40. Nimetud tähed antakse wälja 1) kodanikude ja käsitöölistele: kodanikude ja käsitööliste ametist (walitsuStest), aga kus niisugust ameteid ei ole —nendest kohtadest, mis kodanikude ja käsitööliste walitsuse kohuseid täidawad, 2) maaelanikudele (walla liikmetele) walla talitajate poolt. Esimine jägu. Passi raamatutest. 41. Passi raamatud antakse wiie aasta pääle wälja. Muudatused, mis passi raamatu  omaniku, kui ka temale wälja antud raamatus üles täheudud inimeste perekondlikus  elus ette tulewad, tähendakse raamatusse  selle koha poolt, mis raamatu wälja annud, ehk kohalise politsei poolt, kuS juures, kui tarwis on, dokumendid, mis ette tulnud muudatusi töendawad, ette peawad pandud saama. Kui raamatu omanik ühest kogukonnast  teise saab kirjutud, antakse talle uus passi raamat. 42. 1) Passi raamatuid ei anta mitte inimestele, kes kohtu poolt kõigist iscäralisteft,  isikulistest (palelikudest) ja seisuse õigustest ja ees õigustest lahti on mõistetud, 2) keS kohtu otsuse järele politsei ehk kogukonna  iseäralise järelwaatamise all on, 3) wigaStele ja teistele inimestele, kes enesele ülespidamist oma tööga teenida ei jõua ja 4) Mustlaste, kelledel alalist elu kohta ei ole. 43. Neile kodanikudele ja käsitöölistele, kellel kogukonna maksust wõlgu on ei wõi passi raamatuid mitte muidu, kui kohaliste kogukonna lubaga wälja anda. 44. Maa elanikud (walla liikmed) kelledel niisugust kroonu, maakonna ja walla maksust  mõlgu on, millede maksmise eest terme kohaline kogukond waStutab, wõiwad passi raamatud ainult nende kogukondade loaga saada, kelle külge nemad on kirjutud. (Järg tuleb.) mõnda aega ja see ajab mind pühapäewa homikutel wara üleSse. Siin on see roman, UleS ta ühte suurt raamatut käest ära pannes, terwelt 24 annet kokku köidetud, kus ülepea 1542 lehe külge on. Otse põnew armastuse lugu on see, aga fääl tuleb ka era asju küllalt ette ja päälegi meel koledaid  ja hirmsaid. Ja selle romani nimi on? küsis Paul. Prinz Waldemar. Ah see on ju siis wist David Martsoni  kirjeldus. Jah, ta on põnew; —oh ma söönuksin, et otse niisama romansi! põnew ka meie " Paul jättis sõna pooleli; tema nägu näitas natuke naljatujuline, siiski weidi häbelik ja natuke kohkunud karma. - Noh meie? wõttis Leena tema sõna otsast kinni. Ei midagi! Ütle! Mis? Ei midagi! Ma pidin ainult ütlema, et . . . Ma ivõin waikida." Siis oleksid sa ka ennem pidanud matkima. Edasi nüüd! Leena! hüüdis Paul ja tema silmad waatafiwad alandliku küsima lootusega  kna neiu otsa. Ps«l! sosistasiwad neiu huuled ja otse kirjeldamata wõrgutaw oli tema wsade sell silmapilgul, millega ta Pauli otsa waataS. Tohin ma siis ütelda Leena? Ütle Paul. Beel wõin ma waikida. (Järg tuleb.) Mõndasugust. > —Maailma kõige suuremat ja pikemat näitemängu etendatatakse praegu San-FranciSkoS Hiina teatris. See näitemäng algas kolme ja poole aasta eest tagasi, ega pole meel nüüdgi lõppenud, ehk küll seda iga õhtu kella kaheksast kuni kella kaheteistkümneni päält-waatajate rõõmuks ette kantakse. Mis maksamad naiSterahwa  riided. KuuluS Pariisi naiSrätsepp  Worth kirjutab naisterahwa riiete üle järgmiselt: Hariliku naisterahwa siidi ülikonna eest maksetakse mulle 1000—1500 pranki (400 —6000 rubla.) Et ehted ja muud krimps-krampsud riiete hinda ülendawad,  on juba iseenesestgi mõista. Nõnda walmistafin ma ühe õuepidu tarwis seeliku, mille üks ainus wolt 20,000 pranki wüärt oli. Kõige kallima naisterahwa ülikonna eest olen ma 100,000 pranki saanud. Ostjatest  on ameriklased kõige paremad, sest nad ei tingi mitte kunagi. Ühe seesuguse noore Amerika naisterahwa särk maksis 600 pranki, pitsidega aluspüksid 500 pranki, sukapaelad 1,200 pranki ja kortset 500 pranki. Et niisugused armud mehi mitte naisewõtmisele ei aja, kui ka naesed odawamaidgi  rätsepaid tarwitawad, on wist igaühele selge. WanakeSte wõidujoksmine.  Austriamaal Hendorsi linnakeses peeti hiljuti wanakeste wõidujooksmist, kellest kõige noorem 70 aastat ja kõige wanem 85 aastat wana oli. Kaks wanakest jäiwad  juba jooksmise algusel teistest järele, kaks maha, ning üks 75 aastane jooksu-kangelane jõudis kõige esiteks määratud  paigale. Kahekümmnekolme kordne peigmees. Wiinist teatatakse, st politseil Ml hiljuti korda oli läinud üht kelmi kosjakandidati näppu saada, kui see juba 23-dama armukesega õnne katsunud ja talt 130 guldnat wälja petnud oli. Ühtlasi tuli awalikuks, et siin ühe kõige julgema ja õnnelikuma petisega tegemist on, keda wiimaStel aastatel korda oli läinud kätte saada. Igalt 23 armukeselt oli ta ühelt wähem, teiselt rohkem, guldnaid wälja meelitanud ja igaühega abielusse heita lubanud. Ise nimetas ta ennast tulekinnituse  seltsi inspektoriks, kuna ta õieti pakikandja ametit pidaS ning enne talusulane  olnud oli. —> Neiud, waadake ette! Isamaalt. Kuresaarest. Hr. Favre, kaua aegne Kuresaare linna gymnasiumi Prantsuse keele õpetaja, millest ametist ta minewal aastal lahkus,  Kuresaare saksa laulu seltsi „Liedertafeli" juhataja, kohase tulekaitse seltsi esimees ja Prantsuse maa konsul on Rybinski koolmeistri  ameti pääle tähendud. LO. Juuli k. P. anti Kuresaare Salongis tema auks hulga piduliste  osawõtmisel pidu söök. Kui mälestuse märgiks  on hr. Favre Kuresaare tulekaitse selsi eestseisuse  poolt hõbe karika kingituseks saanud. Kohalise kommisaari härra poolt saadeti neil põimil kõikide Saaremaa walla walitsustele uue passiseaduse raamatud wenekeeleS. -- Saaremaa talurahwa asjade kommisaari härra seda tähele pannes, et mitmed walla talitajad  maksude sissesundimiscga mõnikord Ivaga pehmed olla ja et see aeg kätte jõuab, millal rahwal kõige enam wõimalik on maksusi maksa, kirjutab oma all olewatcle walla talitajatele ette, hoolega kõikide wõlgade sisse sundimise üle muret pidada ja temale igas kuus kaks korda, nimelt 1. ja IS. kp. ettekirjutud  wormide järele maksude sisse sundimise üle teadust anda. NuguSti kuu csimiste pääwade secS leiti NaSwa mere äärest selle kõrtsi mehe surnu keha, kes 24. Juulil ära upus. Kihelkonnalt. 8. skp. leiti Kihelkonna kiriku aedas „luukeldris" sündinud lapse surnu keha musta riide tüki alt. Keha oli juba ussidest nõnda ära söödud, et waewalt mõis ära tunda, et keha poislapse oma oli. Kei selle lapse ema on, ei ole weel teada. 7. skp. warastud sääl ühel mehel 2 wakka rugifi ära. Mees arwanud wargust ühe ligidal olewa naabri süüks, kes juba enne aasta päewad «arguse pärast türmis istunud ja läinud selle pärast tema juure asja üle seletust nõudma. Naaber ütelnud ennast aga asjast ei midagi teadwat, siiski kutsunud ta kahjusaajat enesega ühes tulla. Tee pääl ütelnud waras, et wili „Wenelaste" (soldatid?) käes olla, ning seda üteldes pannud ta ise metsa poole jooksma. Sääl aga üht meest seismas nähes, pööranud ta mere poole, kuhu ka kahjusaanud inimene  temale järele läinud. Kui mõlemad, põgeneja ja tagaajaja, mere äärde jõudnud, kargunud rsimine wette ja kadunud laenetcsse ära. Seda nähes kutsunud aga wiimane enesele teise mehe appi ja läinud teda otsima. Otsitawat üles leides, olnud see juba surnud. 10. skp. käis kreisiarst  õnnetuse kohal kohtu-arstlikult surnu keha järele waatamas. Jamajast. Torgust. L. Augustil s. a. õhtul kellu 6 jõudis Riia ja Miitawi pääpiiskop Arsseny siia üheS Saaremaa piiskopi Sürkowky'ga kreisi ülema wanema abi Jivanow'iga, talurahwa asjade kommisaari Kassatsky'ga ja koolide inspektori  Dubrowin'iga, et kohalist Õigeusu kirikut järele waadata. Kõrge wööra auuks oli kirik, koolimaja  ja kirikutecndrite korterid männikutega ja plagudega ehitud; iseäranis uhke paistis kirik wälja. Kõik Torgu mägi ja koolimaja hoow oli kaskedega, millede kulges lipud lehwitasiwad, kaunistud. Muutus. Kord oli aeg kus põue sala sunnil N Ma mängitasin rõõmu laulu wiifi, Ja üsna ligi aim'sin paradiisi Kui Liisa rinnal hing'sin õnne tunnil. Mull säras armu päike sini-silmast, Ei teadn'd, et tuimaks läheb nende sära Ja et see ingel põlgab mind ka ära Mull oli wähe aimu kurjast ilmast. Sääl muutis aga rõõm end kurioastusek?: Mu Liisa otsind armu teise rinnalt Ta süda külmaks jäänud minu waStu. Nüüd nutab süda walu mälestuseks. Ei õnne leia enam ilma pinnalt Kuid elu-teel ma tahan kindlalt astu! L. Lanälsm. Ma olen! Wa olen täitsa Eesti mees W» Siin jäme riidest kuue sees. See kuub on lihtne - olgugi. Ei uhkemaid ma tahagi! Et küll mu kuub nii lihtne on. Mull siiski taewast antud õnn: Mu Ell ike ei põlga mind Waid minule tal tuksub rind. Ei kuue pääle waata ta. Ta HSSdust wõtta sooivida: Ta svSW on see, et kuue all. On süda hää ja armas tall! I. M 34. S a a r la n e 1894