tüfi ja esimesel nädala poolel seisiwad koolid, kohtud ning ärid kinni ja linnamajasid ehitasiwad  lipnd. Alles teisipäewal jõudis ametlik teatus, nimelt Kõigekõrgem manifest, ja rõõmutelegrammid  siia, milled minewases numbris sõnasõnalt teatasime. Südamliku rõõmuga wõeti Keiserliku Kõrguse suurwürstinna  Olga sündimise sõnum wastu, ja muljuw mure kadus kõikide hingest seda kuuldest, et nii hästi meie üliarmastatud noor Riigiema kui ka Tsaari Perekonna uue Wõsn terwis täiesti rahuloldawas korras on. Igapäewased  uued telegrammid kordasiwad neid rõõmsaid sõnumeid ja kinnitafiwad meid selles teadmises, et Jumal oma abiga meie Walitseja  Perekonna ligidal on wiibinud. Lasku seesama Kõrget õnnelikku noort Ema täielist terwist kätte saada ja andku ka Kõrgele Lapsukesele  rõõmust kaswamist ja kosumist. Õnnista.  Issand, ja kaitse meie n oo rt Keisripaari ja terwet Keiserlikku  Maja! -- ~Rig. Tagebl." temab. et Pärnu I. jaoskonna  rahukohtunik kollegianõuunik Sialskij Riia ringkonna kohtu liikmeks kohtu miuisteriumi poolt on nimetatud. Viljandi E. Põllumeeste Selts wõltis 5. nowembril nõuuks teisel jõulupühal tänawu aastal Khte näilemüüki oma «võlgade tasumise hääks ära pi. dada, mis tarbeks juba ülemalt poolt luba on tulnud ja umbeS 60 annete korjamise raamat.il igasse nurka seltsi liikmete kätte ära saadetud. Et etlewalmistuse aeg lühikene on, palume neid, kes raamatud m« saanud,  neid lahkusega wastu «võtta ja seltsi haäks töö' tawa hakata. KeS weel mõnda korjamise raamatut foowib, neid palume seltsi kirjatoimetusele cma svowi teatada. Kui aga need meie lehe lugejad, kes mitte põllumeeste seltsi liikmed ei ole. midagi selle seltsi kasuks  kinkida tahawad ja oma kahekorrast ühtegi korjajat  ei leia, kelle raamatusse oma nime wöiks üles tähendada, siis palume asju meie kätte Viljandisse saata. Nii HSSti trükikojas kui ka toimetuses  Paslaki majas on korjamise raamatud annete tarwiS wälja pandud, ja meie oleme ka malmis kinkijate  nimesid ja meie kätte toodud asju lehes awaldama. Auusaid neiuüd ja peiusid, noorikuid ja naisi ja pereemasid  ja isasid palume lahkesie põllumeeste seltsi meeles pidada ja seda ette wötet oma näpu wirtusega kui ka näitemüvgile tulemisega toetada. Eks tarwita see Wiljandimaal olew rahwalayS ju ikka weel kasutamist.  Kui mõnele määratud näitemüügi päew wõõrsil  käimises takistusi peaks tegema, siis oleks küll soowitaw,  et sugulased ja sõbrad mõnel muul pühal ära waadetükse, sest tänawu aastase näitemüügi tarbeks ei leitud muud sündwmat aega. Kuida kuuleme, saa» da basaari «võõraid laul ja muusika lõbustama. Päri wald Wiljandi kihelkonnas annab mitmel  pidi teistele hääd eesmärki. Siin ei kanneta mitte ainult suurt hoolt ilusate elumajade ehituse pärast,  waid wallarahwas lepib hästi khte ja elab nagu üheS rahunu.jas üheskoos teineteise rõõmust ja kurbdusest  osa mõttes. Seda tõendanud hiljuti ära peetud Päri T. talu uue eluhooue pidu, tus kaunim kokkukõla  «valitsenud. Pidul peetud südamlik kõne, millest tähtsama koha siin lugejatele ette paneme, sest et see paljudesse puutub: ära Ma oma «vanaisadest  päritud käte waewa häbisse. Oled sa laisk ja hooletu ning lased oma wanemate «valmistatud hoo  ned katkeda, sellega tted enesele kahju, ja mis weel stiurem, terwe rahwuse käekäik hakkab tagurpidi kiskuma,  sest iga üksiku inimese kulges seisab ju terwe rcchwa elu edenemise osa. Toimemwad mitmed oma osa halwaste. mõjub see siis terwesje rahwasse. AStu kindlast, pea sihti silmas, Ela hariduse ilmas; Kurja wastu kangest wõitle, Ja kes kurjad on, neid sõitle. Siis su's elab parem püüd, Oled EeSti anu ja hüüd." Wiljandi wallas Kuude Wirumanni maadest. kuS tänawu aaSta auguSli kuul kaewamise teel manu mälestuse märkisi järele otsiti, kahjuks aga sellel korral  mitte midagi ei leitud, on nüüd 2. nowembril õnnetalse kaewamisel Jaan Wirumann järgmised naisttrahwa  kaelaehted leidnud, nii kui: 2 kaela ehet IL kurinat, umbeS kolm neljandikku tolli läbi mõõta, hulk pärlid, milledest kõige suuremad üks selge kuld ja teine kalli kiwidega ilustatud näitab olewat, kuna Vähemate üle mitte selget otsust silmanägemisel anda ei woi, ja ühe hõbe wöö. Pääle selle on säältsamasi leidnud Jüri Ruut ühe wäga ehtsa sõrmuse, millel nime sisse lõigatud, aga tähed onutegi säälse rahwale toguni tundmatud, ja ta kolm wana raha. Surnud, kellede ümbert need asjad on leitud, on kummuli maetud  olnud. Need asjad on leitud kolm jalga maad suwise kaewanduse kõrmalt, Suure-Jaoni laulu-ja  mänguseltsi „J!matari" koosolek  29. ott. s. a. I. Koosoleku omamisel lauldi esimehe ettepanekul lahkunud seltsiliikme Otto Mägi mälestuseks „Mu elu Kristus ise." Pääle selle luges kirjatoimetaja minewase protokolli ette. 11. Oli kooliõpetaja  A. Äanaus'e ilulugemine. 111. Laulujuhataja  ja lauljad oliwad nõuuks «võtnud W. E. P. Seltsi saalis Holstre ehk Tarwastu muusikakooride kaaSaitamisel ühte suuremat kontserti anda. Jäi esimehe  hoolde nimetatud seltsilt järele küsida, kunas ja Missugusel tingimisel saali kontserti andmiseks «võimalik  saada on. IV. Esimehe ettepanekul «võeti nõuuks 28. januari! 18S6 seltsi kasuks ba,aari pidada. V. Seltsiliige K. Reissar rääkis seltsimaja platsi üle. Selle muretsemine, ettewalmistannseo jne. jäiwad tulewate  koosolekute arutada. VI. Wöeti nõuuks 17. det. s. o. Selisi aastapidu ilma wöörasteta ärupidada. Tantsu pile.ide hindadeks määrati meesterahwale 25 kop. ja naisterahwastele prii. AuuwSörasteks soowiti kohaline õpetaja ja kiriku eestseisja herra. ning „Koidu" ja TarwaStu Lauluseltsi eestseisust ehk saadikuid paluda. VII. Laulujuhataja H. Kapp teadustas, et Seltsi auulüge hra Koppel ühe laulu „Jlmatari" Seltsile olla pühendanud. Tänutäheks selle eest laulis selts auuliikmele „Ta elagu!" Pääle selle tegi seUS otsusetS  auuliitme diploomi kõigile seltsi auuliikmetele saota. VIU. Tehti otsuseis 9. nowembril s. a. näotattepidu  ära pidada. Piletite hindadeks määrati näokattega inimesele lö kop. ja ilma näokatteta 25 kop. IX. Uuteks liikmeteks anti ette: Alex. Kuusberg Uue-Wändra walitseja, OSear Seisler kaupmees Wiljandist, Hendr. Mägi Eprast, Peeter Bachwann, Märt KiilaS S.-Jaanift. Jaan Lepp ja Jaan Hunt S.-Jaanist. X. Seltsiliikme herra J. Kurriku ettepanekul  wõeti nõuks «Jlmatori' seltsi tegewust ajalehes  «Sakalas" awaldada. XI. Järgmine koosolek määrati !9. now. s. a. Seltsi nimet: Ernst Saabas, kirjatoimetaja. -—Põltsamaalt. Nii palju, kui siit maalt aSjade iile otsust anda wõib. ähwardawad Põltsamaal õpetaja walimise juures segadused larwis olewa lepliku  meele ja koguduse liigete kokkukõla asemele tulla. Kui õpetaja F. Sintenis Ridalast 29. okt. proowijutlust  iitles. on Wiljandi kreisiülem muude politsei ametnikkudega kirikus olnud, et «ettejuhtuvaid rahutusi  ja korratusi talitseda," nagu lehed teatarvad. Nüüd teatatakse meile Põltsamaalt, et 5. now. siisgi sarnast asja näha ja kuulda olnud, mille pikema teatamistga  meie pisut ootama jääme. Mõtelgu üksteise  wastu seiswad erakonnad, et nende sammud meie terwesse ewaugeliumi kirikusse mojuwad ja et neil äramõõtmata tagajärg wõib olla. Targemad öeldakse igal korral järele andwat. sellepärast ootame põnewusega,  keda Põltsamaal targemateks tunnistada wõiksime. -t«. Pärnust. Pärnu-WUjandi Rahwakoolide inspektori herra on kõiki Pärnu ja Wiljandi kreisi wallawalitsusi palunud, kohalistele ewaugeliumi usu «vallakoolidele Keisri Majesteedi Nikolai 11. pilla muretseda. -ts. 31 oktobril s. a. algas masin Pärnu-Walga ja Wiljandi raudteel Pärnu liuna juures sõitu, esialgu aivult liiwa «vedamiseks. Uttdishimulisi pärnlasi oli õige rohkeste tee äärde kokku kogunud esimist raudtee masina sõitu -vaatama. -ts. Pärnumaalt. 1895 aasta I. poole! on Pärnu politsei ringkirjade järele järgmistest kihelkondadest  hobuseid warastatud: Nagu näha, ei ole siin Karksi ja Häädemeeste kihelkondafi nimetatud, millest arwama peab. et nendes  kihelkondades tähendatud aja jooksul ainustki hoost pole warastatud. Üsna kohutamast suured on Wiljandi ja Jurjewi kreiside hobuse warguste arwud Pärnumaa omade wasta. Et haridus ja koolid Hobusewargaid  kaswatawad, seda lauset kuuldi manast tihti, ja ta näib siin nagu tõendatud olewat. Aga see näitab ainult nii. Meie arwates tuleb Pärnumaal sel põhjusel wähem hobusewargufi statistika järele ette, et säal üleüldse wähem häid hobuseid kaswatatakse, ja rahwas wähem politseile teatust annab, kuna rikkasse Viljandimaa nurka igalt poolt hääde hooste kuulsuse tõttu palju kelmisid kokku jookseb, kes meie kreisi kuritööde statistikale palju materjali annawad.  -ts. Engest. Tihtigi on ajalehtedes kaebdusi kuulda olnud, et nõuda nimetatud „ööhulkumine", mõnes kohas üle kätte kippuda minema, millel pahad tagajärjed olla. ja et selles ööhulkujad, noored mehed ise kõige rohkem, kui ka kohatised wallawalitsused  süüdi olla, wiimsed nimelt sellepärast, et ööhulkujate wastu tormilisi abinõuusid ei pruugita. Mullu aaSta wöttis siin Pärnu kreisi ülema 11. jaoskonna noorem abiline paar hulkujal kinni ja pani neid 24 tunniks walla aresti meelt parandama, mille järeldusel ööhulkumine tähtsalt wähenes. Aga nagu näha ja kuulda, edeneb see nüüd jälle hoogsalt, sest teiseti see olla ei «võigi, kui isegi noored tütarlapsed seda edendada aitowad, nagu seda järgmine lugu selgeste näitab: Enge wallawanema juures teenis üks noor, muidu üSna wiisakas tüdruk. Selle juures  hakkanud aga mõned noored mehed  ööhulkujad  käima, mida tüdruk hää meelega sallinud. Wallawanem pole aga sarnast seaduse wastalist asja omaS majas kannatada «võinud, mille pärast ta kongeste  ära keelanud mitte hulkujaid sisse laska. Selle keetu järeldus aga olnud, et tüdruk enne teenistuse aasta täissaamist peremehe eest äraläinud oma teenitud  palkagi sisse jättes. -ts. Augusti kuul s. a. «vahetanud üks Enge walla mees Madis B. tee vääl ühe tundmata Tallinnamaa  mehe käest hohuse setuka. 28 augustil ilmub  aga seesama mees politsei urjädniku seltsis Madis  B, juure ja nõuab, et hobune tema käest ära «võetud saaks, sest see olla warastud, mida ka politsei urjädnik tegi. Nüüd 3l oktobril s, a, oli Madis B. sellesama asja pärast 3 jaoskonna Tallinna-Hapsalu rahu kohtuniku ees, kes B. hol use warguses süüdlaseks  ja 6 kiluks wangi mõistis, sest et B. selgeks pole «võinud teha, et ta hobuse «vahetanud. Olgu see hoiatuseks neile, kes hobuse wahetusest suurt kasu otsiwad. Wõrumaalt. Karulast, õpetaja Ewald Paslack pühitses, nagu „N. D. Zeitungile" kirjutatakse,  k. now. oma 25 aastast ameti jubileumi. Kogudus, niihästi Eesli kui ka Saksa liikmed, pühitsesiwad  päswa pidulikult. Kirikus oli pidu-ju nalateenistus,  millest Hargla õpetaja Tiedemann ja Sangaste  õpetaja Hesfe ühes jubilariga tegewalt osa wõtsiwad. Koguduse liikmeid oli rohkesti kirikus. Pä« rast lõunat oli koolimajas pidusöök. Kiriku eestseisja, mõisa omaniku S.-i kõne pääle andis wallawanem jubilarile koguduse poolt kingituse, mille eest õpetaja Paskack liiggtatud sõnadega tänas. Wirumaalt. Kuida Tallinna Wene leht teatab,  wõeti tänawu Rakweres 314 nekruti wastu. kelledest  17 koardiwäesse. 22 suurtüki näe pääle. 4b meest merewäesse, 66 Kaukasiasse ja 155 meest Jwan> gorodiSse ja Krasnikusse PoolamaaU kindlustesse teenima läkitati. Nekrutid möistsiwad suuremal osal raamatut ja olla näha. et koolide uuendus Wene keele tundmise edenduse pääle mõjunud, sest et suurem osa nooresoost juba Wene keelt rääkida. Simuna kihelkonnas Poastweres katsunud keegi Edmund K. ennast rewolwri abil surmata, kuid kuul lõhkunud mõned hambad mehe suust ja jätnud enesetapja elusse, kes Jurjewi kliinikusse arsti alla wiidud. Harjumaalt. Maa postiasi on sellest ojast saadik, kui walla walitsused ja kohtud ühendatud  saiwad, palju wiletsama korra sisse langenud, kui ennemalt. Kuna enne aga walla walitsusele nädalas vaar ehk kolm lorda kirjad posti päält ära toodi, saiwad erainimesed siis oma kirjad ka ikka kätte, et walla «valitsuse ringkond siis wäiksem ja walla »ralit« susel kõik walla liikmed ligidal ja tutlawad oliwad. Suurendatud walla wolitsus ei woi seda enam toimetada,  ta ei tunne kõiki kirjasaajaid, ja ta pole ka kohustatud kirju posti päält ära tooma, omanikkude järele kuulama ja neile kirjasid kätte andma. Selles aSjas on tungiwalt parandust tarwis. Parandus wõib sel wiisil kõige loomulikumalt sündida, et wallawalitsused  kohustatud saaivad, kõikide kirjasaajate jä' relkuulama ja külakuhjade läbi kirju kättesaatma. Ajalehtedes  kord kõne all olnud abipostikontorite asutamine  wallawalitfuste juurde on nüüd mõni aeg wa' gusi seisnud, ta ärkaks ehk siis jälle elule, kui ajakirjandus  seda kõne alla wõtals. Mis aitab hallikas, kui sinna juurde tee ei käi? Mis aitab kirjutuskuust, ajalehed, raamatud jne., kui neid üksteisele posti kandu  juurde saata ei saa? Mis ütleks linnade elanikud,  kui postkontor ära kaotatakse? Saab rumalus kui rabiva nödrus ära tuntud, saab rahwa parema käekäigu eest kristliku kaastundmuse põhjusel hoolitsetud,  siis saagu tee tehtud, et haridus rahwa juurde pääseb, muidu räägib tegu soowide wastu, ja on kõik muud kulud mahawisatud ja asjata. Teine põhjatu  suur puudus iseäranis Eestimaal on. kõrgema rahwakoolide asjus. Wallakool ei jõua rahwa tarwitust  täita, seda näitab kogukondlik ja seltslik elu. Meie maa kohtu ametnikud tuimemad seda puudust elawalt ja on kõik kasulikud kohtu seadused, mis Bältimaale  maksma on pandud, paksu liniku all warjul. Seda linikut peab kooli haridus selle päält ära lükkama.  On «võimalik kogukondadel esmalt wähemalt need wallawalitsuse ja kohtuliikmed ametisse pannu, kes riigikeelt mõistawad, kui tuhatkord kergem pole siis ülemal kohtuametnikude!, kui palju suurem kasu rahwal. Wallawalitsus on kohustatud walla kasude eest seisma, nende soetamise ja alalhoidmise eest hoolitsema.  Kuida wõib wallawalitsus ehk wallawanem seda teha, kui ta ülema kohtu liikmetega otsetee! mitte rääkida ei saa? Niikaua kestab see kaebdus ja puudus.  kuni igas kihelkonnas kõrgem rahwakool, kihelkonnakool  puudub. Kes peab kõrgemaid rahwa koolisid  asutama? Rahwas ise. Rahwas ärgu oodaku kõrgema rahwakoolide asutamisega mitte seni, kui ülema  walitsuse poolt riigikeelt mõistwad wallawan-mad ja kohtulnkmeid nõutakse, mis peagi tulema saab. ja et siis rahwal enesel neid pole. peab ta neid kõrge palgaga wõõraste hulgast palkama. Et neil iga liikumata  warandus kogukonna krundis puudub, siis peab ametisse astuja kõrge kautsjoni maksma ja selle, kui ka oma hariduse mõnul sellekohase kõrge palga saama. Siis peab kogukond ühe ainsama aastaga nii palju maksma, kui tal kõige kihelkonna kohta arwatud.  nüüd kõrgema rahwakooli asutamiseks maksta tuleks. Eks need mõtted ole siis õige kindla aluse pääl. kui meie rahukohtule, talurahwa ko.umissaride. ringkonna kohtu jne. ametite ja asjaolude pääle mõtleme  ? md. Saaremaalt. Walj alast. Jooma» haigus näib siin meie suurema jao noortemeeste keskel  ammasel ajal, iseäranis nüüd sügisel, liialt laiali lagunswat. EnamäSti on kõrts ikka see koht. kust meelelahutust ja lõbu otsitakse, wiin sse kallis ..elutilk" ja „nõiduse rohi" mis pühapäiwil õhtu hilza koju komberdades tee pääl ette juhtuwad kiwid ja kannud „Ullepõösasteks" ümber muudab. Aga ka kodus, kui põllusaak wähegi korrapücaline on olnud, ei puudu ka Saaremaa kodune ..kange" õlu. Jah, siin tuleb sagedasti imelikka nähtawusi ette. On keegi peremees  külas õlut teinud, siis on tal niikaua mehi „kaela pääl" kuni wiimne tilk pärmi päält otsas on. On ka wee! ette tulnud, et ..päävarandamiseks" pärmile  wett sekka pannakse ja ära juuakse. On nüüd see õlle peremees kehwa päraline. siis toob tale mõni peremees, kas paar kuiwatatud soomkala, ehk singikese liha jne., mis näppu juhtus. Noormehed jälle, kelledest  palju nüüd „ülemaa.t" teenistusest tulewad, ostwad  õlut kas otseteel raha eest, aga muidugi „alt hõlma". Seda on juba ka paar wabadittu oma ka' suks tarwitanud, jä teemad siis sagedasti otse selleks otstarbeks õlut. Paar wakka ära tehtud see on km „kuuma kiwi pääle." Ei saa aga sellestgi. On kusagil marud wõi pulmad, siis ei häbene sagedasti noortest meestest mõningad ilma kutsumata sinna minna, et aga juua, juua ja juua. Ka pidulised ise ei lahku enamisle enne, kuni peremehel  õlut tuua ei ole. Mihklipäewa ümber oliwad „linatalgud", kuhu enamasti 10—20 lougutajad kutsutakse,  on enamasti itka naisterühmad. Külades  lõugutakse siin suuremal jaol öösel. Kus aga nüüd jällegi õlu ka on, sääl woolab meeslerahwaid sagedasti niisama palju kokku. Lõppeks on muidugi tants ja „tembud." Hiljuti käidi siin küladest kroonu silla ääres olemaid werstapostisi üles panemas, mida selle aastased ..numbri poisid" jällegi maha lõhkunud ja mitmed koguni purustanud on. Umbes selle ees säiwad sillad lruusamd ja postid ülesseatud ja lubjatud,  aga nüüd tee jällegi uuesti. Toores nali! md. Kaarmalt. Kohaline rahwakoolide inspektori herra Dubrowin andis koolmeistritele ringkingkirja  teel teada, et Nigull, Lopenow'i, Golotusow'i Blosseldt'! ja Malmi vpiraamatud Riia ringkonna kooliwalitsuse poolt kölbmatadeks on tunnistatud ja sellepärast neid koolis enam tarwitada ei wõi. Lätimaalt. Riias hakkab tulewal aasta! uus leht „Der Oekonom" ilmuma, mis ainult põllutöö kuulutustega täidetakse ja suurematele põllumeestele  hiuuata kätte saadetakse, kuna need, kes mitte põllumehed pole, 2 rbl. aastas peawad  maksma. Leht saab üle terme Wenemaa laiali laotatud ja ei seisa mitte tsensuri all. Läti keeles on herra Bisseneck wiimsel  ajal mitu pölluteadlist raamatut ja kaks põllutöö kalendrit kokku 6000 eksemplaris wälja andnud, mis laialisemat tähelepanemist leiawad. Riias käis pühama sinodi ülema prokuröri  abi salanõuunik W. K. Sabler ühe Greeka usu kiriku sisseõnnistamisest osa wõtmas,  mida Riia ja Miitawi pääpiiskopp Arsseni  toimetas. Sõjamäe ülespidamise tarwituste nõutamisest  rääkides tähendab „Semkopis," et Saksamaal  seda otsekohe põllumeeste käest, nimelt nende müümise ühisuste käest wõetakse, misläbi  mõlemil kasu olla: sõjawägi sööb hääd kaupa odawamalt ja põllumehed saada selle eest kõrgemat hinda, kui mõnesuguste waheltkauplejate  toimetusel. Ka meie riigiwalitsus olla sõjawäe tarwitusi otsekohe põllumeeste käest nõudma hakanud, nimelt wiljä ja jahu, kuna muud ülespidamisematerjali nõnda nimetatud potretsiknd nõutada, kes ajuti rohkesti wahe pääl kasu saada. Ainult heinu ja kaeru oste- Lawat juba kauemat aega otsekohe põllumeeste kõest. Olla wäga svowitaw, kui põllumeestel ehk iseäranis nende ühisustel wõimalik oleks ka muud toidukraami sõjamäele muretseda. Kõigel Baltimaa! olem jala-, ratsa- ja suurtükiwägi  tarwilada aastas umbes poolteist miljoni  rubla eest mõnesuguseid toidu- ja ülespi. damise tarmitusi. Siiamaale olla seda spekulandid  muretsenud, kes neid jälle ülesostjate käest ostnud, sagedaste päälegi kahe, kolme maheltsahkerdaja  läbi kus igaüks 10 ja enam prozenti wahelt teeniwad; siisgi olla arusaadam  küll, et see põllumeestele suureks kasuks oleks, kui nad sõjamäe tarmitusi otsekohe ilma maheltkauplejateta wõiks muretseda. Leht annab  siis mõndagi märkust, kuida see põllumeeste  ühenduse läbi wõimalik oleks korda saata. „Ei ole nüüdsel ajal lellest küll, kui põllumees adraraua pääle waatab, ta peab ka wõimalikult  oma silmaringi laiendada püüdma, peab uurima, läbi katsuma ja mis sünnis  tarwitama.  Igaüks on üksikult nagu wäike ojakene,  mis liiwa teragi teelt nihutada ei suuda, mitmed ühendused on aga wägew jõgi, kes suuremaid takistusi ära jõuawad wõita." Soomemaalt. Kindralkuberner on selle küsimuse päewakorrale  wõtuud, kuidas Loome sarnaseid küla politseiametnikku ehk urjadnikuid ametisse panna tuleks, nagu nad suures riigis on. Esimesel nowembril nägiwad Riiast Helsingisse söitwad laewamehed Soome lahes üht kahemastilist purjulaewa tormi käes wõitlewat.  Lühikeseks ajaks kattis suur wihmahoog seda nende silmade eest kinni, kui ta aga jälle nähtawale tuli, siis oli laew pooleni juba wee all ja mõlemad mastid maha murtud. Kaks meest hoidsiwad hukkaminewa laewa lael endid weel suure waewaga wee pääl. Kuid möödasõitjatel  ei olnud mitte wõimalik hädalistele appi minna, waid söitsiwad Sveaborisse ja teatasiwad  õnnetust. Siit saadeti küll mitu aurulaewa  wälja hädalisi päästma, aga tormine öö tuli pääle, need ei wõinud midagi leida. Teisel  hommikul on hukka läinud laewa rusud Sveabori ligidalt Väster-Svartü saare rannalt leitud, kuid tema madrused, 6—7 meest, on wift ära uppunud. Wiimaks leiti üks paber randa aetud kastist, mille pääl ülesse pandud oli, et laewa uinn „Elpis" on ja ta Kotkalt Soomest Danimaale Horsenisse puid wedanud. Wenemaalt. Peterburist. Kuida igapäewased arstide kuulutused  teatawad, oa Keise rinna Majesteedi Aleksandra Feodorowna termis, kõigiti korralikus olekus. Keiseriuna Majesteet magab häöti. Tema mere soojus ja- löögid  on loomulikul järjel. Ka Keiserliku Kõrguse suurwürstiuna  Olga Nikolajewua termis ei jäta mingit soowi üle. 4. now. peeti Keisri küla pää palee kirikus  tänujumalateenistust keiserinna Majesteedi õnneliku  mahasaamise eest. Jumalateenistusest wõtsiwad osa Keiserlikud Majesteedid Keiser ja Keisri Ema Maria Fevdorowna, suunvürstid ja suurwürstinnad ja Keiserliku õue ülemad ametnikud. Jsaaki kirikus Peterburis pidas metropolil 4 now. tänujumalateemstust,  millest kõrgemad riigiametnikud osa wõtsiwad. Õhtul oli pääliuu toredate ilutuledega ehitatud. Päälinna ajalehed teatawad, et kõigil pool suures Wene riigis Keiserlikule kojale juhtund õnne pärast tänu-jumala t e e n i s t u s e d on peetud ja õhkamised taewase Isa poole saadetud, et ta meie Majesteetidele ja nende tütrekesele, Keiserlikule kõrgusele  Olgale hääd. termist annnaks. Keisri Majesteedi käsu ja hoolekandmise juhil  asutatakse ohwitseudele uus seltsimaja Peterburisse,  kuhu Peterburisse soiuvad ohwitserid wõiwad korterit wvtta. Selle käsu täitmiseks asutatakse kommissi  on. mis Keiserliku Kõrguse suurwürs li Wlad»- mir Aleksaudrowitschi juhatuse all seisab. 46. Sakala. 1895. Kohi, kust hobused !»- « S s >»' L s WäärtuS warastotud. ss K N -z ö? Q Rublad. Pärnu titt» . . . 3 i 1 »»». 5 287 Pärnu kihelk. . . 2 i t — 2 — 6 365 Wändra kihelk. . . 2 — 1 — — — 3 155 Audru kihelk. . . t 2 1 — — 5 3t3 Saarde kihelk. . . 2 i — — t — 4 275 Jakobi kihelk. . . 1 i — — 1 — 3 330 Mihkli kihelk. . . 1 2 — — — — 3 120 Tori kihelk. . . . I 1 80 Halliste kihelk. . . — 1 — — — — 1 30 Tõstamaa kihelk. . — — 1 — — — 1 50 Summa 13 8 6 l 4 — 32 2005 3 hobust warastatud ja pole üles antud kust kohast . . . — — — — — — 3 230 Ühte kokku — — — — — — 35 2235.