Tallinna Sõber ? Ne^steistkümnes aastqkaik Talli nnas, Wiinakuu 27. Mwal 1892. Ulkülviile llealeht Gesti rahn>ale «aal ja linadks Tuleb ükskord nädalis wälja. ) > Malsavs!TaÜinnt,e pkritaii trükitttajas aaSlns. ........ jS,rubla, 4Y.kop<- vaol-aMaS 1 rnbla 40 koo. i MtaS Z. .'i.ii,^» J iAUa —s?Pv^l»aasla»!.^.. ... 1 «»bla 70 kopi selke «seme pealt s kop. ' ' tellimised maetakse Masra t - S. Seekaudl. 54. zA. Alths. Paides ' Ä Kapsax»»: H. KollSerg—Liyulas - A. Aüttner'i poodi». - - L s i K-arom.t rggmatupood. - AaWas- M Põder- -- Mõrus- Pra«« M-trol? -' MalKõs: M. Rudolfi. AMesaaresr HY. Lange. küida iseäranis kuulutakse. MaStajo redaktor W. F. Gichh-orN.- ÄtiM - Ls-Mv-iS-iiop^ - - WMÄM sõ>lM»iö -ntWMqsi.i '-Ui -OntÄi- mläW ° TaMnicift-: 'Äkqapäaw>.<?^! Abrtqssg ,gr,uqnM j Wljq- WMg-ZijWMchie. Bftihst'lst Älnku-jubilsmit. —/Mipcid. —" Rqk- , ,verG: Ms MIW! -MWjldiK:! wMmlne/- ÄalgciD: Margused. - Riia'st: Austre" - Narauim 7 . Protsess Kmimuz-KadolskW Sisserändajad. Warschaw'ist: Väljarändajad. Üleüldised sõnumid maailmast. Bait 'i St! t» Wiiirakuu 19. pääwal WsÄnciM. Paha n d a - t äW ä s"w ai dl e Miftd GtvaNgekiumi kirikh NsutunniStufe  PüäHigN iile, /mida Professor Dr? võn Harnack orüä MWtäMisega ärätaS/ keslawäd^'V weel rdast ja kiMvad selle kiriku' kNNlsämM õpetajäid kdMse laägriSft lahptamÄ? Betlinis otr ' koosolekut pidNnNd,/ Millest-üMVes ÄIÜO inimesi ' wõtnud ja ÄIS / KeiSrikvia Piküõpetäja WWer"ja ? RealapmnWÄi 'ssirhkM' s ouwäd.' Seal" on NõUks' MtH, Hrofcõsõr Dt/ v. Harrratfi dpMnisewW  MSta'Wgift MöiMiist sest see lükataßiStiusu  põhjused ItMber/ Teiselt pöolelk ost/Mju PWvsoW"'jä'dpetitW EtfeNrj«V'td köööölernt pidanud ja oma otsust sõuä järelt „Kikjatäht surmab, aga waiM tees/ leinM ' 'EwangeliüMi./ usnt»wniStyM"ö^VaÄks',/'. oma Näotust ainult IssaNd / lejus KyMus'e/peale' heidad/ põtutämine usutunnistuse ÜPkstte lausete/Mte ei ollaufu Zõpupäriline tundemärke PuhWri ei olläkusägilütelnud, et sõnad /.saadud Pühast / wäDusl, malli/ Ristiusu pöhjNS M/ miM rvastä tõugates kõik Maailma tarkus killuks läheb. Äivattgeliumi usul olla õigus jä kohus, täöd sädMekunnistüst mööda jä tSfist teadust kä Üksikute täniStc kiriklikkude lausete Västa Maksma panna. Kayjetsetaw näib aga W olema, et üht seesugust arMustamist etle wõeti. Wittelrbergi schloss-kiriku ehk LutheruS'e-?iriku pühitsemiseks ei ole Saksa Miser Mitte äiUUIt kviks'Sqksämaä Würstisi Mäng^urm^WtukniMsest 'kutsnstvd'/ waid ka wveramaa WürSlifi sellest usutunuiõtusest. Inglismaa Ätmingapraua asemel tulla tema poja-poeg, Dorki Herzog, keS fiis ka KeiSri tütre warrule MIM uM !kste kuu 22. (50.) pätUval olema pidi. LutheruS'e-kiriku pühitsemine saab seda witst MistwÄN pidulik oIe»NM SeW seesama kirik mille ukse kÜtgeDr- Mattln MMMsinäkuu 3l?hpäSwÄ' jyl 7 hmad 95 laused lõi ja Mega Nfu-puhastamist algaS. Äelles kirikus' on LutheruS ka maetud. Hpltandi/ Kuninga- , präna - wÄilsejä õisemel. tuleb tema Ülemschsn? Väron / Hardenbrock Noore Priuzetzsi riSti msele ja ka Spauia lubanud. BMints räägitakse, Keiser Wilhelm  minna si! talwel Itaätia MNUga wõs/rüsele, läheks, et MweNdamata stdeMes seisab Keiser Wilhelm on keN liitjad kholdraSse hNm enese kassNst 50,000 marka saatnud. Wi inaküu l is! (4 )Wämal M/hamburg'iS/' 6 inimest kholerasse haigeks jäänud ja I on ära surnud. ' Ülepea oliwad/ seal se>Nii aurettikktlde sSttuMite järel 17,920 iniMest kholtkässd haigeks jäänNd ja 75H8 ära sürnnd. - Würtemvergi Kuniugapraua?lese (siindinud HüuMürstr- õtgä' Mkötajewna)//haigus ei anda küll weel just Mitte/ sürmn-kartust,' tema olla aga iraga Nõrk KörMettt/KäpleN RÜdiger, kellest räägiti, et tema Freiherc . vöii Soden'i asemele Idaafrika KubernörtkS saadetud saada, on kinuitanud, et tema mitte selleks ei saa.  BreMerhaven'ist  kirjütalNkfe Wtistakuu /l 4/ (2,) pääwal, Ä senna' peä lga HnetikaH rändajaid tagasi tuleb, kellele tagasitulemtue Wenemaale ära MlMti"' on. - Äetst / säiMad jubal47/ Põhjasaksa. ,Ämer ik a' peal M§„ Detird'. —//' K ä'MWr''g/4d' (10.) pääwa //homiM r-ZsÄ'WõÄ/k/ä°/Hae!vasstM  Mff- '4a''ä 'g'p 1'- 4'ü'Ä t ' WWam lse"' wärktuad põlema. ' Sõnumisaatmise aeal . oli kMu juba rohkem kuir üks million Marka pöalr arwalnd ja umbes 500 iuinrest oliwad tööst ga- leiwast lahti  Branddirektor  KipptnA -sai raskest wigastatud ja - suri järgmisel öösel ära. Wiinükuu 24. (12.) pääwal jäiwad Hamburgis  2 iniMest kholeraSse haigeks ja endistest haigetest furiwad 2 ära. -S- Merlini -pärib suure käredusega et sõeawäe rohkendamise juures wilja Wsewedamise-tollid  - maha piaMad jäätud saama, sest muidu ei olla Võimalik seda suurt -fõeamäge toitm Saksamaa Saadik PeteWurgiS, Kindral von Schweinitz, on ennast sellest aMettst lahti palunud. - - Mstria-MgtuiM«tt. Rahwuslik p aha udu s, mida Uugrumaa Honved- (maakailse-wäe-) seltsid sellega tegiwad,  et nemad oltta jäädawa wihawaenu täheks Kindral Henzi mäleStuse-samma peale mitte auupärga panna ei tahtnud, näib kahjetsetawat järge tooma. Esiteks on nüüd ka aaõtäl !846 Pesti all langenud Ungrumaa sõee meeste mäleStusesammä-pidu teiseks korraks jäätud, künni eh? meeled selgiwad ja tuhinad lahkuwad. Aga ka Uugrumaa  MiniSterpräsident Graf Szapäry, kelle süüks, Ungarlased  annawad, stt seda pidu-plaani ülepea ilma Honvedsektsideutehti  ja kuulutati, tahab ametist lahkuda ja temaga teised Ungrumaa Ministrid, Keiser ja Keisripraua oltwad  Gödöllöi Ungrumaal, on sealt agg Wiinakuu 24. (t 2 ) pääwal järsku Wienisse tagasi reisinud, stlmanähtawalt  täheks, kui wäga see wihawaen teda pahandab, mida Ungarlased ühe wahwa söeamehe wasta aastakümnete  ka»W piawad/? keS muud teinud ei ole, kui oma kohust anusast täitnud. Muidugi pahandab ka see Austria Keisxit . ja. -WMMa W et Ungarlased selle kiustlemjsega tvõeramaa eeS näi tanud, kui wsthe lepitust tema ühise sõeawäe keskiS ja kui nõder side Austria ja Ungrumaa wnhelon. Üks teine rahwuslik tüli on Reichenbergsis  j. Böhckimastl tärkänud. Sealine Linna-eestseifus olla ! Ülearu Saksa tahwpS-tuhinast täidetud olnud. Wstlsisus on sell? nouukogu ära lahutanud. Pärlamentiliige  Made oli wallkogü WiiNaküu 22. (10.) pääwakS kokfü aga...ÄZalitsüS ost, seda ära keelanud. Sakslased igast erakonnast tahawad seda asja Riigipääwal  jutule panna, Ungrumaa... MiniSteriumjst on ka weel seespjdjfed tülid. Mnistrid Makh, Szilagäyi ja Wekerle oliwad juba ammu MiniSterpräsident Graf Szaparst  wahtasrd, tema lepliku kiriku-poMika pärast. Lahkub Graf Szstparh ametist, siis saada ehk üks nendest MinisterprästdeNtiks,  siis Mina aga nendantmetatud kultur(HNiduse-)  wõitlemine Ungriunstal. wast õiete lahti. AuStria-Ungrumaa wälistst stSj keskis on ka tWai"Nihkumist., ''.Ma/ine Sststdik Betlin'is, Graf Szechestyi.  on Na kutsutud ja Ghf Zzoegyenyi, tänine Hvf-yinistep UMmyaa poolt, tema asemele nimetatud. Esiteks arwatij Graf Sstchenhi wõtta ennast oma terwise ja koWte asjade pärast teenistusest lahti ja sel wahetusel ei ösist mingisugust' kohta.; nüüd arivatakse aga sipiM Draf Szechesthista et olla sellepärast Wiestts rsthM gMd, et. telna Würst MSmarkst lahkumise juures mitte ei oSkanud, Saksamaa Walitsust Balkani poolsaare asjuS rohkem AuStria-Ungrumaa poole pöörata. Unst Saadik pidada nüüd seda korda saatma, mis wanal wvistalik ei olnud. Saab seda tõeSte uonsttstd, ja läheb see ka pooliti korda, fitS on see wahetamine wäga tähtjas ja wöikS ehk tänist walkrst politika-ilma maru-ilmaks stis muidstgi rahule kardetaw oleks, ühe kirja pärast Pans'! lehe »Revue de Cavallerie" sees Austrist ratsawäe üle. vn Söeminister käsku annud, wõeramaa pealikutega, kui nemad »»»ttr sthr ämetlikü asjatallituse pärast ÄuStria-Ungrumaale tulnud ei ole, ettewaatlikult ümber käia ja neid sõeawäe üksikute seespidise korralda. miMõitke tuNwakS saada lasta. Viinakuu 23. (Itst pääwal on Peft'iS 18 inimest kholerasse haigeks jäästud ja 7Na surnud. Mõnel pääwal enne seda on neid weel wähem olnud. Ka Austrta-Ungrumaal näib see tM vea kustuma. Aoalsi-Mrrumaatt. Liikumine Rootfimaa parema kaitsemise korraldamiseks sõea aeal, läbeb iga vääwaga eläMämaks. MõjuivateS ringkondades soowitakse sellepärast ka, et tülid Roölsimaa ja Norramaa wahel, mis selleks kohaks küll waikinud on, lõpupäriliselt piakffwad seletatud ja lepitatud saama. Nootfimaal ja Norramaal tuntakse ära, et ühel ivõetal riigil kerge asi oleks, kõiki Skandinaviä  pöolsaart oma alla heita, kui wennaS-rahwad, Rootslased  ja Norralased, mitte üheskoos oma isamaad seesustuSte  juhtumiste wasta et kaitse ja et sellepärast ettewalmiStamised  wõeraste riikide wasta juba rahu aeal ühtse sõeawäe korraldamise läbi üheskoos piawad tehtud saama. MöiuwakS kaitsemiseks arivatakse tarwis olema mõlemi ühendatud riigi pealinna, Stockholmst ja Christiania't,  peale selle weel Gothenbursti wägematekS kindluSteks  üMber muuta, nende kolme wahele, umbeS keskpaika, aga weel üht kindlustatud laagret ehitada, kus kolm svewäe.korpust,  60,000 Rootslast ja 30,000 Norralast, kiudlat  aset saada wõiwad. Christiania ja Gothenburg piaivad  Rootsi ja Norra ühendatud laewustikkude pea-seisupaigadeks  Määratud saama. Kuninga noorem poeg, kes paari äaskä eest ühe preili Ebba Munk kofiS ja ennast sellest aeast saadi? Prinz Bernadotte nimctaS, sest et tema sellega oma ja oma järeltulijate õigust Rootst. Norra throni peale maha jättis, on oma abikaasaga nüüd LurembMi Suurherzogi poolest selle maa kõrgete seisuste sekka üles wõetud ja nime Graf ja Grafipraua von Wisborg  saanud, ja Kuningas on selleks neile luba annud. Relgia'll. Walitsusele saadetud aruannete järel on rohkem kui 600 Belgia töölist Prantsusmaalt wälja aetud ja rohkem kui 200 töölisele on seal toorest wägiwalda tehtud. Walitsuseringkondades Belgias olla seda lahkust paha Meelega tähele pandud, mida Prantsusmaa Präsident Carnot omal reisul Lille'ssc nende wasta üles näitas, kelle tagakihutamise läbi wihawaen Belgia tööliste wasta üleS lõõtsutatud sai. Belgia Walitsus et pidada seda aga mitte omaks asjaks, neile töölistele Prantsusmaa poolest tasumist pärida, waid arwata, et nemad seda ise sealiste kohtute läbi pärima piawad. --- Brüsselis peeti Wiinakuu 23. (11.) pääwal suurt tõrelemise-kogu (protestmeetlng)  selle wägiwalla waSta. mida Belgia töölistele Prantsttsinaal tehtud on. Nöuuks sai wõetud, PrantsuSmaa  tööliste wägwalda Belgia tööliste wasta ja Prantsusmaa  Walitsuse seisupaika selle asja kohta, ülekohtuseks tunnistada, ühes ka pärida, et Prantsusmaa Walitsuõ Belgiatqst seal kaitseks ja Prantslastele Velgia's käsku annaks,, et nemad etmast mitte selle maa seespidiste asjade sisse ei mässi. Rahwakogu nsuupi damtsed on muidu rahulised olnud, aga Soztalistlased, keda seal rohkest olnud, on sagedast ,Kadugu bourgeois!" (jõukad kodanikud) »Elagu Belgia, kadugu Prantsusmaal" karjunud. Pealt-Kongo-seltst aktsionärid on Wiinakuu 20. (8.) pääwal Brüsselis pea-koosolekut pidanud ja Kongo-riigi wägiwaldsete tallituste wasta tõrelenud. Negrite-suguarud Portugali Afttka asumaade piirel on mässamas on Kongo-riisti sõeawäge ümber piiranud. Senna on abiwäge saadetud. Mantsusmaatt. Präfident Carnot on neile töõlistete Belgia piirel andeksandmist kuulu-