randusc müümise juures tähele panema, Pääle selle ei ole pristawil õigust otsustada, kas teatus oige wõi mitte, sest teda ei wõi oma ameti järele mõjumaks otsustajaks küsimistes pidada, mis talu majapidamise kohta käiwad. Kui wõlanõudja arwab, et wallamanem möõriti on teinud, ühte ehk teist asja -varandusest tagasi hoides, siis wõib ta määratud korra järele selle üle kaebtust tõsta ja nõnda oma õigust nõuda. Sellepärast otsustas Walitsewa Senati 1., 2. ja kassatsioni departementi täis koosolek: Et kohtu pristaw wallawanema  teatust tähele peab panema, et teatawaid asju ära ei wõi müüa, sellepärast, et neid wõlglase majapidamises tungiwalt tarwis on, kui sarnane teatus ainult enne maranduse müümist pristawi kätte jõuab." ei mäleta ma enam sugugi, kuda ma siia maha langesin! Aga kas oled sa kuSgilt haawatud, wõi muud Ma ei tea mitte! Ma ei ole enda teades mitte kuskilt haawatud, ega midagi liiget purustanud,  aga ma olen, maha langedes wist oma selja kondi hirmsasti ära põrutanud, sest ma tunnen oma seigas kanget wa!u! Järele -vaadates leiti ka warsi üks sark kiwi nukk, kuhu waStu Leena maha kukkudes enese selja ära löönud oli. Leena püüdis nüüd ise ülcsse tõusta, aga see ei olnud mitte wõimalik! Hozates langes ta tagasi. Ei saa mille! ütles ta walusa-Sti õhates. Ma tunnen cma seigas kanget walu, hirmus kanget  walu,! Paar tvgewat meest tõstsiwad teda eneste wahel ülesse ja wiisiwad kõrtsi; nüüd läks üks noormees  sest kurwost juhtumisest Leena isale sõnumit Wlima. r!i juba enncmine kangesti ehmatanud.  sest khkiljs hobune oli purustatud aisadega  juba cimemine kodusse jõudnud. Manamees rõõmuölas kui kuulis et tema tütar meel elus ja ilma suurema sigata oli. Ruttu laskis ta teise hobule ja mankri jälle Malmis panna ja sõitis sellega oma haiget last kodusse tooma. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaare linna ülem õpetaja hr. Lemm on Saaremaa asetäitjaks praustiks walitud- 27. Juunil sadas siin nii raskesti wihma, kuida seda siin kaua aega ei ole olnud. Mitmel pool oliwad uulitsad wcega üleüldse täidetud. Nii kui endistel aastatel, nii sai ka sell aastal 25. Juunil linna parkis basaar Kuresaare linnaS olewa wäikcstelaste kooli hääks ära peetud. Osawõtmine nimetatud basaarist ei olnud aga mitte nii elaw, kui see enne on olnud. Siisgi on üleüldse pääle 400 rubla sisse tulnud. Pühapäewal 25. Juunil ootasiwad mitmed sõidu- ja weo woorimehcd Roomasaare  sadama sildaS aurulaewa „Helsingforsi"  tulekut. Sell ajal sõitnud sadama äärest ükS paat mööda, millest mõnede woorimeeste hobused kohkusiwad ja sadama pääl rabelema hakkasiwad. Sääl juures juhtus aga ühe weo woorimehe hobune nii sadama ääre pääle minema, et kõige wank- riga wette kukkus ja ära uppus. Sadama pääl seisis ka palju inimesi, kelle elu ka häda ohus oli. 26. Juunil andis parkis Kuurhause saalis professor Arved Poorten kontserti. Nii kui minewases numris teadustasime,  on linna wolimecste koosolekul 8. Juunil otsuseks tehtud linna karjamaalt wõetawa liiwa, sawi ja rühwa koorma päält 2 —3 kop. tasumist wõtta. Selle otsuse põhjusel annab nüüd linnaamet teada, et need linna elanikud, kes scdasugust materjali  enesele tahaivad saada, linnaametist kohalise tunnistuse peawad wõtma. Sääl juures saab aga nimetatud materjalisid ainult nende tööde tarwis wõtta lubatud, mis linna piiris saamad tehtud. - Häkilist surma pidi siin keegi hr. G. 27. Juunil leidma. Merest suplemast ära tulles ja putkasse minnes langes ta mincStanult maha. Kohe hakkati teda aga õõruma, mille läbi ta jälle tundmisele ärkas meel ennem kui arst sinna jõudis. Arwata poole tunni pärast oli haige juba nii palju paranenud, et jala kodusse wöis minna. Kuida kuleme, olla hrd. stust. tllool. Allas ja Jlwes Saaremast pääle 2t)o wana moclist rahwa riiet kokku korjata jõudnud. Kuida auustatud korjajad ise tõendawad, olla saarlased neile wäga lahkesti igal pool wastu läinud, palju lahkemine, kui näituseks  Ülemaal. „Kolera külwajateks" pole neid kusagil pool peetud. Nahwa riideid korjates on nimetatud hcrrad ka mõnda saarlaste könekäänusid ja mõnesuguste asjade  nimesid, mis siin teisiti on kui Ülemaal,  paberisse pistnud, mida nad kohalisse kohtadesse toimetada tahawad. Kihelkonnalt. 24. Juunil s. a. oli Lümmada wallas Seppa talu lahkesti lubatud  aedas karskuse seltsi „Ehe" poolt pidu. Pidul saiwad Kuresaare linna näitlejate poolt hr. Allika juhatusel kaks näitemängu etentatud, nimelt „Keisri kuue pärast" ja „Kolme kordne kosja kaup". Näitemängud saiwad hästi ettekantud. Waheaegasid lõbustas  Kihelkonna neidudekoor, niisama kandsiwad  ka Kuresaare näitlejad mõned nalja laulud ette, mis rahwa hulgas palju nalja sünnitas. Laulud kölasiwad hästi, paremine kui Nelipühil basaari pääl. Lõppeks kandsiwad  ka Kuresaarest hr. Kalmus oma õega dueti, „Wiimsed pisarad" ette, mis wäga ilusasti kõlas. Pidu lõpul sai bengali tulesid põletatud ja noorema rahwa poolt ringmängusid mängitud. Warsti on jälle uut pidu oodata. Suur tänu Kuresaare näitlejatele küla leiwa eest x Mustjalas on Juuni kuu keskmiste päewade sees paaris kohas wähemaid metsa põlemist ette tulnud. Poidelt. 23. Juunit poonud Maasi maldas Wehma külas keegi 65 aastane mana naesterahwas ennast üles. Wanakene elanud teiste inimestega rahus, kuid olnud sagedasti haiglane, mis wist ka tema elu lõpetamise põhjuseks oli. Pärnu-Walga raudteed arwatakse Jõulukuu 1. päewaks 1895 sõidule awada wõiwat. Wtljandi Jaani laadalt on Soome ohwilfeerid oma mäe jaoks 24 hobust ostnud  ja labistiku 175 rbl. tükist maksnud. Jurzewist. Üks weksli wöltfija wõeti siin paari nädala eest Aleksandri uulitsas Piltini riide kaupluses kinni. Kelm tahtis nimetatud kauplusest üht ülikonna riideid osta, mis 38 rubla maksma tuliwad ja pakkus nende eest raha asemel üht saja rublalist wekslit, mille ta ise ja mõned siinsed kaupmehed oliwad alla kirjutanud. Kaupmeeste allkirjad leiti aga waled olema ja weksli omanik anti politsei kätte, kes kelmi käest weel kaks niisugust wekslid leidis. Asi on kohtu uurija kütte antud. Mõndasugust. Üks wasescpp suri hiljuti Baltimore liima hospidalis ära. Tal oliwad juuksed, habe js kõik ihukarwad iseäralikult rohelised  Selle imeliku nähtuse põhjust on üks tohter sellega seletanud, ct nimetatud wasesepal  musiks oli olnud, ennast õhtul töölt tulles wecga pesta, millele rohkesti soodat oli juurde lisatud. Uus lüpsimasin. Jnglisemaal on jälle uus lüpsimasin wälja mõeldud. See nähtus, ct wähem wõi rohkem nurja läinud  katsetest hoolimata ikka jälle niisugust riista wälja mõeldakse, näitab selgesti küll, et teda wäga tormiliseks peetakse. Niisuguse uue masina on nüüd jälle keegi hr. Elliot Lauarskis wälja mõelnud ja talle nimeks pannud: „Thee Thistle Milking Machine." Üleüldiseks tarwituseks pole teda wecl wälja antud, aga Inglise ametlikud  lehed räägiwad juba sellest. Niisama, kui juba waremalt wälja mõeldud sellesarnaste  masinatega, toimetatakse lüpsmine selle läbi, ct lehma udaras kordamisi õhu sisse ja wälja pumpamist korda seatakse. Ühe lehma lüpsmine selle uue masinaga tarwitawat wiiS minutit aega. Tululikud juhatused. soolased kalad lähemad ivärske maaliseks ja magedaks, kui neid hapu piima sees leotatakse. Et sahwtisid kaua händ hoida, selleks riputatakse  sahwtile «veerand tolli paksuselt peeneks tõugatud suhkur! pääle ja pannakse püült kõwasti kinni. Mötte-terad. Kannatus on kibe, aga ta lõpp on kuld. Ainult rumalale on töö häbiks. Kes igakord räägib, mis ta tahab, peab sagedasti kuulama, mis ta mitle ei taha. Teiste tööde halmaks pidamine ja maha kiskumine, aga omade auuStamine, on narride tundemärk.  Naljaks. Proua: „Sa tahad homme jahile minna, aga homme on ju suur püha?" Hcrra: „Noh, mis sellest siis on?" Proua: „MiS muud, kui et sa ühtegi jänest ei leia, sest et poe uksed homme kõik kinni on!" Kosilase kamalus. Isa: „Teie tahate siis minu tütart kosida. Aga kas tohin küsida, mis õnne Teis temale ka pakkuda wõite?" Kosilane: „Wäga rikka äiapapa." - Kohtu kojas. Kohtunik: „Kuidas Teie nimi on? Kacbtuse alune: „Waljem!" Kohtunik (waljemalt): „Kuidas Teie nimi on? Kaebtuse alune: „Waljcm!" Kohtunik (karjudes): „Ma küsin, kuidas Teie nimi on? Kaebtuse alune: „Peeter Waljem on mu nimi Enne - ja siis. <Mord olin mina külas. Kus ilus neiu elas. Maailmal tundmata. Ma tahtsin õrnaste Üht musu omale „Ei ial," ütles ta, „Sa musu' 'saa!" Km lahkumise tunnil. Ma armu õrnal sunnil Ta juurde läksin nüüd Siis langes soojaste Ta minu rinnale! Üht musu tundsin ma Mu huultela! ZB, Saarlane 1895