käib, on ka rahuliSti ja muidu nii mõtstltkkttte Holland. laSte keSktS võimust võtma hallanud, nimelt Hollandi põhjapoolisteS maakondades. Groningen'! ja FrieSland'! Kubernörid on rohkem sõeawäge rahu kaitsemiseks palunud. Näärikuu 2. (Jõulukuu 2l.) pääval on need, keS ennast tööta töölisteks nimetavad, käratsevaid koosolekuid pidanud ja selle juures on mitmed «verised kokkupõrkamised Polit'  seiga ette tulnud. Sappemeer'tS, Groningen'! maakondaS, andstwad shandarinid tuld karatsejate peale. Paigal surma saivad 2 inimesi, raskest baa«vatud 5, palju teist kergemast. Dmmlmaatt. Näärikuu 22. (10) pääval retsib Daani KuningaS Saksa KeiSri sündimise. pääwakS Berlin'iSse ja jääb Näärikuu 27. (15 ) pääivani senna. Valitsejatekodade  «vahel näib see küll lepitust tähendama, kas aga ka rahvusliku «vihavaenu lõpetust wend-rahwaSte, Taanlaste  ja SakSlaõle, «vahel, see on ikka «veel kõige «vähemast küsitav. Retglast. Alaliste tööliSte-tõrkumiste pärast on kohtute poolest nõuukS «võetud, nüüd ka oinalt poolelt tõsist nägu näidata, kuida seda juba ammu tarvis läinud oleks. Mäemehcd, keS mitte tööle ei lähe, piawad aeguti ehk jäädavalt ilma tööta jääma, nende juhatajad ja suured kõnemehed aga igapidi jäädavalt. Inglismaast. Õõfel «vasta Näärikuu 6 (Jõulukuu 25.) pääiwa läkS Liverpoolis ühes kuue kordses kuuris, miS enamist puuvilladega täidetud oli, tuli lahti. Hävitatud on ligi 11.000 kimpu puuvillu. Vast järgmise pääwa löune aeal oli tuli kustutatud. KakS tuletõrjujat on surma saanud. Kahju arvatakse 200,000 nael stärliugi (ligi 2 mtlliont rubla) suur olema. — Inglismaa ja Marokko «vahel on jälle tüli. Sellepärast piab Iirimaa Riigisekretär  Sir Weit Ridgeway senna saadetud saama, kangekaelisele  Sultanile üht tõsist sõna kõrva ütlema. — Jndia'st  on sõnumid tulnud, et Venemaa ja Afghantstan'i Emiri vahel midagi kauplemist, olla mis «nuidugi JnglaSte meelt pahandab, kui fee ehk ka tühi jutt on. — Rangoon'ifi,  Birmast, telegraferiti, et Kichtnlased Näärikuu 6. (Jõulukuu 25.) pääval ühe Inglismaa sõeawäe ° salgu peale karganud on. üks pealik ja 5 soldatit on langenud — St. Justsi zinki-kaevanduseSse Cori«vallis'iS, voolas Näärikuu 10. (Jõulukuu 29.) pääval «vest; 25 töölist on ära uppunud. Prantsusmaast, Panama - pahandused seisavad ikka weel pääwakorral; juba ou korraline protsess algatud, ikka tärkab nüsi nimest üleS ja ikka veel pannakse inimesi kinni, kelle näpud selle solgi seeS sorinud olla. Delahye, keS selle juureõ kõige agaram käratseja oli, ähvardab ikka peale uufi pahandusi üleS anda ja on nüüd juba ,Mosk. Wed." körvaS ka üht teist Vene lehte, Wremjat",  nimetanud, kes Panama-rahast 500,000 franki saaund  olla. Muidugi on nende lehtede pahandus väga suur ja igaüks nendest ou ühe avjatallitaja PariS'iSse saatnud, nende juttude hallikast otsima ja kinni toppima. Mõlemad ütlevad seda teinud olema ja nimetavad tunnistajaid  selle «vaSta, aga jutud ei taha vaikida. Mitmelt poolelt on päritud, et Delahye kinni pandud saaks, künni kõiki tunnistanud ou, mis tema teab, sest tänine on teina tunnistused segased ja poolikud, uenda et neid sagedast ainult kahtluStamistekS nimetada «võib. Selle pahanduse kõrva, mis iseenesest juba suur küll on, tuleb nüüd «veel pahandus selle üle, et lolli-kauplemised Sch«veiz'tga Jõulukuu  23. (11.) pääval Parlamenti poolest tagasi lükatud saivad, miö peale naabri-rahwa pahandamist ka Prantslaste  eneSte tarvitustele suurt kahju teha. Seda olla Parlament põllumeeste meelitamiseks ja otse nagu tasumiseks  Panama-seltsi läbi ära pillutatud raha eest tehtud, millest suurem jägu weike-põllumeeSte veikeStest kukrutest tulnnd on Tollid sisseveetud loomade, või, juuStu j. n. e. pealt pidanud neid aSju kodumaal kallimaks tegema ja talurahvale suuremat sissetulemist saatma, selle juureS on aga seda rahvast ära unustatud, kes neid aSju tarvitab ja keS ju ka Prantsusmaa rahvas on. Kõige suurem pahandus selle üle on lõunepoolisel Prantsusmaal oma paljude vabrikutega ja ülepea nende keskiS, keda iseäranis töölisteks nimetatakse ja kelle meel muidugi juba paha küll on. Seda tagasitõukamist nimetatakse siis ka «valjuma healega suureks rumaluseks. Arvata ou muidugi, et Sozialistlased ja Anarchistlased kõiki segadust tarvitavad. Sozialistlased on ennast AntisemitlaStega (Juulise-vastaStega)  ühendanud ja viimasel nadaltl Pariõ'iS suurt kooSolekut  pidanud, milleS nõuuks võetud sai, nendanimetatud kapitali-«väge, s. o. ülirikkalt» bankide-peremehi, hävitada ja nende bankide raha rahva sekka jagada, miS läbi igaüks  5000 franki saada. Et sellega ka kõik a,valik kredit (wõlga-uskumine) hävitatud ja suuremateks ettevõtmisteks, mis nüüd rahvast toidavad, kauplemist >a kõiki liikumist vägevast tuetad, odavaks ja ülepea «võimalikuks teeb, üheS hävitatud olekS. selle peale et ole need muidugi mõtelnud. Selles kogus on ka ükS kentsakas tükike ette tulnud. ükS käre Anlsemitlane oli 100 kilometrit  kaugelt tulnud, koosolekust osa «võtma. Temal on aga natuke Juudi nägu olnud ja teda ou välja «visatud, tui tvue-lawa peale minna tahtis. Kui asi selgis, siiS on teda suure auu-käraga tagasi toodud. Viimaks on Anarchistlased ühe dyuamiti-padroni kone-lawa alla wiSkanud,  ükS südamlik reporter (aealehe-sõnumisaatia) on aga süte-nööri ära kustutanud; SalMolitsei-ametnik on selle peale tähte annud, umbes 200 osavõtjad ou ennast kui Politsei-mehed ilmutanud ja nõuupidajaid ühest ära ajanud.  — Kõige selle juureS ei lttguta ennast aga mitte ainult Anarchistlased, Sozialistlased ja teised üliwabalased Republtka langeva kere üinber, nagu nälginud kaarnad ja teised raisa-linnud, vaid ka Monarchistlased, «viimasel aeal nimelt Royaltstlased, Kuningriiklased. Nende kandidat, PariS'i Graf, on Madrid'tiS olnud, Kuningapraua-walitsela  ette tunginud ja Ministritega nõuupidamiStel olnud. Wii«nakS on temale aga head nöuu autud, oina aSju mitte Spania pinna peal tallitada. — Kõik need tülid ja hirmud on ka juba Ribot' MiniSteriumit taganema sundinud.  Präfident Carnot' on teda aga oma zuure kutsunud  ja uue Ministeriumi kokkuseadmist uueste tema hooleks  annud. Arvatakse, et temal korda läheb, uut MiniSteriumjt  vana kildudest ÜleS ehitada, ainult SõeaminiSter Frcycinet ja Seespidiste asjade Minister Loubet olla lõpupäriselt taganenud. Mvlemite nimed on Panamapahanduse  sisse rnaSflttld. Ka Parlamenti-juhataja Fioq««et  on taga««enud ja Casimir Perier 254 healega 408 healest te«na asemele «valitud —> Näärikuu 7. (Jõulukuu 26.) pääval on Politsei jälle mitmete Anarchistlaste majad läbi otsinud. Mõned neist on kinni võetud, msned Prantsusmaalt  välja saadetud. Ka mõned Vene Nihilistlased on kinni «võetud. Mis sellest käärimise-tünnikust «välja kaSvad, seda ette arvata ou «väga raske; salatud ei või aga saada, et AnarchistlaSte ülcmeel pea oma kõrgema harja peale tõuSnud on. Nende veripunane esimees Rocheforl, kes kord põletainiSte ia tapmiste pärast PariS'iS aaStal 1871, Cayen»i'Sse saadetud oli, kellele aga »suur Gambetta andeks andis, kallab oma südamesoppa  nurjatumal «viisil Präsident Carnot' peale. Kõik auuStuS ja sellega kõik sönakuulamme korraliselt «valitud ja ametisse pandud ülemate vasta saab hävitatud. Head ei või sellest välja kasvada. Natia'st. Näärikuu 9. (Jõulukuu 28.) pääval algaS Paapst oma 50 aaStase Piiskopi-jubiläumi pidust 500 lapse wastavvtmisega adeli ja kodaniku seisusest? Lavsed, kelle vanemad neid saatmas oliwad, laulsiwad PaapSt! juures khori-laulust,, W ja Christof ColumbuS'e auuks. Paapst on neid ja nende vanemaid õsiniStanud, on aga Mrk ja väsinudlvälja näitanud. Spama'st. Pärast suurt võitlemist tarretanud Rooma- Katoliiklastega, on E rangeliumi usutunnistuse kirik Mad, rid'tiõ Jõulu esimesel pühal ometigi siSle õnnistatud, kui ka mitte ilma kärata. Weel pühal õhtal ou 60 naesterahvast  kõrgemast seltskonnast Kuningapraua-tvalilieja juures  olnud ja käsku selle waSta palunud. Kuningaprauawalittem,  Maria Christlna Habsburg'ide (Austria KeiSrikoja)  sugust, kellest keegi arvata ei «või. et tema mitte kindlast Rooma-Katholiigi kiriku pool ei seisa, ei ole aga «nuidugi muud teha võinud, kui riigi pöhjusseaduse peale tähendada. Pühilsemisk-aeakS on kohtud sõeawäge kiriku ümber valvama pannud ja küi ometigi mõni sada tuisulast  tülitama on tulnud, siis on söeavägi neid laiali kihutanud. Sellega ei ole tüli aga weel mitte otsaS olnud. Madrid'li Piiskop on kiriku-rongi läbi uulitsale saatnud, Spania pinda sellest rooiaStamisest puhastama. ,Voce della Vecita" ja teised Jesuiitide lehed RoomaS stunaivqd kurjaSte ja nimetavad Ewaugeliumi usutunnistuse kiriku pühitsemist Spania pealinnas Spania rahva teutamisekS. Türgi niM. Sofia'st on Türgi Valitsusele sõnumit saadetud, et Konstantinopel'is nöuu Bulgaria aSjatallitaja Dmitro«v'i elu waõta peetud olla. Sultan andis käsku, Dmitrow'i maja ette sõeawäge valvama panna. Seröiast. Valitsuse käsu on Skuptfchina Näärikuu  6. (Jõulukuu 25.) pääval lahutatud; valimised on Küünlakuu 25. (13) pääwa peale välja kirjutatud; nuS Skuptfchina saab Paastukuu 25. (13.) pääwakS kokku kutsutud. RulMl'«'st, ÜkS Ungrumaa leht ou kirjutanud, Prinz Ferdinandi ema, Herzogipraua Clementine, olla omal «viimasel reisul Koburgllst Peft'is ühe Ungrumaa suure mehega jutul olnud ,a ütelnud, Bulgaria aSjad olla hiljuti nii sandid olnud, et tema ja tema poeg sealt jäädavalt ära «ninna tahtnud. Pöhjusseaduse muutmist olla selleks tarvis olnud, et ükS wõeras riik ennast Mitte Bulgaria asjade sisse ei segaks. Tarvis olla Bulgaria'S üht Walitseja-koda asutada, mis ühe Europa vana Valitseja.kojaga  sugulane on, sellepärast saada Prinz FerdinaNd pea kosima. Greeka-Katyoliigi usutu««niStust oma estrnesele järeltulijale vasta võtta ei olla sellepärast hea, et kui Priuz Ferdinand ehk ometigi kord Bulgaria'st ära aetud saab, siiS ei jääda temale sealt muud, kui lapsed Greeka- Katholiigi usutunnistusest. Seda usutunnistust Prinz Ferdinaud'i kolmandemale põlvele olla selles mõttes waSta «võetud, et senui veel palju vett Donau jõge mööda alla «voolab. See tunnistus ei või muidugi Greeka-Katholiitlaste  meele järel olla, sest selleS on ju silmanähtavalt lootnS nende petmise peale. Teiselt poolelt kinnitatakse siis ka, et Herzogipraua Clementine Pest is kellegiga jutul ei olla olnud. — Vulgaria's on kanged lumetuisud «nöllanud  ja raudlee-söttusi meguti võimatumaks teinud. Näärikuu  9. (Jõulukuu 28.) pääival oliwad sõidud Serbia poole jälle lahti, Konstantmo?el'i poole aga ikka veel takistatud. N?ontenegro'st. Türgi-Montenegro kommiSsion piiretülide  seletamiseks > on Näärikuu 6. (Jõulukuu 25.) pääval oma tööga valmis saanud ja protokoll on alla kirjutatud. SiiS peeti lepituse-pidu, millest Aibaneslased ja Montenegrinlased  »sa wõtstwad. Waimulikult poolelt faivad palved jäädava rahu eest peetud. — Ühe weel kinnitamata  sõnumi järel olla üheksas Montenegro koguduses mässamine Würsti waSta lahti läinud. Rahva ja sõeaitW Ülemat Eger'iS ära tapnud, ia palgaks selle teu eest ketserliku  schlvssi ülevaataja (kastellani) ametit saanud. Tema oli ükS ivana, kaval ja julge pea ja, kuida tema ise kinnitas, oma herra truuwim teener. Tema abikaasa aga, kartlik ja lobisev, seisis tingimata oma mehe vägivalla all ja oli harjunud, ainult tema käsku knulama. Neil oli ükõ poeg, kes enne ka keiserlikkuS sõeawäeS teeninud, ka lahti laStud oli ja nüüd ennast siin, kui isa abiline ÜleS pidaS. Tema oli ükö suur, tugev mees, oli omale ühe tubli ja vahva soldati uime teeninud, oli aga ometigi lahti laStud, sest et tema, kuida räägiti, ennast pahale eluviisile harjutanud ja ikka üht kangekaelist loomust näitanud  oli. Pealikul oli selleS sellskondaS elada õige meele järel; «vana perrnaene kandis heaste hoolt tema tarvituste  eest ja jöude-aegadel mõistvad mehed üksteisega omaist soealegudkst jutustada. Iseäranis oli aga tema meele järel, et tema kastellanis üht meest leidnud, kellel kõik ümberkaudne «naa tuttav oli, isegi Böhmi-metsa peidetumad  paigad, kes temale, kui kaival pea, siis ka tema plaauideS röövlite kinnipüüdmiseks wäga kasulik olla vöiS. Tema pidaS siis ka enamist ikka kastellaniga nöuu oma ettevõtmiste üle ja tarvitas siis poega, keda punane Jobst nimetati, omaks salakuulajaks ja >u>M. Aga tema elte- WõtttttStcl ei olnud õnne, sest kui tema ka röövleid puudumata  kätte saama arvas, sest et punane Jobst temale kindlamat sõnumit nende peidupaigast toonud oli, siis oliwad  röövlid ikka juba ära läinud ja nende laagri paikas leili ainult weel nende koledate tegude jälgesi, sagedast koguni hiljuti äratapetud inimeste lõhutud surnukehast. Pealikul aimaS aega-mööda, et linnas eneses osamötjaid nendest rööwimistest olema piab, sest salgata ei olnud, et röövlid kõiki teadsimad, mida tema nende maSta teha wõtnud oli, ja nende jultuS läks koguni nii kaugele, et nemad pealikust üleS pandud üksikut? «vahipostide  peale suuremal hulgal tungisiwad, neid maha raiusiwad, ehk mõnede käest sõeariiStad ära wõtstwad ja neid pool alasti pealiku juure käsuga tagasi saatsiwad, temale nende peamehe, musta Petri, posit palju termiseid wiia. Pealik wahutaS tulisest «vihast; tema tallitas kahekordse  hoolega ja andis oma kommandole käsku, linnaS valjusega tallitada, kunui röövlid temale üleS antud oleksivad, ja inusta Petri, röövlite esimehe, pea peale pani tema selle aea kohta suure hinna, ?ada guidnat. Aga ka see jäi ilma järjeta. Kord oli pealik punase Iobst'i sõnumiga oma nurja läinud katsekest ja palvega, temale lisa kommando juure anda, Keisri enese juure saatnud, ja uueSte me«sa läbi otsinud, sest et jälle röövi ja mõrtiukacegnsi ette tulnud oli, ja ühe wiimaStel päävadei ära tapetud rikka kaupmehe  lesk pealikut röövlitele kätte tasuda palunud oli. Pealik oli röövlite jälgi mööd« kälnud ja oli kaupmehe «verise surnukeha ka tõeste leidnud, röövlitest ei olnud aga ühtigi näha ega kuulda olnud ja ainult, kui pealik pärast asjata otsimist metsast välja minna tahtis, oli järsku püssipauk kostnud ja tema hobune oli tema all langenud. Keiserlikud ratsamehed oliwad ruttu senna poole kihutanud, kust püssipauk kostnud, aga nemad ei olnud seal ühtigi leidnud. Nukras meeles istus pealik öhtal kamma-tulel schloSsis ja laskis lahutavaid side>neid oma «valutava jala ümber panna, mis langenud hobuse alla jäänud ja wäga piigiõtatud  oli, wõttiS ka juba kolmandema peekri Rheini-wiina, mida kastellan toonud, kui punane Jobst omalt reisult tagasi kulles tuppa aStus ja temale keiserlikku käSku lõi, et tema, kui tema selle muidugi juba tugema kom nandoga röövleid kinni «võtta ja lämmatada ei suuda, kohe piab tagasi kutsutud ja teenistusest lahti lastud saama. Pealik wahutaS wihast. piab üks ohwec laugema!''  hüüdis tema; Pttcr ehk muia! Ja edaspidi  ei taha mina ühegi inimese elust enam hoolida, et selle kuradi juure ennast läbi lohkuda «võiksin!" Tema laskis kastellani nöuu peale kohe linnamauema oma ette tuua ja andis temale teada, ,et tema ühelt poolelt hinda muSta Petri pea peale kahekordseks tõsta tahta, teiselt poolelt aga ka kinnitada, et. kui must Peter temale mitte kahakesa pääma kaikus «välja autud ehk vähemast selle peidupaik ustatawalt juhatatud ei ole, sits saada tema linuamanemal canast ocitjakS pidama ja üles puua laskma." Ühes andis pealik käskn, linnawanemale mahti juure kes teda igatahes saatma ja mitte silmast laskma ei tohi. See tegi suurt muret linnakeses, pealegi wM et