wat ja on nüüd kangaomaniku auuteotamise pärast kohtusse kaebanud, kus ta muidugi seaduslikku nuhtlust saab. Näh, seda tegi kõik „wee tark." Pärnumaalt. Kiliugi-Nömines peeti hiljuti ühed pulmad ilma ivilna ja õlleta ära. mis siin pool haruldane oli. Wäga ilus näitus, et pulmi alkoholita küllalt pidada ivõib. Peaks see järeltegijaid  leidma! Torist. Loomade arst A. Ollinno, maeti S, Augustil Tori matuseaiale iviimascle puhkusele. Rõngust kirjutatakse „Ole>vikule": Politsei kordnik M. Nõu lahkus siit ja läks Saaremaale samase ameti pääle. 2. skp. oli kohalik muusika ja laulukoor teda saatmas. Hra Nõu oli hoolas  omas ametis ja lahke ümberkäimises ning püüdis kohalist seltsielu jõudu mööda edendeda. Hallistest. Wana-kiariste wald tegi 21. Julil mõnusa otsuse. Palutakse kõikide Kariste kõrtside kaotamist. Otsuse juures nähti rõõmuga, et kõik lahtised inimesed kõrtside kaotamist soowisiwad.  Lemsalu linnakene Lätimaal tahetakse elektrilist  uulitsa-walgustnst sisse seada. Plaan olla juba täide-minemisel. Peterburist. „Nowoje Wr." teate järele on neil päiwil ülemalt poolt üks uus selts kinnitatud, mis Liiwimaa weetcesid tahab parandada. Maks ristmisetähtede eest. Konsistoriumide  aruannetest on näha, et mitmed Greekaõigeusu  preestrid ristmisetähtede wäljaandmiscl pääle määratud kroonumaksu weel omale waeivapalka nõuawad. Nagu „Russ" teatab, olla «vaimuliku walitsusc poolt käsk antud, et kõik ristimise-, laulatuse  ja matmise-iumiistused maksuta wölja antaks. Moskwas oiiwad minewal nädalil suured pidustused. Keiser Aleksander 11. mälestuskuju awamiseks. Pidule oli osawõtjaid terwe laia Wcncriigi kõigist äärtest kogunud, ka meie maalt wallawauemaid. Keiserlikud Majesteedid tuliwad  15. Augusti õhtu kell V» 6 manasse päälimm, kus neid Keiserlikku koja liikmed, Greeka kuninganna  ja kroonprints jne. wastu wõtmas oliivad. Majesteedid sõitsiwad lahtises tõllas Kremli, määratud  rahivahulgad tee ääres terwitasiwad neid rõõmuhõiskel. Kremlis kõlasiwad kõik kellad. Õhtul oli rcrwe Moskwa linn toredasti walgustatud.  Kuigi rahwast põhjatu palju koos, oli kord ülihää. 16. Augustil köisi,oad Majesteedid kroonimise-kirikus ja selle järele oli kella 2 ajal pidulik armsamba paljastus. Kell 3 anti pidusöök pidule tulnud linna- ja maa kugukondade saadi° kuteie. Kell S oli Kremlis tore pidusöök kõrgetele ülematele. 17. Aug. waataS Majesteet sõjawägemuseumi  aiuskiwi paigale: WZõraste seaS oliwad ka mikmed wõõraste walitsejakodade liikmed. Moskwas, 18. Aug. Sõnad, mis Keiris Majesteet Moskwa kubermangu aadeli Marshalli terwitusekõne pääle wastuseks ütles, oliwad : „Ma tänan Teid, hcrrad, awaidatud tundmuste eest. Mul on iseäranis armas, niisuguseid sõnu täna kuulda, kus terwe Wenemaa Minu Wanaisa suurt tegu inä' stab, mis Wenemaa kasuks nii tarwilik oli. Te .a tegi ta ära nii julgelt ja saatis ta täide ni rahulik ja õnnelikult aadcki isennast ärasalgawa  ja omakasu nõudmata kaastöö tõttu. Mina sa Wenemaa teawad seda ja ajalnga saab selle suure teo kuldse kirjaga oma lehtedele kirjutama.  Usaldusega saan Ma ka tnlewikus ühise töö juures kodumaa kasuks aadeli najale toetama." Mõskma linnapnä kõne pääle ivastas Keisri Majesteet  : „Teatage Moskwa linna rahwale, et Mina ja Keisrinna eilascst südamelikust wastuwõtmisest, nagu see Meil Moskwas ikka olnud, üli liigutatud oleme. Minu Ema on Mind Teile ütelda käskinud,  et Ta perekondliste põhjuste pärast pidu Meiega koos mitte pühitseda ci wöi. Ma tänan Teid meel kord." Wallawancmate ja Georgi rüütlite pidusöögil ütles Majesteet: „Ma olen tänan Teid Teie teenistuse eest, iseäranis Georgi rüütlid. Ma soon Teie termist, wennad, ja soowin  Teile hääd käekäiku. Hurraa!" Moskwast teatab telegrahw, et 2. Augusti õhtul Möitishtshas wagrruilöökojas ja loualõikrimise  «vabrikus tuli lahtipääsenud. Neljast suurest töökojast on ainult paljad seinad järele jäänud, mis paiguti maha langenud. Kõik ehitusmaterjal, masinad ja tööriistad on tuleroaks saanud ja 1000 töölist ilma tööta jäänud. Rishttij-Nowgorodis pääsis 2. skp. hommiku  kell 9 tuli lahti, mis telegrohwi teate järele suure Bashkirowi jahuweski ja 299 maja tuhaks tegi. Kasaui linn läks 31, Jnlil põlema. Mitu linnajagu põlesiwad suure tulega maha. Umbes 260 elumaja on ära põlenud. Soomemaalt. 8. Augustil (27. Julil) algasiwad  Helsingis ülikooli suwckursused mis 2 nädalat wältasiwad. Ettelugemist, ühtekokku 54, pidaflwad 10 messi; nendest on S professorid. Siis peeti wad õhtali meel koosolekuid. Muinas- ja muude asjade kogustikkudeSse ning ülikooli raamatukogusse käidi asjatundjate ning lõbusate juhatajate saadetusel.  Osawõtjaid oli 862 igast kohast tcrwelt Soomemaalt, ka Peterburi poolt ning Eestimaalt. Kahe aasta eest oli osawõtjate arw ka 800 ja 4 aasta eest, esimestel soomekeelsetel suwekursusicl, 011 600 osawõtjat. Endise kahel smvckursusel on ka Eestlasi osawõtjaks olnud ning praegu on neid niisamuti ja meel õige mitmed. Mänd surnuaia tee ääres. Aasa õhtutuules " Kohab männipuu. Laulab leinaluuleS Loodus, sinu suu. KaS sa kaduwusest Kurba kõla tood. Mulle muudatusest Leinalugu lood. Suwi mööda jõudnud, Tulnud sügise. Tasa talwe nõudnud Wõimu omale. Lahkub talwe ära. Kannab kewads Uue rõõmnsära Uuest ilmale. Männipuu, sind nägin Halli taewa all. Sind ma sihiks tegin Eha kumawal. Ikka haljas oled, Ühesugune Tumeroheline, Kaswad kauniste. Miks siis muutust mulle Meele tuletad? Hinges ivaslu sulle Hääled kostawad? Eks kord ümber lööda Elulaewuke? Männist tee wiib mööda Surnuaiale. Siit küll kaudu käinud Elurõõmuga Palju, kes on läinud Mulda magama. Siiski sügawusest Hing, end' ülenda! Mure muljutusest Tõtta tõusema. Armastus on annud Lilled hauale. Usk on risti pannud Märgiks ülesse. Rahupaika ehib Rist nii kauniste. Elulootus lehib Üle haudade. Helmi f IKS 7. .Sirwilsuad" 18SS. Wäljamaalt. Londonis suruvad S. Augustil kange palamuse  kiit'" 10. See päew oli siin 50 aasta sees kõige kiu nem. Hii..at»aalt. Pekingi on üks Hiina ifa- maalik selts asunud, nimega „Maakaitse selts," millest kohe üle 2999 kõrgemast seisusest mehe osaks wõttrs. Esimeses paragrahwis on üteldud: „Meie oleme selle seltsi asutanud, ei oma maad kaitseda, mille kullest iga päew tükkisi ära antakse, kuna walitsusest lugupidamine kaob ja rahwaS näljas on." Selts tahab kõige paremaid uuendusi  ja parandusi wäljamaalaSte käest tundma õppida. Jtaliast. PaawSti termis on wiimasel ajal wäga wiletsaks läinud. Ta nõrkus on suur. Kardinal Rampolla toimetab watikano asju. Surmakartused  on liikumas. Port Arthurisse tahetakse Greeka õigeusu kirikut ehitada. Selle kohase kõigealamlikuma teate pääle on Keiserinna Majesteet Aleksandra Feodorowna kirjutanud : „Mina wõtan selle hää asja Oma kaitse alla, anneian Omalt poolt 3600 rbl. ja soowin ehitamise töödest isekliselt osa wõtta". Lõpnud sõja tagajärjed Hispania ja Amerika  kohta on järgmised: Hispania kaob kõige päält asunduse- ja mereriikide seast ning langeb mõimu poolest teisest liigist kolmandamasse mõi koguni neljandamasse liiki; Amerika ÜhiSriigid selle masin saamad ülewõimu Lääne-Jndia meredel ja nad astmvad suure jõuuga maailma-pvlitika ringi. Hispania kohta on selgeks saanud, et ta seni ainult suurriikide lahkuse läbi sellel «võimukorral  seisis, mis teda teist liiki riikide sekka tõstis,  kuna ta ise lootustgi soetas, kord seitsmendaks suurriigiks saada. Oma jõuu ja kindluse poolest ci olnud ta mitte uit kaugel, ta ei jaksanud esimesele  raskusele diplomaatlikult ega tehnikalikult wastu pamia, maid ta langes lähema tulehoo läbi wõimetult tolmu sisse. Hispania rahalik seisukor on pankroti nägu. Tal on 6 miliardi wõlgasid. Siia juurde tulewad sõjakulud, mis 4. Märtsist 1895 kuni 39. Junini 1898 terwelt 1874 miljoni wälja teinud. Igal aastal on riigi sissetulekud «väljaminekutest hulga wähemad tänawu 79'/, miljoni, tulemaks aastaks  arwata 199 miljoni. Iseäralisi kulusid sünnitab meel sõja lõpetamine, soldatite tagasimedamine,  paiukid neile, mõlgu jäänud paikade maksmine (Kuuba sõjamäele üksi 359 miljoni), riigipangast mõetud wõlgade tasumine jne. Riigi kulud saamad tnlewikus kõige rohkem 1999 miljoni  olema, tulusid ei saa kõige paremal nõuul rohkem kui 899 miljoni. Sellest summast läheb rohkem kui pool osa intresside maksmiseks ja wõlgade  pikaldaseks wähendamiscks ära. Siia juurde pole weel Kuuba wõlgagi arwatud, mis umbes 1099 miljoni suur on ja mis Hispania maksta jääb; niisama pole arwatud kahju, mis Hispania Kuuba ja Portoriko tollidest ilmajäämise läbi saab. Hispania rahalik jõud on nii otsas, et ta naabritelt  abi peab otsima, kui ta auusaks maksjaks tahab jääda ja mitte otsekohest pankrotti ei tihka kuulutada. Et Hispania riigi wõlapaberid kõige rohkem Prantsuse alamate käes on (umbes S mitiardi,) siis saab selle riigi püüdmine wist elaw olema, oma naabrit täielise langemise eest hoida; wist set püüdel astuSgi Prantsusemaa rahulepingu «vahemeheks. Räägitakse juba, et Hispania Almadeni  rikkad mäekaeivaildujed Prantsusemaale laenu pandiks andivat. Et Hisponia niisuguse suurema laenu läbi weel enam Prantsusemaa mõju alla satub, kui ta juba senigi oli, on selge. Tume on seega Hispania tulewik igapidi, weel õnnetum aga, kui nüüd weel kodusõda ja muud sisemised segadused järgnewad, mida õigusega kardetakse. Kuuba saare! üksi on Hispania sõja ja tõbede läbi 190,099 meest kaotanud ja 2909 miljoni peletad Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, 6. Septembril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. H 35, Saarlane, 1898 WBtutoja Hartwig Satz, o»uä. voo. xvi.