Eugen Richter on Halle õ suurt kõnet maksude, muutmise wasla pidanud ja selleS kinnitanud, et määratawad maksud  liiga kõrge hind kahe-aastase teenisime eest on, et Riigipääw siis ka seda kergitust waSta wõtta ei Mõi. Saksamaa Katholirklased ja wabalased, ket esiteks selleS asjas Valitsusega ühel teel käia lubafiwad, näiwad nüüd taganeda tahtma. Hoidlased ei ole iialgi selle kohta wäga soojad olnud. Berlin'iS on ärafnrnud «vabameelise  ÜlembürgermeiSter von ForckenbeÄ'i asemele wabameeline  Zelle walitud. Keiser on temale wäga armulise telegrammiga õnne soowinud, otse kui täheks, et tema erakondlikkudest  wahedest ei hooli. Weimar' iS peeti Wiinakuu 8. (Mihklikuu 26.) pääwal Saksen-Weimari Suurherzogi-paari kuld-pulmi. lum< a-teeniStuse juureS schlosS-kirikuS ja pidudel oliwad Saksa Keiser, Sakseni Kuningas, Hollandi Kuniuga-priuzess ja Kuningaprauawalilseja,  Badcni Suurherzog ja Suurherzogi-praua, Suurwürst  Wladimir Aleksandrowitsch abikaasaga ja teised. Saksamaa lehtede? seisawad pitkad kirjad Suurherzog Aleksandr'i targa ja õiglase «valitsuse kiituseks, iseäranis aga selle kindla meele kiituseks, millega tema Saksa Keisririigi asutamisest osa wõtnud ja ennast Keisri ja riigi poole hoidnud on. Pidu mälestuseks on üks kuld-medalje löödud, maa poolest on zubel-paarile 546,006 marka heategudeks antud, Suurherzogi-koja kõrgemad ametnikud kinkifiwad ühe höbe-kuN laua-ehteks j. n. e. Wür - lembergi Kuningapraua-lesk on Friedr«chShafen'ts raskest  haige. Seljamaa r a t s a s ö i t j a d, keS Bcrlin'isi Wten'iSse sõitsiwad, on seal Austria Keisri poolest ja Austria ratsasõitjad Berlin'tS Saksa KeiSri poolest uhke pidudega auustatud ja wöitjatele on nende eneSte Keisrite  poolest kõrgemaid auunimest j. n. e. antud. Kõigist kõiki on nähtud, et AuStria ratsawäe-pealikud Saksa ratsawäe-pealikutest selleS üle on; 20 estmese ratsasöitta keskis on ainult 6 Saksa pealikut. Et teised üle on, seda tunnistawad uemad ise ja kinnitawad, see olla neile auuks, seesugustest ratsameestest ära wõidetud saada. Selle körwas kinnitawad nemad aga ka, AuStria pealikutel  olla tugewamad hobused, nende tee wiimane jagu olla parem, kuna Saksa veattkud oma tee «viimast jägu «väsinud hobustega sõitma pidanud, ja «viimaks olla Austria pealikud ise kergema kehaga; Graf Starhemberg nättuseka kaaluda ainult 60 kilogrammi. Arstlikult poolelt ja halastuse poolest hakatakse kange rõhuga seesuguste kangetase-tegude wasta tõrelema, mis mingisugust kasu ei saata, küll aga mitmele surma sõiduks saada «võida. Kui ka keegi sellel sõidul otsekohe surma saanud ei ole, sitSki vuu Ullvtnu, et mitmev icttcst ayt srrvptvlN yavu suairuo, mis seda ometigi surma-fõidutS teeb. Kõige pealt olla aga «vaeste hobuste peale mõtelda. 209 hobusest  on 21 teel langenud, kannusetega ja piitsadega surnuks kihutatud. See uhke loom, millega Graf Starhemberg wõilis, on ka surnud ja Lieutenaut Freiherr von Reitzenstein'i  hobunx. millega tema Austria teise «võitja, Oberstlieutenant  von N«colS'« üle, 1 tund 18'/, minntit Võitis, on eesmärgi ligidal langenud, olla aga paranemas. Keiser Wilhelm on selle ratsamehe RittmeistrikS nimetanud. Wienist tulnud sõnumite järel on 109 Saksa pealikust, kes >;atsa Berlin'ist ära sõitsiwad, ainult 71 hobustega Wien'«Sse jõudnud. TeiSte hobused oliwad teel kas langenud,  «vigaseks saanud ehk nõrkenud. AuStria pealikud on weel üht teist seesugust ratsasöitu plaaninud, SõeaminiSter  ei ole selleks aga luba annud. Hambur g'is on kholera ikka rohkem kustumas. Wiinakuu 11. (Mihklikuu  29,) .pääwal on sealt ainult «veel 7 inimest khol erasse haigeks Muud ja 5 ära surnud. Väljarändamist? peale on kholera Saksamaa sadamates wähendates mõjunud. Viimase aaSta Mihklikuul rändasiwad Bremen'! sadama kaudu 12,735 inimest wälja, felle aasta Mihklikuu 5690. Ülepea on Bremen'! sadama kaudu mullu 112,011 immest  wälja rändanud, tänawu 108,311. Hamburg'i sadama kaudu rändasiwad «viimase aaSta Mihklikuul 16,729 inimest, selle aasta Mihklikuul ainult 1034 intmest  walja. Tülide ja kiustlemiste juure, miS Saksamäal  KathMklaste ja Ewangeilumlaste wahel senni oliwad, on nüüd weel tülid EwangeliumlaSte eneSte keSkis  tulnud. Theologia kuulus Professor von Harnack on õpetama hakkanud, et nendanimetatud ApostolikumiS, s. o. meie kiriku usutunnistuse sönakäikus, mitte kõik algüspärine ei ole, waid et isegi LutheruS rnönda teisiti ütelnud. Selle üle on nüüd nendanimetatud ötgeusulised (orthodor) Lutheranlased ennast wäga pahandanud ja päriwad,  et Harrnack'ile ettelugemised Verlia'i suurkoolis ära piawad keelatud saama. Berl«n'iS tahetakse suuri rahwakodust  tema wasta pidada ja kutsub selleks kõiki Ewangeliumlafi kokku. Pahandus kipub suureks minema ja isegi tasasemad lehed arwawad, et Professor v. Harnack oma aealugulikku arutamist usutunnistuse sönakäigu üle kõige «vähemast teiseks korraks oleks jätta «võinud. Professor v. Harnack on Baltimaalt päritud ja oli enne Professor TartuS. ElfasS-Lothring tS on mitmed Prantsusmaa aealehed ära keelatud ja on ülewaatamise alla pandud. See leht lubab edaspidi sõnumid Eljass-Lolhrmg'tst sõnumitega Saksamaalt ühte panna, mitte sõnumitega kodumaalt, et ülewaatamisest lahti saaks. Jd aa sS ika' st tulemad sõnumid, et Major von WsSmann oma laewu ometigi mööda Shire jõge NyÄsai-järWele wiia wõima loodab. Koõkedc juureS piab Ü?S jaam asutatud saama. Temale on Inglismaa kanonipaatisi  appi anda lubatud. SakSlaStel AftlkaH et ole kahtlust, et see julge ja wäsimata meeS, keda seal walged ja muStad inimesed auustawad ja usgldawad, seda korda saadab, mida tema ette wõtnud on, ja et Saksa lipp pea NyaSsa jarwcl lehwib. Iseäranis AbeSfyniatased ja SudancSlased, kes Major von WifSmann'i all teeniwad, hoida truuwufega tema poole. Zuskria-MgrumllM. Kuna Saksa KeiSri wõeruStäik uucste maailmale tunnistusi Saksamaa ja AuStria-Ungrumaa  ühendusest ja Ketõrikodade sSbruStusest annud on ja kuna AuStria'S ja Saksamaal kinnitakfe, wiimane «võidusõit  olla mõlcmi riigi fõeawägede ümber uut sõbmse-sidet köitnud, kipuwad AuStria-Ungrumaa üksikud rahwuSkounad seda riiki uueSle jagama ja üheks nendanimetatud föderatv-riigiks  tegema,kuida näituseks Põhja-Amerika Ühendaludriigid  on, kuS siis AuStria Keiser kui kõikide ülem «valitseks, iga riik aga oma enese seaduSte järel ja omaS keeles oma koduseid aSju taktikaks. Talwekuu! tahetakse Wieu'iS üht suurt RahwuS-konferenzi  pidada, millest saadikud RumänlaSte Ungarlaste.  BukowiulaSte, SerbtaSke. KroaklaSte, TloveulaSte. TschechilaSte, RitthenlaSle, SlowaktaSle ja khristlittsozlal SakslaSle poolt osa wõtma saada. Nende muulmsteprogramm  olla järgmine: 1) Kahe-poottse (Ausliia ja Ungrumaa) Monarchirngi muutmine fõderariv- (ühendaiud) MonarchirtigikS; 2) Üksikute riikide kindel ära piira mine; 3) Wien iseäraliseks födcrativ riigiks; 4) üksikud Parlament  id ja Ühenduse-pääw (Peaparlament); 5) sõeawäe uus korraldamine; järgmised punktid kättvad maksude ja majapidamise kohta; wiimane punkt pärib korraldamist luutide-küsimiseS. OmaS pöhjuS-mötteS wSib see plaan ehk hea küll olla, wist ei ole aga wõimattk igat rahwuSkonda  uenda wälja piirata, et «gaiikS üksi oma riigi piiretesse  jääks. Üksikutes riikides täheks rahwuSlit tüli wift ka tahti, ja ühegi rahwuskouna uiutunntsluS ei ole ka ühine; sealt oleks, ka ikka kiuftlemist karta. Ja, kirik, usutunnistus, see kipub Ungrumaal ikka suuremat ja suuremat  tüli tegema, kui Õnnistegija seda ka rahwuSkondade  ühendamiseks aimanud on, mitte lahutamiseks. Mitte ainult ei kesta seal nendanimetatud eeftärariStimised  ikka weel edasi, waid Rooma-Kathoiiigi ülem preester, Ungrumaa Würftprimas VaSzary, on oma sõua murdnud, mida lema Austria KerSrile za Ungrumaa kui t«,na Hmetlssr pandud tal. Selle järel pidi tema, keS muidu kui Graui Grzpilskop seal elab, igakord PeftttS olema, kui Parlament seal kooS ja kui Kuningas seal on, teiSlel aegadel aga üht asemikku, Kiudralvikari, seal pidama. Seda ei taha tema nüüd täita ja pärib, et Paapst selle üle otsust teeks, kaS Kuningal  öiguS on, ennast sedawiisi kiriklikkude aSjade sisse segada. Ungrumaa Ministcrpräsident Szapary olla liig nõder Kuninga õiguõte kailsemifekS ja ksik Uugrumaa MiuiSterium olla sellepärast kõikumas. -- Kuna Hamburgis  kholera kuStumaS on, läheb see tõbi AuStria- Ungrumaal laiali, nimelt Lääne-Galtzia'S ja Krakakau S. kuhu see Lublini kubermangust tulnud olla, ja PestiS. Seal on ka juba Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) pääwal suur kholera-kära olnud, kui kholera-haigete riided Politsei läbi pidiwad deSinstzirilud ja osalt häwikakud saama. Umbes tuhat inimest on ennast senna kogunud ja kiividega  Politsei ametnikkude peale tunginud, kelle peale ka weel aknatest palawat wett puistatud. Politsei on oma söeariiStu tarwilama pidanud ja mitmed käralsejad on haawatud. Delagationid kahtstwad kholera pärast Peftist Wien'iSse minna ehk oma nöuupidamift koguni teiseks korraks jätta, näib aga, et nemad aSju ruttu ara tallitawad  ja siis ühest ära lähewad, miS omast kohast õige hea oleks, sest seal kardeti weel palju tüli tulema. Ungarlased  pämvad, et sõeakohtud Ungrumaa kogudustega Ungru-keeleS rääkima ja kirjast wahetama plawad. Sõeaminister  ou nende soowimift wöimalikult täita lubanud, kardetakse aga, et sits Poolakad, Tschechilafed. Slowenlased  ja teised rahwuSkonnad sedasama teewad, miS määramata  segadust teekS. WanaiTschechilaSte leht ,HlaS on täie rõhuga selle kära waSta ülev aStunud. mida Noor-Tschechtlane Eynr Delegationide kooSolekuS rahwufe ja keeledc pärast teinud on. Monarchirtigi wäline politika  tuetada ennast Ungarlaste, SakSlaSte ja Poolakate kooskäimise peale. Seda kiwi-müüri tahta Noor-Tschechilased  oma pealuudega lõhkuda ja kiskuda sellega teiSte ahwuSkondade wihawaenn kõige TschechilaSte peale. KrakauS on mitmed kaubamajad kholera läbi tulnud tallituSte takistuste järgeS konkursi alla langenud. Galiziast on palju talu-perekondasi Venemaale wälja rändama hakkauud. Senna on söeawäge piirele walwama saadetud, et nemad wälja ei pease. Räägiti kord, et AuStria Keisertt nöuu olnud Skiernievice Sse Wene KeiSri wöerusele minna, mis aga tehtud ei ole ja teisel poolelt ka kohe tühjaks jutuks nimetatud sai. Suurem jägn neist hobustest ehk koguni pea. kõik need tzobssed, millega AuStria pealikud BerliniSse sõitsiwad. olla jäädawalt rikutud. DaammaM. Prterburgist, Kronftadtist. Gtbe-sadamatest,  Hame st ja teistest kholera-paikadefi tulnud laewade guaranläne-arg sn Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) päämal 5 pääwa peale lühendatud, Saksa Idamere-sadamatest tulnud laewade qvarantäne-aeg2 pääwa peale. Riigi pääwa mõlemad wad, Folksting ja LandSting on Viinakuu 3. (Mihklikuu 2l>) pääwal kokku aSkunud ja loodeti, et nüüd vütme-aaStased külid Walilsuse ja Folketingi wahel lepitatud  saada mõiwad sest wiimased walimised on rohkem Walitsufe-fõbru Riigipääwaie saatnud, kui seal enne oli ja senui on Walilsuse kõige käredam waStane. Berg, keS pea SozialdemKrattauk ott, ära surnud. WalitsuS pärib nüüd kõige nende wälMUdmiSte kinnitamist tagajärel, mis mahe-ae.tt ilma Folketingi ludaiala tehtud on, nagu Kopenhageni kindludl.unisekS ja teisteks sõea tarwiluSlekS. Täidab Folkeiing seda pärimist, sits tuleb tepiluS, tui mitte, siis wsida tüli weel kangemine lahti minna, kui eune. Keegi ei tea weel arwata, kuida asi läheb, sest ikka on weel Daantmaal ja ta FolketingiS palju Sozialdem  o krati on ja teisi riiakaid üttwabalasi. .llnnksi-KomMMsl. Rootsi Mgipääwa «valimised sei' samad ukse eeS ja igal poolel peetakse rahwa-kogusi. Näha olla, et rahwaS mille sõea mäe rohkendamise waSta ei ole, seda rohkem aga kailie> ottide waSta, mida WalitsuS wõeramaa kanpade peale pannud on. Ka näitab, et uuel Riigipäämal mitmesugust muntmisi rahwa suurema hulga kergituseks päritud saab. Hiljuti saiwad HammerftftiS  kakS Wenemaa madrust jooditud tuimeSiest raskest tülitatud >a ütS nendest peast haawatud; ka Wei«e Konsuli  kirjutaja, keda uemad öösel äralasimad, neistsamaisi joobnud inimestest waSta rinda tõugatud, keS uulitsal jälle nende waSta tutimad. See asi kippus tüli 'Wene ja Rootsi- Norra Mattis,«Ste wahel tegema, näib aga lepitatud saama, sest selgeks olla tehtud, et seal ühest rahwuSlikusi wihawaennst  juttu olla et wsi, waid aiunll toorusest, kuida seda nimelt sadama-linuabeS sagedast ette tuleb. Kolm noort Wene naesterahwast ülemast seltskonnast, keS ühe pealiku saatmisel KankasnS'eS, Ida-ZndiaS, AustraliaS.  Lõune-Ämmka s, Põhja-Amerika S, Inglismaal, Norramaal ja Rootnmaak reisinmad. on nüüd pärast pitkemac  ülespidamist Stockholm'«S sealt kodumaale tagasi reisinud. Lelgia il. süalitluse käsn veale on Hennegau Kuber««ör  üht aruannet Belgia kööttSke lagattusamiSte üle Prantsusmaal teinud ja sisse saatnud, niisamati ka Prantsusmaa  Mime huiga üte Bch»ia'S. Näha olla. et selleS arnaudes pahandust meelega «vähemaks kujustatud on. kui "eed lse poolest otiwad. et Valitsusel larwis ei oleks Prantsusmaa poolt wäga suurt tasumist pärida. Talgatud ei oie küll mitte saada wöidud, et peale maemeeSle Prantsusmaal  ka neid Veigiatasi taga kinsatud ja «välja aetud on, keS pölluiöö juure abiks paigatud otiwad, aga kõiki on «võimalikult wabandada katsutud, wist ka Valitsuse käsu peale, et rahwa eeS itielda wsikS. ksik olla tehtud, miS wöimaiik oli. WatiksuS karta filmanähtawalt Prantsusmaad  sa kaijnda sellepärast rahwa «viha wsimaiikult soigutava. Prantsusmaa Mitil on selle aruande järel Belgias paisu rohkem kui arwati, Kholera on BrüSjeilS ja ümberkaudu kustunud, LÜtlichiS on Minakuu 6. (Mihklikuu 24.) pckäwal üks jultunud rööwel  keSket linna poStiwankrel, mis hind-aSju raudteele wiimaS oli, kohalise kaStt ära lõhkunud ja umbeS 100.000 ftankt eest hind-aSsn ära wita katsunud, neid aga maha wiSkanud. kui keda taga sett. Tema sai kinni wõetud, ütleb oma nime Gran ja ennast Baper ist päritud olema, tunnistab ka, et tema juba aastate kaupa sinult wargusefl elanud on. Kindlust mööda Maas i jõge taheta weel tsieldada ja selleks Parlamenti poolt raha pärida. Tänised ehitused on 75 milliom franki makSuud ja kardetakse, et rahwasaadikud  ParlameniiS uuele kulude waSta panewads; et aga Holland is ja Schweiz'iS nüüd ka kindlust ehitatakse, maid sõea aeak Prantsusmaa >a Saksamaa wahel selle eest kaitseda, et need wõeeaslc sõea waimukS trhtud saawad,  sellepärast loodetakse ikka, et Parlament päritud millionifi lubab. IngttsmaM. Kõik Inglismaa lehed watdlewad Wene lehtede waSta, milles arutatakse, et Pamtri maa Buchara ja ludia. Afghanestani ja Khtina watzel, õigusega Wenemaa  oma on, kat seda ka juba Khiina poolt tõeks on tunnistatud, wähemast sellega lepitud. Palju aitama ei saa Inglismaa lehtede tõrelemine wist mitte. Oberst Zonow on oma meeStekennaga seal ja et lase ennast aealehtede  kahina läbi ära peletada Auningapraua Victoria  on CuMberlandi Herzogile tungtwslt nõus annnd, Saksa KeiSrisojags lepitust teha, aga tema ema on selle waSta ja esiteks jääd lepitus meel tegemata. WiimaSte sõnumite >ärel on ZuglaStet ometigi nõuu Uganöat Afrita S kinni pidada. Kapitän Lugard on seda tnngiwalt ette pannud, sest Uganda olla Kesk-Afrika wõti. Londonis  oliwad Georgia-Kasatad oma ratsa-kunSti näitamas. Neile sn ükS sdresV 20M0 allkirjaga antud, milleS seda nende ratsa-tuuSt, Mdetatse.