Saarlane Ik 1.8. Teisipäewal, 2. Mail 1895. Xll. aastakäik. maksab: Saaremaal aaStaS.... 1 rbl. 30 kp. PsStiza saadetud aaZtas. T „ „ PooleS aastas t „ Ä3 „ i !- loisipcro»vc»l. Llurcsaares nr. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaareö. K u a l u ! u s c rida eh! selle ruum maksab Ä kop. "4- - UM Kleiildiiie politikli lijillthi sn»l- ja liiiiiiirahwlllk. UW Silmahaiguse asjus toob „Arensb. Woch." tähtsa kirja, mida ka meie oma lugejatele awaldame: Kuida meie hiljuti teada saime, on hr. vr. MerzejewSki Küünla kuus s. a. Keiserinna  Majesteedi kaitse all olewat komiteet, kelle ülesanne on pimedaid parandada,  palunud, ka Saaremaale üht silmaarsti osakonda saata. Tema sai oma ettewötteS talurahwa kommissari, herra Kassatzki poolt tublisti toetatud, kunas hr. Kassatzki kohalikude  wallawalitsuste läbi tarwilikud teated  korjas ja rohket materjali kätte muretses,  mis näitlikult ja mõjuwalt hr. Dr. Merzejcwski palme tähtsust silmahaigete talupoegade kasuks kinnitas. See ligemise armastuse ettewõtte on ka ruttu hää järeldusega  kroonitud ja iseäralise osakonna poolt, mis pimedaks jäämist kaitsta püüab, on herra Or. Merzejewskile teada antud, et sell suwel üks silmaarsti osakond Saaremaale saab saadetud, waesele rahwale ilma maksuta rohtude parandamise läbi abi andma. Selle saadetama osakonna ülemjuhatus on ühe targa silmatohtri vr. Heinrich baron v. Krüdeneri hooleks antud, keS juba suure kordaminikuga mööda läinud aastal üht seesamasugust saadetud osakonda Smolenski kubermangus juhtis ja keS Liiwi kubermangust pärilt, nii hästi selle maa asju kui ka keelt tunneb. Baron Krüdeneril on nõuu Mai kuu algul Kuresaarde  jõuda ja kaheks kuuks siia jääda. Silma tohtri palga ja reisikulud Kuresaarde  ja siit tagasi ja rohtude kui ka tarwiliste  abiriistade ja sidemete muretsemise wõtab komitee kõik oma hooleks. Sellepärast oleks soowitaw, et siia aegsaste, kui wõimalikhospitali juurde üks silmahaigete arstimise koht mõne woodiga haigete tarwis, ühe welskeriga, teendritega ja mõne tarwilise  abiriistaga saaks sisse seatud. Pääle selle on see ka soowitaw ja koguni tarwilinc, et meie omalt poolt waesematele haigetele, kes kokku kogumise kohtadesse tulewad, ülespidamist ja rawitsemist muretseme.  Pää toherdamise paik saab wist Kuresaares olema. Kui asi seda nõuab, siis saab ka teistes paikades maal wallawalitsustes  niisugused kokku kogumise paigad  lühikese aja pääle sisse seatud. Linnawalitsuse,  mõisa omanikude ja meie koha- liste kõrgemate ametnikude abi andmise pääle pimedate arstimises ei saa komitee tõesti mitte ilma asjata lootma. Meie loodame, et see terwe armastuse etteivõte üht sooja wastukaja meie «Saare" elauikudc südames leidma saab za et meie rahwa haigete wendade ja õdede häätegijatele meie juures olemise ja nende önnistusrikka tegewuse  ajal kõik takistused karmale heidetud ja teed tasandatud saamad. Püüdku siis iga üks, kellele see wõimalik on, omalt poolt aidata, et inimesesoo raskema häda pimeduse wastu wõitlemiseks saadetud osakonna  tegewuse järeldus kasutoodaw saaks olema. Ilu ja süda. 39 A. Loiten i uudisjutt. Kõik püüdsiwad temaga tegemist teha ja temaga juttu ajada, temaga mängida ja tantsida, aga Paul ei mõinud seda mitte! Leena oli igas asjas vsaw ja mõistis ka kõiksugused tükid ja mängud suure Vaimustusega wälja mängida, mis igaühe nooremehe südamesse õige mõjuwalt tungis, sest et ta, oma kõrge iludusega, ise ka selle kohane oli, mida ta mõne mängu sees enesest ette kandis. Leena Te näis oma ilust ka wäga suurt lugu pidawat  ja andis suure uhkusega igaühele mõista, mis ta oli, mis ta wõis ehk mis ta iseenesest pidas Olgu küll, et Leena ka teiste noortcmeestega sõbralikilt juttu ajas, nendega aega wiitis ja nalja tegi, siis oli see ainult pääliskaudnc. Mihkel ArmseM «astu näis see aga palju soojem ole«st,  kui lihtsalt sünnis. Teraw ja tähele panija Us mõis aga kohe aimata, et need mõlemad armastuse  SMutega üksteise kulges fipiesiwad. Iseäranis  hakkas see Paulile silma, kes just sellepääle luuremas oti. Leena tantsis, naljatas, mängis ka teistega, aga ikka kõige rohkem Mihkel Nrmmeldiga.  Ja seda pidi Paul Mk kannatama... Õhtu «Ä juhtus Paul aedaS ühes kõrumlises kahas Leevaga üksi kokku. Seda silmapilku oli ta just ootonud, sest ta tahtis Leenale kõik wälja paistma, mis tal südame pääl oli. Leena kahwaias  esimesel silmapilgul, tahtis Krwalk põõrda, jõi aga siisgi seisma ja waata» uhkelt, ilma sõna ausamata Pauli otsa. MikSpärast sa minu mastu nii kalk ja kare oled, Leena? küsis Paul. Ütle, millega olen ma seda ära teeninud? Leena lõi silmad maha. Mull ci ole midagi, waStaS ta. Noh mis siis? küsis Paul kihwtiselt. Sull peab selleks ometi üks põhjus olema? Põhjus jah! Ma ei taha sind enam armastada! kostis Leena nüüd termvalt. Seda ma tean juba! ütles Paul. Aga kas see annab sulle ka põhjust minu pääle miha kanda? Kas see ehk minu süü on, et sinu armastus  ainult igast tühjast tuulest ennast wintsutada laseb? Leena lõi silmad tuimalt maha; ta ei wastanud  midagi. Leena! hüüdis Paul ägedalt ja rääkis edasi: Kui suur oli sinu armastus minu mastu? Mis oli sinu armastus, mis meel iseennastgi õieti ci tunne? Oled sa mind ialgi armastanud? Mis lähendas sinu lendaw armastuse kirg? Mis oli sinn armastus minu mastu? Mis oli ta? Paljas meelte mäng oli see, muud mitte midagi! Tõsisemat  armastust ei ole sinu süda ialgi tunnud! Ta ei saa seda ka ialgi tundma! See on sinu armastus  ! Wait olles waatas Leena enese ette maha; tema nägu oli kahwatanud ju tuim. Mis asi on aga Mihkel Armme-d sinule? küsis Paul edasi. Mis on ta sinule? Miks hojad sa alati tema juurde? Miks tantsid sa ühre puhku temaga? Mis tarivis küsid sa seda? hüüdis Leena karedalt ja saatis kiirgawat pilku Pauli paale. Mihkel Armweld on jo hää tantsija ja ta ise sooivib  ka minuga tantsida. Soo! Kas sä-i! aga midagi muud ci ole? Sa armastad teda, Leena! Ja kui seda oleks, mis sull sellega tegemist, hüüdis Leena wihasclt ja uhkelt. Aga sa oled ju mind enne armastanud Leena ? Sa oled ju mulle juba truudust mandunud. Ma nõuan nüüd sinu poolt waStamist! See ei olnud aga muud ku paljas lapselik tuju, rumalus, lollus, muud midagi l Ma wõtan seda nüüd sinu ees tagasi! Aga Leena, hüüdis Paul paluwalt, sa ei tohi mitte Mihklit armastada! Sa ei tohi seda mitte, sellepärast et mina sind armastan! Ma armastan sind nii palawalt, et ma sureksin, kui sa mind mitte ei armastaks! Kuule mind Leena, jäta mulle oma armastus! Ära lase mind mitte nii hirmust hinge piina tunda! Kirdelises maimuStuseS hiilgasiwad Pauli silmad.  Ta unuStaS kõik ja astus, käsi mülja sirutades  neiule lähemale. See aga astus kiirelt tagasi ja keelas ähwardawa pilguga Pauli enese ligi tulemast. Ma ei ivõi seda mitte! ütles ta. Mis on aga siis Mihkel Armmcldi armaSsinu  kohta? küsis Paul ägedalt edasi. Mis ou ta? Mls la olla mõlb? Ta ei ivõi mitte niisugust puhast, pühaliku ja kindlat armastust sinu mastu olla nagu minul ! Ta ivõib sind peita, "võib sinu ees watetada, ja näimaks nwib ta sind ja õnnetumaks leha! Mina aga pakun sulle ühe kindla, püha ja puhta armastuse, nagu sim talurahma  hiilgas ei tunta! Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa karskuse selts pidas 16. Aprillil s. a. Ew. Lutheruse kirikukooli ruumides kirjanduse- ja kõneõhtut  kaunis rohke rahwa osawõtmisel. Hr. Leppardt pidas teadusliku kõne «Inimese  iseloomust", seltsi kirjatoimetaja C. Palk räägis «Hiina rahwast" ja seltsi esimees  «Isa Jannsen'ist". Nimetatud õhtul laulis ka karskuse seltsi uus laulu koor. Laulud kanti kõik hästi ette, nõnda et peab ütlema: karskuse seltsi laulu koor on tubli. Soomime, et ta seda ka edeSpidi saab olema. Pidu üle awaldasiwad  osawõtjad oma täielikku rahulolemist.  - Saaremaa kurttummade hariduse selts pidasAprillik. Kuresaares oma esimist koosolekut  Saaremaa prausti hr. Winkleri juhatusel. Koosolek algas palwega. Sellepääle waatis juhataja mööda käidud kahe aastase tegewuse pääle kurttummade aSjuS, kus jumes ta ka uue seltsi sihist rääkis. Püha õpetaja hr. Grohmanuandis kooli majaehitamise ja praeguse  kassa seisu üle aru. Ehitamise tarwis olla juba materjal kokku weetud ja ühe ehituse meistriga kontrakt tehtud, mille järele see maja 500 rbl. eest ülesse ehitama pidada.