nende eest kaitstes, juhtunud ta ühte haawama.  Haaw ei olnudgi mitte elukardetaw.  Arwatakse, et surm teisel põhjusel tulnud. Igatahes on aga siin ma' alkohol päa süüdlane. „ Eesti PoStim." kirjutakse Saaremaalt:  Kommissari hcrra on ringkirja läbi wallawalitsustele käsu andnud, kindla aasta palgaga rõugepanijaid ametisse seada. Nüüd jääda paljudel laStel rõuged sellepärast panemata,  et wanemad rõugepanijake tarwilift palka ci suuda maksta. Rõugepanija peab igasse külasse külakupja juurde minema ja sellega tõik üksikud kohad läbikäima. Jurjewist. Aruldane õnn sai siin paari nädala eest ühele abielupaarile osaks, kes linna elama asus. Kui nad linna oliwad jõudnud, läks naene poodi saia ostma, meeS aga trahterisse klaas õlut jooma. Kui nad tagasi tuliwad, leidsiwad nad oma wankrist räbalate sisse mässitud umbes ühe aastase lapse, kuna ligidal ega kaugel inimese  hingegi näha ei olnud. Otsimised lapse ema järele on asjataks jäänud. Jurjewimaalt. Aõrma wallas poos ennast mineraal nädalil üks peremees üles, teatab „E. P.". Enesetapmise põhjuseks oli hirm kohtu eest, mille alla ta ühe mehe raske peksmise pärast langenud. Lääne maalt. Riidajas pidanud, nagu „Olcwik" teatab, talu peremehe 15 aastane poeg rotijahti. Ta pannud püstuli laengusse ja läinud siis laole rottidele tuld ja tina andma. Oma waenlase tulekut kuuldes põgenud  loomakesed katutse sisse uuristatud aukudesse marjule. Aga kütt oodanud nii kaua kui rottid ilmunud, ja siis andnud neile tublisti tuld, nõnda et püstuli tropid katukse harjas tule põlema süütanud. Lähedal olema naabritalu rahwas näinud tuleleeki ja rutanud abiks. Suure waewaga läinud õnneks tuld kustutada. Järwamaalt. Amblast toob „Post." teate, et rahwakoolide inspektor koolmeistritele  on teada andnud, et kes neist mitte kewadel põetamast Wcnekeele kursusest osa ei wöta ja ise Wemkeelt ci oska, lahti lastakse ja nende asemele 2. klassilise min. kooli kaSwandikud ametisse pannakse. Kirikuõpetaja  ei olla laste usuõpetusega mitte rahul ja tahta koolmeistrid mõne nädalisele usuõpetuse kursusele kutsuda. Harjumaalt Kolga mõisa wiinawabrikus  ou tööline T. P. mashina rihma ja ratta wahele jäänud, kus juures ta nii raskesti miga saanud, et isegi siis, kui paraneb, tööwõimetumaks jääb. Rakwere kihelkonnas A. wallas oli 3. Aprillil hommikul üks 24 aastane noor mees õnnetuma enneaegse armastuse pärast ühe sorokowka soolahaput ära joonud. Ehk küll palju aega ei läinud, kui tohter appi jõudis ei aitanud ometi enam arsti abi ja noormes suri 9 aprillil õnnetumat neidu leinama jättes. Kuuramaalt. Laup- 15. skp. sai 100 aastat sellest mööda, kui Kuuramaa Wene riigiga ühendati. Peterburist. Üks Buhara erakorralik saatkond sõudis 9. Märtsil Peterburisse, et Keisri Majesteetidele pulmadeks õnnesoowida. Saatkonna eesotsas seisab Buhara riigiuõuukogu  president. Nagu „Birsh. Wed." teada annawad,  saada õige pea uued kümnerublased paberirahad wälja antama. Senati otsuse järele ei tohi Zuudi usku käsitöölistel (Liimi-, Eesti-ja Kuuramaa!)  liikuwat wara olla. Kreposti osakondadel  on käsk, sellekohaseid ostmist, kingitusi  jne. mitte kreposti raamatusesse sisse kirjutada. Kaks tähtsat uuendust raudteedel saada lähemal ajal maksma pandud. Esiteks  ei saada purjus inimesi enam rongi pääle lastud ja teiseks mitte lubatud, sõitjatel  nii palju pakkisid magunisse kaasa mätta, et neid isegi kõik pinkide wahed täis ou. Wümse asja kohta saada kindlad eeskirjad antud. Rukiste hinda kaks kop. puuda päält kõrgendada on rahaasjade minister oma agentidele luba annud, kes wilja kroonule ostamad. Dr. J. Hurtil on õnn olnud, Venemaa  trükktõöde mäija näitusel, mida Keisri Majesteet maatamas käis, üht kogu oma korjatud manu Eesti rahmalaulusiv „Wana Kuuel" Keisri Majesteedile ära anda. Kieli Saksa kanali ..mamamifele lähe- I mad järgmised Wene söjelacwad: soomus- I laew „Aleksander II." (juhataja kapten Nironow), ristleja „Ruurik" (juh. kapi. Krieger) ja suuretüki paat „Grs:iaschzrschkij'' (juh. kapt. Scharon). Kuld raha käima panemisest Wene ! riigis toob „NowoSti" teatuse, et ülema! j pool nõuu olla, seda marssi teha. Keisri Majesteedi kroonimine olcwat tulema! aastal. Harkowist. Wene lehed teatawad, et Donetz-Montani kreisis kulla lademeid leitud olla. Lodzis ou 1<)<) rublaliste male paberiraha  töötegijate töökoda üles leitud. Naljaks. Poeg: „Minu wiiul on wana ei taha enam tarwitamiseks kölbada. Paluksin mulle uut osta!" Isa: sameti poolest rätsepp) „Noh, kas seda siis mitte ümber pöörda ei wõi?" Wangi koja ülem mangi lahti lastes: „Aga maata ette, et sa nüüd ennast parandada katsud ja kurjatõödc tegemise eest kui tule eest taganeda püüad, nii el kui sind teine kord jälle siia „istuma" toodakse, et sa siis täiesti  parandatud inimene oleksid." Peremees, kes margale pääle juhtub kui see aknast sisse tungida tahab: „Mis sull kelmil  siin tegemist on." Waras wiisakalt mütsi kergitades. „Kclmil tegemist? ... ma tulin Teie wanemat tüttart kosima." WagoniS. Konduktor: Andke oma piletit! Reisija: „Noh, maata mul uudist! Wõi ma pean sulle piletit andma. Eks osta ise, nagu mina tegin." Pcohivessor näeb warese jälgi lnwa pääl ja ütleb: „KcS 101 l see ometi on olnud, kes siin nii halwasti Ärobia keelt on kirjutanud. Ainult mõnest tähest saab aru." Tululikud juhatused. Äopsu ja kaela haiguse wastu olla punaSle peetide toores mahl, mida hommiku! üles tõustes ja õhtul Magama minnes 2—3 sõögilv.ufika täit siise tuleb uwtta, ivaga hää. Ka mett wõib Uta ranna. Wanat smd wõib wärSkekS teha: pane arwata M naela pääle üks nael wärvket koort, sõtku Usk löbi, lisa pisut soola ja wärske magu tulegi wõile juurde. Mõtte-teard. Lee xi o!: waene, kellel wShe on, cgü see on rreeue. kes sellega rahul ei ole, mis ta! on. Rumal, kes oma rumalusi, tahab warsam, on u?Ztv! targast, ke« oma tarkust ieiSieke tahad ZÄds. Lee ci ole mitte õnnelik, kes sell: üle alles kahkleb, kas ta seda on. Wäljamaalt. ' Saksamaalt. Kieli kanali awamise pidust wõtwad 90 sõja laewa osa ; Saksa laemu üksi 35, 10,000 mehega. Keisrile tulla 2,500 külalist. Hamburgi linu tahab toredust näidata ja keisri paari ja wõõraid sööta. Prantslased on ikka uute leidustega agarad olnud. Nüüd on Chardonnet ju mõnest ajast saadik kunstliku siidi hakkanud walmistamll, ja Villon teeb liht kuusepuust päris puuwilla, mida niisama kedrada ja kududa wõib, kui loomuliku puuwilla. Parisis on neil päiwil uus maaalune raudtee malmis saanud, mis 1696 meetret pikk on. See tee on linnas sõitjate tarwis  ehitatud ja wõib temaga ka pisemaid pakkisid wedada. Rootsi kuningas kardab, et Norra tüliga hääd lõppu ei tule ja kui lugu meel kirjumaks  minna, siis tahta kuningas ise troonilt ära astuda. Troonipärija olla aga palju käredam mees ja temast loodawad Rootslased,  et tema Norra ohjad kohe pingule tõmbab. Rootsi sõjaülemad soowiwad wäga, et Norra kangekaelust sõjamäe mägiwallaga murtaks. Japanis sünnitawat Wene-, Prantsuseja  Saksamaa nõudmine suurt muret, sest et Japani walitsusel selle täitmise korral rahwa poolt wastu seismist on karta. Nende kolme riigi märgukiri ei ole mitte ähwardusena,  waid sõbraliku nõuuande wormil sisse antud. Selles on ööldud, et Liatungi poolsaare Jaapanile andmise läbi mitte ainult Pekingi kindel olek ja Korea ise seiswus,  waid ka üleüldse rahu alalhoidmine idamaal alati hädaohusse langeb. Inglismaa  ja Jtalia on teatanud, et nemad selles asjas mitte Wene-, Prantsuse- ja Saksa eeskuju järele ei tee. Amerika Ühisriikide kasu pääle on Jaapani- Hiina lepingus rohkesti waadatud, nii et Jaapanis loodetakse,  et Amerika Japanile ta wõidu wilja ei keela. Kuida kuulda, on Wene walitsus Hiina walitsust palunud, rahutingimiste wastuwõtmist mõni päew edasi lükata. Kõige rohkem ollakse Hiinas selle wastu, et Jaapan lõuna Mandschuriasl midagi saaks; muude tingimistega arwatakse leppida wõiwat. teatatakse Londonist, et Japinü ja Inglise walitsuse mahel kaitse leping mahu olla tehtud, mille järele Jnglisemaa Jaapanit teiste suurrikide wastu lubab toetada, kui need teda rahulepingu  asjuS oma nõudmiste täitmisele peaks hakkama sundima. Mida Jaapan Inglisemaaleselle  abi eest tasuks on lubanud, on meel teadmata. Kuresaare kiriklikud sönumed. Ncljapäewa! 2?. Aprillil (Keiserliku Kõrguse Troonipärija sündimise päew.) EeStikeeli mastulauludega jumalateenistust kellu Vell veab ülemõpetaja Lemm. PühapSrwal, TV. Aprillil EeStikeeli jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Aö I^- Saarlane. 1895 WeZwi-j- tsMtqja: Hartwig Sasz, c.-wä. osc. i,ol>