Tallinna Sõber M 2. Seitsmeteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Näärikuu 17. pääwal 1W5. UlkÄldink skilkht Eesti r»h«gle maal ja liaaades. Tuleb ükskord Mdalis wälja. Maksas Tallinnas ÄudsorSN PSrizate trMmojas: aaktags Z mibla, 40 kop.— pooZ-saStas......... 1 rubla 40 ksp Koju ehk postiga saadetud: aastas! .........3 rnbla — yooZ-aavtaS ................ 1 rubla 70 kop. Knnkninsed malissWad tgK rss sM lsTe asSWS Pealt K kop. TeMmissd Wsetcikse Vasta r HaMmras! Llndfors'l pärtMs lrüüimnjas. — PeterSurgts - Leelaudi, S4. — Hartus: Laaüman». -Uakwerssz J. Kuys. — Paides: K. Sewewerg. — KapsA- Pus: K. KoTöerg,. — Liynlas: K. Mktluer'i poodis. — WilMudis: iF- I« Aarsvi ia K. °teok«'le raamatukauplused. — Mrwas: W. Põder. — Wöras: Praua Alerrose. — Walüas! W. KtudoNi. Anresaares : ZH.La»sx. — Maal: kmda .isrärams kuulutakss. Wllötuja redaktor W- Zlab — kirjad käiwod Baltisii (Baltischport — lloxr».) RsgistLN. Üleüldised sõnumid maailmast. — Omalt maali. — Tallinnast : Koolide aS iN — K >> >>. lübrwaa> tamine. — Kubernöre wastawõtmine. — Õnnetus. — WSittemine larganud wangrga. — .vnill koer. — > Laewad marutuiNes. — BaltiSklst i Ilmad. — OimetuS. — Kurejaarest. — Jurjewist. — Liiwimaalt. — Riiast s Liibawist. — Pctcrburist ja kõrgetest ringkondadest. — Noored wargad. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Näärikuu 7. PiniwK AMammli- Näärikuu 8. (Zöulukuu 2? ) pääwal on Keiser. Wilhelm Potsdami Undes palesS neNdanimetatud snnud ja seal omas kõnes suuremat rõhku SakfaWM msrswZe Wgewuse peale pannud. Keiser oli Admirali-muRdreS ja kinnitas. st Saksamaa mersmägi jteMe snmriikide merswägede ja nende tarwituSte kohaliseks pidada tehtud saama, mida riigi laiad Zlemeriftd «sumaad ja suur kaudsajamw? ömaks kaitsemiseks tsrwitawad. Zseärauis olla soomustatud kreuZerik Wrwis. Keiser kujustas kuuljatele  merslahmgit Chiulasts M ZaMKlaste watzel Dslu jSrsuuS ette M näitas Jälle SMK suurt ja elarsat ssawökmist  merewäö - Ksjüdest. Oma kõnet lõpetas Kkisex Wilhelm järgmise wZljamäugiiud tmMpiga: Tehke Würst BiSmaMe. meie asumKüSe-poNtiks alustajale, tema 3l)-- aastaseks süudimise-pääwakS seda xõõmu. st ssealaewustiku  tarwitastew päritud summast lubate-" ÜmherMkajats  erakonnast ega SoMdemMMMsst ei rääkinud Keiser  Wilhelm sal korral ühtigi. Et ueed küsimised aga kõige rõhuga MgipZZwa ette pandud ssKwas, selle üle ei ole kahtlust. Nende Vasta on ka stmmiMat seadust kibedast lärmis, muidu ajawad nemad Zsi? asjad hukka, ärritawad rahwast Keisri ja Walitsuse uõuuwZtmiste roas ta Vihaseks. Juba nüüd pösrawad ennast Wsewad emkommd  kõiksuguste kihutamisega ja otse teutamiStega  Walitsuse ja koguni ka Keisri enese wasta. Ei jutlust kehti, LSuue-Saksamaa Würstidel olla himu ennast Keiõri-niM lahutada ja täiste oma kae pea! Valitsema ja ka wäljaSpidist pslitikat oma. kae Peal ajama hakata, seda on juba enne teatuMawd, niisamati ka. st nimelt Würtembergi Kmiagas seda oma kohta tühjaks j uluks tunnistanud on. Teist nurinat Keisri wasta taheti sellega äratada, et tema Riigikanzler Graf Caprivi'! ilma teiste Saksa riikide nõuuta ametist lahti lasknud olla. Ka seda tunntStakse maleks, nimeli Baieri Poolt. Keiser Wilhelm on enne oma nöuuwõtmist Baieri Saadikuga Berlinis peale kaks tundi seda asja arutanud. Et ka Riigipääwa uue maja ehitamine ja awamins nukra meele äratamiseks tarwitatud sai. ka sellest on juba enne kirjutatud. Selle maja ehituse-plaani järel Pidanud selle wassaknl poolel kiri seisma: .Saksa rahwale", mis aga seal ei seisa. Tülitihutajad oliwad juttuft teinud, Keiser olla seda ära keelanud. Herrade-öhtal on Keiser ütelnud, tema ei olla sellest ühtigi teadnud, enne kui seda aealehledes luges. Aga ka peale selle on Saksamaal palju nukrat meelt, mis aealehtedest koStab. kui ka tasasematest ja mõistlikkumatest  lehtedest waikse healega. Sellest aeast saadik, kus Graf Caprivi Miigikanzleriks sai. olla seaduste täitmine lõdwemast ilmunud, mis pahandust teeb. Nurisejad tuleta» wad Würst Bismarki kuulsa sõbra, nüüd juba ara surnud Lothar Bucher'i sõna meele, kes ütelnud on: duse rusikaS ei tee nii palju walu. kui mägiwalla weike ssrm." Wägiwald ei ilmu aga mitte ainult hirmu S. waid ilmub kõige seltskonna kahjuks ja pahanduseks sagedast õige Valusalt ka armuZ nende "wasta, keS üleüldisele rahulisele elukorrale kardetawad  on. Nenda peetakse nüüd seda rahu-armastajates ringkondades wägiwallaks, et Würst Bismarki aeal karmid seadused SozialdemokratlaSte wasta tema järeltulija,  Graf Caprivi all lagast wõetud saiwad, sest nende wõimust olla nüüd igal poolel märgata. Nüüd on Keiser Wilhelm küll omast endisest armust kõikide Wasta täieste taganenud ja pärib täie rõhuga uut tugewat seadust 5Umbsrlükkajate"-erakonna wasta, ja silmanähtawalt just on see tema põhjusmSke Graf Gaprivi lahtilaskmise jnures  olnud, kellest Keiser näinud, ei tema sagedast rohkem Keisri meeleheaks, kui riigi ja rahwa tuluks oma nöuu annud on. Aga Riigipääw on nüüd wabameelise ,uue kursi" all uil kangest Sozialdemokratlastega ja teiste üliwabalastega  täis tuubitud, et seda seadust sealt läbi ajada õige raske olla wM. Sellest armutakse kergest Riigipääwa  lahutamist ja uute Valimiste wäljakirjutamist tulla wõima. mis muidugi ümderUMajatele kõik wärawab wihakihutamiseks  Walitjuse wasta lahti tee.s. Ära oodata on, wida uus Riigikanzler. , 7S aastat wana Würst Hohenlohe, oma rasket kohut täita suudab, kas temal weel jõudu küll M headuse rusikast' üleüldiseks tarwituseks weike sõrme' wasta mastma Pauna. Tuska teeb ka Saksamaa alamais nõder kaitsemine wõemStel maadel, nagu nimelt Kesk-AmeukaS. kuS Saksa Konsulite!  wcimust ehk ka.head tahtmisi küll olnud ei sle, Saksa riigi-osalisi seal istes alalistes kodusõdades ja WalitsusewühetuStss  möjuwalt kaitseda, misamati ka Lõune-Amerika alati kääriwates RepublikateS. Selle üle tahetakse Riigi- Pääwa! nüüd tagajärel juttu teha, nimelt järel pärida, miks mille Chiti randa aeglast Saksamaa sõealaewu SaksüAK tarwituSte kaitseNiseks ei saadetud, km sea! kõik asjad korrata oliwad. . Wäuste asjade Riigisekretär (Minister) on selle kohta Ma seletanud, Saksamaa ei igatseda Võimust wõeraStet maadel, tahta nende kohta taieste osawõlmata olla ja ei wõida neid Saksamaa alamaid  kaitseda, kes ennast wõerasiel maadel wõeraste asjade sisse segawad. Nende kohta on temal õigus, aga wõeraslel maadel on ks Saksamaa teisi, nimelt kaubaajauiise.  tarwitusi kaitseda ja just selle üle kaebalalse, et Graf Caprivi ameti-aea! mitte möjuwalt ja aegsast küll ei olla kaitsetud saanud. Niigipääwat tahetakse la selle suure nöuukogu tallituse-korra muutmist ette panna, nimelt pidada Migipääwa-prasidenti wöimus tugewamaks tehtud saama, et tema umbkorralisi ettetulemisi kergemalt lämmatada  ja tülitegijaid rahule suudida wõiks, selle körwas aga ka nõuupidamisi uiöjuwalt juhtida. — Preussi Maapäaiv  sai Näärikuu 15 (3.) pääwal Keisri throniköuega awatud. Keiser kuulutas, et Preussi riigi-majapidamins srl aa?tal raha puudusega lõpeb, mis üleüldise Saksamaa raha-asjade korraldamise läbi piab õiendatud saama. Keiser kahjetses, et põllutöö seisukord ikka weel kurb on ja kinnitas, et tema wäffmata tegew olema saab, selle häda järgesi kõrwale saata, ja kutsus lõppeks kõiki heameelelisi  ühe mee': sek?. Võitlemiseks riikliku korra lõhkujate waSta. — Riigipääwal on ettepanek Umberlükkajate erakonna  wasta ühe kommlssioni nõuuxidamise alla antud. Riigikanzler täheudaS, et tööliste eest hoolt piab kantud saama, siin ei olla aga mitte Saksamaa tööliste hädaga tegemisi, waid Võitlemisega üleilmliste seltskondlikkude kurjategude wasta. Selle juures saada Walitsns lootusi mööda kõige rahwa ja ka Riigi pääwa healede-enamnse poolest tmlust leidma. Riigipaäwa poolt waslau elawa waimustusega. Selle peale tõukasiwad Söeaminister ja Minister von Köller SozialdemokratlaSte kaeblusi sõeawäe ja Politsei wasta tagasi. — Wist iialgi ei ole üks wöeramaa  asjallitaja oma lahkumise juures nii suure auustamtsega  teele saadetud, kui sel korral Weuemaa Saadik Berlin'is, Kindral Vjntant Graf S ch >: >v a l o w. ?!äärikuu  lj. (Jõulukuu 30.) pääwal andsiwad Keiser Aleksander-Garde-grenadiri  r igem-nti ohwitserid Graf Schnwalowll auuks pidulaua. Keiser Wilhelm hüüdis Majesiät Keiser Nikolai termist wälja, mis peale Graf Schuwalow terwrsega  Saksa Keisri kohta wastas ja Wene ja Preussi rahwalaulud mängitud saiwad. Selle peale hüüdis Keiser Wilhklm ohwitseride-korpuse uimel Graf Schuwalow! Ier> wist waljü. kelle lahkumine kollidele walus olla ja kiitis teda, kui PHMppopesj ja Arabkoua?'! wõiljat. Liigutatud sõnadega tänas Graf Schuwalow Majestät Ksissr Nikolai nimel ja korratas Keiser Wilhelmi termist. Garde»kümZüeri  rügement kinkis Graf Schuwalow'ils kiiwrs, mille sisse kõikide selle rügementi ohwitseride nimed graweritud on. Weue Kindraladjutant Swetschin M Saksa Keisri käest Punakotka-riitrete suumsti, RittMZister Swetschw Krooni-riitretähs 2. klassist saanud. Näärikuu 3. RZZWal oli Saksa Keisri-paari juures Saadikute-pidulaud. Keisripraua  paremal kael istus Graf Schuwalow. Keiser istuS Keisripraua wasias ja tema wassakul käel Grasipraua Schuwoiow. Zumalagajätmise-sidul Aleksanber-rügemmtis  kinkis Keiser Wilhelm Grss Schuwaisw'ile ühe kalli sigari-kmbi ja ütles: kingin .mina Sinule kui j oder, mitte kui Keiser." Saksamaal on ära tuutud, kui suure ssawötMisega ja osawusega Graf Schuwalow kardetawal aeal, kui Wene-Prantsus-wennastuss tuhinad KmnisMm<M nii kauged oliwad, Saksa-Wms aealugulikku sõbrast alles hoidnud ja loodetakse, et tema. omas uudeS ametis Saksamaa  piiretel. kui Warschaw'i Kinbmlkubsrnör, mis seal KciSri-asemikku tähendab, ja kui Warschawi sseawäs-- riugkonna ülem kommandör, niisama lahke, kiude! ja osaw olema saad. mölemite wägewate nasbri-riikide jäädawaks kasuks. Näärikuu 14. (2.) paamal audis ZnglisMM Saadik Verliwis Graf Schuwalow'! auuw pidulaua, kus ka Italia Saadik Graf Lanzu juures oli. Ka Austria- Ungrumaa Saadik Berlinis on Graf ja Grafipmua Schuwalow'! auuks pidulaua aunad, kus Ztalia Saadik ja köit Aus tr la-Ungru maa Saateko«ua-liiksd juures oliwad.  Räarikuu 13. (6.) pääwal oli pidulaud Jumalagajätmiseks  Riigikanzler! juures ja Shtal reisis Graf Schuwalaw  Warschawisse. Graf Schuwalow on ka FriedrichLruh'es  olnud, Würst Wsmark'i Zumalaga jätmas, kes ennast selle üle wäga rõõmustanud. Nemad su sellest aeast saadik kõikumata sõbrad jolimd, km Otto von Bismarl Preussi Saadik Pet»bmg'is oli, umbes 40 aastat. — Würst Bis mark'i termise üie tulewad Friedrichsruh'est head sömun-d. peale filmanäu-waln ei ole suwine raZks haigus mingisuguseid järgesi järel jätnud,  tui ta suur kurwastus teda rõhub, mille üle tema aga wähemast wäljaspoolt wõitn saada. Keiser Wilhelm on Würstipraua surnukirstu peale auupärga saata tahtnud, mis aga õigeks neaks malmis saanud ei ole. Rüüd on Keiser Flügeladjutant Graf Molte läbi Würst Bismarkile üht lillede-ehte! saatnud, mis Friedrichswhe herrademajas  Wücstipraua piidi ümber piab pandud saama. Graf MoUke töi ka ühe joonistuse Saksa sõmlaewustiku kosumisest,  mida Keiser Wilhelm ise oma kõne seletamiseks Herrade-öhtal, Potsdamis teinud on. ülepea olla nimelt Würslipraua surmast saadik wäga soojad sidemed Keisrikoja  ja Wauakanzleri wahel. Oma UusaaSt'-önuesoowimise  telegrauuui peale on Würst Bismart Keisri käest wäga armulise wastuse saanud ja Keiser on mitu korda oma sügawat kaastundmist Wauakanzleri kur,vastuse üle kuulutanud. Näärikuu 13. (1.) pääwal tuli nuS Riigikanzler  Würst Hohenlohe oma pojaga Friedrichsruh'esse kus Graf Herbert Bismark ja Graf Ranhau (Würst Bismattü wäimeeS), wöeraid wakshallis wasta wötfiwad schlossis Würst ise, ins homkulaud kaetud oli. Hiljemini  oli perekondlik löunelaud ja kell S aeal sõitis Würst Hohenlohe tagasi. Kui ka arwaka wötb. et Wanakanzler enam riigiteenislusesse ühegi nime all tagasi ei astu, siiski arwatakse ?a, et tema nõu nüüd jälle tarwilatud  saab ja jutud käiwad, et Graf Herdert Bismark kes järgmisel pääwal ka Berllwisfe reisis, ühegi tähtsa ameti peale määratud olla. wahest ehk Wäliste asjade Riigisekretäriks (Ministriks), mis ametit tema juba oma isa Kanzleri-aeat tallitanüd ja millest Keiser Wilhelm teda juba siis wasta-meelt lahti lasknud ou, kni isa