kogunes „Wiipurin Sanomat'e" teatel  mitmetuhcmdeline rahwahulk tema maja ette w limaste päewade sündmuste  põhjusel aunstuse tundmusi awaldama. Kui hr Wolsf raudteelt tuli, laulsiwad koorid „Suomen laulu", mille pääle Wolsf trepi pääle astus ja pikemas kõnes tünas. Wiiburi  töörahwa esimees O. Hamström kõneles töörahwa nime! ja soowis hr Woiffile „elagu" hüüda, milleks  tõik rahwahulk ühines. Weel Peeti mitmelt poolt kõnesid ja lauldi „Maamme" ja üks uuem laul „Kuullos Suomi" (Kuule, Soomemaa).  Ligi oliwad kaks laulukoori ja üts mängukoor. Kodumaalt. Tormast. Pühapäewal 19. skp. awati Torma Põllumeeste Selts pidulikult Torma kiriku lähedal  Aru talu ruumides. Kambja kirik on 25 aasta eest ümber ehitatud. Seda päewa mälestati  eila piduliku jumalateenistusega.  Jumalateenistusest wötsiwad osa ülemõpetaja G. Oehru meie ülikoolilinnast  ja õp. Paslak Karulast. Wastselimast. Õnnetut surma saanud mõne päewa eest Laswa mõisa walitseja aurukatla wedannse juures. Kaialt tuues puutunud juure jvuuratta äär walitscjale kaela külge, nõnda et ta maha kukku nud. Kukkumme sündinud aga nõnda õnnetult, et mees selle juures kaelaluu ära murdnud ja mõne silmapilgu järele hinge heitnud. Kolga-Jaanift. Kõrtsid näewad nagu kadu. Kui pühapäiwiti, laadapäiwil  ehk teesillutamisel rohkem rahwast  kõrtsi juhtub, siis pauguwad ka kohe püssid, wälguwad kaikad ja jookseb weri. Mihklikuu 15-dal õhtu olnud jälle meie tiritu kõrtsis Murakul püsti kurat lahti. Niilu talu poiss löödud kaikaga kõrtsi juures  poolsurnuks murule pikali. Telefoni  kaudu tellitud öösi tohter appi ja politsei uurimisele wälja. Kas sellest midagi wälja tuleb, on kahtlane.  Wõi lakeloerad teineteist purema  lähewad. Päühaaw on nii mõjunud, et noor mees praegu keeletu  on. Kuidas pääseme neist maapäälistest  pörgudest? Inimesed ei halasta, kelle päralt kõrtsid on. Halastagem ise eneste pääle ja hoidkem  kaugele, kui elu ja termis meil tallis on! Wiru - Nignlast. Kunda tsemendi Wabrik tellis mullu wüljamaalt teise auruweduri, mille ta nüüd paari Seda ja teist. Rootsi päästesel s „Neptun," kes „Ganguti" kullal kaua aega õugilses, muud aga ei suurund teha tui uppunud  laema aknapäälscd lõhki käristada,  on Hispania malitsusega konlrahi teinud, mille järele ta Amertta sõjas põhja lastud Hispania laemu hakkab mälja minnama. Kõige esmalt  wõetamat hiigla soomnslaew „Sant Jago" käsile. Tõstmise tingimised  olemat hääd ja uppunud laemades rohkesti marandust, nii et watltsus tui ka tõsteselts hääd kasu loodab. Rahwus waheline kaubanduse kongress.  Filadelfias, Amenka maal asuma kaubanduse museumi paolt on kauba toimetuse wäljanüitus toime pandud. Wäljauäituje ajal astub sääl ta rahwusmaheliue kaubanduse  kongress kokku, mille pidulik awamiue 28. sept. pääle on määratud.  Kongress on esimene sarnane ilmas ja teda walmistatakse mäga suurel musil ette. Linn peab kongressi  saadikud enese külaliseks. Annab  neile priid korterid ja paneb nende anuks igasugu lõbustusi toime. Päema korral on palju asju, millel  üleüldine tähendus on. Näituseks:  läbirääkimised laubanduslise hariduse ja kaswatuse üle: Kaubalaewastikn  -ja selle üle; kuidas kaubanduslist arwustikku kõigis maades  ühise plaani järele ära seada) meetri mõõtude sisse seadmise üle, rahmuswahelise seaduse andmise üle, mis maksu wõimetuse, padentide ja eesõiguste, wabriku templite ja kaubamärkide  kaitsmise kohta käiwad. Pea kõik Wana ja Uue ilma riigid on saadikuid kongressile saatnud. Wene riigi saadikuks on Washingtonis  asum raha ministeriumi agent M. W. Putkomskij. päewa eest kätte sai. Praegu pandakse wedur siin tolku; olla tubli riist. Nii söidawad siin lähema aja sees kaks wedurit Nakwere ja wabriku wahel. Wabrikus kutkus hiljuti üks tööline tsemendi sissepakkimise kuuris tsemendijahu salwe: õnnetu oleks peaegu lämmaiuse surma saanud,  kui mitte parajal ajal appi ei oleks tnldud. Lina talgute aeg ou ukse ees; aeg, mida mõned inimesed ikka weel suure rõõmuga teretawad. Kas ehk wõitsiwad nad tänawu aasta üle liigsele möllule seega puhleaega  lubada, et nad mitte K. wabriku  töölisi enda töö juurde ei tarwita.  Malla-Mahu tüla kool ähwerdab kaduma minna. Mõisa poolest ei ole enam endist abiandmist kooli ülespidamiseks loota. Tänini sai kool mõisa ja walla poolt toetust. Wirust ja Alutagast. Teekäigul Wirust Narwa poole paistawad Neeruti mõisa orase põllud nii kurtvad  ja mustad, mida uss ürarikkuuud,  et aga ainult mõnest harwast kohast märgala wõib, et hääd seemet põllule on lülwatud. .Kuigi mitmes kohas siin pool ussi rikkumist näha ou, siisgi wähemul mõedul. Ralwere  ümbrusel paistawad waesed wiljapöllud wagunist waatajatele siluti ja külma kõrwetusest kuiwad kartuli pääljed. Alutaga haljendawad  orase põllud kartulipõldudega wõidu ei ole külmast midagi näha ega kuulda olnud. Orasid on süäl talupoegade põldudel nii ilusaid näha, nagu Wirus harwa ette tuleb. Selle wasiu läheb juwiwili, kaerad ja odrad,  ikka waesemaks ja waesemaks kuuni Narwani. Inimesed püüawad teda koguda, ühed sirbiga, teised wikatiga,  mõned aga kisuwad juurtega  üles ja seuwad wihku. Põud on wilja ära kõrwetauud ja kinnipanuud.  Seda nähes tuleb meelde ka see põud, mis 30 aasta eest, mil Tartus esimesel Eesti laulupidul  käisime, ta suwiwilja ära kõrwetas.  Ka siis sai suwiwilja juurtega  kiskuda, nii et sõrmed ja põlwed  kibedad oliwad. Rahwas arwabgi,  et iga 30 aasta taga kord niisugune põud wõi nälg pidada olema. Narwn oma uhkele wabriiutega  ja toana kantsi nniüridega on käes. Kantsid tuletawad elawnlt kuuljaid lahiugid meelde, mis nagu üle inimlise wõi mu näita wad olema. Wabrikud, nagu magneti wäel, kisuwad  rahwast eneste poole, stst wara hommikul, wüikefe koidu ajal on linn elu ja liirumist täis. Nagu laadaliste  woor, ruttawad woori tvankrid linnast Joa turu platsi poole. Ka jala rahwas nendega ühes. Peagi on turu kõik sugusid sööma asju täis. Iseäranis silma paisuvad on lihakvormad tõigerohkeuial mõõdul. Täna, 4. sept. on wabriku tööliste palga saak ja selle toitu on nüüd müüjad ja ostjad tõik platsis. Turuhinnad  on: sealiha 15 —16 kop., lambaliha 9 —lo kop., looma lida B—ll8 —11 kop., tangud 9 —lo k., herned  B—lo8 —10 kop. toop; jahu puud 90 —100 kop. kaera kott 5V2 rubl., uisu jahu pd. 140 kop., kruubi toop 12 —14 kop., tatra tangud 10 k. toop, siguri nael 6 kop., sibula setwerit  1 rubla, nael mett '2B kop. silgu sada 18 kop., kartuli setmerik 45 —50 kop. Wihmase ilma tõttu jääb palju asju müümata. Püha päew on kaes ja kirikukellade helin meelitab inimesi jumalateenistusele, mis ilusas uues Juhkentali kirikus kella 10 ajal algas. Linnakiriku ligi, uulitsa nurga püül, oli salk rahwast kokku kogunud. Nuttu ja Malju kõnet oli eemal kuulda. Õpetaja  T. ütles nutja naesele: „Siis sinult warastati kirikus 3 rubla taskust  ära? Ma annan sulle omast käest 2 rubla selle asemele. Säh, siin on üks rubla," wöttis taskust höbetüti pistis naese pihku, „tule mu tuppa sääl ma annan teise weel, aga selle tingimisega, et sa teistele ütled, et nad kirikusse tulles raha mitte päälmise riiete tasku ei pane." Naene wõttis raha, läks õpetaja järele  ja uuttis edasi. Natukese maa järele paistis meel suurem rahwa togu segamini seiswat. „Need sääl on mesilased,"  ütles mu kaaslane. „Mesilajed? Kas nad ka pistawad? —" „Ega uad nüüd süda päema ajal meile küll paha ei tee" Kas nad siin mett korjawad? „Ei, need on monopoli mesilased, waata kuda nad imewad wiha wett, mida monopoli poest wälja toomad" Need ehk on erilased?"  „Ei, ära ütle erilased, muida saawad nad kohe tigedaks,  sest tõde on ka Narwas malus  kuulda." Saime kohale; oligi kuulda sõna: „mesilased." Mul oli keele pääl: „er —" aga ei, parem  silmasid rahuga, kuida monopol Wälja näitab, millest Paljugi on räägitud, ja millest nüüd, tahes ehk tahtmata, ilma wõime jääda. Inimest  30 ootasiwad poes püsti jalal ja waitjes alanduses oma korda, ja kes uksest sisse tuli, wõttis juba trepi pääl mütsi paast ja silitas juuksed ära, kuna raudse mõrgv taga taks inimest töös oliwad rahamõlmise  ja wiina andmisega. „Wõi see ongi monopol!" mõtlesin ma ja läksin  edasi. Narmast Peeterristi poole minna oli näha, et 2 kõrtsi linna piiri ligidal oli tühjaks jäänud  ja monopolile ruumi teinud. Uks neist oli teekäijate öömajaks muudetud, kuna teine muidu kuiwalt tema körwal konutas. Wiljad nähti nagu ikka Alutaga: smoiwilt üsna waene aga orased ilusad. Iseäralik huwitaw oli paelimi kihtisid waadata,  mis mõnest endisest murrust, nagu torrapüraline raiutud kandilistest  kimidest ehitud müür maa seest Wälja wahib. „Kas neist kimidest ka kupja peaks saama." Küsisin külamehelt,  kes mind lahkesti edasi sõidutas. „Küll saab, aga kuidas siis talupoeg tema põletamisega korda saab? Puud on ka kallid j. n. e." Aga linna ligidal on ka lubi kallis. Meie P. walla talupoeg H. korjas oma põllult ja põllu seest paekiwa, ladus nendest, nõnda ütelda, lubja ahju üles, silus wäljast pidi praud sawiga kinni, wedas paasi täis, nn et ahjuga kokku umbes  2 kupiksülda kiwa koos oli, põletas  lõhutud kändudega, mida mõisa metsast ilma hinnata juurida antakse, lisas kase puid ka juurde ja mõne päewa järel oliwad kiwid kõige ahjuga õnnelikult ilusaks lubjaks  põlenud. H. arwab, et ta lupja 70 koti osa wõib saada. „Kas tõesti!" Jah tõesti; eks ta ole oma ilus kõrwaline sissetulek.  „Noh, siis tahan mina ka proowi leha, sest et mul kända oma truudi pääl saadawal on," ütles kü- lamees rõõmsal näol. Peeterristi kiriku-kõrtsi ees ja sees oli palju rahwast purjus ja riid nähti ägedaks  minema. Kas see weristamisega  loppis, ei ole praegu teada, aga räägiti, et Waiwaras oli täna pnblipüha ja need täratsejad olla piiblipühalised. Meie kiritu - kõrtsis 011 täuawu, nagu igal aastalgi, pnblipühal weristamisi, aga Waiwaras  ulatab pnblipüha mõju wersta 12 kaugemale s. o. ka abikiriku juurde. Kuidas üks auus naene ühes kohas ühe joobnud kirikuteenri oma lapse matmise, juurest haualt minema kihutanud sa kuidas Puhkowa  küla noored mehed wiina mõjul  öösel neiukest otsides harjaslandja  leidsiwad ja kogemata sellele oma kinkpaela kaela sidusiwad, sellest  wõib teine lord „Postimehe" lugejatele pajatada, kui näha, et asi muidu ei Parane. Sellest palju tähtjam on see, et Jõhwis Kurtna wallas talumehi on, kes ühisuses ou hakanud mesilasi pidama. Ühisuses  on kümmekond peremehi ja igal peremehel mitukümmend tarn. Kewadel jagawad nad omad tarud mitmesse jakiu ühe ja teise juurde. Suwel, umbes heina ajal, waheiawad  neid jälle uue lohlade pääle. Wedamiseks panewad nad wankri rataste pääle pikalt 2 saelauda kõrwu, raami puud ka weel kõrwale ja mahutawad 6 paktarn tahes järgus  otsakuti wankrile. Ja nii weawad ta alati ilma kahjuta teisi kohta. Raamidega  tarud ei ole weel moodis. Kewadeks  waadatakse wöimalikult urwansi  ja lillelisi kohle, sügiseks kanarbiku  kohte. Selle tagajärg ou, et mesilased hästi sigiwad, tarud sügiseks  alati mett täis, meega talupidajal  kaunis sissetulek ja mesilaste!  ei olla pikal talwel, nagu mesinikud  töeudawad, ialgi, mitte ialgi nälga karta, kuna selle wastu kewadel  alati Lugewalt tööle hakkawad. J. E. Rarwa Soome kiriku eestseisus wõttis nõuuks kiriku päralt olewat maad jagudeks mõõta ja siis järelmaksu  Päüle müüa, sülla eest I—31 —3 rbl. ühekordselt ja 5 kop. aastas. Üks selts saatis selleks otstarbeks juba kewadel ülemale konsistoriumile plaani ja palwe, kuid selle pääle pole weel wastatud. Joal ehk Krenholmis on mitmed noored ja manad mehed raha päüle kaardimängimise  kombeks mõtnud; kes kaotab, leppigu tühja pungaga, wõitja peab teistele liiku ostma. Peaks mõni wahel sarnase seadusewastalise teo eest kohtulikult waswtamisele wõetama,  küllap siis halb komme kahaneks. —u — Haapsalust. Kohutan? õnnetus sündis 15. skp. Wormsi saare ligidal  merel. 16 Wormsi saare elanikku  sõitsimad oma paadiga Haapsalu  „looma-laadalt" koju. Kaasas oli neil püäle. „pudulojuste" meel paar lehma. Õnnelikult oliwad nad juba üle Mäina sõitnud, ainult werst oligi meel sõita ja oleksiwadgi kodu olnud. Aga siin wiskas tuulehoog paadi ümber, ja kõik paadis olejad leidsimad merest märja haua, pääle 6 mehe, kes paadi pääle saiwad ronida,  ja ühe lehma, kes kaldale ujus. —la. Sõnumid Tallinnast. „Dwigateli" wabrikust on 11. ja 13. sept. wahel 24 mitmesugust kraani ära kadunud, millede wäärtus umbes  150 rbl. Ühe sellesama wabriku töölise  käest saadi üks kraan kätte, kes siis kohtu alla on antud. Hõbe uurjarahakottBo kop. rahaga rööwiti 14. sept. õhtu poole ööd ühel jalutajal uulitsal ära. Kurjategija lõi seepääle weel mõne hoobi oma ohwrile kuklasse ja jooksis ära. Wahi pääl olew linnawaht tabas ta aga pea kinni ja wiis wahi alla, kus selgeks sai, et ta Kuimetsa walla hingekirjas olew Juhan K. oli. Kohalikud sõnumid. Meie tahak s i m e pühapäewa  pühitseda, aga meie ei jaa seda. . . Pühapäewal 19 sept. kui linna kirikutes orelihääled  weel mitte waikinud ei olnud,  oli Tähkwere puiestiku ligi kartuli põllul hulk inimesi töötamas. „Mis usku teie olete, et teil täna püha ei ole?" „Meie Tähtwere moonakad", tuli wastuseks. „Kas teie siis just sellepärast püha ei pea et moonakad olete?" „Ei ole wõimalik püha pidada, sest kartulid on tarwis üles wõtta, aga selleks ei anna möts tööpäewal aega". Linna elanikud ei ole mitte suured pühapäewa auustajad, siisgi on meie linnas kauplused ja töökojad Päew otsa kiuni, et igaüks, kes soowib, püha wõib pidada. Siin samas linna külje all ei ole aga neile, kes pühapäewa tahaksiwad pidada, see mitte wõimalikuks tehtud. . . —aa—  Kütte-turbatewalmistamise  aktsiaselts, kes Liiwimaa  turbasoodest küttematerjali tahab walmistama hakata, on „Rishsk. Westn." kuulmise järele asumisel. Leht loodab, et see cttewõte puudehindade  kerkimise wastu hääks abinõuuks  on. 100-aastaste jawanemaLe  inimeste kohta Läänemere kubermangudes, keda üleüldise rahwalugemise  kirjades leiti, kogutud neil paiwi! arwustiku kejk-komitee käsul „Rishsk. Westn." järele täiendawaid teateid. Iseäranis wanade naesterahwaste  kohta käinud 30 lisa-küsimust:  mitu last tal oluud, kas lapsed  elus, kas ta kangeid jookisid tarwitab, tubakat suitsetab, kas weel tööd jaksab teha, kuidas kuulmise ja nägemisega lugu, kui wanaks saiwad  ta wanemad, kas need kangeid jookisid tarwitasiwad jne. Need teated on teaduslikult wäga tähtsad. Riiast tulew sõidurong jõudis pühapäewa hommikul kella 4 ja 20 minuti asemel alles kella 7 paiku kohalikku raudteejaama. Peatus sündinud Wõnnu lähedal, kust kojarong läbi sõitnud. Raudtee õnnetusel surma saanud ülemkonduktör J. Raudkas maeti eila' maha. Palju kaasteenijaid oli matusest osa wõtmas,  sest temast on rohkesti lugu peetud. Mary Necke kontsert Bürgermusse saalis 19. skp. Kus lauldakse, sääl ism maha. Kurjad inimesed laulu ei taha. Kui see ütelus meie linnalastele eilase kontserdi järele mõõdupuuks peaks seatama, siis peaksime küll küsima:  kui palju õigeid on weel Soodomas? Nende wabanduseks peame ometi kostma, et ärajäämise põhjus mitte paha tahtmine polnud, waid Pikkert,  kes ilutule ja raketi wõimuga neid suurel hulgal oma poole meelitas. Kes kontserdile tuli, see aga ta petta ei saanud. Ka siin lasti ra- kettisid walja, ja ehk kestab nende mälestus wähe kauem, kui halli taewa all põletatud ilutule sära. Beethoven süütas oma lauludega ilutuld. Schumannst: Kes tegi sind nõnda haigeks? ja wana kannel oliwad  raketid, mis jüdame loitama paniwad. Hertsoginna Amalia on kannike, on kaunis lilleke, mille kaasmäng  wäga igapäewast laadi tunnistab,  kuna Mozart'i oma tõesti just kui katsekakk on: Kes ta hästi laulab, wõib end kuulda lasta. Kontserdi andjanna õpemeistri Hilldach'i  laulud on ilusad. Mängumees  toodi wiiuli kaasaitamisel kuuldawale,  mis wiiuli osa tegelasel hästi korda läks ja wäga meeldis. Kadedus peab aga kord ilmas olema. Soojuse isandal ei olnud aga eelnimetatud  wõit meele pärast, tema tuli ühes rõskusega lisapala juures wiiuli keelte ja käte kallale ja hakkas neid Wäledatel käikudel takistama, mis temal, kui ka wäga wäikesel mõõdul,  osalt korda läks. Saksa rahwalaulud,  seadmisel,  on ilusad. Brünnig'i lauluga andis kontserdi andjanna wäga hüäst kujutamise wõimust tunnistust, mida iseäranis operis tarwis on, mille tegewusele  ka kunstnik hakkab. Lauljanna hääl on ilus, ettekanne hää ja hääle ulatus suur. Sellepärast  meeldisiwad ettekanded nõnda, et kuulajad rohke kätekulu palgaks ka õige rohkesti lisa saiwad. Herra Schlocker, kui kaasaitaja, täitis oma ülesannet õige hästi. —e. Kuusikud umise kursust tahab Liiwimaa naesterahwaste selts tänawu sügise toime panna ja on selleks kohalikus Saksa lehes üleskutse  awaldanud, mille pääle ka meie tähelpanemist on juhitud. Kursusel õpetatakse nimelt pilt- ja kordkanga kudumist Norramaa wiisi järele. See tööstus, mida Skandinawias alustati,  on palju järeletegijaid leidnud, aga ikka leiawad tööd küllalt ostjaid. Liiwimaa naesterahwa selts loodab pilt- ja kordkanga kudumisega rahwa seas uut tööharu asutada, mis naesterahwale koduseks teenistuseks  kohane. Selleks tarwitatawad  teljed töötawad wagusalt, ei wõta palju ruumi ega tule kallid maksma, nii et kudujal kaunike teenistus  on. Et kangakirjade tegemine joonistuse ojawust nõuab, siis õpetatakse  kursusel ka seda. Kursus saab meie linnas 6 nädalat kestma, jest ka Norramaal on nii palju aegu selle töö õppimise pääle ära kulunud.  Kursus algab oktobri-kuul ja õpetust andma saab selletarwis Rootsimaalt  tellitud kooliöpetajanna andma. Õppijad töötawad oma telgede pääl oma materjaliga ja on neil õpetamise  eest 15 rubla maksta. Ülesandmist  kursusele soowijatelt wõtawad wastu ja annawad tarwilikku seletust  proua A. von Stryk Suurest- Kõpust Wiljandimaal ja preili E. Braun meie linnas Tiigi uulitsas nr. 40. Kirjawastused. A. O. W.-W. Et Teie seletus pidukirjelduseft  õieti ainult selle poolest lahku läheb, et Teie W. seltsi mängukoori laidate,  kuna teda sääl tubliks nimetati, sellepärast  ei maksa Teie pikka kirja awaldada. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Roomas, 17 sept. Jutt, nagu tahaks Jtalia oma Hiina nõudmised jätta, ei ole õige. Jtalia walitsus jääb selle programmi juurde kindlaks, mille ta parlamendile ette pannud. Madridis, 17. sept. Silwela seletas, tema tahab kuningannat ainult paluda, et mõne wana ministri asemele uued pandaks. Kampos ei astu uude ministeriumi mitte. Arwatakse, et kõik wanameelsed ministeriumi  toetawad. Kaks wõi kolm meest astuwad säält wälja. Partsis, 18. sept. Senati kommisjon  hakkas kaebtusealusid üle kuulama. Deroulede oli ühes adwokaadiga  kommisjoni ees. Ta ei wastanud ette pandud küsimuste pääle, waid ütles, tema asi ei käiwat  senati alla. Mis tal seletada, tahtwat La awalikul koosolekul ütelda. Selle järel wiidi ta Sante wangitotia  tagasi. „Figaro" teatab, er majorid Ekelmans  ja De-Seze wabariigi wastaste  üteluste eest karistada on saanud. Nr. 208 PoBLi m e e s. 18SS. WaSmtuw Ldtmetaja nwg wäljaandja davä. jur. J. Tõnisson.