Tallinna Sõber 3. Neliteistkiiuknes aastakäik Tallinna 22. Pääwal 1892. Uienldine acakeht Kesti rshwale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Talliuuas atndfor»'t pSrijate trükimaja»: ,asta« 2 rubla, 40 kop.— pool-aoStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud? aastas 3 rubla 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aüsawad iga rea ehk lekke aseme pealt s kop. UelUmtsev woetchkse w ae-» r Lin),ors'i pärijale trüki,.ajas. -- PclerSukq!»- K. K,«r.uk»k, H K4.-P.rl»»- Aaa«m°,mi. - Makmer» t?. Aechs. ' P»i»«s, A. S«kd«r»-ra. K«?saw» - K. Ksssverg. - Lkyula» r A. Aatt««r»i va°di,. - Milj» Udis - Aaro»l raamatupood. Narwas -M. Põder. MSr»« - Pra»« Vtelr»»« Matka»: M. .5 "'.'saares: Si>. -Lange. - Maal-, küda iseäranis! kunimätjc WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab B-lüKt-s, - Nrjak -Ziw,d BalUsu (BaMlchpsu L»Mkc«U°Nox^ Register! Üleüldised isõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast! Teine hädaaea-lotterie. Nim- masta-pi- I dami. Seadus Pühapäciwade kohta. Auu. medaljad. Ldbu-kmilittuste matS. Waugidc toidu i wähendamine Keelatud eaaumt. Olle-pruttmisestt Tallinna lahe Öuneinsed. Margused. j Häda-alustest kolomedest. - BattlSklsi: Ilmad. - Laewaiöidud. - Rakwerest:lii,apja. - Womiki saarelt Wcne iiri!» ,a tolimamatad. Tarlusii Ä.rk» õpetaja proijess. - EeSii Ä,rjameeS»e lettilsi. - Liibawift: Hädaliste abi - Peterbitry'ist: Warsaivist. - owlast. - tiaianis, - Raiute «eSttmaa ta»i'aSj«si. - luiu leht: Palju parem pidu Üleüldised sõnumid maailmast. Baltisk'is, Näärikuu 14. pääwal. Saksamaalt. Näärikuu 14. (2.) pääwal on Preusst Maapääw jälle kokku astunud ja on kohe tähtsat uut rahwakooli-seadust arutamise alla wõtnud. Iseäralist rõhku pannakse selles seaduses usu-öpetuse peale; kõik aealehed  wstawad arutamistest elamusega osa, igaüks omast seisupaigast. Mitmelt poolelt kardetakse, et Preusst WalitsuS  omas kursis" Ultramontanlastele (käredamatele  Roomq-katholiiklaSlele) üleliiga järel annab, mitte ainult rahvakoolide asjus, maid ka mujal. Need erakonnad on siis ka oma pead juba õige kõrgesse tõstnud, ühel pidu-laual, mida ära surnud Wmdthorssi sündimisepääwa  auuks anti,onGrsfßallestremütelnud: ,üheWalitsuse  all, mis õnneks mööda läinud on, makfis tõe asemel male, õiguse asemel wägiwald, wabaduse asemel orjus. See Walitsus on õnneks mööda läinud jq meil on nüüd teine Walitsuse-kord, mis meie programmi kohalisem on. Aga palju jääb meel kiriku wababuse kohta ja ühesuguse õiguse kohta kõikides waldkondandes taga nõuda." Kuida näitab, nimetawad Ultramontanlased Keiser Wilhelm I. ja Würst ViSqrarkll aega juba awalikult male, wägiwalla ja orjuse aeaks. Kuida asi uue rahwakooli-seadusega läheb, see on meel teadmata, sesika mõned Ministrid olla osalt selle wasta. Usu-õpetust Saksamaa rahwakoolides kõrgema  järje peale nihutada, seda läks kibedast tarwis, sest käredal tüli-aeal Paapstlaste ja Preusst riigi wahel, oli selleS mitmel laastamist ette tulnud, ja selleläbi Sozialdemokratlaste  maim rahwcr kestis kangest kaswiuud; kqrdetawselle  juures on ainult, et Ultramontanlaste juureS kirik ja PaapSti ehk nende eneste üliwõtmus sagedast üht ja sedasama tahendawad. Uus-aaSLaks on Keiser Wilhelm sel korral Paapstile iseäranis lahke õnuesoowimise-telegrammi saatnud. DreSdey'is on Näärikuu 16. (4.) pääwal Prtnz Hohenlohe ära kuuluS suurtükimäe-juhataja Saksa-Austria sõeaS aaStal 1866 ja Saksa-Pranlsuse sõeaS aastal 4870 ja 1871. >- Ppsxn-Gnesent upS Evzpiiskop Dr. von Stahlemski on Gnesxni's wäga uhke piduga waSta wSctud. Teretamise-köuede peale on tema Poola-keeles ja Saksa-keeles wastanud ja kinnitanud; et tema KathsliiklaSte wahel nende suguwere pärast mähet ei tee.- AusLria-Ungrumqalt. Kolmat kordalühikese aea sees on raske ZurwastuS AuStrta Keisrikoja peale iangeaud. Näärikuu Mwyl suri jälle kopsu-paistetusesse influenza järgeS. Tema oli Toscana  wiimase walltseja Suurherzogi weuh- ja 111. s 4) Jürikuu pääwalzBWMorenj'iS sündinud.MS temawendadest  M ärakadunud Johann Orth (Erzherzvss Johann Salvator)  temai poeg on Austria Keisri wäimeeS. Kuida WM'st; kirjutatakse, olla NoorMschechilaste , erakond ÄuStria Maapääwal lagunemas. Tasasemad waimud aStuwad nende klubest wälja ja käredamad ei oska muud teha, kui kära, mis neije rahwuslikku tulu ei too, nagu see ikka on. Kõik Tschechilased pidada ennast ühendama, aga seda Noor-Tschechilased ei tahta, Suuremat -kahju neist käratsejatest wifi kellegil ei ole. Ka Austria Maayääwa poolest on kaubaajamise-ühenduS Saksamaaga ja Jtalia'ga wasta wõetud. Walijsus piab palutud saama, hoolt kanda, et kauba-asjad Balkani poolsaare poole korraldatud  saamad. Uute ühenduste kuulutamisega ptawad endised ükMud kaubad ja era-õigusedgldppema ja sellega on ka need tülid lõppenud, mida Ungrmnaa Minister Baross'i wasta tehti. Jürikuul tadawad Sluivlased oma sugurahmaid Lemberg'isse kongressile kokku kutsuda. Seda kongressi Wiin'is pidada, ei ole korda täinud. Rootsi-Norramaalt Kuningas Oskar on jälle lerwe ja on walitsust oma enese kätte tagasi wõtnud. Näärikuu 20. (8.) pääwal sai Rootsi Riigipaäw Stockholmis thronikönega amatud: Rootsil olla järges rahu kõige teiste riikidega ja KuningaS kanda wästmata hoolt, et see ka edaSpidi ueuda jaäkS. See hoolekaudmiue saaks aga seda rohkem kergitatud, mida rohkem inan oma isiolemijc kaitsemiseks ettewalmistatnd oleks. Riigipääwale saada mõnda ette pandud, mis kaitsemiseks teha tuleb, niisamati ka algus-raudtee pii lendamiseks põhja poole ja mõne wiljatöuu  sissemedamise-kollide alandamine. Norramaa poolt kostawad ikka pahad healed Roststmaa ja RootSiaSte wasta. Hiljuti on jutustuste kirjutaja Aleksander Kjelland  ühe uue raamatu ,Inimesed ja loomad" wälja annnd ja selles pärinud, et Christiania S üks Tordenskjoldkujusainmas  piab üleS pandud saama, kes moeka ida poole tõstab ja Rootsi ,argel« koertele" teed Norramaalt wälja näitab. Björnstlerne-Bjõrnson ei seisa muidugi ka mait, kirjutab oma maa ja wõera maa lehtedes ja annab nöuu omal wiisil. Mõned lehed ollwad teda tema fadama-pakkumise pärast Venemaale maa-äraandzakS nimetanud  ja tema oli seda Riigi-prskuröri läbi kohtu alla anda katsunud, kaeblusi ei wöetud seal aga waSta, sest e! fee tema era-asi olla, mitte riigi awalik asi. Teda nimetakse  uüüd ,sadamalahtreks" ja kõige selle üle tahab tema era-wiifil kaebata, sest kui tema »maa-ärandja" oleks, sits piakS tema maalt wälja minema. Senni pärib tema ikka Norramaale iseäralist Konsulisi ja iseäralist  Wäliste aSjade Ministrit, näitab ka ikka waenlust Saksamaa ja lahkust Venemaa wasta. Belgiast. Näärikuu !7. (S.) pääwal pidaS üks 399 meest suur kogu mabrikantist ja teist aSjatallitajaid, kes tollideühendusewasta Saksamaaga,on koosolekut. Seal on wäga käredaid kisnest peetud ja keegi, keS selle ühenduse eest koStis, sai palju pahu sõnu kuulda. ükS üli-rahwuSlane on koguni kinnitanud, et Berlin'iS asjadega elawalt kaubelda,  mis Paris'ist waraStatud on; neid müüda seal odawamalt,  kui neid PariS'iS walmiSkada wöib. Minister Woeste on üht kirja tollide-ühenduse eestkostmiseks walja qnnutz ja arwatakse, et see ikka waSta wöetud saab. Waidlemised selle üle on woolude järje), mis Belgias ühelt, poolelt Prantsusmaa poole, teiselt poolelt Saksamaa poole käimas la ka selle asja juures kKtu põrkawad. Inglismaalt.. Järgmise throniparija, Prinz Albert Mctop Clarence Hmogi surm, mis uil ootamata tuli, on Inglismaal määramata kurwaStust teinud. Tema puliuad oliwad Küünlakuu keskmiste jefimeste) pääwade peale määratud ja selleks palju plaanist tehtud; uenda pidiwnd Äiverpool'is pulmapaäwal 6999 waest toidetud saama ju teistes suurtes linnades niisamati. Rõõmupidude  asemele on nüüd teinud tulnud, mis üle Kuningakoja  ja läbi kõige mag ulatswad. Waeue pruut, Priu zess Marie von Teek, on wäga maha rõhutud olnud, niisamati ka Kunlngapraua ja Prinzess of Wales, kellele rsttd mitte matuse te mmna lubanud ei ole. Pmrz of Wales'il on ryeel üks poeg Georg, aga fee alla ella terwiftga. Sedawiifi wölkS tulla, et Inglismaal edaspidi  jälle uko naesterahwaS throni peale astub. Wene Keisrikoja poolt oli Keiserlik KörguS Suurmürst Aleksei AleksandrowitsK seal. Juba wiimaseS n»mr!s kirjuta- ftme, et Londonis mttined iuiuiesed dunamitt- dombide tegemise pärast kinni wõetud on. Nende peamees j naib Praulölaue CaiteS olnud ole nui. kcS neid pörgu-Mstu oma üleSpeetud kallikese, abiga Valmistanud., Weel on üks kingsepp Bariolia nimetatud, teised on eiramist poolkaswanud  poisikesed, keS ka kord xAnarchistkafed» olla tahtnud. PeameeSte poolest on aga asi koega ette wZetud  olnud ja plaanitud turjateu juured olla sügawaS ja wöjud laiali. Kogupaikas on iikö PrantsnS-keell kiri leitnd. mida CaileS juhatuseks Ms pannud on, kuida neid pörgu-keran tehakse sa sellõliku elukorra häwitamiseks larwilatakje. kutsega osawötmisele. Protsess on teiseks korraks jäätud, et Politseil wöimalik oleks, osawötjaid omal maal ja wöeral maal otsida. Kurjategijad tahtnud kautnoni peale lahti saada, aga seda ei ole lubatud. Prmrtsusmnalt. Jälle kord on Prantsusmaa ParlamentiS  ükS inetu kära olnud. Näärikuu 19. (7.) paamal pärisiwad Boulangisilased Lesenne ja Laur seletust mäne kirja üle Parist lehtedes, mis Seespidiste asjade Minister  CoustauSa wasta käinud. Minister-präsideut Freycinet  ei lubanud seesugust awalitku arutamist Walitsuse waSta, Laur tarwilas üht teuilikku juttu Constansl wasta, keki istelt üleS largaS, temale esiteks kõmm-topsu ja siis weel mitmed hoobid talaga andis. Järgmises käras on weel körwachoopist langenud. Conftanö läks walja; kui tema jälle tagasi tuli, siis on teda auu-HMkamWtega teretanud. Duellile-krttfumisi on pärast ka obiud, aga ilina suurema tärjeta. Ministred ja PariSsi lehVd on ütelnud ja kirjutanud, et Conüans sellega wäga öiete teinud, aga ühe haritud rahwa suure nöuukogu kohaliseks ei wöi keegi seda nimetada. —> Tüli Bulgaria ja. Prantsusmaa  wahel on soigutalub. Bulgaria WaliksM on kahjetsenud, et Chadourne wäljasaatmise juures mitte seaduslikku  korda tähele ei randud ja on seda edaspidi teha töuiatud. Suuremat tasumist ei ole sealt autud ega Prantsusmaa poolt hiljemini ka enam päritud. Paapst on Parissi ErzpiiSkoptle kirjutanud, tema soowida lepitust Katholiigi kiriku ja Prantsusmaa Walitsuse wahel. Kolm soomuSlaewa ja kolm kreuzerit on Aleksandria lahele saadetud. EdaSpiibi piawad need aeguli Aleksandria. Smyrua za Piräus'e sadamates ase! pidama, wist marilsemiseks,  kuiva aSjad Ggyotus'e uue Chedive ja Inglaste wahel lähemad. Mrrok?o'g on aSzad waikimaS. Sultan  on Tauger'i Paschc. selle ameti pealt ära kutsunud ja rahwaö olla sellega leppinud. WZerad laewad Võida sealt pea ära tulla. —Prantsusmaa Oberft Humbett Subani's ou seaiisi kodurahwasi mitu korda löönud ja BiSsaudoyMi sisse wötnud.—» Näärikuu 13. sl.) paamal on Benedietiüi munkade kuulus au ei Jecamp, kuS kuulust Benedictini liko.i t,bu täieSte maha Menud. Kahju on 2 nulli.?ui franki suur. Ztalis'st. LivornoP kirjutati Näärikuu 18 (6.) pM. wal. et seol paiwiti umbes inimest tnfluenzasse haigeks jäänud. Pauna's, Mode>W's ja Padua'S oli ast terwise poolest sandemakS läinud. Käärituu 19. (7.) pääwa homikvl kell 3 löhkeS ühe era-maja ees üks bomb. Üks teine bomb fai kommando-maja waskas leitud. Kahju ei ole sündinud. Spaviast. Löunevcol Spanta's ilmub jälle kurjategijale-selts  »Must kän<. Juba mõne «Ma eeft oliw.rd AnarchiMafed halwa rahwa keski st selle nime all palju kurja teinud, põletanud, röörviuud ja tapnud. Wao -rga latS kohtule! korda, neid kurjategijaid leida ja nende juhatajaid  kinni wStta. Lühikese protsessiga saiVSö nemad