maha. Aeg-aealt leekawad Brasilia S ikka jälle üüed massamised lahti ja mitmed üksikud maakonnad tahawast  ennast sennisest suurest isamaast lahti kiskuda. See on meeletuma mässamise wili. Palju Europlafi, keda libeda keelega «väljarändamisele Brafilia sse eksitatud oli, on sealt kõigist paljalt tagasi tulnud, nimelt ka palju Poolamaa Zuutifi. Argcntina's püüab ülirikkas Austria Juut Baron Htrsch oma sugurahvale üht uut Kanaanttt asutada ja loobib selleks lugemata millionifi «välja. Kui kaugelt see temal korda läheb, seda on weel ära oodata. > — Ka Haiti saarel, Neegrite ja poolwerelaste Republikas,  oli mässamine. Üks Präsidenl sai ära aetud ja teine tema asemele pandud, künni ka seda jälle ära aetakse. Löunemere Sandwich - saarestiku Kuningas Kalakaua suri «viimase aaSta hakatusel San Fracisco's ära, kuhu tema raha laenama reisinud oli. Tema järel tuli tema õde, PrinzesS Lilinakalani, Schottlase Davis abikaasa,  nenda et see saarestik tõe poolest nüüd ühe Europlase  walitsuse all seisab. Üleüldised sõnumid maailmast. Ba«tisk'is. Küüulakuu 7. pääwal. Saksamaalt. Mitmed aSjad teemad sel korral Saksamaal  palju kahinat ja pahandust. Kõikide ees seisab ikka weel uns rahwakoolide-seadus, mis järel iga rahwakool ennast kindlast ühe usutunnistuse poole, kas Rooma-katholiigi, Ewang.-Lutheruse ehk nendanimetatud Reformintlaste usutunnistuse poole pidama sunnitud on, kus siis ka kõik kaSwandikud selle kooli usuõpetusest osa wõtma piawad. Nendanimetatud .Simultan-koolid," miS sel aeal Preusst riikis asutatud saiwad, kui estmene nendanimetatud  .Kultur-wõitlemine/ s. o. wõitlemine PreuSst Riigiwalitsuse ja Paapsti wahel oli, ja kus usuõpetust koguni mitte ei anta, waid seda wanemate eneste hooleks jäätakse, saawad fiiS häwitatud, s. o. usutunnistusega koolideks muudetud. Selle wasta peetakse nüüd igal poolel suuri rahwakogusi ja wõetakse nõuufi. Isegi Berliini  ühes theatres on awalikult käratsewat tunnistust selle wasta antud. Kui seal hiljuti Schilleri kuulus tragödia .Don CarloS" mängitud sai, kus MarquiS Posa Spania Kuningas Philipp 11. ette tungiwat palwet paneb: .Andke südametunnistuse-wabadufl!" siis on kõik kuulajad püsti karganud, käsi plaksutanud ja ennast hõiSkates selle pärimise poole tunnistanud. Nendanimetatud .Rahwuswabameeline"  erakond, mille peale Walitsus ennast kaua aega tuekas, on sellega eemale tõugatud ja WalitsuS näib ennast nendanimetatud .Kesk-erakonna" peale tuetada tahtma, kes ikka Rooma-katholiigi kiriku ja Paapsti üli«võimuse  eest wõidelnud on. Minister Dr. Miquel ja Hannoveri ülempräfident Benningsen sellest erakonnast, on ennast ametist lahti wõtta tahtnud, aga Keiser ise näib neid sellega lepitauud olema, et tema Parlamenti-pidul Graf Caprivi juureS nendega iseäranis lahkest Ümber käis. Nemad wist jääwad esiteks weel paigale, aga nende erakond pöörab ennast Walitsuse waSta. Ksskpaitlased kinnitawad nüüd, nemad olla ainult sellepärast Saksa- Austria kaubaajamise-ühenduse eest kostnud, et Austria Keisrikoda kindlast Rooma-katholiigi kiriku pool seisab, mist eest neile nüüd uut koolide-seadust palgaks antud olla. Nemad hõiskawad, et kõige selle läbi Rooma-katholiigi  kirik Saksamaal .«valitsejaks" kirikuks saada. Muidugi teeb see Protestantlaste!? tuSka ja muret, ja teeb seda waenu arusaadawakS, miS laiades ringkondades selle uue seaduse wasta on. Nende keskiS olla ka wana Würst BiSmark, kes aga nüüd waidlemistest osa ei wõtta, et Wälilsusele mitte weel rohkem tüli ei tuleks. Suurt kära tegi ka protsess Riigivääwa-liike Graf Limburg- Stirumi wasta, Hoidlaste erakonnast. Tema, keS enne kusagil Saksamaa Saadik ou olnud ja seda titlet ikka weel kandis, oli .Kreuz-Zeitnngis" üht kirja Saksa- Austria kaubaajamise-ühenduse waSta wälja annud, mis eest Graf Caprivi teda kui waslapanijal oma ülemate waSta, kohtu alla anda laSkiS. Seal sai Graf Limburg teenistusest, pensionist  ja auunimest .Saadik" lahti mõistetud, mis Hoidlaste  ringkondaS ja ka mujal wäga palju tuSka tegi, nimelt sellepärast, et Graf Limburg kui üks Würst Bismark'i  ligematest föbradest tuntud on. Mitmelt poolelt tunnistati seda juba ähwardamiseks Würst Bismarki wasta, kuna teiselt poolelt, wist täie õigusega, kinnitatakse, see wana isamaalane seista ka varast tema taganemist awalitkudest ametitest ühe nii kõrge järje peal, et tema .weike" järeltulija ega ka Keiier isegi üht seesugust sammu tema wasta astuda ei usalda. Tõe poolest oleks see wist ka nagu ükS löök wasta KeiSri kõige truuwimate  alamate nägu, paneks neid kihisema ja kõiki maailma  imestama. KolmaS asi kihijemiseks on Saksamaa 12. sõeawäe- korpuse kommandöri, Prinz Georg von Sakfen'i,  pääwakäsk, milles unterohwitseridele ette wisatud saab, et nemad soldatitega toore waljusega ümber käia. Kõik maailm paneb seda imeks, sest senni ei ole seesugust kaebtust Saksamaalt iialgi weel kuulda olnud. Rüüd hõiskawad Saksamaa waenlased wäljaspool ja nüüd hsislawad  Sozialdemokratlased. ja kergest wõtkS sellest suurt käärimist fõeawäe keSkiS kulla, kus ülepea muidugi juba SozialdemokratlaSte waim kmdetawal wiisil wälja lagunemas  olla. Üks Ultramoutaniane Rligipääwal, Dr. LingeuS, on unterohwilseride eest uue rahwakoottde heaks kostes, seda kära weel suuremaks teinud ja waSlaStele hirwitamiseks aSja annud. Tema on ütelnud, et usutunnistuseta  koolides üks noor sugu kaswatud saada, keS omal soldati-põlwel unterohwitseri mitte enam Jumala ei pia. Tema on seda küll hiljemini pühakirja  põhjusel nenda seletada ja libistada katsunud, et ju kõik ülemad Jumalast on, nenda ka unterohwilserid soldatite  kohta, aga see ei ole üliagarat lauset parema! poolel ega waSsakul poolel meelepäralisemaks teha suutnud, ühel poolel nimetatakse seda Zumala-teulamifekS, teisel poolel tarwitatakfe seda hirwitamiseks kslge usuõpetuse waSta. Natuke tasadust on ka kõige paremate aSjade eestkostmise juures ikka tarwis. Jtalia Saadik Berlin'iS, Graf de Launay, kes seda ametit ligi 25 aaStat kollitanud, on Küünlakuu 7. (Näärikuu 25.) pääwal ära surnud. Kahjetsemine  selle osawa asjatallitaja järel on Saksamaal ja Italia'S suur. Tema on Saksa-Italia ühenduse juures palju tööd teinud. Jtalia Kuningas on ühe oma Flügeladjutanti  tema matusele saatnud. Kesk-paiklased on kuulutanud, et nemad sel korral kahinate pärast, mida rahwakoolt-seadus muidugi juba teeb, oma ettepanekut Jesuiitide tagafi-laskmisekS mitte Riigipääwal sisse tuua ei taha. PreuSsi Maapääwa iseäraline kommWon rahwakooli-seadufe läbiwaatamisekS, on selle seaduse esimese paragrafi wasta wõknud, aga juure lisanud: .Rahwakool on üks asutuS riigi poolest ja seisab riigi ülewaalamise all." Kuulus Wabalaste kõnemees Eugen Richter on kaela-haigusesse jäänud. Rootsi-Norramaalt. Norramaa Storthing Christiania'S  sai Küünlakuu 9. (Näärikuu 28.) pääwal awatud. ThronikõneS on kinnitatud, et riigi eijukord wõeraSte riikide wasta muutmata, ja lahke olla. Kuulutatud seaduste  keSkis, miS Storthingi arutamise alla piawad antud saama, on üteldud, et tollid mitmete elutarwitusle-kaupabe pealt mahendatud saama piawad. Wiimase aaSta siösetulemised  olla wäljaminemistest tähtsalt üle käinud. Storthingi  eestseisusesse on mehed walitud, kellest loodetakse, et nemad Rootst-Rorra kõigutamata ühenduse eest koStawad. Omal aeal kuuluS romauide «väljaandja Gmille Fly g ar e. Ca rl' en, ou Küünlakuu 5. (Näärikuu 24.) pääwal Stockholmis ära surnud, ligi 85 aaStat wana. Selle aastasaea nelikümnemate aastate seeS, ka weel natuke hiljemini, saiwad tema jutustused nimelt noortest neiudest suure himuga luetud, meie wõime ütelda .neela- ilma et meie omast seisupaigast aru saada suudaksime,  mis seda määramata isu nende peale nii suureks kaswatas. .ArmaStust>, nimelt naeSterahwa poolt, maalib  tema ülisärawate wärwidega, aga meie ei oie iialgi leidnud, mls tema meeSte-lujutuSle juureS !.armastada" on, kellel kõik tõsised mehe-woorused puuduwad. Hiilgawad  on ««emad küll, aga ka niisama «vägivaldsed ja toored,  ja mida «vägivaldsemad need armukadeduse-kangela. sed on, seda rohkem neid .armastatakse". Need jutustused  on fiiS ka mõnes õrnaS peakeses rohkem segadust kui selgitust teinud ja on enne oma jutustajat puhkama läinud. Inglismaalt. Parlamenti koosolek sai Küünlakuu S (Näärikuu 28.) pääwal ette luetud thronikõnega awatud, milles Kuningapraua efitekS oma sügawat walu Herzog os Clarence surma üle tunnistab ja juure lisab, et kõige truuwide alamale liigulaw oiawõtmine seda walu kergita' und on. Seisukord kõige teiste riikide kohta olla järgeS lahke. Kuningapraua olla Khrdiwe Tewsik Pascha S üht ustakawat ühenduse-osalist kautanud, loota aga kindlast, et tema järeltulija oma tsa radadel käima saab. Priisadama asutamine Sansibaris saada lootust mööda Inglismaa kaubaajamist Zdaafrika's ja Sanstbart Sultani riiki kosutama.  Parlamentilc saada plaan lirimaa kohalise Wa« litsufe korraldamiseks ette pandud, sellel joonel, kuida see Inglismaal on. See on selle Parlamenti wiimane koosolek. Paastukuul saawad uued liiked walitud. Parlamenti wastuS-adress on Pealltuas ühel healel waSta wöetud. Arutuste käikus on Miniskerprästdent MarquiS Sallsbury kinnitanud, et Inglismaa iialgi Ggyptusi ühe teise riigi wöimuse alla ega segaduste ja mäSsamiSte hooleks jätta ei taha. Wabameelistele (Gladstone erakonnale)  on ette wisalud, et nemad Walitsuse potitikat EgyptuS'es raskeks teinud on. Nende nimel on waStatnd,  nemad soowida SaliSbury ja tema eelkäijate polttika edafikcStamist, aga sellel möltcl, et Inglismaa söeawägt ükskord GgyptuSest ära kutsutud saab. Inglismaal on .Sõbrade-seltst" poolest juba 14, VM nael llärlmgi Wenemaa nälja-hädaliSte heaks korjatud. Parlamenti» liige Brunner on üksi 590 nael ftärlingi annub. Jtaliast. Paapsti poolest on endine Posen-Gaefeni ErzpiiSkop, Kardinal L edochowsk i, Propaganda (Rssmakatholiigi  kiriku wäljalautamise-asutule) Kindrat-präfektikS nimetatud, mis õige tähtjas urkdiS su, sest fee on kõige suurem ja rikkam miSstoni-asutuS maailmas. Seal kas» watatakfe missionärifi, õpetatakse kõiki Euroxa keelest ja mitmeid teist keelesi, ja saadetrkie missionärisi kõige maailma  rahwaste juure, ka RMirahum juure teistest usutunnistustest.  .Mouiteur de Rome", PaapSti enese kõnetoru,  ütleb, Kardinal Ledochowstt olla selle >vaewa tasumiseks  tähendatud kõrge aseme peale tõstetud, mida tema PosenttS olla wälja kannatama pidanud. Tema olla ka kohaline meeS Hcmikumaal. s. o. Balkani poolsaarel, Greeka-katholiSgi kirikut Rooma-katholiigi kirikuga ühendama.  See sõna on mitmeS paikas torkanud ja pahandanud.  Ikalia tööliste keskiS näib palju häda, aga ka palju kangekaelust olema. MailandttS oli Küünlakuu 4. (Näärikuu 23.) pääwal kokkupõramme tööta tööliste ja Politsei wahel. Estmesed oliwod ennast ühe priiköögi ette kogunud ja karjusiwad: Meie tahame lööd, mitte armuandeid Politsei tahtis neid laiali pillutada, aga nemad paniwad wasta, miS Poliseid rewolwreid wälja wõtma sundis. Mitmed inimesed saiwad haawatud. Küünlakuu tO. (Näärikuu 29) pääwal käis Rooma tõöliSle-eeftseisuS  oma häda Parlamenti.liigetele kaebamas. Abi pidada warmait murtseiud saama, muidu ei wõida tõZliSte^eestseisus übegi juhtumise eest waStata. Küünla» kuu 6. (Näärikuu 25.) pääwal Shtal läkk Rooma'S Pantanella  pasteti-wabrikuv tuli lahti. Seespidiste aSjade Minister ja sSeawäe ülemad ol wad abiga warmalt seal. Kuningas oli Saksa Saadiku juure pidule minemas, sõitis  aga tulekahju juure ja sealt «vast öösel kell I pidule. TulleS ja minneS on rahwaS Kuningast suure waimuStusega  wast la wõknnd ja teele saatnud. Spauia'st. jjHirmnS niarnttunl on Küünlakuu 6. (Näärikuu 25.) pääwal kõikiö Põhja-Spania S wäga palju kahju teinud. ÜkS Norramaa anrulaew ja üks Inglismaa  laew on hulla läinud. Ebro aasvst oli kolm neljatjägu  wee all; Taju jõest woolaS wcst üle kõige alama Pmenäede waldkonna. Uputuse-aluSke häda kippus wäga suureks minema. Tuhandete tööliste palwe peale on mäe kaevanduste-peremehed nönnkS wõluud, seiSma jäätud tööd jälle algata. Senatis on Herzog Roca Ministritele  küsimist ette pannud, kas Kuningapraua mitte ka Portugali Kuninga eeskuju järel muist omaifi fiSsetulemiStesi  maha jätta et kaha. Rahaminister CoS-Gayon woStaS, see küsimine olla umbkobaline ja et wsida arutamise  alla wõetud saada. Ka Herzog Roca enese erakond  moiktiv seda hukka Portugal ist. ParlameatiS on Tereira ettepanek, muist asumaid ära müüa, pea ühel healel tagasi tõugatud. Isamaaline  uhkuS on ärkanud ja seda nönu pslganud. UuS MiniSterium tahab seda nõuu, mis raha-puuduse waSta wõetud on, ilma asumaade müümiseta, kindlal käel täita, rahwa kiitusest ja laitusest hoolimata, ja loodab Parlament! poolest tuetust leidma. Türgi riigist. Hiljuti suri Konstsnkinopet iS Oberst» lieutenanl Steffen ära, kev Saksamaalt BoSporus'e ja Dardanellide kindlustamiseks senna kutsutud olt. Nüüd on tema asemele Major Grumkow kutsutud, keS Türgi suurtüki wäe-vallij,>se liigete sekka aStud. Tema peatallitus  saada BoSporuS e ja Dardanellide kindlustamine olema, mida Sultan ruttu korda saata soowib. Sseasuurlükiwägi  olla juba uueSte korraldatud, kui plaanitud suured hobuSte-ostmised Ungrumaal täidetud on. Greekamaait. Suure osawötmlsega walwawad Greekamaa  aealehed kõige selle üle, mis Inglismaa walttsuse alla wõetud KyproSe saarel sünnib. kuS tõrelemine selle walitsuse waSta VÄjaSpooll lõõtsutatud saada, ja wälja laguneda. Kul seal ühe kuu eest rahwasaadikuid «valiti, fiiS on Inglismaa poolt küll palju raha kulutatud, et IngUS-sõbraliskd mehed walitud saakflwad, aga pea ainult waStaseid on waliiud. KvproS e isamaalaste rõõm, millest Greeka aeakirjanduS osa wStltS, ei ole aga kaua kesta» nud. sest Inglismaa kohtud on neid walimisi tühjaks möistuud. Nüüd on seal suur liikumine, ek jälle rahwuv- Ukud saadikud walitud saaMwad. Paha meel Greekamaa ja Inglismaa wabel kaSwad ka selle läbi ikka suuremais. Kronvrinzess Soste terwiS oli influenzast paranemas. Serbiast. Küünlakuu 8. (Näärikuu 27.) pääwal sai SkuvtWnaS AuSlria-sõbralise erakonna poolt MinWteriumile  küsimine inhtumiSke pärast Kuntngavraua Natalia wäliawimlle mures ette pandud. Mimstrite-nõuukogu juhataja PaschiUcv on waSlanud. ek see wätjawiimine nõuuwskmist mööda Walttsuse ja Skuptschina wahel teh» tud on. Et Kuningaprana heaga ei täinud. siis on wõimust  tarnitama vidalud. Skeawäge on rahwa waStapanennje  pärast jaata karwiS läinud. Söeawaele on käsk antud olnud, mitte lõeariiStu tarwitada, et aga üks üles» kihutatud radwahulk sõeswäe peale tunginud, sellepärast on sSeawögi kohatist seadust mööda ennast söeariiStadega kaitsema pidanud. WaStatamiae langeda nende peale, keS teadmata rahwast waStapanemiselc eksttastwad. Neist olla mitmed kohku alla autud ja kohud saada otsust tegema. Skuptschina on selle seletusega leppinud, mitte aga endist Kunmgapraua sõbrad. Reed tahtfiwad noorele Kunin» gale palwekirja saata, et tema oom haiget ema tagasi kutsuks. Valitsejad ei lubanud seda aga mitte, sest et Kuningad Aleksander weel täie»ialine ei ole. See asi on