KuidaZ wõib joomine ja ajaraiskamine muidu wäheneda, kui kortsud ei saaks ära kautatud! Kui need kohad ei saaks ära kautatud, kust igale inimesele õnnetus ja kahju kaela woolab. Mõni ütleb: „Mis sa lähed kõrtsi?" Õige küll, ükskord lähed mööda, teine kord aga inimene on ekslik ja mõtleb: ega siis ühest suutäiest ei wöi juba purju jääda, aga eks ta ole, sõber ka ees ja nõnda on juba see juhtunud, mis mitte juhtuma ei pidanud. Kui palju niisugust joogikohti siin wäikescs  Kuresaare linnas praegus elutseb, olgu rääkimata. Need kõik on ainult inimeste kurnajad ja eluõnne häwitajad. Kes teeb meile seda head ja rõõmu, et jooma kohad kauwad ja nende asemele kasulikumad asutused tekkiwad! 0- et punane Leena metsawahi majas elada wõib, nii kaua kui ta tahab, ja meel mõnda teist õigust andis tale graf, kõik kuida ta kirjas kirjutas, mähilseks tasumiseks selle suure kahju wastu, mida tema tale tahtmata  ja omaks kibedaks mäluks teinud. Ning see kuld pidi ka tema jägu olema. See oli nüüd wäga ilus herrast, et ta nõnda punase Leena eest muretses. Aga ta ei näitnud seda koguni tundwad. Ta naeris kibeduste, surus käed otsa ette' ja ümises: Nõnda on õigus, punast kulda punase mere eest see teeb rebnungi selgeks. Korraga kah-nis ta raha rullid ja kirja kokku, pistas oma tasku ja tõusis üles. Jää siia, Peeter ja maata maja järele! ütles ta minule. Kuuled sa, Peeter? Ma tahan ara minna ja Antonit otsida. Ma tean juba, kus tema on, sest ta on mulle seda õölda lasknud- Ta näis nii mõistlik olemat, kui ta nõnda rääkis, et ma teda tõeste uskusin ja minna lasksin. Pitkale sammus ta wülja ja puude all laia metsa teed mööda edasi. Ma maatsin teda taga, kuni ma teda näha wõifin, ja ostsin siis, st ta tagasi tuleks. Aga üks tund läks teise järele; ta ei tulnud  mitte tagasi, ning iial ei ole minu manad  silmad sest päewast saadik teda enam näinud.  Jumal üksi teab, mis temast saanud on. Wana Wetsawaiht maikis ja maalis jürelmõteves maha; noor graf mõtles selle kuuldud jutu pääle, üksnes Metsahannes murdis waitolemift õöldes: Aha, nüüd ma tea» ometi, mikspärast punane Leena ikka oma Antoni järel nõuab. Pole seda iial omale seletada wöinud l Pea, poilS ! langes metsawaiht temale sõnast. Vaga hea, et sa mulle Me meele tuletad, et sa weel ilma pääl oled. Siis sina tõendad, et punane Leena weel elus on? Jah, tõeste, kui ta mitte kahe wiimse tundide sees surnud pole, wastas Metsahannes  terawalt. Tahad sa ta suure minna? Mine aga mana metsawahi maja juure. Wilssada sammu säält on üks metsamajale, mitte kaugel parti-loigust, sääl elab ta juba neliteistkümmend päewa. Jmestlen aga, et sina, mana nuustini koer, teda weel leidnud  pole. Wana Peeter läks jälle weripunascks wiha pärast poisi ninatarga jutukombede üle. Aga ta pidas ennast, wiimaks arwates,  u Metsahannes ometi ei oleks waletand,  ning wagusi wastas tema: Ma ei imestle mitte, et ma teda weel leidnud pole; sest saadik kui wana metsawahi maja ikka lukkus seisab, ja noor metsawaiht, ! hoopis teise piiri pääl elab, tulen ma aga I arwa, ja kui ma umbest pean, siia külge I Aga nüüd tahan ma sinna minna ja waata, kas sa tõt rääkinud oled, ning sina, poisike, I tuled minuga. Seda jätan ma küll tegemata, roana mctsajänes! wastas poiss. Mine sa ikka üksi za mina püüan selle ajas meel mõned linnud punase Leenale supi tarwis. Sa tead ju nüüd ise grafi kirjast, et tal selle tarwis õigus on. Jah, temal küll, aga mitte sinul, sa mustakarwadega konn! hüüdis wana Peeter wihoga. Sa wled ligi, ehk ..." MctsahanneS tahtis metsawahi üle nae- rust lõhkeda, mis seda loomulikult meel enam wihale ärritas. Noor herra aga lõpetas tüli Metsahannese kasuks. Jäta teda, Peeter! ütles ta. Meil pole mingi põhjust, teda Valelikuks vidada. ja kui ta tõt rääkis, siis on temal ka õigus, meite metsas linda püüda, et ta punase Leena kasupoeg on. Mine sinna, waata järele, kas punane Leena tagasi tulnud on, ning jää rahule, kui sa teda oma silmadega oled näinud. Noh, kuida Teie tahate, noor härra mõmistas wana. Aga kuni ta mind Aprilli saadab, paneb ta ise minema ja naerab meid mõlemid wälja. Noh, kuida Teie tahate! Kuida Teie tahate! Linnud on ju Teite, aga mitte wana metsawahi Peetri. Künni auus, aga kannatamata wana poiss metsatihnikule kadus, waatiS Metsa-- Hannes truusüdamelikult Rudolfi silmise ja sirutas usaldes kät tema poole. Tänan Teid Teie kaitsmise eest, noor herra ütles ta tõsiselt ja hoopis teise häälega kui ta metsawahiga rääkinud oli. Eks ole tõsi, Teie usute, mis ma Teile jutustasin? Jah. ma usun sind, MetsanneS, nüüd kus ma näen, et su silmad ka otse ja armsalt waata wõiwad, wastaS noor graf. Röõmukiir wäikuS poisi mustaist silmadest,  ta nõtkutaS rõõmsalt. Nõnda on hea ütles ta. Kes mind usaldab, ei saa iial petetud. Ehk ma küll kergemeelne, teraw ja ninatark olen, ning wahest tuhat koerust  minu sees on, siiski ei ole ma ometi wähemast walelik. Armsam tahaks ma surra, kui üht walet õölda. ning kui ta mind ka surmast päesta wõiks. Tpuh, on üks arg lontrus, kes waletab! Punane Leena teab seda küll, ning ehk ta küll wahest segane on, siiski usub ta mind ikka. Aga mis ma räägin! Tulge, härra! Et Teie tubli minu wastu olite, tahan ma Teile midagi näita, mis Teid rõõmustab. Arwake kord. mis? Isamaalt. Kuresaareft. Meit iga astane kallis Palme päew hakab üsna silm nähtawalt ära kaduma. Päewa läbi on kärtsud lahti, kus joodikute kisa ja lärm mööda minijate kõrwu kostab. Iga aasta pandi poodi ja kõrtiu uksed teise päewa õhtu kellu 6 juba kinni kui nüüd on juba teine aasta, kus niisama saab lärmitsetud nagu argipaewadel. Kahju küll! Meelde tuletuseks laSte w eine  matele. Igaüks wabandab, et laps teeb kõik rumalast peast, enamast pahasi tegufi. mida neile andeks peab antama! Tõsi küll, aga kui kõik pahad tcud tähele panemata andeks antakie, siis harjud laps oma paha tegudega ja kaswab nendega ühes, mis tale manas eas palju meele paha uwib tuua. Lapsed käiwad praegus talwel ühe teisega mängimas ehk aega wiitmaS, see on ilus aga mis tegewad mõned? Nad näppawod salamahti ühe teise assu ja wiiivad neid kodusse, ivahest satub ka wanemate asi nende tasku ja seda nimetakse Marguseks. Mõne nädala eest olimad kusagil jälle mõned poisikesed koos, manematel kadus kummudi pääli 2l) kop. hõbe raha ära. Kohe saalsiwad wanemad oma lapse teise käest küsima, kat ta seda näinud oli. Poiss wabandaS küll, aga ometi minnaks andis ta järele ja kui targast ta oli teise taskust katsudes raha senna libistanud, ket seda kodu tulles marsi märkas. Alles oli poiss arwata 7—B aastane. Waadakc kui kawalaSte ta oskas seda juba salata. Mis saab siis, kui ta meel suuremaks ja targemaks läheb" Wanemad peamad igat wüikest asja, mis nähakse wõeras olema, järele kükima ja mitte laskma lapsi oma pea järele elada. Selle läbi lähemad mitmed manemad mahest tülisse, mis sugugi ilus ei ole! Parandust! Hasenpot-Grobini rahukohtu kogu eesistuja  Baschmakow awaldab llsu." sees pika kirjutuse päüikirja all: ~Balti küsimus  sisimise polittka tegclisest seisukohast waadatud," kus ta järgmistele otsustele tuleb: Esiteks, Balümaa on Germaani rahwuse kaswaimse piirist wäljas ja teiseks, Wene sisimise polittka ülesanne sell maal peaks maa päriorahwa täieline ära wenesncstamine  olema. El ma pärisrahwas minewikus ära saksastatud, poolastatud ehk rootsistatud ei ole saanud, see ei olcwat mitte just selle rahwa kindlusest, waid ennem sellest tulnud, et neid ümber rahwustada sugugi ei püütud Nüüd olewat aga see tarwilik ja kasulik. Wiljandift. Riia ringkonna saatkond mõistis 18. Webruaril Kolga-Jaani Wilhelm  Reimanni segapaari seadusewastalise laulatamise pärast waimuliku seisuse õigustest  lahti ja 8 kuuks waugi. Wörumaalt. Põlwast. Siin sündis Kioma mõisa ligidal inetu mõrtsuka töö, mille ohwriks üks inimese elu hirmsal kombel sai. Ühe talumehe pääle, kes linna müügilt tagasi sõitis, kargasiwad kaks kelmi, lõikasiwad ta kõri ja käe maha; surnukeha oli lumesse maetud. Rööwlite osaks lange nelikümmend rubla, hobune ja sõiduriist. Üks on nendest lõksu langenud, teisel oletakse  jälgil. Wenemaalt. Kalischi kubermangust, kirjutati Küünlakuu 4. päewal „Lodzi Zeitungile":  «Ühest jälestawast kurjateust, mis heilisel pääwal Szozepedlo külas, waewalt  3 werSta meie linnast eemal tehtud on, sai siinsele politseile sõnumit antud. Pärast politsei senna jõudmist sai selgeks tehtud, et kurjategu selles majas, kus wennaksele  Walizak mõlemad perekonnad elamud,  tehtud on. Üks perekond elas maja ühel, teine teisel poolel. Noorem Walizak, 32 aastat mana, ja tema perekond, 26 aastat mana naine, 5 aastat mana tütar  ja 3 aastat mana poeg leiti ära tapetud  olema. Walizak leiti küünis läkastatud,  katki leigatud köiega kaelas, tema naine woodis kolme kirwehaawaga tagapeas,  lapsed nende asemetel, ka kirmega surmatud. Lapsed, kui ka hirmsast lõhutud,  näitasiwad meel elutähtesi, suriwad aga, tütarlaps sellsamal õhtul, poeglaps järgmisel päewal hospidalis. Kõik tähed  näidawad selle peale, et wanem wend seda tegu oma naise abiga teinud on. Need saiwad ka kohe politsei ja shandarmide  läbi linna kinni wiidud. Wanem w 9, Saarlane. 18LS.