Tallinna Sõber MlO. ReliteistkSmneS aastakäik. Tall inn a s, Paastukuu 11. ptttlwal 1892. Ule«ldi«k kksleht Eesti rahsiillr «gal ja iili«adts. Tuleb ükskord nadalis wäljci. Maksab Tallinnas r!iudfora'i pärijate triMmajas: aastas 2 rubla, 40 kop.— 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: SaStaS ......... S rübla pool-aaStal 1 rubla 70 kop. Kuulukuked «ak/awad iga rea ehk kelle aseme peall S kop. ?eNtm!f«-d wöetaks, Wi,»ia z ri''dk»r«'i Ptrljate - V,,.rZ,rgl, - H. beelaud., H s>t. - ia.tu»: Taakmauu. - R-kwe.e.l ). - p°id,-e A. Mdewerg. Oasssl»»k K. ««avtra. - rihula»: A AüUnerN yasdik. - «5. J. AsrowN raamatupood. - Narma» :M. PSdrr. - Adru, Proua Meksse. - ZV-lka-: M- Uudstp. laare»! AS. - Maak, 'Ma iseäranislaalutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor N. Slab SakiXkis, - lirssd ««lwsb B-Ui«n 18-Nischport N»F?NIoici».NoM» Negister: üks uutmoodi LauNlraamatu-parandaja. Üleüldised sõnumid maailmast. - Omalt maalt. Tallinnast, j Kõrged riigipühad Uus jahi-seadus.. Jumala-laeka asjust. Berlini abikomitee anded. Juulide wäljarätidämine. Elu-önnetused. Pahateud. —'Wormsi saare müümine. Ballisllst Ilmad. —. j Lol»vaMdi,d. - StMvrist: Vriliid j»,„»N«,a. - Hallust Eimr SaaremaaN ? Juvilõuni. Ltibawift'' Uuigltused «mkrNtist. - Petcibuiift: Actsrttojch. U«rm.Hildsojn«vmU,ch. - - puda matsi ivälia,vkdam<se«S. Siberi rni-dtre. - -oo>ncmaa!l ! nigijk. -- Jj<,'ira:ijed ja uuemad muumia Üks uutmoodi Lauluraamatu-parandaja. Pealkirja all ,Natnke Luteri usu lauluraamatust",  leiame Uieie ,Walguse" Nr. 3 seeS, selle aasta Näärikuu 9. päawast, järgmise kritika: .Luteri usu kiriku laulu raamatud on maal rlawale rahwale pea ainuS Jumala Sõna hallikas, mida tema kõige tihemalt pruugib, millest tema oma usu tundmist kaswatab ja kinnitab.  Kiriku laul on Luteri usu kirikutes juba rohkem küt kolmsada aaStat jutluse kõrwal kõige tähtsam toimetus. Selle pärast piuks lootma, et Luteri usu õpetajad on kiriku laulud kõige hovlsamaske ümber tõlkinud ja selgeS Eesti keeles rahwa kätte muretsenud. Kahjuks on see lootus koguni tühine. Kes laulu raamatu kätte wõtab. mitte ftlle et temast laulda, waid et temast õpetust leida, fee näeb warSti, et temaS mõtte selguse ja keele seaduse poolest niisugused laulud tihti ette tulewad, mis koguni arusaamata on ja mis lugeja mõistust ennemini segawad, kui selguStawad. EflmeStel Luteri usu õpetajatel Balti maal on selleõ wähem süidi, kui nende järel tulijatel ; sest esimeste käest Ä wst meie selget UeStikeele tundmist nõuda. Aga Mi meie näeme, et endised puudülised üMberpanekud ott jäuti terwelt uute laulu raamatutesse üleS wõeM/ siis piäüw sellekS iseäralisi põhjust, otsima. Teiseks näikse 'lauluraamatutesse meelega mõned kõlivatnmäh  pandud oletna, Mis alguskeekes, see dn iDakfä keeles lauludes ette ei tulel'' Kolmandaks tule- ÜW Wüdes kuMevad' Äetsts^'' ette, mis ennemini wMä AHM ja rii^i' koM kni wäimuliku waend!W  see'ön kuradi ja tema riigi koW. Tõenduseks toon siin ujöned näWedi Mo asjast arwa nõnda sqa, kui iial nõdraks mina läinM ehk teisiti: Mind nõnda ise toeta, Et ma ei nõdraks enam lähe (waata WM lauku Mmat 313, uuS M. !K4). Weel: Kõik oma aega ajawad. . . Mo iviletsus ja õnnetus saab sinule kui Minule, ehk teisiti: Mõ wiletsuS ja önmtnS toob kannatust ja kinnitust, sest aita wastü panna (wauas ja unes l. r.) Kõik kallis hinge õnnistus Saab selgest armust keS tn nn eb om aru ma l ust ja loodab  Jesu peale (wanaS Nr. t3O uueS 272). Walwa, W Mlu ka, S e st sa oled rumäl, Küll mind suNre armüga, lahti peaStäb Jumal (wanäs Nr. 303, UueS Nr. Waata sõna ,rumal", waene rumal" weel lauludeS Nr. 243 (44), SW (209), 257 (261), (kolm kotdaj j. m. "t. KUt meie Müd tMmme seda meelbej et Mus MM M on Saksa keeles, Äed samad salmid täieste selge mõtetega on ja et sõna j, rumal"waene rumal", miS wäimulika laululefugugi ei paSsi, algus MM MMist ette ei tule. W Muie jnete sunnitud et Meri kiriku EeStikeM laiilN Mmatü tegijad  oliwadomatöö juures moneS kohas käituse wäärilWst  juhitud, Mest pÜsidmine nättaS ölema, rahwa mõistusele wähem «võimust anda ja rahwa seaS isrenbsö halwaks tundmist üMäl libada ja kasü)ä- LuW Näitab just nlifMasi üagu endistes Weri usu kollides, MS'tirkkil- MMd' armiituÄat.' kombil lastele pähe lasji tuupida/'-jst MffSpMe''wliö'Kägu sihiga oli ühendatud, et õpilase mMwSimu kaswamist MWvä: Meie arwates sMiW nmW Laulu-Raamat rahwa seas; nimelt rohkem harkW insükeste keSkeS, külmust ja umbusaldust LüW Äsu wäM. SM pärsist Mts et usu wA Mida nW slsttsütakfej  kiriku WMd uÜW LWstNtÄWtU ldälja autteles need wiad ära parandaks ja üht jägu meke maarahwaft niisama selge ja puhta laulude osaliseks teew, nagu Sakstel  on; sest Luteri usk on ju ükS niihästi talupojal kui ka härral. Lutheri usu kirikhärrad kiilkewad rahwale pakutud  raamatutes sunreSle, et Lntcrt usk olla wakgust koonud,  kuna Rooma-Katholiku usuS rahwale olla piibli lugemine ära keelatud. jAga meie arwateS on piibli lugemise  ära keelamine ometi wähem paha tegu, kui rahwa narrimine Jumala sõna katte all. sitemal awa idast me soowt, et Luteri usulised Eestlased niisama selge ja puhta laulude osaliseks faakS, nagu SakStel on; seda foowlme aga msne kitsandnsega, nimelt, et õpetajad, ehk knida neid kutsutakse, kirikhärrad uutesse Laulu-Raamatu tõlkidesse Baltimaa Sakste Laulu-Raamatute politikalist waimu sisse ei laseks tekkida, näituseks, et nad laseks Luteri usulisi Eestlasi enesele ikka .taewa riiki" paluda (waata laul: Meil tuleb abi Jumalast), aga mitte paljast .riiki", nagu Baltimaa Saksad omas keeleS paluwad." OlekS .WalguS" oma kritika põhjustamiseks ütelnud: .Kes laulu raamatu kätte wõtab, mitte selle tarwiS, et temast laulda" waid et seal põhjust kirikuõpetajale  haliva S te ge m i s«ks ra hw a ees ja Baltimaa ja sekle meie ligema kõduma  v k o d a irikkude kahtlustamiseks Riigi walitf ul e eeS otsid a, siis olekS fee uutmoodi Lauluraamam-raamatu parandaja kõtt rääkinud. KnS on siis nendes .näitustes", mida meie selles kirjas leiame .tõendatud", et mõned .kumedad ükelused, ennemini .wõera rahwa ja riigi" kohta käiwad, .kui waimullku waenlase" kohta? Selle kahtlustamise .tõenduseks" ei leia meie nendes .näituSteS" mitte «vähematki healekest. .WalguS"  wõitkeb ainult sõnade .rumal" ja .waene rumal" waSta, mis .kirikuhärradest" selleks laulude sisse pandud olla, et .rahwa mõistusele wähem «võimust anda ja rahwa seas iseenese halwakS tundmist ülemal pidada ja kasivatada  " KaS tahab .WalguS" wahest Eesti rahwast üht sugu kaSwatada, kes oma .mõistusele" nii palju .wõilyust"  annab ja oma ülbust nii kaugele.harinud" on, et Jumala ette aStub jä pajatab: .Oh Jumal! mlua tänan sind, et «nina ep ole nõnda kai muud inimesed, riisujad, Ülekohtused, abielurikkujad, ega nõnda kui seesinane Baltlane"? Sõirad .rumal", .waene rumal", sõna rumalus ülepea, ei tähenda EeSti rahwa suus, rahwa harjunud ködukeeles, koguni mitte seda, mida .dumm" ja .Dummheit" Saksa rahwa fuuõ tähendawad.  EeM rahwa kodukeele? rähendawad sõuad .rumMS", sagivast, eüdiStel aedadel, kus Lauku raamat Eesti keelesse lülgitud sai, parandatud sõnakus  esimest korda Johann Hornungi läbi Rootsi waljtsnse  aea lõpul koguni e n a m i st, ka nüüd weel n õ d - r u st, tea dtn ise ja harsN k u f e pnudnst. Küsiti ühe ema käest, KaS laps Ma lageda mõistab, siis waStaS  Ma fägedast, .Ei, on weel rumal." KaS tahtis ema sellega Ütelda, et siapsel mstStnse-snde puudusi on, kuiva sona .dumm" Saksä-keeleS tingimata tähendab? Eestlased wabandaflwad, wabandawad sagedast ka nüüd weel, isegi önia eksitusi .rumalusega", millega nemad ennast tttitts wahest totlrakS tunnistada ei taha, waid ainult nödräkS, .teadmatakS ja harjukamataK. Kui aga kõdrast . AWiMütatss" mlkS ei piM seda siis JüM a l a ee S tehtama^! Mitte .iseenese hatwäks pidamiseks" ilMülittuS eluS, Mitte liialiseks alandamiseks  inMSte eeS, Mitte ka .öpiÄSte mstMõiMu taSMMise WiMfekS" et ole alandust JnmäkÄ ees kiriku-lauludes kodu, kirikus ja koolides õpetatud, kutds ju ka waimulikud laulud ülepea ilmaliku tarkuse kosutamiseks ega ka mõistuse tariviknStekS ülepea määratud et ole, waid südame tarwitu S t e k S. KeS seal seda .olsiwad. küll need seda seal ka leiawad, kulda nemad seda pslwest pölweni leidnud on. ilma pahanduseta msne üksiku sõna üle, mis kogum mitte Mwatumad" ei ole; ainult wöikstwad  need ehk MbamakakS" nimetatud saada. KaS meie toredas eeftkMad Gesti-keele .puhtuse" ja .selguse" eest wahest wah,l nende sõnade Kahel koguni mitte et tunne? Keegi Eestlane ei ole senni neid sõnu pahaks pannud, mida ,WalguS" ,kõlwatumakS" nimetab. Seda ,põhjusi",  mida Mälgus" neile paneb, tahab see leht neile wägiwallaga panna ja EeSti rahwast sundida seda nSkuma? wift mitte smaS hoolekandmises selle eest, et rahwa .külmus ja umbusaldus Luteri usu waSta" ei kaSmaks. 00, teie salalikud Z MiS aga tähendab koguni see .polilkka maim", mida .WalguS" .Vallimaa SakSke" Laulu-raamatuS oma salaliku kirja kõpul olema ütleb? KaS on ,Valtsima Saksad" wahest ehk laulu .Ein fefle Burg ist unser Gott" .Meil tuleb abt Jumala" teinud? MlSsugune wähegt usutunnistuse aSjuS õpetatud Khrisilane  Ewangetiumt ufutilnntSlnse kogudusest mille kirjas ju .Watgttsk'.toimeta,., Jakob Körw ka seisab - ei piaks mitte teadma, et LulheruS vmaS kuulsas laulus sõnaga .riik" mitte ühe ega teise ilmalikku riigi, ei ka mitte kitsamas tähenduses toewa-riigi peale mõtelnud ei ole. Sõna .riik" tähendab siin wäge, wõimust, Ewangeliumi  wäge ja «võimust Ewangekiumt waStaSte ja peitjate waSta. See tähendus, mida .WatguS" sellele siin anda püüab, et ole muud Ühtigi, kui kuri keele kandur  t n e. kui meie kodumaa ja selle kodanikkude ültsala . lik kahtlustamine meie Kõrge Riigiwalitsuse  eeS. Kitsikusse aetud, wõikS .WalguS" ennast wtimakS ainult .rumalusega" wabandada; muidu jääb kurja keelekandja ja salaliku kahtlustega .auu" kõikumata  ja urhkumata tema peale. UueSte ja jälle uueSte on tema seda sellega oma külge naelutanud. Me e wõtme weel kõikidele, kesl seda mitte weel et piakS teadma, kinnitada, et meie kirikuõpetajad juba aastate  kaupa EeSti Laulu.raamatu parandamise kallal tööl on. See töö on aga raSke. EeSli-keeleS puudub wäga palju sõnu waimiitkude tähenduste (sitMche Mrakle Begriffe) wäijarääkiMisekS ja suur puudus on ka riimidest. See töö läheb aga stlSkl edasi ja saab Jumala abiga omal aeal soowitud lõpule jõudma. Et meie kirikuõpetajad aga khristMu alandusi Jumala eeS, miS .Walgust" uii wäga pahandab, .Walgufe" meeleheaks ehk hirmu pärast ,Walguje"  eest, wät,a .parandakstwad", seda ei arva meie mitte. Ka meie teame, et EeSti Laulu-raamatuS mitmed puudused on. Tähendame siin ainult Paul Gerhardtl kuulsa laulu .Oefiehl Du Deine Wege" .Mis waewab  siiUu südant" peate. Sea! on Paul Gerhardt !!. falmiS kõige suuremal rõhku trunwuse peale pannud! .Wohl Dir, Du Kind der Tdeue, Du hafi und krllgst davon Mtt Rühm und Dankgefchreie Den Sieg und Ehrenkron." MSki keeleS seisab kelle asemel: .Oht õMD stna o^d, Sest kilkeS, tänadeõ Sa wöimnst saad jä tuled Km aun ehte seeS."