Esialgse teate järele on 4 inimest surma saanud ja ?,9 raskesti haa- Watud. Kella 7 aeg jõudis erarong, kes surnud ja hoomatud reisijad ühes toi, Tihmlisi. Õnnetuse Põhjus on alles seletamata, arwatakse aga, et roopad laiali olla läinud. Soomemaalt. Helsingist. Inglise asekonsul Lars Krogius ütleb „Uusi Suometar'i" teatel  oma ametist lahtipalumise kirjas muu seas: „Kurwastusega olen teada saanud, et minu sõber ja ameti- Mend Wolff enne kui tema antud seletus pärale jöudisgi, niisugust  alandust tunda sai, et temalt see auuamet ära wõen, mida tema! anu oli niitu aastat täita.  Kahtlemata  on seni igal pool see põhjusmõte  malsuud, et kui ühegi maa alamate Möõra riigi kaubanduseedu Walmata on ustud, siis ei ole temal milgil musil seda wabadust kitsendatud,  mis igal inimesel oma rahwa wastu tohusetäitmiseks olema peab. Kui sellest, mis Eug. Wolssile juhtunud  on, paha tüll, olen tähele Pannud, et sellest loomulikust põhlusmõttest  enam lugu ei peeta, ja kuna unna Soome rahma liikmena kõitipidi need arwamised õigeks peau, mida Eug. Wolff vu kõnelenud,  ja et ta unna kõltipidi waba pean olema igal pilgul nende arwamiste  järele mõtlema ja tegema, siis leian ennast sunnitud vlewat paluma, et mind Briti asekousuli toimetustest  Helsingis wabastataks." Niisama on tõik lahtipalunud asekonsulid teatanud, et neil samasugune  maatewiis on ja sellepärast ametisse jääda ei wõi. Nagu ajalehed teatanud, saada ka mus wiimast Inglise aselvnsulit Soomes endid ametist lahti paluma. Wiiburist „Wiipurin Sanomat'e" kinniolemise pikendamiseks on lehe enese teatel kirjatükk „Lõpetage, lõpetage"  põhjust andnud. Imelik jääl juures olla, et nimetatud kirjatükk kaks korda uädalis ilmuwates „Wiipuriu  Sanomat'es" on olnud ja nüüd igapäewased „W. S." selle eest karistada  saamad, kuna „Wiip. Sau." kaks korda uädalis ikka edasi ilmumad.  Eesolewa kuu jooksul saadetumat  tellijatele Wiiburi kaupmeeste kuulutuslehti, milles ka sõnumid ja muid kirjeldusi sees ou, teatawad kaks korda nädalis ilmuwad „W. S." Lätimaalt. Riiast. Aktsia - seltside poolest läheb Liiwimaa iga päewaga rikkamaks.  Minema! aastal asutati siin 12 aktsiaseltsi 11,320,000 rbl. pöhjuskapi  taliga, äriasmusi on 230 juurde tulnud, kes 7.785,960 rubla mõrra läbi kauplcwad. Kauplemise poolest on kõige ees Riia linn. Süülne Mäljawedu oli 1892. aastal 62 milj. rubla, 1898. a. aga 116 milj. rbl. Kodumaalt. Torma Põllumeeste Seltsi pidulik arvamine oli pühapäema  19. skp. õhtupoolel kell Torma kiriku lähedale Arule õige suure rahwahulga kogunud. Pidule kutsutud oliwad kohalik õpetaja herra M. Luiga, Postimehe toimetaja canä. J. Tõnisson, Põllumehe toimetaja  H. Laas, ajakirjanik E. Õunapuu,  lelcgrahwi ametnik H. Pöögelmann  j. t. Pidu alustas õpetaja herra Luiga, kes waimuliku laulu järele Wana - Testamendi tirjatunnistnse  põhjal koosolijatele meelde tuletas, et hoone ehitajad ilma asjata  waewa näemad, kus Jumal ei ehita koda, ja mähid walwawad ilma aegu, kus Jumal linna ei hoia: meie asi on tööd teha, aga õnnistus  tuleb ülemalt. See aga ei tähenda  mitte weel, nagu ei peaks inimene koja ehitamiseks ega linna walmamijets ise midagi tegema: kui pidalitõbine tahtis oma haigusest lahti saada, siis pidi tema end näitama  minema ja kui see, kelle käewars  oli ära kuimanud, abi tahtis saada, siis pidi tema oma käe mälja sirutama tahad sa, et sulle ülemalt  õnnistust tuleks, siis katsu ise ka tööd teha. Uuele seltsile, kus rahwa majanduslise elu tõstmiseks tööd tahetakse teha, õnnistust ja õnne paludes lõpetas õpetaja palwega. Waimuliku laulu järele tuli muusikamüng  ja isamaalik laul. Selle järele kuulutas seltsi asutamise mõtte edendajate cestwotja hr. Laas Rääbiselt  põllumeeste seltsi arvatuks. Koosoleku juhatajaks waliti herra Laas. Ulila, Halliste, Kamb- ja põllumeeste seltsid oliwad uuele seltsile awamise piduks soojasõualisi  öunesoowi kirju saatnud.  Jurjemi (Tartu) Eesn Põllumeeste  Seltsi esimehena ja saadikuna soowis cuntt. jur. J. Tõnisson Torma Põllumeeste Seltsile südamest  onne ja rohkesti jõudu tõsiseks tööks ja hääks edasisaamiseks Herra H. Pöögelmanu termitas uut seltsi sülitama luuletusega. Herra S. Sommer kõneles pikematt „tarmi  tuse st tegemusete." Noor kõneleja näitas pikemalt, kuidas tar- Mitus hariduse loos edasi vüüdmisel suuremaks kihutajaks on olnud ja ta meie rahmast edasi püüdma on ajanud,  kuna töö ja tegewus ainult sää! saab tõsiselt edeneda, kus seks tarmitusk tuntakse. Torma uus põllumeeste  selts on elule tõusnud, sest et kohalikud põllumehed ühisust tegemist  tarwilikus on tundnud tüllap siis ka selts edenema saab. . . Kõneleja kujutas waimustawa sõnaga  ühistcgewuje tähtsust, mille meie ärtsamad mehed ära on tundnud.  Ühtlasi awaldas ta aga ka kahetsust selle üle, et meie rahwal nagu needmiseks pääl ou, et kui midagi  auusat ette wõetatse, siis itta inimesi leidub, kes hääd tööd püüawad  maha lõhkuda. — dantt. J. Tõnisson  seletas põllumeesteseltside  haridus l i se st tähtsusest.  Põllumeeste seltsidel on ülesandeks  rahwa majanduslist seisukorda parandada ja edendada. Majanduslise edu kättesaamiseks läheb jõudu tarwis.  Nahma jõuu tähtsamaks hallikaks  on haridus, mis inimestel silmi selgitab, et nemad näeksiwad, kuhu püüda ja kuidas soowitawale eesmärgile jõuda. Iseäranis selle poolest ou haridusel majandusliselt suur tähtsus, et tema näitab, kuidas jõudu edasisaamiseks õieti tarwitada, wõimalitült wähese jõuuga wõimalikult  palju hääd tööd korda saata ja asjata jõuukulutuje eest hoida. Arwustiku  teadete ja elunähtuste põhjal  on selge, et haridus niihästi töö korraldamise ja juhatamise, kui ka töö hääduse ja rohkuse kohta suurt mõju awaldab, mille tagajärjel suurema  haridusega inimene ta palga kõrguse poolest harimata inimesest üle on. Kõik tööd, mis tegijatele suuremat oskamist nõuawad, edeuewad  kõige paremini ja jõudsamalt just sääl, kus rahwa haridus kõrgemal  järjel seisab. Kui põllumeeste seltsid rahwahariduse edendamist oma tähtsamaks ülesandeks teemad, siis kinnitawad nad oma tegemusele tulewikus  alust ja walmistawad rah- Wale tõsist jõudu, mille waral rahwas  tulewikus majandusliselt patju suudab korda saata. Isamaalise laulu ja muusika mängu järele kõneles  toimetaja H. Laas, „mis peaksiwad  põllupidajad praegusel ajal tegema." Senise põlluharimisega ei saada enam edasi: teramilja müügiks kaswatada hindade odawuse pärast enam ei maksa; kui weel wilja müügiks  külmata, siis malitagu seks kaer, ammugi aga mitte otra; karjakaswatus,  vnmatalitus ja hobusekaswatus  peawad meie põllumeeste poolt lähemas tulewikus rohkem tõsist  tähelpanemist leidma; et karjakaswatus  edeneks ja põllud rohkem rammu saalsiwad, tuleks heinamaade eest hoolt kandma hakata, peaks ära tuntama, et heinamaa on põllu ema; põldu kui ka heinamaadpeaks paremini  rammutama, rammuaineid segasõnnikuks  kogutama, kuna need nüüd enamasti hukka lastakse minna, põldu peaks aga ka parema harimise, iseäranis sügawama künni waral, miljakandjamaks  tehtama; et põllutööd sihikindlalt  toimetada, peaksiwad põllumehed  õppust otsima kirjandusest ja seltsidest, igaüks peaks katsetest, mis tema põllutöös ette wõtnud, teistele õpetamiseks ja armastamiseks teada andma, mõtete wahetamine peaks põllumeeste keskel elawamaks minema  jne. Ajakirjanik E. Õunapuu  kõneles „elust ja tööst," kuidas  töö elule ja hariduse edule aluseks  on, kuidas töö inimesele õiget õnne ja rahu südamesse toob, termist kinnitab, keha kosutab, maimu teritab.  Töö üksi suudab ka põllumeeste  seltsisid edendada, kus põllumehed  ühiselt peaksiwad püüdma põllutöö tõstmiseks nõuu leida, soowitamaid  parandusi tundma õppida ja teoks teha. Kõnede wahel mängis  Laius - Tähkwere muusika - koor, luna noor laulukoor isamaalisi laulusid  ette kandis. Selle järele algas kella 8 paiku õhtul eestseisuse walimine ja seltsiasjade  läbirääkimine. Nende ridade  kirjutajal ei olnud ajapuuduse pärast mitte enam wõimalik kauemaks  koosolekule jääda, aga see, mis sääl nähtud ja kuuldud, jättis kõigiti kauni mälestuse südamesse. Pidu eeskawa mööda, millel 19 punkti oli, pidi weel lõpusöna koosoleku  juhataja poolt tulema, ja siis lõpuks Mu isamaa, mu õnn ja rõõm! —il. Kodawere kihelkonnast kuuldub, et sääl mitmes Alatskiwi, Kokkora  wallas rõuged liikuwat.  Tõbi alanud Peipsi poolt Wene küladest. Lootuse järele katsub  politseiwalitsus ühes kreisarstiga selle üle walwata, et tõbe ettewaatamatalt  edasi ei kantaks. Kahjuks ei mõtle inimesed mitte küllalt selle pääle, et rõugetõbi kangesti külge hakkaw on ja ainult Ws laialilagunemata  ühes kohas ära kustub, kui haiged terwetest hästi ära lahutatakse,  terwetele hoolega kaitserõugeid pandakse jne. Kambja kiriku uuendamise 25 aasta jubeli püha ehk õnnistamise  mälestusepäew, milleks rahwast kaunis rohkel arwul ka naabri  kihelkondadest oli kokku tulnud, oli üleüldiselt kaunis ja jumalateenistus  pidulik. Muud kui see sünnitas  koguduse keskel üleüldist pahameelt,  et kihelkonna mõisnikkudele altari ruumidesse toolid istumiseks  vliwad seatud. Sest kogudus  on harjunud altariruumi kalliks kohaks lugema, kuhu pääle õpetaja üksi kirikuteenijad asjatalituseks tohiwad minna. Kui mõisnikkudel lahkust oli koguduse rõõmust osa wõtma tulla, siis oleksiwad nemad ka madalamal kohal wõiuud aset wõtta. Et Jumala ees ka mõisnikud  teiste sarnased on, siis oleks neil wäga kasulik wähemalt jumalakojas  teiste ristiinimestega ühekörgustel  järgedel istuma harjuda. —t —u — Amblast. Laadal, mis 16. ja 17. sepr. siin peeti, oli rahwast kaunisti. Sarwloomi oli õige rohkesti kokku toodud: mõni talumees oli 3 —4 looma müügile Hinnad oliwad  wäga odawad; loomi osteti kaunisti. Odawa hinna pärast wiisiwad  taluperemehed loomad koju tagasi,  üteldes: „Olgu küll heinu wähe, aga loomi ma ostjale kinkima ei hakka!" Hobusekauplemist ei olnud nähagi; ka muid kauplejaid ei olnud  palju. Wiiuapudelisi palju näha ei olnud: polnud ju lähedalt saada. "g- Sõnumid Tallinnast. Jaapani ohwitserid Nomato ja Kotto on „S. Ol." teatel  Wenemaale tulnud sadama ehitusi  tähele panema. Kohalikud sõnumid. Riia õpekonnakurator salanõuunik  N. A. Lawrowskij surnud. Niia lehed toowad sõnumi, et Niia õpekonna lurator salanõuunik akadeemikus Dr. pllil. Nikolai Aleksejewitsh  Lawrowskij öösel 18 —19. sept. Harkowi ligidal ära on surnud. N. A. Lawrowskij on 1828. aastal  preestri perekonnast sündinud, lõpetas  kaswatusteaduse õpeasutuses ehk pädagogika instituudis kursuse kuld auurahaga, sai 17. augustil 1851 sellesama õpeasutuse Greeka ja Ladina  kirjanduse öpetoolike abiprohwesjorina  ametisse ja järgmisel aastal Harkowi ülikooli kaswatusteaduse  ehk pädagogika asetäitliseks abiprohwessoriks. 1853 sai ta Slaawi-Wene keeleteaduse magistriks,  ja 1855. keeleteaduse doktoriks. Selle järele nimetati ta kaswatusteaduse  erakorraliseks prohwessoriks ja kutsuti 1858. aastal kaswatusteaduse  pää - õpeasutusesse sellesama ameti täitjaks. Pärast tuli tema jälle Harkowi ülikooli päüle tagasi, kus ta korralise prohwessorina Wene kirjanduse ja kaswatusteaduse üle ettelugemist pidas. 1862 —1875. aastatel oli ta mitmel korral ajaloo  ja keeleteaduse jaoskonna dekaniks  tagasi walitud. Siis seati ta 1875. a. Neshinisse würst Besborodko  ajaloo - kee-eteaduse õpeasutuse direktoriks. 1883. aastal sai ta Warssawi ülikooli rektoriks. 1890. a. waliti ta keiserliku teadusteakademia  poolt, kelle kirjasaatja liige ta 1879. aastast saadik oli, korralikuks akademituseks. 17. augustil 1890. a. nimetati N. A. Lawrowsly Tartu, pärastise Niia öpetonna kuratoriks. Auunimede  poolest tõusis Nikolai Aleksejewitsh  Lawrowski 1865. a. riig mõmmikuks, 1870. a. tõsiseks riigittõuuttikuks, 1880. a. salanõuunikuks.  Auutähtedest oli temal ülewalt  alla arwates: Aleksander Newski, Walge Kotka, Anna 1. järgu, Stanislause  1. järgu, Wladimiri2. järgu, Stanislause 2. järgu auutäht keiserliku  krooniga; püüle selle kandis ta 40 aasta laitmata riigiteenistuse märki, Krimmi sõja mälestuseraha Andrease lindil ja keiser Aleksander 111. walitsuse mälestuseraha. Kadunud riigiametniku tegewus Niia öpekonna kucatori wõimsal kohal on kõikidel wärskelt meeles: N. A. Lawrowski ajas kõikumata kanguses Läänemeremaade koolistude ümbermuutmisetööd Wene waimus edasi, mis M. N. Kapustul pehmemal  kujul alustanud. Iseäranis mne rahwakooli kohta on tema ametipidamise  aeg wüga suurt mõju awaldanud.  Kohalise linna wolikogu  erakorralisel koosolekul  23. sept. tulewad järgmised  asjad harutamise alla: 1) Liiwimaa kuberneri herra ettepanek linna haigemaja suuremaks ehitamise ja linna omanduseks wõtmise  pärast; 2) Linnawalitsuse ettepanek, Emajõe  pahemale poole, alla poole kiwisilda,  kiwist kalda ehitamise üle; 3) Linnawalitsuse ettepanek I. linnajao liikumata waranduse ümberhindamise  üle; 4) Linnawalitsuse ettepanek 1900. aasta eelarwesse linna weewärgi ehituse eeltööde larwis tehtawa laenu üle; 5) 1900. aastaks wäljaantawate kaupluste ja tööstuste dokumentide maksu suuruse määramine; 6) Alkoholiliste jookide walmistuje  wabrikute ja nende jookide müügikohtade patentide maksu suuruse  määramine; 7) Nõndanimetatud „Meltsiweski" rentniku Peeter Reinholdi palwe 1899 I. poole aasta rendist 200 rbl. mahajätmise  pärast. 8) Puu uulitsas nr. 13 elawa Jüri Lanes'i palwe temale abiandmise,  ehk keda 1899 aastasest hindamise  maksust wabastamise pärast; 9) Aida uulitsas nr. 12 elawa Feodor Gawrilow Nemtsow'i palwe 1899 aastase hindamise maksu wähendamise  ja Aida uulitsa sillutamise pärast; 10) Kartuli uulitsas olewate majade  omanikkude J. Asmus'e, M. Eks'i, J. Brõkö'i, K. Kangru, M. Lomp': ja lese T. Maksim': palwe selle uulitsa alumise jao sillutamise ja 1899 aasta hindamise maksu wähendamise  pärast. 11) Oa uulitsa majaomanikkude M. Nossländer'i, Kreet Kull'i, K. Eberg'i ja J. Mandel': palwe neile abi anda, ehk neid mõneks ajaks linnamaksudest wabastada. 12) Annemõisa uulitsas nr. 11 elawa majaomaniku Anna Kangro palwe, temale 40 rubla suure wee läbi sündinud kahjutasumiseks lubada ja teda linnamaksust wabastada; 13) Pika uulitsas nr. 64 elawa majaomaniku M. Ernitz'a palwe temale  300 rubla suure wee läbi sündinud  kahju tasu anda ja linnamaksust  wabastada; 14) Pika nukitsas nr. 50 elawa majaomaniku G. Kreutzbergi palwe, teda 1899. aastal linnamarsust wabastada  ; 15) Pika uulitsas nr. 55 elawa saunapidaja T. Koss i palwe, temale suure wee läbi sündinud kahju tasuks 200 rubla lubada ja teda 1899. a. linnamaksust wabastada; 16) Liiwa uulitsas nr. 10 elawa majaomaniku E. Tanis'i palwe, temale  maja paranduseks abi anda. Ew. -Lu iheruse usu õpetuse eeskawa Riia õpekonna  koolides wõetawat „Rishsk. Westn." teatel iseäralises kommisjonis  harutusele, mille liikmeteks konsistoriumide  asemikkakutsutud.„Düna- Zeitung" tähendab selle kohla, et Liiwimaa konsistorium niisugusest kutlest  midagi ei ole kuulnud. Ka selsest,  et rahwakoolide direktorite ja inspektorite kommisjon kuberneride ja aadelimarsallide arwamisi rahwakoolide  asjus läbi waatama hakkawat,nagu „R. West." teatas ei olla teadjates ringkondades midagi kuulda. Kohaliku ülikooliusuteadus  konna asemikuna on kohaliku Saksa lehe ja meie kuulmist  mööda usuteaduse prohwessor v. Bulmerinqc Rooma idakeeleteadlaste  kongressile läinud. Prohwessor  Bulmerinqc jõuab paari nädali järele jälle koju. Audru õpetaja R. v. Holsti püäle nuhtl. seaduse arl. 193 ja 194 põhjusel tõstetud kaebtus  tuleb Peterburi kohtukojas Riia lehtede teatel 27. skp. harutusele. Õpetaja Holst mõisteti Riia ringkonnakohtus  wabaks, prokurör kaebas  aga edasi. Kapten J. Tiederman'i reisij uhtumisi oli laupäewa õhtul  Karskuse Sõbra saali kaunis kogu inimesi kuulama tulnud. Jutustused  oliwad huwitawad ja näitasiwad rahwale wäga meeldima. Jutustaja ei wõi wist pahaks panna, tui sündmuste  rohkus ja mitmekesidus wahest kahtlust äratab, kuid ka meie peame omalt poolt järele andma: 40 aastat  merel on ikka pikk aeg, millega mõnda näha ja Leha jõuab. 3 tuudi kestwas kõnelemises ei jõudnud ta kõigest kuigi palju ette tuua ja saada sellepärast edaspidi weel mõnda korda oma jutustust jätkama. Hr J. Tiedermann  on liht laewamehena alanud,  kaks korda suure laewaomanik olnud, millest mereõnnetuse läbi jälle ilma jäänud. Häbemata kallalekippuja laskis reede õhtul nooremehe E. K. pääle rewolwriga, kui see läbi Uue uulitsa töölt koju läks. E. K. põsk oli hirmsasti  paistetanud. Suureks õnneks tuleb weel kiita, kudas kuul mitte põsest läbi ei tunginud. Noormees wiidi haigemajasse. Laskja ise sai ka kinni tabatud. —ch — Toimetusele tulnud kiri. Kõrgesti auustatud toimetaja herra! Teie lehe eilases nr. 206. kohalikkudes  sõnumites ilmunud kirjelduse kohta minu saunade üle olen sunnitud  järgmist seletama: Mina ei ole oma saunades kunagi kõlwatust sallinud ja ei saa ka edaspidi sallima,  kuna asi, millest kirjeldatud, täitsa minu teadmata saunatalitaja  ettewaatamata oleku ja omakasupüüde  järeldus on, mida seaduse  ees kindlate tunnistustega tõeks tegema saan. Et Teie eilane kirjeldus  isiklikult minule kui ka minu ärile enneaegne walju on, siis palun  ka nendele ridadele ruumi anda. 18. septembril 1899. Kõrge auustusega: Saunarentnik J. Paris. Toimetusel ei ole mitte rõõm olnud awaliku sauna hää korra üle walwajat raske süü pärast hurjutada, waid meie oleme seda teinud, etkõlwatus  mitte edendajaid ega toetajaid  ei leiaks. Kui herra Paris kohtulikult  ehk muude kindlate tunnistuste  waral selgeks teeb, et tema saunas kõlwatu asi ilma tema teadmata  ja tahtmata on sündinud, siis saab see meil rõõmustamaks sõnumiks  olema, mida meie hää meelega auulikkudele lugejatele teada tahaksime  anda. Ühtlasi aga hoiatame kõiki saunapidajaid, et meie kohe awalikult tahame teatada, kui mõnes saunas sarnast nurjatust peaks lastama  sündida. Sest saun on ihu puhastamiseks, mitte aga sugulise kõlwatuse edendamiseks  seatud. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Partsis, is. sept. Täna pääle lõunat kuulati Balliere ja Bariller senati kommisjoni poolt üle. Nemad ütlesiwad, et nad ainult enese ees tahawad kõneleda. Kuulda on, et kommisjon Neuilli asja pärast uurimist tahab ette wõtta. Lyonis, 19. sept.  Mereminister  Lanesson seletas pidusöögil, wabariiklased olla aru saanud, mis wabariigil karta olnud, ja olla Prantsusemaa  päästmiseks kokku astunud. Kuningriitlased, rahwuslased ja muud panna sõjaminister Galliset'le ette, et ta nende nõuusse asuks. Nende lootus olla aga tühine, sest kindral Galliset olla ustaw wabariiklane. lB. sept. Ametlikkude sõnumite järele on Aidini  kubermangus maawärisemise läbi 788 inimest otsa ja 657 wiga saanud. Nr. 209. P o tz t i m e e s. 1899. Wastutaw toimetaja nwg wäljaandja (Danä. jur. J. Tõnisson.