Eestimaalt. Wiljandist. LäbirSäimiscd smm.Sle asjade MinisterinmiS e«v-Lüte ruse usu õpeta» j atemaade pärast olkwat lõpule jõudnud ja nimelt olewat miniSteriuut sellele otsusele jõudnud,  et nende maade ülewaatamine. «valitsemine ja siuna külge pttutuw >ajaoidamise tegewuS Lutteruse  usu waimulikkudel hea hulga aega ära wiidab ja neid nende hiugekarjatselises toin«etuses takistab. Selle pärast tehtawat plaani õpeiajaw maade «valitsemine  iseäralisre komiteede kätte anda. mis kihelkonna  eestseisjatest ja kohalisest amellisest ülemusest koktu waksiwad saetud ja m«s kubermangu «valitsuse ülevaatamise all seisab. Kiriku ja õpetajate maadest saadud siSsetplß tarwitatakse Luttervse waimulikude ärainääratud palgaks, nagu seda Kreeka Katoliku, preestrid saamad. Nõnda teatab ajaleht „Russ. Chisn". Peale selle teatab nimetatud ajaleht, et wiija ja muud maksud aegapidi raha peale ümber tahetumad muuta ja niisama wmmulikude palgaks -arwitada, km m u n d»e st halikatest saadud sissetulekud selleks ei ulata. lurjewi lehtede „Olewiku" ja „PoStimek?e" mahe! oli asutatawa Eesti laulupidu pärast weike sulesöda. kuhu rahwused. korjandused ja muud õrnad  asjad sekta oliwad woetud. Nüid on ~Olew:t"  kirja awaldauud. milles ta oma voolt tüli lõpetada soomib palub' et se: enam t»n,a tallale ei tikuks. Jumal ise teab, kuida „Ole«vik* sarnase mõistlise mõtte peale on tulnud! „Ole«oikuS" kuulutab E. Kirjam. Seltsi eestseisus,  et kellel seltsi käest midagi nõudmist, eht sinna maksmist on, seda nüid ära piaks õiendama. Juba 16. Septembtii on era-insher.ör Frish Viljandisse jõudnud, keS rilginõuuniku von Götte ettepaneku järele seilSme töMe abil raudtee sihti Laatre poole hakkab ajämai Härra Frsth on selle tööga juba peale haktanuv ja Maasisse püSti Mdud tikkude rida tähendab sihti Loodi poole. Linna SpetaM EWft Ritstitz ttzab MmiMa konsistoriumi seadletstst Mödn SSiljMdi tchelkonda kihelkonna woiuiuljku kohuseid täitma selajal. kui praost A. Doll owee.st iira^on. Pättm.Wiljandi krW mSüSMud o» 18. Oktoobriks Wikjan visse Muku isutud. Teede küsimus  oiewat selle koosoleku päewatorra ptMuukt. Winewal nädalal on 1. saos kanna tagawaru mäe mehed ueljunädslift tza»jGM« järele koduilaStud.  Harsukuiel ou ckiMldse 123 meest olnud; Mudusiwad 3 kooliõpetajat. 4 teS haiMs oliwad jäänud za meest, kes teadmata põhjustel ei olnud älmum-d. 25. SepteuchrÄ tpltzh teine liik, nimelt KBLB a. mehed st Rägu tMtiU». v» wKe teenistuse seaduses punkt.sees, «us selle eest MUMdse«a piab, et ükski perekond ilma wiHata O« perekotAa pää, maja isa, nõnda «vanaks saanud, et perekonna lonmme enam tema jöuus ei seisa. siis jäetakse üks tevm poegadest tegemast KemSAseH lahti. Seda Slläärab mäeteenisUlje seadus H 49. NAd on oga seal juures täheke pausw et-MMonna witja ära mõib stura, eh? sä-nast DigaMAa. et perekonna ülespidamine temale wSimatnmaks saab; eht perekonna  pää jõuab üle teatama «anaduse st o. üle S 7 eluaasta. Selle kohta on nüitz Z 49. saetud, at sarnastel juhtumistel üks tee«iStuseS  olem perekonna liige, perekonna  pää walimist mööda, tegemast  teenistusest kodu laStakse. tuid mitte söa, ega wäeharjutuSte ajal. Palme kodu laskmise kohta tuleb kohalisele mäeteenistuse  komisjonile sisse anda. kes selle üle siis otsust teeb. Kui wõeteeykstuse komisjon palme tagasi lükkab, siis mõib selle üle tubermangu  mäeteeniStuse komisjonis kaemata, kuna nende otsuste üle jälle pakmed senatile ettepantud mõiwad saada. Mttu korda on kühmus jorutada olnud, tas kaupuleeS kaupa ühes ümber» pan tawa paberiga kaaluda tohib «õi mitte, ilma et asjale selgust oleks saadud. Riiid on päälinua kaupmees Baskow sellepärast rahukohtuniku e,S olnud ja tqtSWmmmdwiis rubla trahwi maksma mõistetud, mida otsust kohaline rahukohtukogu on kinnitanud, eht küll kaupmehel igasse pakki jet elitcne ligi oli pantud, et kaup ühes Paberiga on kaalutud. Nii ei tohi siis kaupmehed kaupa mitte paberiga üheS kaaluda, «vaid ilma selleta ja alles pHrast paberiga kinni pakkida. Mitmed peene tundmusega kaupmehed ei ole seda ka jeiemaani teinud, aga msie oleme kohte näinud, kus «võimalikult paks ja suur paberi poogen enne kaalu peale Hj midagi kaaluma hakati. Pakkimise paber maksab kolm kuni neli kopikat nael, hea kohwi nael selle wasm 80 k. Müib nllid kaupmees päewos puudu kohwi ära ja kaalub' paberist koti ühes kohwiga, siis on ta päewas peale kohwi weel kolm neli naela pakkimist pgberu ilusa hmna eest 7V—BO kop. nael äramumud. Kolme käpiku pealt MStab kaupmehe isand 70 kop.! Ja nii määran»- vMY pttüsennfi ja ei tee sellest pikkä juttugi, sest sarnased kõrged protsendid jaotame hulga peale ära, ct keegi pärast ütelda ei Võiks: Mina olev Abvami rikkaks teinud.— Nöllda on mitmes aSjas. Tühja palja pakkimise paberi eest oleme seiemaani kallist hinda Pidanud maksma, aaa tänasest päewasi ei tee meie seda enam. PiakS siiski weel mõni hea tuttaw kaupmehe  saks meile paberit kauba hinna eest kraesse määrida pMdma, siis tõmbame talle heamehe poolest  paarkümmed rubla trahwi kraesse. Ei ta meie tutmust siis nii pea unuSta. üleminewase numri telegrammides üleSse woetud söalaewa „Russalka" hukkamineku kohta on ajalehed nüid weidi täielikumaid teatust toonud. Laewa peal ei ole mitte 9! meest olnud, waid 176 ja kümme ohwitseri Ka ei ole kapten Jmnjh mitte Tallinna jäänud, waid ise loewa komanderinud,  ehk ta küll haiglane olnud. „Russa!ka" oli ühes suuretüki paadi ..Tnishaga." kes aga palju rutem edasi jõudis. Tallinnast wälja sõitnud. Uutbes  kella kahe ajal jõudis „Tu«sha" Eransi ujuma tuletorni ligidale, kuna „Russalta" siis juba silutist ära oli kadunud za pärast seda ei ole söalaewa. ego tema mehi kelteyi silin enam näinud. Nüid on kaks küsimist kosia: Kuskohal „Russalka" põhja «vajus ja mLsvärast '5 Esimese küsimuse luures «võetakse ühe kalamehe tunnistus põhjuseks, keS USna üksi Tokani saare pea! elab ja sellel ööl, kui „Russalka" hukka läks, tuaS olles hirmust hädakisa on kuulnud. Astunud ta tuast wälja, siis ei ole enam midagi kuulda olnud. Wiimaks arwanud ta ebausklikult seda wanasarwiku tembuks ja läinud hurtsikusse tagasi. Peale selle on loined Ühe tonni Tokani saarele ajanud, mis „Nussa!ta" pealt arwatakse olewat. Selle järgi oleks „Russalka  hukkamineku koht siis Tokani saare lühidal olewar. Waikse ilmaga tahetakse kohta ülesse otsida, mis selleläbi woimalik on/ et masinast tulem õlj sinna kohti weepeale jäeb. Mis põhjuse! aga „Russalka" põhja on wajunud, selle Me lähemad  asjatundjate arwamised -lahku. Niipalju on on aga juba selgeks tehtud. et „RuSsa!ka" weel mitte wanaduse tõde ei põdenud, waid ülewaataja komissipw otsuse järele weel 13 aastat teenida oleks moiuud. Rhed arwawad, et kavteu länish Helsinxi lahe parema poolsetes merekaärvdeS wurzn püidiS otsida, laew seal zuureS mõne meealuse kiwi otsa trehwas, nagu neid seal küllalt olemas on ja sil> maptsk pÄhja wajuS. Töised arwawad.Ma, et kange tormiga mesi laewakorstnost sisse lävija tule katla all ära kustutas, mispärast laewa enam juhtida  ei «võidud ja tema nõnda tormi mängukanniks sai. mis teda seni minlsntas, kuni ta wajus. Jts asi on ieal juures aga arusaamata. ' Kell S p. l. jõudis ..TuHha" Helsingi ja teatas, et „Russalta"  tormiga wõitleum on jäänud, ometi ei saadetud  peaste-aurulaewasi temale abi wiima. Kus -nüid tõeks jäeb, et ~R«»sialka" alles öösel hukka läks, siis oleks õnnetuma sõalaeira pensi nn seks 3—9 tundi aega olilud ja selle aja sees oleks palju ära teha wõidvd.; Wiljandi tänawune laat oli loomade pooltest  tauuis rikkas; aga et ühelt voolt wähe ostjaid oli ttmvnnd, töiselt poolt ühte l«gu külma wihma maha nirises, siis oliwad sarwloomade hinnad tamnS oüawvd ja palju loomi, mis müigiks oliwad  määratud, saiwad laadalt kodu tagasi wiidud Üleüldse takistas wihm, mis hommikust õhtuni tasakeste taewast maba wyolaS, iga toimetust, iseäranis  aga kauplemist, sest et wihmast Miligunenud  laadarahwas ennem mõne asja õiendamata jättis, kui ta aga õigel ajal kodupoole tagasi «võis minna. Õöd on nüid wäga pimedad» teed halwad ja teekäimine sellepärast wäga waewaline. Näib nõnda, nagu oleks heldel taewal wäikene wihawaen  meie sügisest laada «vastu olewat. kostmata ei laSta teda naljalt läbi. Loodame aga siiski, et põllumehed esimest kibedat raha puudust weidi waigismda  on suutnud, olgu et nad paar tsetweni linaseemneid tönvad, ehk weikese mnlllka ära saiwad  müia. Meie ootame ikka paremaid aegu. Wiljandimaalt. Tarwastust. Sealne Karskuse selts tahab karskuse seltsisid ühe pääseusi alla seada, kuna töised siis kõik abiseltsid oleksiwad. Niiwiisi asutS karskuse wäljäle küll ühine jõud tegewulele. Aka?tve»esii. Ööse 16.17, Septembri wahel oli Rakwere ligidalt putka wahi lehm nõiduse wäel laudast ära kadunud. Juba järgmisel päewal leitigi  linna metsast hao risu alt lehma nahk ja liha üleSse. Omanik sai liha kõige nahaga kätte, ilma et auus lihunik oma töö ja waewa eest äitäh'gi oleks saanud. Hale lugu! Rakweresse tahetawat kohalise ajalehe teate järele uut seltsi nimega ..Oömseisesaov Lobame" asutada. Rakwere kreisi 1. jaoskonna noorem Abiline kirjutab «valla walitsustele ette, iga töistest kohtadest toodud hobuse märgid ilma wiibimata iga mhes üles anda, niisama ka kust ning kelle käest hobune on ostetud, eht toodud. Sellega tahetakse  hobuse wargusele piirisid ette panna, mis muidugi juba liiale on läinud. Soowida on, et seda käsku karwa peal täidetakse, selle läbi saab mõnigi mees hobuse kätte, töiseks keegi ei osta kahtlast hobust, millest ta jälle tergeStenßib Lahti saada. Et igas külas külakubjas on, kes ilma wubimata käsku viab täitma ning mängid üles andma, siis ei saa sel «viisil "ühtki hobust ilma walla walnsuse teadmata walda tl'««a. Waadalu sellepärast ostjad ette, et nad mitte teadmata hobust ei osta ega selleläbi kabju ei saa! —r—  Rakwere kreisi talurahwa asjade kommissari  härra annab walla walitsustele teada, et kõik palwed ni:»g kaebdused walla wslttsuste poolt, mis kubermangu «valitsusele ja töitt ülematesse kohtadesse  lähemad, kohalisele kommissari härrale tulewad  sisse anda, kuna sevni sest seadusest üle on astutud. —r— Jurjewist. 17. Septembril oli Jur;ewiS Riia ringkonna kohm lüi asjade osakonnas ew - õpetajate Karl Landeseni ja Burchardt Sperlmgki aSjad seletada, keda seaduse wastaliste amett toimetuste pärast kohtu alla oli antud Mõlemad asjad srletadi kinniste uste taga ja ou sus oli.- Torma õpetaja Karl Landesen kunekS kuuks ametist ära, et ta aga enne juba seitsmeks kuuks lahti oli mõistetud, siis arwataksc nmdne trahw selle hulka; Otepää õpetaja Burchardt Sperlingkon ametist lahti lastud. Pärntt linna wolikogn on sealsele Gumnasiumile  aastas 9Wt) rubla aastalist abi raha lubanud  ja jäeb see lubamine ka siis kindlaks, kui gümnasium Riia Vpekonna kuratori ringkirju järele i 8 Aprillist s. a. ümbermuudemd piaks saama. Tallinna sadamas piab kohaliste ajalehtede järel paris sumine waikus walitsema. Harwa mlemat  mõni aurulaew sadamasse, mis soola, heeringaid.  ehk muud kaupa sisse toomal. Wilja wäljamaale  saatmine ei ole weel alganud, sest wihm wiiwitos wiljakoriStamist ja peksmist. Mitte üksipäinis  Eestimaalt, maid ka wäga mitmest kohast Wenemgalt on nulja sissetoomine wihma ulöjul wöiuiatumalS saanud. Kui palju wihm ehk wtl - jasaagi kohta on mõjunud, ei wõi esiotsa weel ära arr.ata. Niipalju on aga kindel, et wilja kauplemine see aasta weel tüki uega magun oiab seisma: endiste aastate elamust ei ole lootagi, sest et hulk wilja tagawaraks tahetakse »ätta. Kaunis  palju weiksemaid wee sõiduriistu on põletls  puudega sissetulnud, aga nende hinnad on sume kohta; weel kallimaks läinud, mis linna elanikkudele suureks rõskuseks on, sest talise puude tagawara sisseostmisega ei wõi enam wuwitada. Kmda Tallipna töörahwas- sellel kombel elada woib. on meile puhtaks arusaamata. Töödteenistust  wähe, ehk teda ei olegs, seal juures weel kallid poletis puud. Külap piawad nii mitmedki kütma pärast luksn lööu-a. sest sula õnn on, kuj «apllt saadud kopikad igapäevaseks ülessepidamiseks  «iatawad, puude osvnisest ei wõi seal juures küll julmgi olla. Lätimaalt. Festenkft Augusti kuul on ühes kõrtsis  hobuse warguse kahtluse all olewa A. peale arusaajata kombe! lastud. A. oli ühe müiriseppa juures töös olnud, kes kõrtsi ligidale silda ehitas. Laupäewa õhin istus nüid A. kõrtsi leti juures, selg akna poole ja waataS kahe Juudt kaardimängu pealt. Korraga kõlas püssipauk ja A. langes toolilt  põrandale. Mõne tnnni pärast oli ta surnud, sest, nagu pärast lobi katsumise juures  selgus, oli wiis hirwekuuli temal selzast ja kopsust läbi jooksnud. Lastud oli tee pealt läbi akna ja pauk trehwas ainult A. kuna töised wigastamata jäuvad. Warsti tuli kohtu-uurija sinna ja jäi mitmeks päewaks koha peale, ilma et kurjateo tegijast jälgi oleks leidnud. Küll juhtisiwad mitmed märgid  kahtlust ühe kahekümne aastalise nooremehe  peale, kes tapetud A-ga ühes wangis oli olnud ja kellel temaga wististe saladust oli, aga need märgid oliwad nii nõrgad, et noormees mõne päewase koduse kinni olemise järele jälle lahti pidi lastud saama. Wiimasel  ajal on aga sellesama nooremehe wastu enam tõendusi leitud ja on kahtluse alune ära Wõnuu wangikotta wiidud. Sahtenist. Keegi hulluaruga inimene, uimega Lerche, on Sahteni õpetaja Bielensteini  peale kirikus lasknud, kui õpetaja varajaste  altari ees palwelt üles tõusnud. Kurjategija  on kohe kinni wõetud. Ta on sarnasie  poolearuga tehtud kuritööde Pärast juba ennegi kinni olnud; nüid on arwata et ta hullumajasse pannakse. Wenemaalt. Peterburist. Päälinnas elawad Kreeka õiget usku Eektlased on winnati oma usu ülemuse pool! kiriku ehituseks luba palunud ja ta saanud. Kirik saawat Kolomna linna jaoSse ehitatud, kus ligi kaudsel kuuSlöistkümme tuhat psälinna EeMast elulsewad. kelle hulgast 40tX> hinge Kreeta õiget usku tunnisuuvad. Sularaha kiriku ehitamiseks ei olewat mitte kae pärast, mis pärast ehituseks tänvilist kapitali korjainise waral kottu tahetaks- saada. Kronstadli pääoiiskno Johann on esimeseks 200 rubla andnud. Nagu päälinna lehed teatawad, on teede ministerium raudteedel jnhtuwate haiguste ja öntletuste  kohta iseäralised arSti abi-andmise seadlused mälja andnud. Igal ühel, kes raudtee õnnetule juures wigastatud sai. on õigns maksuta  a r s t i-a h i ja ülespidamist laada; peale selle on köit ametnikud, tee meistrid ja töö. lised ühes nende perekondadega selle õiguse omanikud.  Kes raudtee õnnetuse juures wigastatud sai, seda arstitakse ilma maksuta, kuni «a terweks saab, töised haiged wöiwad  kaks kuud »lmumaksuta haige majas olla. Jäeb reisija sõidu ajal haigets. nõnda et ta enam edasi ei woi saata, siis kutsub lähema jaama ülem arSti esimest abi andma ja saadab haige lähemasse  haigemajasse. Peale selle olewat ministeriumil  nouu haigemajade arwu raudteede joones "rohkendada Kuustida akademia alaliseks liikmeks on akademikus k-l N. O. Dubrowin walltud, kes oma ajalnoliste kirjatööde läbirutwaks on saanud. Päälinna ajakirjanduse poolest on neli saadikut  Pariisi saadetud, kus nad Wene-Prantsuse pidustuste wa!m'Staja komitee poolt wasm on wõetut saanud. Need neli saadikut on „Nowoe Wremja", „St. Pet. WedomoSti", „Nowosti" ja „S,vekl" toimetajad. OdeSsast. Seal oli Krimmi mõisnik Skirmund  arä surnud, miljunite kaupa warandttst, age mitte ühte õiget pärijat järele jätnud. JseeueseM mõista pidi nüid protses tulema, sest kolm kõrwalift  sugukonna haru arwasiwud kõik endil ükfi päriulise õiguse olewat. Kõige kuulsamad Peterburi.  Warshawi ja Odessa odwokatid oliwad seal asja õiendamas' Kuid sellest hoolimata on Odessa kohtu palat kõikide nõudmised tagasi lükanud, mis järjel warandus riigi omaks langeks. Selle otsusega  ej olnud päranduse ihkajad muidugi mitte rahul ja wüsiwad asja senatisse, kes nüid oHuH» tanud on, et pulat asja uuesti läbi piab katsuma. Sarnase ümmarguse päranduse natukese juures on adwoktUi isandatel raswane lõikus, liiati nendel kes kuulsad on. Woroneshi kubermangu tahetakse eeskujulist talukohta asutada. Selle tarwis on seal kuberj mangus olewale majapidamise koolile ri gimaad. ja p> Uulöö minisleriumi poolest 2400 tessiititt Maad pruukimiseks lätte autud. TomSkist. Seal on kohalise kubernör! härra M käsu veale Kriwojhtjheko.vi külaS kõik seitsetõist» kümme kõrtsi kinni pantud, mis seal käimas oö«s . wod. Kvrisive kiuni panemine oli uimalt selstl põhjusel süudmud, et raudtee töölised endid täis jõiwad ja siis purjus paadega käratsema ja mä» ralsema hakkasilvad. Irkutskist. Seal on häbemata julgusega ära riisutud. Salori küla juures tm»gumd neli iõariistus Tsherkessi Mostlvast tulema poSti peale, milles neli wanknt oli ja mida üksainus postipois saatmas oli. Postipois ja kaks hobust sõimad surnuks lastud, mis peale röövlid raha» kirjad 20 tuhande rublaga ära "iisusiwad, kuna rahakirju, niisama 20Ztuhande rublaga, kõrwale oltwad wisanud: wististe pidasimad m»d neid Aht kirjadeks. Oti saak jagatud, pühlifiwad rövwlid iga nelja tuule poole minema. Lähedal olewad talupojad, umbes 130 meest, läksiwad rööwlisid tagaaiama ja oliwad ka nii õnnelikud, et nad ühe neist läicste sisse saiwad Rööwel oli ennast puude taha warjanud ja seletas sealt, et ta elusalt alla ei anna, maid oma elu wötmalikult kollilt müib. Ühe hästi sihitud pau» guga põmmutas ta ühe eemal olema talupoja maha mis peale kõik 130 meest jalgadele teada andsiwad ja rööwel oma saagiga ära wõiS peaseda, Wiimait sündmust jvueb küll waewalt uskuda. Uuemad sõnumed. Pärnust. 15. lhkp. kuni 25. mkp. kestab Pärnu maakonna rahwa kooliõpetajate haSwatuS-Aadlik  kursus Ülejõel hea. Kerich'i koolimajas kohase linnakooli õpttaja ja praeguse inspektori asemiku hra. Th. J. Httnsky juhatusel. Kurjuses o« peale 80 kooliõpetajad ja era-pealtkuulajat. Pärnumaalt. M. kihelkonnas on üks nurk kõiksugn warguSte läbi iseäranis kuulsaks saanud, "nimelt K. P. Politsei korraniku otsimiste totu on pea igast takust mm. külas, mitte üksnes ümberkaudsetest küladest, waid ka kaugemalt taarastatud  asju leitud. Kohalisel politseiwalitsusel läheb  pea ühejöulist agarust tarwis säärase korratuse Kr» häwitamiseks. . StsimiSK osjade «tUiStenum on ~St. Pet. Z." teate järele kubernöridele ette andnud nimekirja läbi woadata, kellele elamine sellekohaliSteS  kubermangude» lubotHK on. 39. S z k <H ? t». u.euuxptik). IDpKe»?-» 27 1893 r.