kvpikS, mis Mähren'i Tschechtlaste läbi korda läinud on. Selle kõrge ameti peale saiwad enne ainult mehed kõrgest seisusest, WürStid ja Grafid, nplilud, kuna see nüüd Ühe Zuudi-stigufi wetkc-kaupleja poja kätte langenud on. Ministrid, keS walimise juureS oliwad, on ka üsna kohmetanud olnud, Graf Taaffe on esiteks toibunud ja hüüdnud: ,Loodame, et tema juba ristitud on I" Ristitud oli aga juba tema isa, ükS waene meeS, keS omaS nooremas  põlweS ennast kui päiwiline toitis ja siis kotiga majast  majaSse kauplema hakkas. Vandemeeste - kohuS Prag'iS on punsepa-sellt BosaN, keS sealise Saksa klube eeS wiiS korda Sakslaste peale laSkiS, süüst lahti mõistnud,  ainult tuleriista lubata kandmise pärast kaheks pääwakS  kinni. See mõistuseta otsus, mis ainull rahwuSliku  wthawaeuu ja tuhinate peale põhjustatud on, pahandab  isegi mõistlikumaid Tschechilast. keS seda täie õigusega Tschechi rahwa teutusekS ntmetawad. Prag't Politsei poolest on Bosak sealt ära ja oma sündimise-paika saadetud,  kuS ainult Tschechilast elamaS olla. Wiin'iS on Sozialistlased Valenci ja Friedländer, keS aealehes ,Die Zukunft" (,Tulewik") kardetawaid õpetust wälja lantanud, kinni wõetud ja saawad kohtu alla antud. Pest'iS on kholera kahanemas. Talwekuu 13. (1.) pääwal on seal weel 7 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 2 ära surnud.  Haigeid oli seal weel 68. Järgmisel pääwal pidiwad koolid jälle awatud saama. Hollandist. Ka Holland'is hakatakse selle peale mõtlema,  mis maa kaitsemiseks teha tarwtõ läheb, kui kardetud suur Europa sõda lahti piakS minema. Amsterdami aealehed  arutawad, et kõik Holland'i sõealaewad wanak> on ja üheS meie-aegses sõeaS koguni mitte enam tarwitatawad  et ole. Nüüd ou üks uus sõealaew wette laStud ja WalttsuS pärib laewuSltku uuendamiseks 27 mtlltoni guldnat,  sest kõiki seda olla juba kaua aega hooletuse sisse jäätud ja kui nüüd hoolt ei kanta, fiis wõida järSku weel suuremad kulud tulla. Velgia'ft. Tülid üleüldise healeandmise-õiguse pärast nättawad nagu lausa mässamine wälja. Kui Kuningas Parlamenti awamtsele sõitis, sits on tuhanded inimesed järgeS Elagu üleüldine heale-öigus!" karjunud ja isegi rahu ülespidamiseks uulitsale walwama pandud kodanikugardide  keSktst ou kakS pealikut kaasa karjunud. Rohelisi sedelid selle pärimisega on Kuninga tõlda wisatud, mis läbi hobused lohkuma läinud ja ainult Kuninga rahulise were ja kodaniku-gardtdeabtläbt on õnnetus tulemata jäänud.  ParlamentiS on ka healefi: ,Maha Kuningaga I" kuuldud. Talwekuu 8. (Viinakuu 27.) pääwa õhtal ja pea läbi kõige järgmise öö ou 4000 künni 8000 inimest suured rahwasalgud Ministeriumite ees kavatsenud, wilistanud  ja Prantslaste mäsfamise-aeast päritud rahwa-laulu laulnud, on ka Kuningakoja ette tungida katsunud ja sealt sõeawäe läbi waewaga eemale peletatud. Asjad Belgia'S on wäga kardetawad, sest seal on palju Sozialdemokratlasi,  Anarchsstlast ja köiksugusi rahwa-ärrttajaid. Salgatud  ei wöi aga ka saada, et Rooma-Katholiigi preestrite wägiwaldne ÜltwõimuS, mis seal kaua walitseS ja ikka weel walitfeda püüab, seda kardetawat waStapanemisewaimu  suureks kaswatanud on. 6chwelz'ist. Pahandus lippude-tüli pärast CornaviNi wakShalliS keStab Schweiz'iS edasi. NõuukS on woetud, seda wakshallt ja seda jägu PariS-Lyon'i raudteest, mis Schweiz'i pinna peal on, ära osta. Selle juure tuleb meel, et Prantsusmaa tolltde-kommisfioniS 20 healega 2 heale waSta Schweiz'ift sisse weetud loomade-tollt wähenbamist  tagasi tõugatud on. Natuke näib Prantsusmaal Schwciz'i tuSka ikka kardetama. Raudtee-asjatallitaja Bernoud, kes sellepärast lihtsalt ametist lahti laStud sai, et tema Cornavln'i wakshallts Schweiz'i lippu aeglifelt Prantsusmaa lipu asemele üles panna lubanud oli, on nüüd pensioni peale pandud. Inglismaast. Kindral Lord Wolseley on üht sõna wälja rääkinud, mida temale suure hulkade poolt küll pahaks, kõikide mõistlikumate Inglaste poolt aga wäga tähele pannakse. Tema on ütelnud: , ÜkSki rahwaS ei ole terweS meeles, kes ennast ainult oma meremäe peale tuetab  " Tema on meele tuletanud, et juba aaStal 4690 ühendatud Jnglis-Hollandi laewusttkud Prantsusmaa laewuSliku  wasta panna ei suntnud. OnnekS olnud waenlaStel  liiga wähe maawäge kaasas, muidu olekfiwad nemad maale tulnud. Kanal ei olla sel aeal Inglismaad kaitseda suutnud ja wõida seda nüüd weel wähem, sest aur olla filda üle merede ehitanud. Ikka tõsisemalt hakatakse  Inglismaa maawae rohkendamist pärima. Jndia'sse on 46,000 uut sõeapüsfi saadetud ja muist kohe sõeawäe kätte Rawalpind'iS ja Pescharar'tS antud. Padronid nende püSfide tarwiS saamad osalt Jndia's, osalt Dum- Dnm'i ja Kirker'i wabrlkuteS tehtud. London't Politseikohus  ou nõuukS wõtnud, Prantsusmaa Walitsufele Anarchifilast FrancoiS wälja anda, kes Very trahteri lõhkuinifest  osa on wõtnud. Uganda kinnipidamiseks on JngliS Jdaafrika-seltstle aastaS 30,000 künni 40,000 nael fiärlingi abiraha aastas määratud. Prantsusmaalt. OlekS Prantsusmaa Monarchistlastel Üht Kuninga-throni ehk KeiSri-throni kandidatt Bour- bon'lde ehk Bonaparte sugukonnast, kellel weidraid ja osalt wäga alatumaid aSjn pulga peal ei seisaks, fiiS kauks wist kiidetud Republika nüüd paari nädali käikuS. MiniSterpräfident  Loubet ja tema KaaSministrid on määramata kimbatuses wiimase dynamiti-kurjateu järgeS, mitte ainult rahunõudja erakonna poolt, waid ka AnarchistlaSte eneste poolt, keS ehk wahest Auulegioni-rittretähte igale dyuamiti-knriategijale  päristwad, kui rtttrctähed ülepea nende auu-kathalogis üleS wõetud olekfiwad. ParlamentiS on MiniSterpräfident Loubet' poolt waStust selle nõdruse üle palutud, mida WalitsuS sellega üleS näitas, et lausa lihtlaste põletajatele, lõhkujatele ja rööwijatele Carmiaui' sütekaewanduStes Anarchtstlaste pärimise peale andeksandmist  kuulutati ja weel seda meest ametist lahti laskma sunniti, kelle maja wälja rööwitud ja maha põletatud oli. Loubet on karmimaid seadust pärinud. Temale on waSta hüütud, seadused olla seesuguste aSjade wasta mõjuwad küll, seadused ei aidata aga ühtigi, kui Walitsus neid tarwitada ei julge. Teiselt poolelt on Anarchistlased uute kurjategudega ähwardanud, nimelt siis, kui FrancoiS Znglismaapooltwälja antudjaisamaal nuhtlnsealla mõistetud saab. Waewaga on ParlamentiS lausa kiskumist erakondlaste wahel tagafl hoitud. Wiimane dynamiti kurjategu oli kuueS sel aaStal Paris'is. Neli esimest ei ole paliu kahju teinud. Wiiendama läbi Zürikuu 25. (43.) pääwal sai Very trahter, kus mitmekordne mõrtsukas, põletaja ja rõöwel Ravachol kinni woetud oli, lohutud ja trahteri peremees ja üks tööline nii raskest wigaStatud, et nemad pärast kahe-pääwast hirmsat walu ära suriwad; ka Very naene ja tütar saiwad wigastatud. Kõige hirmsamat kahju on wiimane kärgatus ,de bons Enfents" (HealaSte-) uulitsas teinud. Seal sai Politsei-maja lõhutud, neli inimest saiwad  paigal surmatud, üks suri pärast hospidalis ja üks suri paigal ehmatusest südame-rabandusesse. Jultunud Anarchistlased on selsamal aeal Ministerprästdentile ühe ülihäbemata kirja saatnud, milleS nemad on õpetust ,rahuliselt"  kuulutada ja Lehekuu 4. (Zürikuu 19.) pääwal ksiki töölist tõrkuma saata tõutawad, kui neid rahule jäätakse;  kui mitte, fiis teada nemad, mis neil teha tarwis läheb. Kerge et ole Ministrite amet Prantsusmaal mitte. Hoidlaste pool haugutataks? nõdruse pärast, Anarchistlased fiunawad waljuse üle. Talwekuu 10. (Viinakuu 29.) pääwal sai Paris'is Leipzigist päritud 24aastane kürschner Victor Raabe kinni woetud, keda wtimase-dynamiti-kurjateu süüdlaseks peeti, senni ei olnud tema wasta aga weel mingisugust tunnistust leitud. Hukatud Ravachol on enne surma oma eestkostjale ütelnud, et dynamiti-kurjateud talwel jälle algata. Suwel olla need tegijatele enestele liiga kardetawad. Talwekuu 44. (2.) pääwal on Anarchistlased PariSis awalikku koosolekut  pidanud ja kiitnud, et dynamit kõige parem abinõuu nüüdse seltskonna lõhkumiseks olla. Politsei on nimeta kirjast saanud, milles uute seesuguste kurjategudega ähwardatakse.  Wäga palju kahinat teeb Parisis ka Pauamakanali  afi, mis nii palju millionist ära neelanud ou ja korda ei läinud. Vana Ferdinand LessepS, keda sel aeal »suur Prantslane" ja ,isa LeSseps" nimetati, kui SueSst-kanali ehitamine korda läinud oli, piab ikka kohtu alla antud saama, temaga üheS ka tema poeg Charles (Karl) LessepS, Panama-seltfi walitsuselliiked Fontane ja Cotlu, ja kuuluS torni-ehitaja Eiffel. Ka see ast ja weel üks plaanitud uus trüki-seaduS teemad ParlamentiS suurt kära Loubet Ministeriumi waSta, mis aga senni ikka weel paigal seiSta suntnud oli. Suurel jahil, mida Prästdent Carnot SuurwürStide Vladimir ja Aleksei Aleksandrowitsch'i auukS Talwekuu 14. (2.) pääwal Rambouillet's  pidas, on 750 metSlindu laStud. Suurwürstid on neist igaüks peale 450 tükki lasknud. Prafidenti ja tema Kõrgeid wõeraid on rahwas igal poolel elawa waimustusega  teretanud. Talwekuu 46. (4,) pääwal on Snurwürst Vladimir Aleksandrowttsch Paris ist Baden'iSse reisinud. CalaiS departementis on kholera uueSte lahti läinud. DahomeMse saada Talwekuu 25. (43.) pääwal  ükS ehk kaks aurulaewa sõeawäega saadetud, sest seatine  sõeawägi on wästnud ja haige. Rahutegemise põhjuseks  DahomeylaStega päritakse: Ksik Dahomey rand saab Prantsusmaa omaks, AbomeM ja Kanaks saawad Prantsusmaa asjatallitajate (Residentide) asemed asutatud ja neisse linnadesse saab Prantsusmaa söeawäge seisma pandud, teest saab ehitatud ja inimese-ohwrid saawad maha jäätud. Tunefla's olla palju wihawaenu-kthutamist  Prantslaste waSta, kelle ülewaljtsust Arablased enam sallida ei taha. Marokko Sultan on ennast sellest kaubast lahti löönud, mis tema ja Prantsusmaa asjatallitaja Graf d'Aubigny wahel suusõnaga tehtud oli ja on witmasele ütelda lasknud, et tema nüüd enam edafi kaubelda et taha. Jälle uuS mure Prantsusmaa Mintsteriumile. Itulla'st. Valitsusel on uute Parlamenti-walimiste juures nii palju õnne olnud, et umbes 400 heale peale julge olla wõib. Tõrelejate esimehed on kõik uuest Parmentist  wälja jäänud. Jtalia lahkumise peale Kolmtiigtühendusest  ei näi Prantslastel selle järel weel suuremat lootust olema. Keiserlik KörguS Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch'i ja kaaskonna anukõ oli Talwekuu 44. (2.) pääwal Jtalia Kronprinzi juureS NeapelM Mütsud. Talwekuu 47. (5.) pääwal reisiwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksandrowttsch ja abikaasa Rooma kaudu Neapelist Pari Sisse. Portugalist. Kuninga ärasoitmise juures MadridiiSse, Talwekuu 9. (Viinakuu 28.) pääwal, on Lissabonis suurt kära lepituse wasta Inglismaaga tehtud. Üheksa kavatsejat on kinni wõetud, nende keSkiS üks Parlamentiliige  Republikanläste erakonnast, kolm aealehtede-kirjutajat sellest erakonnast, üks arst ja üks sershant. Türgi riigist. Bosporuse kindlustamiseks tahta Kindra!  Brialmont 45 uut soomustatud kuppel-tornt ehitada, 9 Europa pool, 6 Asta pool kaldal, sest wanad et olla tugewad küll. Niisamati pidada ka Dardanellid kindlustatud  saama. Kreeta saarel on jälle merised kokkupõrkamised  sealiste KhristlaSte ja Türgi sõeawäe wahel olnud. Sphakta Piiskop EnmentoS oli Kuberuör Mahmud  Pascha palwe peale lepitust teha katsunud ja see on ka esiteks korda minema näitanud. Mahmud Pascha on maksude muutmist ja AlbaneSlaste keSkift wõetud shandarmide  wahetamist kodnrahwa keskist wõetud shgndarmide wasta tõutanud, sest esimesed seisawad saarlaste raske wihkamise all. Kardetawad on aSjad seal aga järges. RahwaS  soowib ennast Greekamaaga ühendada. Türgi Waitsus  lubaks seda ehk ka, aga Inglased ei luba. nemad Piawad Kreeta saart omaks päranduseks, kui ,haige mM", kuida Keiser Nikolai I Türgi riiki nimetas, kord sureb. Bulgana'st. Näitus PhilippopelllS on Talwekuy 43. (4.) pääwal lõpetatud. Sobranje nõuupidamised oliwad seiõma jäätud, et selle liiked ja Ministrid ka Philip. popelstSse sõita wõikfiwad. Wõitlejad Schipka juures laskfiwad oma langenud seltsimeeste hinge palwet pidada ja läkfiwad fiiS ka pidule. Prinz Ferdinand pidas jälle kõnet, tähendas selle peale, kui htilgawät tunnistust see näitus Bulgaria rahwa edendawale haridusele annud ja soowis, et isamaa ka edaspidi seesuguseid hiilgawaid mereta wõitust naha saaks. Pidulaual hüüdis Prinz Ferdinand Bulgaria rahwa, Stambulow Prinz Ferdinandst termist wälja. Näituse hakatus, käik ja lõpetuS on wälja näitanud,  nagu olekfiwad Bulgaria's kõik asjad kordas. Greeklastele on nii palju järel antud, et see paragraf koolide-seaduses, mis Bulgaria-keelt ainsaks õpetamifekeeleks  Bulgaria khristlikkudes koolides määrab, Greeklasle koolide kohta mitte maksma ei pia. Sellega on lepitus tehtud, aga Minister Shiwkow, selle seaduse tegija, on ametist taganenud. Shiwkow on üks  pärematest  ja ligematest sõbradest. Rumänt'u'st. Kuningas Karol on Graf Kat. noky, AuStrta-Uugrumaa WäliSte asjade Ministri, pttkemakS  aeaks oma jutule wöluud. Kuninga anuks sai Auõtrta Keisrikojas Taiweknu 45. (3.) pääwa õhtäl pidulaud  autud, millest ka Keisrtpraua ja kõik KeiSrikoja-liiked, kes Wieutts oliwad, osa wõtfiwad. ,Fremdenblatt" ütleb, kui ka kaitsetollide pärast segadusi tulnud, siiski tähta Monarchiriik rahuS ja sõbruseS elada. Zappa päranduse asjaS et näi Rumänia Greekainaale kuidagi järel anda tahtma. Pohja-Zmerika'st. Suurema healede-enamnsega kui ette arwati, on Clevela n d Ühendatuv-riikide Pr ä - sidentiks walitud ja saab PaaStuknu 4. (KüünlMu 20.) pääwal ametisse astuma. Tema wõitu tunnislatakse  suurelt osalt Amerika SäkslaSte healede järjeks ja tunnistatakse ülepea, et ühendatud-riigid Sakslaste läbi wägewast kosutatud olla. Saksa Keiser on ainus Europa Vürst olnud, kes Kolumbuse pidule Chicago'S õnne soowida  lasknud ja Amerikanlased on selle eest wäga tänulikud.  Igal poolel loodetakse, et uue Präsidduti üll need kaitsetollid maha jäätud saawad, mis Amerika põllumeeste  keskiS ja Europaes nii palju tuSka tegiwad. Omalt maalt. Tallinnast. Ewang. - 8 uth. kirikliku Abikassa aastapääw sai harjunud wiistl Usupuhastamise'pühal Peterburgi Peter-kirikuS peetud. Koosolijate keSktS oliwad Kindralkonfistoriumi Präfident Senator Barön Uerküll, Vicepräfident Piiskop Konrad Freifeldt, Peterburgi Konfistoriumi  Präfident Geheimrath von Reutern, Kindralsuperintenventi  asemik kirikuõpetaja Pingoud ja palju nende kõrgete kiriklikkude kohtute liikeid. AbikaSsa direktoriumist oliwad kõik liiked tulnud, Präfident Wirkl. Geheitnerath A. von Grote'ga eesotsus. Pidujutlüst pidas kirikuõpetaja  Dobbert, mis peale ülemkonffstoriümi-liige õpetaia Fehrmann aasta-aruannet ette lugeS. Sellest paneme fiin ,Peterburgi Zeitungi" järel oma lugejate ette: ,Aruande-äastal oli 53,000 rubla sisse tulnud. Eelkäinud aastal oli küll rubla tulnud aga selle keSktS oli ükS 30,000 rubla suur anne n hest käest, kuida seda Mitte igal aastal ette ei tule Meil on riikis stto Lütheriis'e kogudust. Kaks kord aastas saab korjandus Abikassa omaks, Palmipuude-päbal ja Usupuhastamise-pühal. Kui ka 40 kogudust oma andeteg«