hiljuti 2 meest ära uppunud, kes soolaga Saaremaale tulla tahtnud. Sool on weest kätte saadud. 1. selle kuupäewal oli teine Muhu ja Saaremaa wahele ehitatama tammisilla maStuwõtminc. WaliniS olemast 400 süllast on 000 sülda Muhumaa, ja 100 sülda Saaremaa poolseS ääres Kindelaide saarekese  juures. Püüle seda saada ka marsti 100 sülla pikune silla jagu malmis, mille karmis juba kõik mee alune töö tehtud on. Wastuwõtmist toimetasiwad Liiwimaa kubermangu inschcner Solcski, nimetatud silla ehitamise komitee liige Kuiwaste mõisa hcrra baron Buxhömden ja kohane talurahwa asjade kommisaar herra Kassatzki. Kõik töö on kõigiti hää leitud olewat ja selle tõttu on töös olewate talumeeste usalduse-mehele nendele makssetamast rahast t 2,000 rublast 9000 r- wälja maksetud. Ehitatud silla osa paista maga ilusasti wälja- WaStu wõtmise ajal on Kuresaarc päewa piltnik hr. Lutsu tammisilla ühes sell korral sääl juures olewate ametnikudega jarahwaga üles wõtnud, nii et igal ühel, kes ehitatumat  silda ise waatma ei wõi minna, wõimalik  saab olema, seda pildi püül näha- Jurjewist. 13. Juunil, teatab „Olew.", uppusiwad kaks ujujat Emajõkke ära. Riiast. Lähemal ajal hakawad RiiaS kaks uut ajakirja ilmuma, milleks juba ülemalt poolt luba antud, nimelt üks Saksa keelne teaduslinc nädalileht, nimega „Hobune Wenemaal" („daS Pferd in Nupland") ja üks igapäew ilmum kuulutuste-leht xoua." („Muidu"), mis hinnata wälja jagatakse.  Riia woorimehed on nüüd kohtu poolest enam ehk wähem walju karistuse alla mõistetud.  Suur osa mehi on üheks ehk mitmeks päewaks kinni pandud ja baron W., kes politseis woonmceõte eest kostnud, mõistetud  50 rubla trahwi makSma. Peterburist. Kõigekõrgem käsk on awaldatud,  mille järele tänawu terwcst riigist 274,620 meest nekrutiks wõetakse ja päälc selle Kaukafia päris elanikude seast 2750 meest- Naljaks. A. „Kui palju maksab teie nuS ülikond?" B. ..Seda ma meel ei tea, sest rätsepp pole mind «eel mitte kohtusse kaevanud." Koolis. Koolmeister: „Mis on õiguS ja mis on ülekohus?" Kristjan: M tea." Koolm.: „Aga km sa Juku käest mägist saija ära wõtad. mis sa siis teed?" Kristjan: ..Siis ma söön ta ära!" Priius. Siudent (moorimeest hüüdes): „WoorimceS he, kas olete prii?" Woorim.: „Jsh mu hcrra." Stud.: Siis soowin Teile õnne! «Elagu priius." Mõtted laiali: ..Keegi koputab lana päälc piipu tühjaks ja hüüab ise: „Tulgc sisse." Tululikud juhatused. Janade bigisiamisc ivasin on hää nisukiiifid  sukkade stszs puistada. Rs-Ste plcttisid pesu seest ära «Siia. Pigis»  siac sitroni sahwt hõbedast lunsika siss- ja van? lnnük lainbi tule pääle. Z!ü pea kui sahwt keema Mkab, pista piekkine koht sinna sisse. Mõne setnndi pärast on plekk täiesti kadunud. Tahetakse üks uus kubermang, Jelissawetgrad,  asutada. Kõigekõrgemalt on käsk antud pankadesse  ja mekslimajadcsse antud rahasummade sisse tulekuid wiie protsendilise kroonu maksu alla panna. Nikolai v. Bunge, ministrite komitee esimees, riigi nõuukogu liige, Siberi raudtee  komitee abiesimees, akademikuS ja tõsine salanõunik suri Juunil südnmerabandusesse  ära. Bunge oli tähtjas õpetatud mees, wiljarikas kirjanik ja tubli riigimees, ning üleüldse läbi ja läbi anus ja lugupeetud  mccS. Tema keha miidi Kiewisse. TsarSkoje Seloo juures Aleksandrowskaja jaamas käis Keisri Majesteet surnut jumalaga  jätmas. Armenia pääpiiskop pidas Peterburis Armenia kirikus jutluse, milles ta Wcne- Tsaari ainsaks Armeenia rahma kaitsjaks nimetas. Or. J. Hurtile on, kuda „ Postimees" teatab, Liiivimaa rüütlite kogu wanade EeSti rahwa wiisidc, wanasõnade ja ivanade juttude wälja andmiseks 2000 rubla abiraha  andnud. Et ka Soome-Ugri selts selleks otstarbeks abi on lubanud anda ja seda ka mujalt weel loota on, siis on juba nimetatud asjade trükikulu kindel. „See on rõõmustan?," ütleb „Postimees" „ct rüütlikogu miS juba nii suuri summasid mitmesuguste cttewõtede tarwis on lubanud,  nüüd ka Eesti kirjanduse pääle on mõtelnud." Äge müristamine oli 5. Juunil Peterburi  ümberkaudu, mis ka inimesi ohwriks nõudnud. Üks abielu paar, kes maantee pääl jalutas, langes pikse hoobi all sedamaid surnult maha. Üks raudtee kaubawagon läks neil päiwil Balti raudtee pääl Peterburi juures põlema. Õnnetus sündis seeläbi, et magun kustutamata lubjaga täidetud oli, mis raSke wihmasaju läbi põlema läks. Tomski knb kohtu ees on „Sib. West." teate järele, nutu talupoega raske nuhtluse alla mõistetud, sest et nad ühe reisija Saksa lukussepa selli ära oliwad tapnud, seda oma ebausus „koleraks" pidades. Bakust. Armeenia küla Jenkikai, millel 100 elumaja oli, on wäga kangest wihma hoost ära uhutud. Inimesed ja elajad on päästetud saanud, aga sellegi pärast on kahju 10,000 rubla suur. Kubermangu walitsus on ühe maainöötja saatnud, kes inimestele uue elukoha saab juhatama. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kieli kanalis algas 8. Juuni hommikul laewade läbisõit. Kõige ees „Hohenzollerni" laewal sõitis keiser Wilhelm, järgmise lacwa pääl Saksa würstid,  kolmaudama pääl muud auukandjad ja siis mitmesugsed sojalaewad, nende seas Wene suurtükkiwene „Grosjaschtschi" ja Prantsuse awiso „ Surevus". Kanali kaldale  oli sõjawägi muusikakooridcga ülesseatud.  Wene laewa möödaminekut mängrti Wene riigi laulu, mis pääle Wene lacwamehed  würisewa hurraga wastafiwad; Prantsuse  laewa möödaminckul mängiti marscljcesi riigilaulu), mis pääle prantslased  hurraga wastasiivd. Kaks lacwa üks Saksa, teine Inglise, hakkasiwad põhja kinni, aga saadi jälle lahti. Kui „Hohcnzollcrn" Holtcnau juurest wcsiwäraivatest läbi läks, seisis keiser illsi komandosillal. Mängukoorid, omad kui wöörad, mängisiwad Preisi riigi laulu ja wõõrad Mleselle oma riigilaulu. Keisri läbisoitmist Holtenau juures kiidedakse  toredaks unustamata nähtuseks. Holtenaus peetud pidusöögile oli „Sweti" wäljaandja Komarow kui ainus Wene ajakirjanduse saadik kutsutud, 9. skp. awati kanal wormlikult, kusjuures keiser Wilhelm  lõppukiwi panemisel järgmised sõnad ütles: „Keiser Wilhelm Suure mälessuseks ristin mina seda kanali keisri Wilhelmi kanaliks" jalõi püäle selle wasaraga, üteldes: „Kolmainu Jumala uimel, keisri Wilhelmi auuks, Saksamaa kasuks ja rahwaste tuluks." Mälestuskirja sees, mis kimi sisse pandi, on ööldud, et see kanal „Saksa mereüd" ühendawat, aga on ka ühtlasi nimetatud, et Saksamaa seda tööd kadetuseta kõikidele meresõitjatele rahwastele tarwitada annab ja on soowitud, et see rahuteenistuseks wõikS seista. Pääle lõunat oli kõige laewaStiku ülewaatamine. Keiser seisis üksinda „Hohenzollerni"  kommandosillal ja niõõraSte ning omade lacwadest mööda minnes terwitasiwad laewamehed hurraga ja mängukoorid mängisiwad  Preisi riigi laulu. t). Juunil ennelõunat  käis keiser Wene laewa „Ruuriku" pääl- Wene kapteiui Krügerile on Krooni ordu teise klassi auutäht antud- Pidu aegadel  oli Kielis 85,000 — 100,000 wõerast koos. Pavisist. Rahwariigiigi esimehele Felix Faurele on Wenemaa püha Andrease ordutäht  antud, mida Wene saadik temale kätte andis. Prantsuse lehed nimekamad Wenemaa kõrgema auutähe andmist esimehe Faurele üpris tähtsaks sündmuseks. Ka Prantsuse wälim. a. minister Hanotaux on Andrease ordu tähe saanud. Politsei keelust hoolimata wõtawad härjaivöitlased lõuna Prantsusemaal maad. Suwiste pühade ajal peeti neid kolmes kohaS ja politsei ei wõinud muud kui asja protokolli  wõtta. Jtalia lehed nimetawad Kieli kanali kõige tähtsamaks tööks pääle Suetsi kanali awamise. See awamise pidu olewat Saksamaal  kõige suurem pidu pääle keiserriigi kuulutuse Versailles. Austria lehed arwawad, et Wene Prantsuse  ühendusel praegusel ajal mingit tõsist tähendust ci olla, sest praegu olla EuropaS täieline rahu ja ei olla midagi ette näha, mis kokkupuutumisi wõiks tuua. Taanimaalt tulewadsõnumed, etßooma katoliku usk sääl ikka rohkem maad tikkuwat  wötma ja et Tominikani mungad sinna pea kloostrit tahtwad asutada. See sõnum olewat ilma põhjuseta, et Wenemaa Christiansö  saare omale saab. Jaapani söjakuluks Liatongi poolsaare eest laenata Wene walitsus Hiinale 200 miljoni taeli, mis kahes osaS kätte antakse ja mille eest hiinlased wiis protsenti intressi pidada maksma. Berlini lehed teadwad tõendada, et Wenemaa laenu eest luba saada oma nui Siberi raudteed Mandshuriast  läbi mere rannani ehitada. Kuresaare kiriklikud sönumed. Laupäcwal, 24. Juunil. (JaanlpSew.) Eestikeeli jumalateenistus kell Vst2. Jutlust teeb õpetaja Niune. Pühapäewal, »S. Juuil. EcStikeeli jumalateenistus kellu V»t2. Jutlust teeb õpetaja Rinne. 25. Saarlane 1895