weel näha ei olnud, keegi enam uusi aktsiaid wõkta ei tahtnud ja Prantsusmaa Walitsus ka enam nende eest wastata ei wõinud. Töö M seisma, Amerika riigid ei anna ka enam luba edasi kaewata ja aktsionärid on omast rahast ilma. suurem hulk aktsionäridest on waesemad  inimesed, kes süure kasu lootuses loma kokkuhoideid  annud ja nüüd kautanud ön. Nüüd on Prantsusmaa  Äalilsuse poolest üks kommWon afütatud, seda asja läbi katsuma ja see on Panama-kanaliseltfi raamatutes  määramata pettusi leidnud. Nenda on neis raamatutes  nimelt üles pandud, et aaSta 4888 Wlinakuu lõpuni 46,496,627 kMkmetret kiwa j. n. e, wälja tõStetud olla, asjatundjad arwawad aga. et seda rohkem ei ole, kui 18,171,000 kubikmetrit. Wälja wõida 690 millioni franki antud olla, kuhu aga 840 millioni franki saanud, selle peale olla wastust otsida. Spqniq'st. WiimaSte sõnumite järel oli kholera ikka laiemate lagunenud ja tõbe kardeti Altcante, Cartagena  ja Madrid'ti peale kippuma. Rugat'is ja Jativa'S on nüüd weel maawärisemine suurt kahju teinud ja wileksuS  on määramata. Valitsuse poolest tahetakse üks millioni pesetot abiks saata. Iseäralised sõnumid räägtwad küll ikka ainult mõnest haigest ja mõnest surnust pääwas, asi näib aga pahem olema. Spania Wahemere" sadamatest tulrwate laewade waSta on wõerastel maadel igalt poolelt karantene-aega määratud. Türgi riigist. Wenemaa, Prantsusmaa ja Inglismaa Konsulid on (zrserum'i Walitsusega nende vaha aSjade pärast rääkinud, mis seal KhristlaSte waSta ette' tulnud on. Inglismaa Saadik Konsiantinopel'is on seda Türgi Suur- Wistrile teada annud, kes kohalist käskust anda lubanud. Tänine ei näi see eestkostmine palju aitanud olema. Türgi Walitsus on Armenia Patriarchile käSku aunud, jWau'i Maakonna nõuukogu lahutada ja senna uufi liikeid walida lasta, niisamati ka Wan'i Piiskoppi ametist heita ja uut tema asemele panna. Süüd on sedawnsi Armenia's sealtste Khristlaste peale lükatud jä see on kohkutanud. Pr is ch tin a ' s on sealine Serbia Konsul Heinakuu 3. (Jaanikuu 21.) pääwa õhtal turu peal selja takka maha lastud ja tema surnukeha on peale tunni aega Politsei poolest tähele panemata maha jäätud. Läbikuulauliste  juures oli ka Serbia Konsul Skoplje'st, aga mõrtsukast ei olnud senni weel leitud. Kuida näha, on asjad Türgi riigis jälle taieste hukkas. Kreeta saarelt tulewad Greekamaa kaudu sõnumid, mis järel Inglased seal juba otse kui. peremehed tallitada. Kanea juures tulnud üks salk Inglismaa madruseid maale, käinud  Inglismaa lipuga ja muusikaga läbi uulitsate ja läinud niisamati jälle tagasi. Greekqmaa'lL. Mhenlls on Inglaste peale wäga paha meel, mitte ainult Kreeta aSjade pärast, waid ka Bnlgaria asjade pärast. Greeklased arwawad, et Inglased Bulgarlastele  salamahti nõuu anda, Prinz Ferdinand'i kinnitamist pärida ja ennast ülepea Sultani ülewalitsuse alt wabaStada,  niisamati ka Makedon!a't omale püüda, miS ühetasa Greeklaste ja Serblaste meelt-wasta on. Greeklased ähwardawad nüüd, kui Türgi Walitsus Bulgarlästelc järel annaks, fiiS olla neil ja Serblastel ka weel midagi muud selle waSta, kui ainult diplomatika-kirjaft (notifi), mis mõlemi riigi poolest Bulgarlaste kirja wasta juba Türgi Walitsusele saadetud on. Peale selle arwawad Greeklased weel, et kõik need segadused neile aSja anda, Kreeta asjus julgest edafi astuda. Serbiq'st. Kõigist paistab wälja, et Kuningas Milan oma krooni-mahapanemist kahjetseb ja seda käctsakat sammu tagasi astuda tahaks, seda ka põol-peitus korda saata püüab. Sellest aeast saadik, kuS tema Belgrad'kiSse tagasi tuli, on Austria-sõbraline erakond Serbia's jälle oma pead tõstnud ja kergest wõsks seal seespidine sõda -lahti minna. Ka ÄuStria lehed'amiawad oma erakonnale SerblaS nõuu, selles ettewaatlik olla, sest kodaniku-sõda Serbias wõida kergest kõiki Obrenowitsch'i sugukonda sealt wälja pühkida ja just see olla selle erakonna soowimine, mis seal Kuningas  Milan'i taganemisest saadik walitseb, kui ka Kuniugapraua  Natalia otse kui selle erakonna esimees on. Arwata on Muidugi ja teisiti et wõi see ka olla, kui et üks Kuningakoda kõikumas on.,kust rahwale üht nii paha eeskuju abielu aSjus anti. ' Suurkooli Professorid andsiwad  Kuningas Milan'ile üht pidu, kus tema kõnet pidaS, mis praegust Walitsust nii wäga pahandas, et Rektor ametist lahti lastud sai. Mõlemad erakonnad piawad koosolekuid ja awaliku tüli tõusmist on karta. Bulgüriast. Prantsusmaa kaudu tulnud sõnumite järel olla Sofias kohe pärast Pauiza mahalaskmist mässamine  tõusnudj NlleS palju iülmesi surmatud ehk haaivatud  saastüd. Bälk a ni po olsa a r e asjust wölb ülepea üteldud saada, et kardetaw Homi kumaa tülipott seal jälle kangest käärimas on ja inetumad rakud igal poolel selle solgi seest üleS tõusewad. Asrikast. MaSsauahP kirjutatakse, et D erivis ch i d Jaanikuu 29. (17.) pääwal Beniane'i maakonda tunginud on, mis Jtalia kaitsüse all seisab. Keren'i kommandanl on ühe kompanie kodust sõeanmge Kapten Fera käsu all nende wasta saatnud, kes neid tagasi tõrjunud ja rvöw! nende käest ara wMud. Derwischid olla 150 meest. 4 lippu jä 100 püssi kankanud, kuna Kapten Fera lommpa niest 2 meest surmatud ja 4 haawatnd saanud.  Osma  n n Digma, kellest kana aega ühtigi kuulda ei olnud, olla Tokar'is sõcawäge kogunud ja tahta Niluse jõe poole tungida. Omalt maalt. Tallinnast Jaanikuu 16. pääwal on Kindral Todle.be ui m ä les tu s e - saA m a S ScwastopeNS pidulikult katte alt wõetud. ,Zeituug snr Sladt und kirjutab selle kohtan .Riigi kaugel lõunemaal, kuS Mustume laeued waSta õitsewat kallast lDvad, on täna ühe auulroonilud jõcamehe  mälesluse-kuju katte alt wõetud. Kuus aaSial ou sellest mööda läinud, et Äias Eduard Todl e d t u ueed silmad kinni pani, mille kotka-waalnö kõige snsijemal sõea-maõsu arutada oSkaö, lunS aaSlal on sellest mööda läinud, kus selle käe wõim langes, mis teeniva ntõegaga sõea umdsemat. sõlme läbi raiuma harjunud oli. Ja, palawail päiwil, kuS surm ja elu wõitlemas, on see suur sõeawäe-juhalaja, selge waiuutgn »a terawa mõegaga, taieste oma waõtase ceS seista jõudnud. Nomen omsui AuulnUlilnt mnleStnsel pööiuioad meie suure riigi rahwad oma silmi selle haua poole SewostopoNS. Tänu ja auu on selle tubli wõülezale hauda järel läinud, tänu ja auu piawad tema mälMnse-sam.-mA, mida temale pandi, edasi elama. Iseäralises selguses ja kustutamata mälestuses elab aga Todleben'i kuju meie kodumaal edasi. Rõõmsa ja uhke südamega näeme meie temaS Bnltwaa piuna poega. MiitawsH oli Todleben aastal 1818 süu. dinud, Riiga's elas tema omail noorust-aaslalel, milleS juba selle imestatama sõeamehe-waimu idu ilmus, millega kolme Wgliliejaj teenida temale õnneks sai- Ja jälle tema elu ö.hta poole seisis Todleben sidemes meie linnaga, kus tema kui Wilna Kindral-kubernör ka MgwS seiswa söeawäe ülem oli. Todleben oli meie linna ja Tallmna linna Auukodamk, tema oli lõige kolme BMmaa Mlnkondado  liige. Tema oli ka Küttide-sellsi liige (Riigaö), ja see auustab temas üht meest, keS temale (Küttide' seltsile) üht platsi toimetas, mida nüüd kena puiestik kaunistab.  Kui meie nüüd selle peale mõtleme, kiti palzu wösufi Baltimaa pinnalt suurt riiki teaduse põllul ja riigi-tallitustel lruuwisle teeninud on, siis olgu see meile kenaks teadmiseks, et üks meie kodumaa poeg kahe tähtsama  sõea wamutel Keiserliku soeawäe wõidnks ja auuks wöideluud on, ja et tema teenistus kahe koinläinud Monarchi  poolt suurte auustamiStegu j«r sooja tanuga kreouitud  saanud, sest Todleben oli ijeenese-ärmsalg.iwa leuga uäitanud, et riigi kasu ja auu tema ecS ülemal seisiwad, kui tema enese auupärjad ja enese auu ahnuS. Ka nuieral  maal on Todlebewi sõearväe-iuhalnsc waim piiramata anustamist leidnud. Meie tahtmine ei wõi olla, pnhkawa  kangelase mälestusi kõlawa sõnakölinaga kiita. Sewastop  ol'i kaitseja ja Plewna wsilja on omale Wenemaa aealuguS üht mäleStuse-kiwi pannud, mis kauemini kestab kui malm, ja see puhas metalli kõla, mis tema uime juures on, ei saa iialgi Ara waikima. Keisri Maiestäti tahtmist mööda on tema seal paikaS oma hauda saanud, miS tema Wgawamak söea-k.gu näinud on. Neuda olgu meile siis lubatud, kaugel! kodumaal! üht loorbeeri-oksa tema kalmukünka peale maha panna, miS tulewatele põlwedele elawalt meele tulemata piab, miS Todleben  omale isamame olnud on/ .Peterburgjkija sõnumite järel saada Kaubaajamise- Ja Wabrikulöö-departementis ulg ka nimi  SSsion kodutöö, edendamiseks, asutatud, kus kõiki kodutöö tarwituseks ja kohatiZle seaduste andmiseks  piab kogutud saama. See kommWon saaba ka üheks ülcwaatamise-kohtuks kodutöö aSjuS. Wangikodade-kongresfit, mis Peterburis  koos on, on teiste aSjade keskiS ka järgmist s e adust  liigjoomise was t a plaanitud: Joobnus piab ainult fiiS seadusliku nuhtluse alla langema, kui joodik omaS joobnuses midagi awaliku korra ja rahu waSta tegi. Kasulikuks on sundmust alaliste joodikute wasia peetud, kes awaliku hoolekandmise koormaks saamad ehk ennast kerja' misest toidawad. Nuhtluse alla langeb kange jookide müümine wähe-ialiStele ja joobnutele. Ainult täieline joobnus wabandab nuhtluse-scaduse ees; katelise wMatamise  alla laugemad aga need, keS ennast selleS lookuseS täiö sõimad. et nende joobnus nende tegu st wabaudakS. Üks teine arutamine on warg u se -waS ! aw Stj a k e kohta käinud. SelleS asjas peeti tormiliseks, mõnesuguseid ametmehi, nagu bankipidajaid, kallikiwi-kauvlejaid, kullaseppafi  j. n. e. warguse waStawõkmise eest iseäranis karmi nuhtluse alla panna. Nuhtlus warguse-waõtawõtmise eest ») , Nimi m «ktSht!" Nim! ,T«Nibk«" tZikvt-b ,G«rmN>z" ei wõida iialgi karm küll olla. -- Järgmine kongress selles asjas saada aastal 1895 PariS is peetud. - «Nswost/ sõnumite järel saada Riigimaade-MiuiSleriumis  nleüldiseKal a p ü ü d mi s e - s c adus e üte nõuu peetud. Pea-asjast olla iee seadus umdanimetawd  rsöw-püü d/mise waSta plaanitud ja lõik weed saada tahtisteks ja keelatud wetekS jagatud. Katapüüdmine  ilma lubata teisleS ,vetes piab ühtlaseks margaseks  peetud saama, niisamati ka kalade wkimme wõe. caStest püüde-riiSladest, undade otsast j. n. e. Õigust wõeraSleö wetes kala püüda annab ainult iga wee peremehe  lubakiri, ja üksi sellele, kelle nime peale see wäljakirjnkaknd  on. Wrie peremehed wõiwad paluda, et nende meed keelatud weteks tumnstatud faawadl ja iseäranis piawad need weed selleks tnnniötatud saama, milleS kallimaid kalu kaSwakada wõib. ühes piawad ka Kalapü ü d m i s e-- inspektorid ntmekalnd saama, kelle asi on kalapüüdmise  üle watwata. kalakaSwatamise, kalasaagi j. n. e. üle sõnuinil korjaia i. n. e. lüepea piawad üheksa kalapüüdmise-riugkonda  asulaind saarna. Eksiinised Kalapküdmiseseadnse  waSta saada mitmesuguste raha lrahwide alla pandud sa neljal jägu sellest lmhwi-rahast saada üles andja. -- Kodumaal tarwitatawa s n kr u a klsisi juure saab iga puuda peale 10 kopikat lisa pandud. Kõigekõrgemalt  kinnitatud MMralhi heaksarwamiseS selle asja kohta on ükS täbendnS. mis määrab, et kuk see lisa kõrgendatud  piab saama, M on seda kaks aaSlal enne tuulutada, kui !>r maksivaks saab. Tallil! u a >v ii m ajes ? iuuasaadi > kute«kognS on lahkekb tilkumiseks linna nnkllsaiel ja uulitsate jalgteedel järgmist korda 12 punktis sunnitawM mõistetud: l) Uulitsatel piab ainult paremak kätt sõidetama;  kutsarid ei kohi ohji mitte käest ära panna, hobustel  piawad suulised suuN olema ja neld ei tohita mitte ilma illewaatamlsela jätka. 2) Keelatud on, hobuseid ehk keist loomi uulitsal heintega sööta. J) Kuuendamas Politsei jäiiS sletSlinuas) ja Toompeal piab töö-nõudega, olgu neil koormad peal ehk mille, sammu ssidetama. 4) G nuliksad riku Ind ei saaks, sellepärast rk pia palkide, laudade ega raudlalildk otsad initke koormate taga mööda maad saokSma. õ) Raudlatid piawad wedamise juures köitega kokku siutud olema, et kära ei tee. 6) Keelatud on, uulitsate jalgteedel (trottoir) riietes käia, mis teist käijaid sopaSkada wõinmd, sopaseid ehk suuri pakkist kanda ehk salkudes seisma jääda ja sellega keiSte lahket liikumist  takistada. 7) Lubatud ei ole, jalgteedel ja uulitsatel kastisi, waatifi ega teisi seesugust aSju pikemaks amks seisma jätta. 8) Keelatud on. uulitsatel ja tiirudel hacmontkat,  leierkasti, kannelt, wiolit j. n. e. mängida. 9) Kõikides ltnnajägndeS on keelatud pojMkadega sõita, tv) Saauitee aeak piab weileöte kelladega eh? knljnksetega sötdekama ll) KeS eelftlswate seadmiSte wasta teeb, saab seaduslikul põhjusel wasiatamise alla pandud. 12) See tead ii» saab oma kuulutamisega maksmaks. Kaerte aVjaS on jälle klnuitatud, et wi? koerad piawad kinni wõetnd saama, keda ilma suukorwika ilina ohjata ehk wähemast kae'a paelata uulitsatel leitakse. Une Wene kakhedral-kiriku ehitamiseks  oli ,Rewelfkk Gorodskoi Lifioki- sõnumite järel Jaanikuu 14. räämani juba 216,631 rubla 29 kop. kokku tulnud. , Knida ,Wa?guS' mõne aea eest kirjutas, minna selleks 600,000 rubla karmis. ,Nowoje sõnumile järel ou uute Weue kirikute ehitamiseks Vallimaa kubermangudes Püha Synodi poolest 420,000 rubla mä iratud, mis kuue aasta kaikus, ikka 70,000 rubla ae.StaS, wälja piab maksetud saama. Enne oli selleks juba 300000 rubka antud. Jaanikuu 22 pääwa Homikul leiti 35 aastane kingsepp Jakob A a m Wlabimiri-nulilsas maja Nr. 3! aia kstlgeV iileS poodud. —> Kui selle uaeSteraha ? uld - uuri margad, mtS KadrtnthaltS herra R. korterist waraS talub oli, on 12 aavtane OSkar Skeiumau n ja tema seltfilascd leitud ja kinui wõetud. Juba wmnasel aastal seifis fee naljasalgne kärp side seesuguse seltskonnaga mitme warguse pärast Kadriuthavs kohtu all, pidi aga stis tunnistuste puuduse pärast lahti laskud saama, kuna tema selleaegsed settsttased wees kinni iStuwad. Jaanikuu 16. pääwal wamStaki Kaupmehk-nulitsaS Varou maja pesu. köögist 70 rubla eest pesu. Juba tolmandamal pääwal faiwad margad, endised wangid Wladimir M. ja Paul ja Aleksander K. kinni wõetud ja ka üks jägu Margusest leitud. õssel waSra Jaanikuu 22. pääwa on trahterist Waekoja taga 20 kuuni 25 pudelit penemat wiina, (liqueri) warast a k u d. Koja-ukS oli lahti muugitud, tuauks  oli homikul kinni. Maha-laegas, kuS umbes 40 rubla sees oli, on puudutamata jäänud. Jaanikuu 21. wseti oma wedaiate käest Jaanikuu 12. pääwal ära karganud waug Aado ttntermüller Tallinnas kinni. --- Jaanikuu 18. paSwal läks kõue - ptlwe kange timkM is rahe. saj liga Ae Tallinna linna, mis