Leopold von Hohenzollern, on selle plaM wäSta ölnud, on Rumänia Walitsusele kirjutanüd ja selle kindluse eest tänanud, mida Kronprinzi südame-soowimisewasta pandi. See on nitüd kord nende wiletsus, kes ckaäilma kõrgete paikade peal seisawad, et nemad sagedast oma südaiuefoowimifi  polittkale ohwriks andma piawad. Asta st. Shan g h a st kirjutatakse, et msllamised wõeraste waSta ZoiktS Khiina riikis ikka wee! edäfi keStäwad  ja Keisri käsud selle kohta ühtigi ei aita. Wõerad riigid piawad nõuu, üheSkooS neid möllamist lämmatada. Õnnetuseks kiustlewad ka seal Ristiusu ükfikud kirikud üksteise  waSta ja teemad ilmaliku pölitika pärast l'ma usutunnistust  paganate ees halwakS, nagu seda paraku ka Eurvpa khristlikkudeS riikides nähakse, kuS usutunnistust politika ja ülemeelise rahwuse-tuhina wedu loomaks tehakse. Afrika st. TranSwaalsts on Heinakuu 7. (Jaanikuu 25.) pääwal esimesed sõidud Hollandi-Löuneafrika raudtee estmese järgu (tv kilometri) peal käima pandud. See raudtee seisab Delagoa-lahe raudteega ühes ja piab sel aaStal Nelspruikist saadik malmis saama Kui Sanstbari Sultan Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwal Inglismaa Admiraliga ja mitme Inglismaa pealikuga »Cooper-asutuse* pühitsemisele sõita ja oma tõlda aõtuda tahtis, kohkufiwad hobused tema auukS antud suurlüktpaukudest.  Sultan kargaS tõllast, kukkus ja sai peast ja jalgest häda. Belgia örjuse-häwituse rongi ülem, Kapitän  Jacqurs, on Heinakuu lv. (Jaanikuu 28.) pääwal oma kaasalastega ja 70V koormakandjaga Bagamoyo'st teele seespidisesse Afrika'sse läinud. ArablaSte kuulus peamees Tipp-Tip on Saksa Kubernöri kutsumist mööda Dar es-SalaamstSse läinud, üks suurem jägu tema kaasalastest  on Sanfibar'isse tulnud. Amerika st. Kanada-Michlgani rauteel, Lääne-Virginia ritkiS, Charlestoni ligidal, kukkus sild fiSse, kui üks rong üle sõitmas oli. Kraami-wagon ja kaks reifijate-wagonit kukkustwad 3V jalga kõrgelt maha. Paigal surmatud saiwad  13 inimest, rohkem ehk wähem wigaStatud 58 inimest.  Greekamaa Prinz Georg, keS Amerika kaudu kodumaale tagasi reisib, sõitis Heinakuu 7. (Jaanikuu pääwal New-Uork'ist aurulaewa peal wälja, mis aga teel wiga sai ja ümber pöörama pidi. Prinz reisib ühe teise laewa peal. Heinakuu 6. (Jaanikuu 24.) pääwal möllas hirmus keer-tuul Louiftana'S ja häwttas Botonrouge's mitmed majad, teiste keSkiS ka Walitsusemajad.  Wangimaja müürid kukkustwad sisse ja hulk wangtst kautastwad oma elu. Puru alt oliwad seunl 3 surnukeha ja 28 wigastatud inimest wälja kaewatud. Sing-Sing'i wangimajaS, New-Uork iS on neli mõrtsukast elektria-wooluga hukatud, ühe sõnumi järel on surm silmapilgul ja ilma ühegi waluta tulnud, üks teine sõnum räägib lühikesest aga stlmanähtawalt nii raskest walust, et seda põrgu-piina sarnaseks pidada wõib —Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwal tuli üks aurulaew Liverpoolist Montreal iSse, mis suurel merel kolm pääwa hirmust maru on wäl>a kannatama pidanud. Kaubad ja reisijate kraamid  on muist laenetest meresse uhutud, muist täitsa rikutud.  BruuSwickis, Georgia riikiS, kipub kuri ööune- Amerika kollatõbi lahti minema, mida ükS tüürmann, cjuarantänest hoolimata, fiSse wedanud on Rahwa keSkiS on kahin selle üle wäga suur. - St. Mctori klooSter Kanadas, mis kurlkeeletumate heaks tarwitatud sai, on Heinakuu 9 (Jaanikuu 27.j pääwal maha põlenud. Kõik inimesed, umbeS 300, keS seal elastwad, on peaStetud.  Ühendatud riikide wäljaspidiSte aSjade tallitaja, Riigisekretär Blaine, on raskest haige ja tema elu peale wähe lootust. Temaga läheks ükõ meeS hauda, kes peale Präsidenti kõige wägewamast nende stSsewedamisetollide eest kostnud on, mis Europa's nii palju kahinat ja mitmetele  wabrikutele nii p.üju kahju tegiwad.  Ühendatudriikide  wiljasaagi cttearwamtne Heinakuu 11. (Jaanikuu pääwast on järgmine: mais 92,, protsenti, talwenisu 96., prots., juwinisu 94, i prots, rukis 93,» prots., kaer 97,» prots., oder 90,» prots. Leitus oli algatud ja saa? läbiStikku natuke wähem kui aastatel 1888 ja 1890, aga natuke rohkem kui aaStal 1889. Suurem jägu talwenisust  on wäga hea wili. Guatemalas, Gnezaltenanyo linnas, on wõitlemine rahwa ja sealist garnisoni wahel olpud, kedg ära ajanud. Chil ' i st tnlewad et KongreSstlaste jõud lõppemas ja nende ast lootuseta olla. Omalt maalt. Tallinn ast. Peterburisse kutsutud kirikuspetaja Malmgreeni  asemele on EeStimaa Ritterkonna poolest DiakouiSfide-maja  kirikuõpetaja, Hepmann HeSse, Toompeakiriku  abiõpetajaks kutsutud. ,Rishki Westniku" sõnumite järel on Piiha Synodi ülemprokuror Pobedonoszem hiljuti Petschura'S olnud, miS ehk oma kloostrega edaspidi Riia PtiSkohkonNa kõrwa wõetud saada. Senni oli Balttmaa kubermangudes ainult M klooSteii, Jümalaema-nuMeklooSter Jlurtes Kuuramaal. Nüüd on NSUukS Võetud üht Püchizi õdekonda  asutada, mida edaspidi nüunekloostrekS kosutada loodetakse. Siis piab endine Pühawaimu-klooSter Jakobstadt  is uueSte asutatud saama ja sevawiisi saakS Petfchura kloostrist niljaS Riia PtiskopkondaS Wened lehed on tsiis arütamtstesi kardetawa näljahäda  üle jä abiuõuudest selle waSta. Nenda on Sergatsche  Maakonnanlöuukogu Nishni-Nowgorodi kubermangus  Walitsuse poolt 2,BVOMV rubla abiraha rahva ülespidamiseks palunud. Ardatow't kreifiS on 700 dessätini  wiljapõldufi rohutirtsudest paljaks söödud.  Kalani  MaakonNa-nõuukogu poolt on kuulutatud, et seal 53,906 dessätini pealt talwewili häwitatud on; Tl) kogudusest  olla ainult 5, kuS mitte häda karta ei ole. Teistes  kogudustes Kasani kreisis olla 40,000 inimest ilma leiwata ja ilma loomadeta. Nõuuks on wöetud, iga hädakannataja hinge peale pooleks aastaks 480 naela rukkid wälja jägada ja 280,000 puuda Vilja seemneks muretseda. Ka paluti talupoegade maksust pärimata jätta ja Viinapõletamist wiljast ära keelata. .Nolvoje Wremja- sõnumite järel olla Wene riikis ülepea 110 Põllutöö-seltfi. Neist langeda 35 Baltimaa kubermangude peale, teised 75 Wenemaa teiste kubermangude  peale. N i k o l a i- g y m n a s i u m i s sendises Tallinna Kübermangu-gymnafiumiSj saada üks internal skostimajas asutatud ja selleks need ruumid tarwitatud, mis senni kooliõpetajate korteriks antud oliwad Kostiraha olla aastas 250 rubla peale määratud. Eesti kaubalaew a - s e l t s i , Linda - asjust kirjutab ,Walgus-, et Zaanikuu 6. pääwaks kokkukutsutud pea-koosolekul 50 osawõtjad on olnud. Direktor Mürkes on ette pannud, et selts oma tegewust lõpetama sunnitud on, sest et seltsi tvarandusest peale poole kadunud olla. Revident Paulberg tegi aru, kui palju ülesantud fisfetulemiStest maha piab arwatud saama. Seltsile saiwad kakS kirja ette pandud, millest ükõ lõpetuse, teine ülespidamise eest kostis. Esimene kiri saanud 28 aktsionärist, teine aktsionär Härms'i poolest üksi alla kirjutatud.  Et küll aktsionärist toos ei olnud, sellepärast Võetud  NöuukS Mihklikuu 10. pääwaks uut koosolekut kutsuda, kuS siis ka kommissiou seltsi lahutamiseks ja wölgade tasumiseks piab walitud saama. Lõppeks saanud Kubermangu-Valitsuse  kirt ette luetud, milles kuulutatud, et »Linda- nüüdse Valitsuse kaebtuS endise wasta tagasi lükatud ja kõik wiimase pea-koosoleku nõuuwötmised tühjaks  mõistetud on. Jaanikuu 22. pääwal juhtus Kadrinthali ujumtsepaikaS  ha l e õnne t u s. Gymnastäst I. Riia'st, 18. aastat wana, keS kooli-waheaeaks oma wennaga Tallinnasse  sugulaste juure tulnud, oli liiga kaugele ujuda julgenud ja oli selle sügama wau ffsse sattunud, mis Cathinka* laewa-kere lahkikiSkumiseks tehtud oli, kui seal ka hoiutuse-märgid üles pandud oliwad. Seal on tema järsku põhja wajunud ja kui ka tema appihüüdmise  peale kohe appi ruttati, siiski saadi teda wast umbeS 15 minuti pärast wälja. Kohe sai ka arstlikku abi kutsutud, aga kõik elustamise katsed oliwad asjata. Jaanikuu 25. pääwal leiti Wanaufuliste surnuaidas üks tundmata mees üles poodud. Hiljemini sai surnukeha lihunik Johann Peterson-i omaks ära tuntud.  Jaanikuu  27 pääwal on ennast Wasfili M. ülekuulamisewangimajas  üleõ poonud, keS rööwimise-käebtuse all seisis. »Moskowski Wedomosti" poolest korjatud 1512 rubla nende Eestlaste heaks, kes Greeka-latholiigi uSku heitnud ja mis Eestimaa Kubernöri läbi Bratstwo Jöhwi jäuSkonna kätte saadetud sai, on selle seltskonna aruannet mööda järgmisel wiisil ära jagatud: Lesk Irina Päbo 25 rubla, Lihula wallast talumees Dionissi Kaidam 125 rubla, Matsalu walla talumees Karp Siig 4(1 rubla, Woisiki walla talumees Michail AreN, Matsalus elamas, 40 rubla, Uuemõisa talumees Anton Roksmann 4(1 rubla, Wälise walla talumees Michail Pommer 15 rubla, sellesama  walla talumees Aleksei Palm 25 rubla, sellesama walla talumees Konstantin KalpuS 106 rubla, sellesama walla talumees Aleksei Zhnweier 2(1 rubla, sellesama walla talumees Juhan Kaan 25 rubla, sellesama walla talumehed Konstantin Treuer 25 rubla, Juhan Lensmann 15 rubla, Anton Tikkas 5(1 rubla, Michail Kamarik 5(1 rubla, Andret Paal Wiru-Kurtna wallast 6(1 rubla ja ZÜri Sala Sompäe wallast 6(1 rubla. See teeb 5 rubla ärasaatmise-rahaga kokku 765 rubla wälja. Mis üle jäänud, see jääb efiteks weel l Bratstwo Jöhwi jäuskonna kätte. " ? /Püchtizi- nunneklooster saada, kuida Weue ,Kiriku-Sõnumttooja  kirjutab, esiteks . õele asutatud. Aegliselt saada nemad Jõhwi's ühte Nritud majasse elama paydud ; .gga.. PiiMU Junialaemamäel,  selle paiga peal, kus Jumala ema imetegew pilt ilmunud, nunnadele elumaja ehitatud, nenda et nemad selle pühaduse warju all oma wagat teed kloosterlikkuS eluS käia wsiwad. KlooStre ülespidamiseks piab Bratstwo Jõhwi jäuSkond esiteks kloostre eestseisjale aastas 1500 rubla andma, mis ühe KeiSri Majestäki nime peale Jõhwi jauskoüna tarwitusteks seisma pandud puudumata kapitali intreSflvest wõetud saab. Hospidali ülespidamiseks saada raha teiselt poolelt toimetatud. Würstipraua Schachowskoi  valwekirja sisseandmise juures on Riia Piiskop omalt pdolelt Püha Synodilie ette pannud, et, õige korraldamise  juures, Püchtizi nunnekloostrest Greeka-katholiigi usutunnistuse kinnitamiseks ja wäljalautamisekS mitte ainult Eestimaal, waid ka kõikis Balti waldkondas suurt tulu loota olla. Bqltiskist, Heinakuu 3. pääwal. Meile on wiimaSte pääwade sees kaunis head sooja wihma tulnud, suwiwili on jälle kosuma hakkanud, kõik loodus on karastatud ja lootused on igapidi kaswanud. Heile tuliwad Kroonulaewad  jälle seia ja tunahomme piab siin üks suurem manöwer peetud saama. Tartust Eesti laulu- ja muusika-pidul on mehe- sõnumite järel järgmised khorid anuhindasi saanud - Sega-khoridest:l. auuhind Polli-Peraküla khor, 2. auuhind Wiljandi , Koidu--khor, 3. auuhind Jsaaki khor; meeste- khori dest :1. auuhind Jüri khor; 2. auuhind  Aruküla khor, 3. auuhind Koeru khor; mängukhoridest:  1. auuhind Jsaaki khor. 2. auuhind Holstre khor, 3. auuhind Jöhwt khor. Laulu- ja muusika-pidu kulud on 3SOO rubla olnud, sisse on 3700 rubla tulnudsuuremast  kasust ei wõi sedawiisi juttu olla. ' Toril, Pärnu maakondas, on Nelipühil nättemüüki Kurtkeeletumate-koolt heaks peetud, mis 310 rubla puhast kasu sisse toonud. Liiwimaa Linnapead on Knbernöri poolest Heinakuu 15 pääwaks Riiga kokku kutsutud, nõuupidamifeks uue linnade-seadufe asjus. Puhja kirikuõpetajaks on tänine Tõstamaa kirikuõpetaja  Koik kutsutud, kes seda kutsumist ka wasta Võtnud  on. Kuurämaalt Kubermangu-zeitung- kuulutab, et palju Väljarändajaid Juutifl, ennamist Moskwa'st ja Peterburgsist, Eydlkuhnensist läbi lähewad. Saksamaa Walttsus olla oma piire-kohtutele ette kirjutanud, selle üle walwata, et ilrna Varanduseta Väljarändajad mitte üle piire lastud ei saa. Jeküla'st. Cremoni kihelkonnast, on »Deenas Lapa'lekirjutatud:  .Lehekuu 24. pääwal homikul kell 7 aeal sadas meie juures oige palju lund, mis kuuni kell 9 maha jäi, nenda et sel aeal saaniga oleks sõita Võidud. Rukis, mis juba loonud oli, sai lume-koormast maha rõhutud, nenda et töuSmise peale wähe lootust on. Isegi õunapuude  jõudsiwad waewalt koormat kanda ja nDafiwad kesket kewadet omas talweriides wäga kurwad wälja. Wanad inimesed räägiwad, nemad olla küll näinud, et sel aeal, kus rukis looma hakkas, lund on sadanud, selle järel olla aga wäga soe ja Viljakas suwi tulnud. Lehekuu 23. paamast saadik on meil pea igal homikul külma maas olnud, aga mitte nii kanget, kui Lehekuu 27. pääwal. Sel homikul oliwad kartuhwli warred ja maa nende ümber külmetanud, niisamati oliwad aidades uuritsa lehed, lagestikkudel sõnajalad, põllul tatrad  j. n. e. külma wõetud. Pääwa tõusmise aeal oli kõik ärmatesest walge.- Peterburg ist. Keisri Majestätide skäridesõidust  on järgmised sõnumid tulnud: Abo 'st Jaanikuu  26. pääwast: Majestätid jõudsiwad Grenhamn'i  saare juure.- Sealtsamast Jaanikuu 27. pääwal:  ,KeiSri Majestätid jõudsiwad Zungfru-wäinale.- —-Hang ö'st, Jaanikuu 28 pääwal: Majestätid  jõudsiwad Rilaks-fiordile, Hangöudd'i ligidal.- Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärpäri > a reisust  on järgmised telegrammid kuulutatud: Jrkut 3k' i st, Jaaaikuu 25. pääwal : „ Jaanikuu 23. pääwal oli Keiserlik  Kõrgus Auujärjepärija Cäsarewitschi anuks Irkutski linna klubes suur lõune-laud, öhtal pidu Irkutski instltutiS;  Jaanikuu 24. pääwal waatas Keiserlik Kõrgus söeawäge  laagris läbi ja oli Angara jõe uue silla piduliku awamise juureS, miS peale Tema üht sõitu üle selle silla WoSuesseuski kloostresse ette Võttis. Tagasi tulles waatas  Keiserlik Kõrgus kulla-sulatust ja museumit läbi. Ohtal kell 6 oli Kindral-kubernöri juureS pidu-laud ja siis linna poolest antud ühta-pidu. Selle peale läks Keiserlik Kõrgus aurulaewa peale, Angara jsge mööda allapidi sõitma. Hilisest öö-aeast hoolimata oli üks suur jägu seltskonnast ja rahwast äraföitmise juure tulnud.- Werchneu d i n s k' ist Jaanikuu 28. pääwal: ,Heile õhtal jõudis Keiserlik Kõrgus Auujärjepärija Werchneudinsk'isfe  ja reisis järgmisel pääwal edasi.- -- ,Nowoje Wremja- sõnumite järel plaaniwad W-ue rahamehed, . üht 526 wersta pitka raudteed Dwina ja Kama jõgikondade wahel. Peterburg'is on kaubaajamine nisudega selleks korraks seisma jäätud. Rukki ja nisu jahu hinnad töuse,vad  kangest. Kartuse pärast wilja-ikalduse eest räägitakse