saata. 7. juunil. Rööwlid andsiwad  mõlemad naesterahwad, kes nende kätte Jalowa lähedal wangi oliwad sattunud, jälle wabaks, kui nad nõutud maksu kätte oliwad saanud.  Brestis, 7. juunil. Senini on siin lähedal 31 aurulaewa »vrumoaoiicl  (kastis?'i passasheride surnukeha  üles leitud. Stettinis, 8. juunil. -- Täna käis Li-Hung-Tschang laewawabriku „Vulkan"'i ehituseplatsi waatamas. Saint-Louis', 7. juunil. Wabariiklased walitsesiwad oma poolt Mac-Kinlay' kandidaadiks presidendi  ameti pääle. Jotohamas, 7. juunil.  Hiljuti  tungis Jaapanis ühe maawärisemise  tõttu mere wesi kaugele maa sisse ja rikkus mitu linna ära. Umbes  10,000 inimest sai sääl juures hukka. Rahwaluule korjamine. Wana jutte ja wana usku saatsiwad  jälle: J. A. Weltmann K. Jaanist, J. Kala Tarwastust, J. P. Sõge!  Paistu Kaarlist, J. Ketter Pilistwerest, J. Kadajas Nõost, J. Jagoschmi dt Selilt, J. T õnisson  Tõstamaalt, J. Nitnas Ristilt, J. Anger Saarest, A. Kuld saar Sõrmest. Tänu kõigile  ! Palun pääle muu materjali weel rohkesti teateid näkkidest. M. J. Eisen. Kirjawastused. J. E. Pet. Ei arwa kohaseks nöuuannet  esiotsa weel täide saata. Raamatu järele kasige Feldt'l trükikojast W-ljandist. ttüsitawad lehed ei rule Wenem rale. A. J. S.« J Palume aSja räägitawas lehes eneses õiendada, meil on selleks liig wähe ruumi. G R Riias. Oleme Teie rahakirja tänuga kätte saanud. J' O. Z Lähemas numbris on juba õiendatud.  124. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja Väljaandja on. A. U. Her«a««.