äralisel soowil „Praw. Westniku" sõnumisaatjaks  sõjaplatsilt. Krestowskij tegi mitu suuremat teekonda merel ja maal kaasa, wiibis Buharas ja Hiinas ning awaldas oma reiside üle pikad kirjeldused. Aastal 1892 sai ta Warsawi  Wene lehe toimetajaks. Ta oli politikaliselt wanameelne. Kodumaalt. Äksi st. Mudas margad mõni kord petta saamad, näitab järgmine lugu. 11. jan. s. a. õhtu jõudis Wisusi mõisast suur rukki w»or Rojasilla  kõrtsi juurde. Et juba hilja oli, jäädi ka sinna öömajale. Hobused,  keda umbes 15 oli, rakendati lahti ja pandi kõrtsi rehe alla, kuna rukkikoormad kõrtsi ette lagedale jäeti, sest et nende tarwis ruumi ei leitud. Peeti wahti kella 1-ni kuni kõik arwati wagaue olema, siis soowis kaasas olem mõisa kubjas, et mehed wõiwad natukene puhata. Olid rukkikoormad  umbes 2/4 tundi ilma mahita  olnud siis oli ka kolmel rukki kotil lust olnud wõõra omanduseks saada ja 21 puuda wilja oli kadunud.  Jalamaid andis moonakas, kes asja juhtus leidma, seda kubjale teada, kes kohe kõrtsmikku äratas ja palus, et talle kerge saan laenataks  warga tagaajamiseks, sest jäljed näitasiwad, et rukki waras hobusega oli olnud ja kõrtsi tagant metsa oli sõitnud. Hobune rakendati kiiresti ette, 3 moonakat za neljas kubjas istusiwad pääle ja kihutasiwad tuhatnelja  warga jälgedes edasi. Umbes IV» wersta kõrtsist eemal nägiwad nad kaks meest eneste eel sõitma, ja et nendest midagi kuulda, püüdsiwad nad järele saada. Umbes paar sada sammu mõis nende ja eelsõitjate wahe olla, kui korraga meie eessöitjad saanist maha kargasiwad ja metsa lippasiwad, looma kõige saaniga tundmst«  meeste hooleks jättes. Ei olnud  nüüd muud nõuu kui leitud waraga kõrtsi juurde tagasi sõita. Teisel hommikul toodi wooriga Hobune  Jurjewisse ja anti politseile ära, kust õige omanik teda mõne päewa pärast kätte sai, sest loom oli Kärewere wallast ühelt peremehelt selsamal ööl warastatud. Meie sälusaksad  jäiwad metsa ja wõiwad ehk küll eneste kuuma were üle nuriseda,  kui kuulewad, et neid nii kergelt saagi kallalt ära hirmutati; muidugi arwasiwad nad, et nende püüdjad liginewad. J. L. Kastre mõisa ja wald on v. E. sugukonna päralt ja sellepärast  ei ole siin ka ühtegi müüdud kohta, waid kõik kohad on rendi-kohad.  Walla maja on ühes endises kõrtsis, millest iga päew karta on, et ta kokku kukub; uue ehituseks on mitmesuguseid takistusi ees. Koolisi on kolm. Ajalehtedest loetakse paar „Olewikku" ja paar „Poslimeest". — Pera walla koolmeistrilt J. K. warastati  ühe aasta aja sees kaks hobust  ära. Õue ümber aeda ei ole, üks tall on nii kitsas, et waewalt üks hobune sisse mahub; wankrid, regi wõi saan peawad õue pääl olema muud ruumi ei ole. Koera pidada ei saa, seda arwatakse põdra olewat ja lastakse maha. Nõnda on tal kaks juba kaks korda juhtunud. Laupäewal 21. januaril pandi walla nõuukogule ette, et lubataks  koolmeistrile ajutist abi; aga kolm nõuumeeest jäid kindlasti sellesse  nõusse, et abi ei saa. „Kellelt warastatakse, peab ise kahin kandma", ütlesiwad tähendatud kolm nõuumeest. Suurem jagu oli ometi selle poolt et walla poolt koolmeistrile kakskümmend rubla abi antaks. Suur õnnistus on K. wallale se, et hr N. v. E. on kõrtsisid ära häwitanud; ainult kolm kõrtsi on weel olemas, needgi kõrwalistes kohtades. Sellepärast on ka kohtus-käimist nii wähe, kudus harwa ühes nii suures wallas ette tuleb. a!.— W õr u m a a l t. Loosist. Uus aasta on juba käes, aga meie elame ikka wana wiisi tuimuse sees. Paranemist ei mitte millesgi asjas näha Hobuse- ja muud wargused on niisama sagedad nagu ennegi ja aidalõhkumisel»  on märksa juurdunud. Kohalise koolmeistri rentnikul taheti hobust wägisi ära warast.ida, millepärast  wargad mitu ööd platsis oliwad.  aga et tähendatud rentnik nimelt wahti pidas, siis ei julgenud wargad ka päris wägisi kallule tilkuda, waid läksiwad pikkamisi eemale. Meie wallas elab üks Laswa walla liige P. K., kellest üliselgesti teada on, et ta siin wallas kõige osawam ja anderikkam  hobuse parisnik on, aga keegi teda puutuda ei julge. Mitu peremeest  elawad temaga ühes külas, näewad  selgesti, kus mees käib ja k e s tema pool käib, aga üles nad teda anda ei julge. Siis räägitakse weel wargate juurdumisest? Niisugustele peremeestele oleks paras, kni neil silmad pääst ära warastataks. Walla peremeestel oleks wäikene asi tähendatud inimest ja mõnda teist tema sarnast riigivalitsuse kätte anda. Oleks wäga soowida, et wald ükskord soowi awaldaks kõlbmata liikmeid Siberisse saata. Kui see ükskord  tõsiselt sünniks, siis tuleks sellest  suurem kasu, kui seda keegi ette wõiks arwata. Ja auu kah! -r. Wastselinna kihelkonna Joosi wald tahtis juba minewal aastal magasi tagawara - wilja üks osa ära müüa. Aga ülemal nimetatud  müümise hindade üle tuli jagelemist, kuni wiimast wolikogu luba sai, selle hinna eest müüa, millega  ise arwab ja mis hinnad parajad  on. Waheajal läks aga hää müügi-aeg mööda. Käesolewal aastal  oleks selle jaoks aega küllalt, aga nüüd on jälle hinnad odawad! Nii ei edenenud siin ka seegi asi. Et aga pääle wolikogu kõik muud ristiinimesed  wilja müüwad ja ostawad, siis wõiksiwad ka nemadgi seda teha. Müüdagu odawasti ja ainult oma walla inimestele, siis saaks wahel sellest kasu. Wastselinna kihelkonnas Loosi wallas on mõnes kohas rõugetõbi liikumas. Külma aja pärast ei saa ta aga jõudsasti edasi minna. Minewa aasta kirjutati „Postimehes,"  et Põhu kogukond ja Wastselinna kiriku wald, mis ju paarkümne  aasta eest selle wallaga ühendati,  jälle lahku soowiwad minna. Selle üle on siin pool, nagu sagedasti nii mitmest muustgi asjast, õige palju krõbinat kuulda, aga wälja ei ole sellest siia maale midagi tulnud. Ilma tööta ei edene asjad ja unenäod ei läha alati täide! Sõnumid Tallinnast. TallinnaEstoniaselLS pidas, nagu meie lehes kuulutatud, 5:2. skp. oma uue korteri awamist. Selleks oliwad linna tähtsamad mehed  osa wõtma kutsutud. Preestrid hrd Tnsik ja Rammul õunistasiwad seltsi korteri Greeka õigeusu järele sisse. Selle järele õnnistas Eestimaa  kindral superintendent Hörschelmann  maja Luteruse usu kombe järele, mille juures ta kõne pidas ja seltsi elule waimulikul wiisil õnne soowis. Wäikse waheaja järel tuli siis maimuliku  toimetuse järele konzert wäga ilusatest ilmalikkudest lauludest. Kaks koori kandsiwad laulusid ette. Need oliwad J. H. Wahtriku segakoor  ja T. Kuusiku sega- ja meeste koor. Laulud läksiwad kõik ilusasti ja paljud koguni puhtalt ja maimustatud  wiisil korda. Kuuljad ja lauljad oliwad, nagu näha, wäga elawad osa wõtma. Kõige rohkem oliwad meele pärast K. A. Hermanni „Laula ja õiska", Läte „rõõmu-laul" ja M. Hermanni „mis mulle jutustad, koidiku  tuul". Iseäralist waimustust sünnitas Eesti rahwawiis „oh seda elu ja õnne" ja K. A. Hermanni „marsilaul",  mida mõlemaid suurel käteplaksutamisel  teist korda kuulda nõuti. Aga ka teiied laulud läksiwad hästi ja tegiwad rõõmu ning ülendasiwad wäga rohkesti tulnud piduliste lõbu. Pärast konzerti astus Or K. A. Hermann ette ja tõi Taaralinna „Wanemuine" seltsi poolt selle esimehena  südamlisi terwiseid. Termitaja  mälestas oma kõnes seda, et „Estonia" selts Wanemuise seltsi järele kõige wanem Eesti selts on, sest ta on aastal 1Ü65 aga m)ni kuu hiljem ilmale sündinud kui tema wanem wend Taaralinnas. Kõneleja tuletas  meelde, et „ Estonial" esimene eluaeg  hiilgan, ja ilus olnud. Esimesel Eesti laulupidul aastal sai „Estonia" esimeie auuhinna, mis tema hoolsast lauluõppimisest juba sel ajal kõige parema tunnistuse andis.  See laulu õppimine kapellmeister  Bergmanni tublil juhatusel tõusnud pärast suurt pidu meel kõrgemale  järjele Ka kõneleja ütles end sel aastgl kvgn i noore mehena „Estonias" kaasa laulnud olewat, ja kouzert selsamal aastal bürsi.saalis lgildstoas) andis sellest kõige hiilgawamat märki. Pärast aastate jooksul ei olla seltsil küll seda õnnelist aega enam olnud, ja selts olla mõnel ajal wähe tegew olnud. Aga nüüd, nagu näha, olla uus elu j älle liikumas, osawötmiue rohke ja elaw, ning loota olla, et selts nüüd seda hoolsamini ja tublimini  oma hääd eesmärki Lindanisa rahwa elu edenduseks jõuab ja nõuab kätte saada. Selleks soowis kõneleja seltsile õnne ja rammu. Terwituskõne  wõeti hääl meelel wasta. Kõneleja  auuks puhusiwad mängijad „tusch" ja ta tänas selle eest. Nüüd tuli wäike waheaeg ja selle järele näitemäng, millest, nagu näha, niisama  elawalt ja hääl meelel osa wõeti, nagu laulust, ja mis hr Perdi osawal juhatusel hästi korda läks. Ette kanti ühe - järguline lustmäng nimega „Wõidu kosimine," koguni uus. Sellega oli siis Estonia uuesti elulekutsumise  awamije-pidu, mis noore rahwa jalakeerutusega lõppis, mööda. Nagu üteldud, rahwa osawõtmine oli rohke ja elaw. Tähtsamatest meestest oliwad weel seltsi pidule Tallinna polizeimeister hr o Nottbeck ja gymnasiumi direktor hr Jantschewezki  tulnud. Kuberneri herral ei olnud wõimalik tulla- Loodama, et selts uuel elul jõudsasti edasi sammub  ja oma esialgusele auule tagasi jõuab Iseäranis on soowida, et Eesti näitemäng seltsis jõudsat edendust  leiaks. Selleks kõigeks soowime seltsile terwist ja õnne. Nikolai Saksa lauluselts  hr K. Türnpu juhatusel tõi, 23. skp. Jtalia helimeistri G. Verdi suure surmalaulu „requiem'i" börsi-kojas kõige mõnusamal ja kaunimal  wiisil kuuldawale, nagu juba eilses numbris mälestatud. Solokohtade  tarwis oli proua Kunze- Daehne Tallinnast ja preili Ainu Tamm Peterburist kutsutud ning pääle nende üks herra tenoriks ja herra Jurjan bassiks. Iseäranis prl. Tamme pehme aga siisgi mõjuw ja puhas hääl oli meile laulus wäga meele järele. Nikolai laulu-seltsil ou umbes 130 lauljat. Suur mängukoor  saatis terwet surmalaulu, mis wäga ilus oli. Herra Türnpu juhatas  laulu osawal aSjatundwal wiisil.  Kuuljaid oli rohkesti tulnud Tallinna Saksa ringkondadest. Kohtukojast. Ringkonnakohtu  istumisel, 20. januaril, tuliwad  järgmised asjad harutamisele. Esimeseks toodi süüpinki: Rapla wallaliige, 35 aastane, Peter K. ja sellesama wallaliige, 34 aastane, Ada R., mõlemad pidiwad ühe hirmsa kuritöö pärast wvstust andma. Öösil  22. ja 23. märzi wahel ilmunud kolm meest, Jälgimäe wallas olewa Kai Sepmanni sauna akna taha ja hakanud warSti akent ja luuki raudlatiga  eest ära kangutama. Kui nad selle tööga walmis saanud, tahtnud  nad aknast sisse pugeda. Kui aga S. 15 aastane wennapoeg, Hans Niinepuu, korra rewolwriga lasknud, kadunud nad akna tagant ära. Warsti kuuldud neid aga juba toa pääl olewat, kus nad kolm lattpalki lahti kangutanud, küünla ridwa otsa sidunud ja siis säält alla tuba walgustanud,  et näha, mitu inimest toas on ja kus kohal nad seisawad. Wanaema  kustutanud aga küünla kolmel korral ära, mispääle wiimaks üks käsi lae palkide wahele ilmunud ja häkitselt  põrutatud rewolwrist kaks pauku Kai S. pääle, ja see langenud haawatult  maha. Mõlemad kuulid oliwad  t.ehwanud, üks puurinud parema  käewarre ülemisest poolest läbi ja tunginud kaenla alt kehasse; teine kuul läinud pahema poolsesse õlasje. Kui haawatud juba wähe minestusest toibunud, olnud rööwlid toas ja otsinud  raha. H. N-e tõenduse järele olla üks neist laest sisse tulnud, kuna teine aknast sisse oli pugenud. N-ele, kes nurgas hirmu pärast wärisenud, ütelnud rööwlid: „Ära sina karda, ega meie sulle midagi tee, sa oled „Sepatalu" karjapoiss". Kui rööwlid  juba tõik kohad läbi saanud otsinud  ja rohkem kui 30 rubla raha 'pole leidnud, hakanud nad minestusest  ärganud wanaeite kõige koledamal  wusil piinama et see ütleks, kus kohal tema „Repmauni käest saadud 500 rbl." peidus on. Kõige enne peksnud ja talluuud nad jalgadega haawatud wanaeite; kui see 'pole „aidani! , hakanud nad põ! ? wate linadega tema jalgu kõrwetama, kus juures nad eidele Padja suu pääle pannud ja ise pääle istunud, et ta mitte karjuda ei saaks. Kui wanaeit wiimaks lahti pääsnud, ütelnud  ta neile, et raha aidas peidus olla ning mõtelnud sel ajal, kui rööwlid  aidas raha otsiwad toast wälja põgeneda, et lähemast perest abi kutsuda.  Rööwlid aga jätsimad kolmanda  endi seltsimehe ukse Pääle mahti pidama, ja kui wanaeit wälja tahtis põgeneda põmmutas see jällegi kaks laengut tema Pääle Lühjaks,  millest üks mööda läks, kuna teive pahema poole ülesse reie sisse tungis. Kui petetud rööwlid aidast tagasi ruliwad, hakkasiwad nad teda weel euam peksma ja nõudsiwad ühtelugu  raha. Wiimaks läks wanaeidel korda ennast nurka puperdada, kus petroleumi pudel seisis ja kartes, et rööwlid sellega weel midagi ära teewad,  kallas ta selle tühjaks Kui rööwlid seda nägiwad, kahetsesiwad nad, et see ennemalt neile silma ei puutunud Wiimaks, kui wanaeit juba üsna puruks ja weriseks oli peksetud ja rööwlid enam raha ei leidnud, jätsiwad nad oma wiie - tunnilise töö järele ja läksiwad  ära. Wanaeit aga komberdas karjapoisi abiga lähemasse, talusse kust kohe üks mees wallawanema järele  läks, kuna teine linna tohtri järele  sõitis, kes Paar tundi hiljem sinna jõudis ja õnnetuma haawad kinni sidus, mispääle ta linna haigemajasse  toodi. Õnnetu haawad ei olnud aga mitte surmawad, sest nüüd oli ta juba niikaugele Paranenud,  et oma jalaga kohtu ette wõis tulla. Kaks kuuli on tal aga praegugi  weel kehas. V. linnajao pristawil  Artroschuikowil läks aga korda mõrtsukaid warsti pääle selle kätte saada ja trellide taha toimetada,  kust nad nüüd oma palka saama toodi. Kohtu ees tegiwad aga rööwlid täiesti ilma süüta näod ja tõendasiwad, nemad olla sel ajal hoopis Keila laadal wiibinud, kui „Sepasauna" eit ära rööwitud; ka olewat nad omale terwe karja tunnismehi  kohtu ette kutsuda lasknud, kes kõik tõendada pidawat wõima, et nad sel ajal laadal olla olnud; juks" ei teadnud aga neist keegi ütelda, et kaebealused laadal oliwad olnud. Mitu neist tunnismeestest ei olnud „wõrukaelasid" eluajalgi näinud. Asja harutamine tuuris terwelt kuuS tundi. Kohtu saal oli kubinal inimesi täis. Kui prokorör ja kaitsja adwokat oma kõned saiwad pidanud, läksiwad kohtunikud teise tuppa otsust arwama, kus nad poole tundi wiibisiwad. Wiimaks kõlises kelluke, mispääle kohtunikud saali astusiwad ja otsus ette loeti, mis järgmiselt käis: .Mõlemad  kaebealused kaotawad kõik inimlikud õ i g u s e d ja saadetakse  kumbgi kolmeksteistkümneks  aastaks raskele sunnitööle.  P—p. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 23. januaril. Täna wöeti siin Krestowskij surnukeha Warssawi waksalis ta sugulaste ja hulga kirjanikkude poolt wastu ning wiidi sedamaid Aleksander Newskij kloostrisse, kus Jsidori kirikus matu se jumalateenistus oli. Haual pidas luutetaja Korinfskij wäga südamliku  kõne. Ametliku teate järele on Tallinna  laht kinni külmenud. Laewasõit  on lõpenud. 24. jan. Minewal pühaväewal  oli Wene saadikul Londonis, Lobanoivil, õnn end Keiserlikule Majesteedile  esiteleda. „Nvwoje Wremja" järele on Warssawi kindralkubernec palivekirja sisse andnud Krestowsky kui kirjaniku lesele walitsuselt abiraha (pensioni) lubada. „Nowosti" teatawad, põllutööministerium  on otsustanud pöllurottide  büwitamiseks mõjuwalt töötada seega, et ta Dr. Mershkomsky apparati  wälja saadab, mis enese tegewusel  rottisid hämitawaid bazillusid sünnitab. Berlinis, 25 jan. Komitee, mille presidendinna Saksen Alteuburgi prinZess on, tegi piduliku muusika- ja kirjanduse-õhtu Anton Rubinsteini mälestuseks. Sellest õhtust wöeti suurel wiisil osa, ja ka lesk keisrinna Friedrich oli pidule ilmunud. Wittenbergis. 22. jan. Eila eksis siit postkontori direktor maal rewisionil käies teelt ära ja leiti täna külma kätte surnud üles. ParLsis, 22. jan. Suurest külmast hoolimata wõttis suur hulk inimesi Canrobert'i matustest osa. Leinarong lahkus leinamajast kell 11, 30 minut, hommiku. Parist garnison seisis mõlemil pool uulitsaid.  Pärgadest oliwad iseäranis toredad Inglise kuninganna, Jtalia kuninga ja Wene sõjamäe poolt saadetud  pärjad. Surnuwankri möödaminemisel  wõttis rahwas auupaklikult mütstd pääst maha. Rochefort jõudis täna kell 4, 40 m. Põhjaraudtee jaama, kus teda sozialistide päämehed ootsiwad. Raudteejaama juures oli hulk rahmast,  kes Rocheforti möödasõitmisel „Elagu Rochefort!" kisendas. Rochefort  sõitis kohe oma ajalehe „Jntranstgeanti"  toimetusesse. 23. januaril. Monceau les Mnes'is läks püha Eugeni? mäekaewanduses  maa-alune gaas põlema ja plahwatas. Sääl juures sai hulk inimesi hukka. Umbes 30 surnukeha on juba wälia toodud. Wiimsete ametlikkude sõnumite järele on lisawalimistel sobranjesse 20. walimisest 13 riigiwalitsuse poolt olnud. 23 januari-k. p. Eila maeti Marshall Carnobert Jnvalidide-kirikus  pidulikult maha. Matustest wõtsimad osa kõik kõrgemad riigiametnikud,  wäljamaa saadikud ja suur hulk sõjawäge. Rahwast oli wäga palju kokku tulnud mataseid päält waatama. Sõjaminister pidas hauakõne, milles ta pääle muu ütles,  'et wapras wõitjuses Krimmis wenelased ja prantslased üksteist auustama  on õppinud ja et õieti säält see kokkuleppimine, mis praegu Weneja  Prantsusemaa wahel Europa rahu kasuks walitseb, oma alguse on saanud. 21. jan. - Siia jõudnud sõnumite  järel on Ecuardori riigi walitsus  Jaapanis ostetud laewale „Esmeralda",  mis Chile riigi päralt, lubanud Ecuardori lipu all merel käia. See ei ole paljudele meele järele. Mäss tõusis, kus juures mitu mässajat surma saiwad. Londonis, 23. jan. Jaapanist telegrafeeritakse, et Jaapani walitsus Hiina rahusobitajatega rahulepingu pärast tegemist ei olla hakanud tegema,  sest et nendel puudulikud wolikirjad  olla. Roomas 20. jan. Siin Avellinos  tunti mitmel pool maawärisemist,  mis aga kahju ei teinud. 21. jan. Siin otsiti anarhistlaste  Ravaglia ja Capelli majad läbi, leiti bommisid ja mõrtsukariistu ning mäsjukirjasid. Ravaglia tunnistas,  et tema kommid olla teinud ning nendega ligematel päewadel mõne kõrge mehe kallale kippuda tahtis Mõlnnad anarhistlased pandi kinni. 23. Jan Grahw Curtopassi, seniue saadik Bukarestis, on Jtalia saadikuks Peterburis nimetatud. Sofias, 23. januaril- Eilastel lisawalimistel sobranjesse Tõrnowas ei saanud Stamdulow tarwilikku häälteenamust.  Karawelow ja J Jwantschew  waliti Rasgradis. Tirnowas on rahwa esimesed rahutused olnnd, sest et riigiwalitsus  säälsetele walimistele inimesi on saatnud, kellel mitte hääleõigust ei olnnd ja kes seaduslikkusid walijaid hääleandmises takistasiwad. Hobusewägi  astus rahutuste sünnitajate taltsutamiseks wälja ja haawas 10 inimest. Tirnowa Muhamedi-usulised  kaebasiwad Türgi kommissarile Sofias selle üle, et polizei neid hääleandmises  takistanud ja mõõkadega nende kallale tunginud. Teated wiljaturult. Tallinnas, Li. jan. Nisud, Saxonka tstwt. 10 puudased 7,23 k. ~ Samarka 675 G>rka .. 600 . Kauplemine sellega õige waikne. Rukkid, 9 puudased 5.75 k. Kaerad, pitsimam, kuul . . 2.80—3,40 k. Wologda. 3.00 k. ~ Starorussi 3.< 0 k. Linaseeruned. kõrqe Ssamara, 9 p. 10 50 k. Rshew' .... 9,25 . Rukkijahu. Moskwa 3,40 —5 55 . uuzu'!uu . . . 5.50—5,75 . Odratangud, kuul . . . 5.50 —10,50 „ Kerasin. Nvbeli, puud 1.16 „ B"ku 1.13 Suhkur, Köu'g I. seltsi, puud. . 6,10 „ krismlli'eeritud vuud 500 „ V Postimees. 1895. Wastiltuw toimetaja ja m . a A. He.manu.