SHitSüiitM. S. Aprillil on hirmus suur tuk-.ahju, mis Ühc-Z WügcKü maruga unilsannd, rea tmse Slcpauy alewiku, milles soo inimest elanud, tuhahunikuks teinud. Auli alg-amd õhtu lell 7 ajal illjes lslak, ?nZ eiaKsõti amjasid Äos sciSnuo,  r.11..r Uir"a.mu os!äe juaello oianud, iellum Klrnill Lühikese aja jooksul s-.-mm.c. kasuna nmsa leaiideõ. Sinna ojani õcsura luul.maiense hallanud mäeeäe cäls.una, a.is rutuõll mcg mats Kerlmumis Äkibecinuutunud. .nõrgK aluä a.allenud põlaaml isun.Pilpad, laaaõ, m.õrna aarid jne. Seae määratu tulctzuuitu '.viinud ;ne.?u hirmsas.' kõrgrseose  7.1 mirutauud siis jälle maha teisi majond ja hooneid pöleina füutsdes. Poele tunni jooksu! xaist.md terme olla) tnlaleeiides  ole-val. Äcstöö ajal jäänul luu m-Zber-ials ja meelt äraheamad inim-csed hakanud oma uulitsale raisatud asju, mis nüest wec! rikkumata olnud, lagedale wäljale kandma kui uus õnnerue. inheueauo. Põhjapool alewit, luu ütstiuit saiamad talu hooned põlcouS, tõusnud jlrser. eauuüvüks.  mis ZZtluwale i-.L.cle Wk-Zm tõteinud loike, mis eess isi.r.d, maaema jõuga ära- HAmAdeS. aulessnnnaP rnä. iõeuduSea jare.S mälemaõll' kohr mee õla õõrgosela ulatanud, näioauud llauiepälfi teed, neiZ kõiki enesega kaasa õhku. m-ies et asi tõtanud. Seo nähtus löpnaL hämiunetööd. Kõik rais lagedale maljeie sii er-ütud, kandis  tuulispäid e-usega kaasa: suuras Annid, Voodid, Vaadid, rasked katlad jne. roihiiellmad  liulgudcü õhuS tnulekiir-lleZa edasi. Asjade jänscld on särsft 5—6 zvorsta kaugusel te irad Ka aju suurus on c-sislsa meel õäitsa. Andmata, aga i-a su määratu suur. Üleüldse on 6 kuni 7 :unm jootful Ivo juudi elumaja, 19 körwalhoonet ja 192 irlluNaja ull.Z Ii- lõamulls? hoonega mahspslrnsd, liikuro maru zrce! Zhcsarmaumea.  AäMSämt. Siberi Veiderdaja Rrchipow irö-uud S-r.ökist llllniõites eneicle üqe L aariale xr'll?esi õpllamks. Alläileue Vasja peet cg-a k.'.ii teras t-areNisi ega nõudmisi .äias äraeard. Aga e.Pa eesi, mis ia teha pole suLtRLb, sssnud ts elaja -wiistl Peksta, all e. raallkese lllame ll:uK.ks: punajed rl.all. Saa ll ora, ,,Per. tll-h aMellP äArd taetab, meja perenaine, milles Sllrlla-S Söena karp uehed ta.esreaö ll iml ll.aalleõi Perekeuna i nueuln ära- PZäsnuir mZieUusstõ Boris mudtes sa«c- cgmM g-hf.MM cn. '... hani' S-S. .ar: ....... aga Kiieraie suurem on tai Ser.e kaupamesre aru j a aaul r/ u rr. .. e u..... r.... ia ä r mSAmaA ma esim.ef.d pr nr Kirja, rrrarell uisteriu-aile Aatuaõe, .r.eiää ueä Kl a rar-a--grahmi  äraruSua.t-a-ui-e tooli rõajurlllissi a.uu.raa. Wäljamaalt. UiMsmaskt, Bsnivi xsüisei prefidesdi ksmWNffe pörsst ühe iSsta tSSNÄe kockslcku ZrjeMif: MwcS su kstckfa sMche Loime- Äyat BeMAi nma köhis psokst karistest alla mõistetud. Osalt on mangi, osalt rahatrahwi maksma otsustatud. Berlini ajakirjandus «maldab selle kohtuotsuse kui ka protsessi üle üleüldse suurt pahameelt. VAlgsrisst. Sääl sünniwad sagedasti lood, mis teistes riikides ette ei tule. Seda sünnib, wätjamaades küllalt, et rahwasaadikud  ministri ehk ümberpöördult kahewõitlusele  kutsumad, et aga minister' ministrit kahemõitlusek kutsub, seda wöib ainult Butgaris ette 'tulla.' Mõne aja eest kutsus ametist lahtilastud sõjaminister Sawow päätimüstri  Stambulowi kahewõitlusele, sest ta armas enese! selleks, õiguse olcwat, kuna tema stahtilaskmius nii äkitselt. ja i iseäralikult  'sündis (ja oi lastud mitte ministri ametist lahti, maid ka sõjamäe teenistusest,  Ka see pahandus Samoast, et just tema waenlane Petrow, tema asemikuks Nimetati. Stamblow wõttis ta kutse mäStü, kuid Wahemehed (sekundandid) selctasiwad, et põhjuseid kahewõitlusele olemas ei olla. Nii pidi kahemõitlus katki jääma ja Samow läks.Mäljamaale oma paha meelt lahutama. Eks ta ole riigi asjad! Br-Msst (Rümenias) teatatakse hirmsa üle, mis Ml 18. (30.) Apr., Greeka-Õige-usulisteLihawõtte esmäspäewal  olnud. Sell, väewal käinud hulk Braila linna elanikkusio laewaga lustisõidule  ja aurulaew, mis neid Braila ja Gilatzi linnade wahel wedanud, olnud ühte puhku puupüsti rahmast täis. Kui laew sadamast jälle pidi äraminema ja miimane wile kajas, tungis rahmaS silla pääle kokku, et see puruks katkes ja 200 immest koleda hädakisaga  Donau jõkke kukkufiwad. Hirmus waaoe seisis silma ees: esinnsel pilgu! oli ehmaiv.se kohmetus nii üleüldine, et ükski õttuctute päästmise pääle ci mõtlenud, ja alles tüki aja pärast hakasiwad madrused tööle. Waheajal oli mesi mitmed kaugele eemale mii aud. Ärarääkimata ahastaw oli näha, luda upujad teisa enestega mee alla kistüsnved, neist küünte ja hammastega kinmhoides. Õhtuks oli 10 surnukeha kaldale  toodud, nende arm mis meel teadmata, -on palju 'suurem. Traiiasi. Sääl on Erispile halb lugu sündinud sell liiguuemeelcliscd ja solsiakstlascd  on tema wastu rahutusi teinud. Selle Lks tclcgrahrocentakse ühele Saksa ajalehele järgmist: Lügnnemeelsete rahutused TriSpi - etn, rr.r s.e Mailandi jõudis (23. Apr.) ssiwsd, nagu Ztalia leht „Riforma" nüüd tenmb, „Seeola" erakonna poolt tonne pandud, ,kcs mittu tuhat mäikest nstlet rahma Niie muretsenud. - Ühtelugu tõusis riid ja Mi rah-üüstegijate.ja rahwa wahel, kes Crispile arm tahtis pakkuda.' CriSpi arareffu  ajal sündifiwad ' pähandawad. lood Mesti, sest Wguucmeelsed ja wabriiklased ssiasWsd päkWinistrit raudtee-jaamas, wõtsiwad  teda- -Ml - -vilistamisega . masru ja i' " ' Si' iliat r-ada. Politseil ja rahurikujate,  wahel mli tüli, milles juures, nutu wst saiwad; ka Vaccelli! wilis.all  wäistn Ajalehed laidawad kõik Mai-andi  liMuemclzcid nende runn.sta teo pärast n d i.aud on t.arawr.t si kolnstklcpingu masralli!te  ja liMucmmdrw pesapair, kes juba ammugi Crirmi wastu hammast ihusiwad. Nüüd on nad ometi kord oma tahtmist raua saanud, et Erispile pahameeli awaldada.  PoUtikalist tähendust sellel halmal sündmusel ei ole. ? stttcruup. Ncm-Dorkis, 28. Aprillil. M.w-Oort Herald" teatab Caracast, et Beuemcla riigis neli linna ja palju kiilasid 28. Zlprillil maawarisemise läbi rikutud saanud, kus juures 10,000 inimest surma leidnud. Möndasugust. Õnnetud koopawangid Laupäewal, 16. Aprillil, läksiwad Steier margi koobaste uurimise seltsist seitse õpetlast Semirachi juures olewaid tuntud Luglochi koopaid uurima. Nad jöudfiwad ööl Luglochi ja läksiwad teisel homikul teele koobaste juurde. Luglochil on kaks sisseminekut ja mõlemiSsc jookseb ojakene. Umbes 70 meetrit sisseminckutcst kaugel jooksewad ojakesed koopas kokku ja sünnitawad kaunis suure weeloigu, mis ühe jõekese sünnitab. See jõekene woolab ühest kitsusest läbi, kust ka rändaja peab läbi tungima, kui ta ülemasse koopasse minna tahab. Käik on nii madal, et jõest küürus peab edasi roomama; kael ja pea jääwad meest wälja, aga sellegi pärast puutub pealagi meel käigu wõlmi külge. Koopauuriad tungisiwad sellest koopa» jäost julgelt ilma et neile äpardust oleks juhtunud läbi ja ronisiwad ühe augu läbi ülemasse koopasse. Kuna uurijad koopas wiibifimad tõusis tähendatud jõekeses mesi alalise mihma pärast nii kõrgese, et wälja. mineku tee kinnimattis ja õpetlased niiwiisi mangi pani. Tahtmata wangidel ei olnud esiotsa midagi wiga ega häda karta, sest et ülemine koobas järsku kõrgemale tõuseb ja mee alla maetud ci wõi saada, ning õhku tuleb kalju pilude wahelt küllalt koo» passe; kuid neil oli mähe toidukraami kaasas, kuna seda neile wõimata on sinna kätte muretseda. Nutusti hakati õnnetutele abi muretsema ja püüti oja jooksu teisele teele juhtida, kuid siia ajani on kõik katsed asjata olnud, nii et meestel näljasurm kartason. Isegi kõige uuem sõnum teatab et neile meel mingit abi wõimalik muretseda olnud, ehk küll tuukridgi juba katsunud on koopasse tungida ja näljastele toitu miia. 16. 25. Aprillini, s. o. 0 päewa ilma toidu» eineta olla tõesti sääl on kahtlust olemas, kas neid meel elawalt ülesleitakse, kui tee koopasse haawatud saab. Wiini saadikutekogus  on Steiermargi rahwasaadikud kaebtust tõstnud, et Luglochi ümberkaudsed kohtulikud asutused õnnetutele abi muretsemise  juures küllalt hoolakad pole olnud ja asi maetakse läbi räekimise alla. Keiser ise mõttab asjast elawalt osa ja on omalt poolt abi püüdnud muretseda. Põnewusega tuleb äraoodata, mis uuuemad sõnumid kurwa asja üle toomad. Nagu üteldud, mähe on lootust, et teadlasi elusalt leitakse. Uuemad sönuumed. Peterburgis, 30. Aprillil. Keiserlik Kõrgus SuurmürStinnaJekater  ia Miüailo iv n a oli mincwal aastal Juulikuu lõpul iuslucnzas haige ja tema juures tuli sellest ajast saadik südame nõrkus nähtumale. See haigus läks Aprilli kuus teistkordse insluenza haiguse järele weel raskemaks. Psterburgis, 1. Mail. Keiserlik kõrgus SuurwürstinnnaJekaterina  Mihailowüa on 30. Aprillil kell 11, 45 min. õhtul ärasurnud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Plihapäewal, RS. Mail. (Keisri Majesteetide  kroonimise püha.) Eestikeeli Jumalateenistus kellu Vsl2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. M lv Saa r l a n e 1894. Wastutaja toimetaja: Hartwig Satz, e»uä. vee.xol,