Mertmrgstst. PaaStukuu 16. pääwal onMajestät  i d Keiser ja KetSripraua ja Keiserlikud Kõrgused  Suurwürst Annjärjepärija, SuurwürStt-prinzesfid Ksenia za Olga Aleksandromna, ja Suurwürst Michail Aleksandromitsch  Loune-Wenemaale reistnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärepjärija käsu peale on Iseäralise abikomitee rahast 50,000 rubla näljahädaliõtele Soomemaal määratud. Abitarwitajad Oreli kubermangus  on 70,660 rubla saanud. Paastukuu 15. pääwani oli Saksa-keelise ,Peterburgt toimetu? Soomemaa uäljahädaliSte heaks 4081 rubla, 1 marka ja 70 penni korjanud. DaauimaasaadikPeterburis, Kindral Kjär, on Paastukuu IS. räämal ära surnud. Tema on suures auustusrs Kõigekõrgemas paikas ja kõikiS Peterburgt seltskondas  seisnud. Turkestaui kindral-kubernör on luba palunud, paha nime all seiSwaid Wenemaa alamaid Buchara'st ja Amu- Darja muldkonnast wälja saata. RiikSraHiS on seda heaks armutud ja ka Chiwa kohta makSwakS seatud. !Moskwa'st. Paastukuu 10. pääwal oliwad Mõskma linnasaadikud uue linnapea walimisetS kokku kutsutud. Senna tuli üks tundmata inimene ja waStaS tänife linnapea  Aleksejew'i küsimise peale, mis tema tahta, kahe remolwri-pauguga. üks kuul läkS Aleksejew'i kohtu, teine mööda, üks kanzellei-teener wöttiS mõrtsuka kinni. Aleksejew  mõis mee! oma kamrisse minna, kuS iSte peale maha langeS ja kohe arStide tallituse alla wsetud sai. Uue linnapea walimisefi ei saanud nüüd muidugi ühtigi, Mõskma piiskop Aleksander pidaS duma-saaliS palwet haige eest, Mõskma kubernör, ülem-politseimetSter ja teised ülemad ruttasimad senna ja uulitsal kogufiwad ennast rahwasalgud, sest Aleksejew oli kõikidest auuStatud ja armastatud, ja sõnum kurjateu üle oli mälgu kiirusega läbi linna jooksnud. Kohe sai ka telegramm kiudral-kubernörile, Keiserlik KorguS Suurwürsi Sergei Aleksandrowitsch'ile Peterburg'iS saadetud, kes sügama kaastundmisega waStaS. Esiteks on natuke lootust paranemise peale olnud, aga juba Paastukuu 11. pääma homiknl on Aleksejew ära surnud. Järgmisel pääwal sai surnu juureS duma-saaliS pidulik hingepalwe peetud, kuõ kindral-kubernör Ketserlik KörguS Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch, kohtute ülemad, seltskondade ülemad ja palju teist osawstjatd juureS oliwad. Linnapea Aleksejew saab linna kuluga maetud, tema pilt saab dumasaalts  üles pandud, linna poolt antakse tema jäädawakS mälestuseks 200,000 rubla ühekS heategewakS asutuseks. Mõrtsukas on weike-kodanik Andrianow NowochoperSk'tst. Tema on enne Peterburg iS elanud ja segameele tähtefi näitanud, on seal ka kord Nikolai Imetegija segameeliStemajas  olnud ja wiimakS kut paSfita inimene kodukohta tagasi saadetud. Tema on 36 aaStat mana ja üks köhnetanud  mehike, wäheste ruugete juuksetega. ArStid arwawad, et tema seda üheS segameele-hoogus woib teinud  olla. Oma haawadeSse ara surnud Moskwa linnapea Aleksejewi surnukeha sai Paastukuu 15. pääwal Bowospaski-klostreS fiSseönniStatud ja oma perekonna-haudaS maha maetud. Osa wõtmaS oltwad kinbral-kubernör  Keiserlik KörguS Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch,  palju auukandjaid, ülemaid, Moskwa linna-saadikud,  seltskondade saatekonnad Moskwast ja mujalt ja määramata rahwa-hulgad. Kõik 9 werSta pltk tee dumamajast  matuse palgani on rahwa-hulkadega täidetud olnud. Auupärgasi on 225 olnud, nende keSklS 29 hõbedast, kaks Ketserlik Kõrgus Suurwürst Sergei Aleksandrowitschi poolt, ja neid on ka weel hiljemini saadetud. Enamtst kõikides Wenemaa linnades on hingepalweid peetud ja peetakse aeg-aealt edasi. Charkow'ist kirjutati Paastukuu 7. pääwal, et äkiline sula ja jõgede paesumiue suurt õnnetust linna üle toonud on. Kõik linna madalamad jäud seifiwad wee all. Aastast  1853 saadik ei ole seal nii suurt uputust nähtud. Juba kaks pääwa seifiwad uulitsad wee all, ilma et wefi ka ühe tolli alanenud oleks. Liikumine sai paatidega toimetatud. Pea-fild oli nii raskest wigaStatud, et seda hobuSte-raudteele enam tarwitada ei wõidud. Suures uputuses on kolmas jägu Charkowi  linnast wee all olnud ; sildest oli ainult Lopani kiwifild ülekäidaw; uulitsatel sõideti paatides. HobuSte-raudtee oli seiSmaS ja postkontor wee taga, nenda et kirjast waSta ei wSetud ega wälja kantud. Kui wefi Paastukuu 9. pääwal  alanes, fiis oliwad uulitsad jeapankadega täidetud; kolm silda oliwad lõhutud, mitmet majad, keldrid ja magasinid  oliwad weel wett täis. LinnawalitsuS jägaS leiba wälja. Wthma sadaS ja müristas. Pärast sadaS lund. Surma ei ole õnneks keegi saanud, aga ligi IVW perekonda,  enamist waesema rahwa keõkist, on kõigist omast ilma jäänud. Linna poolelt ja era-poolelt korraldatakse abi-saatmtst Tmnöow ist. Tambowi ringkonnakohta poolest Vandemeestega,  on KoSlowi kubermangu mõiõnik Schilowski oma 17,800 rublaga aSsekuranzi alla pandud wara mahapõletamise  pärast, itheS oma kutseriga, Siberisse mõistetud. KoSlowi ringkonnakohus oli teda süüst lahti mõistnud, aga prokurör ei olnud sellega rahul, kaebas senatisse ja sealt anti seda aSja Tambowi ringkonnakohtu alla. ZttstHinjewstst kirjutati PaSatukuu 11. paäwal, et juba suured rongid töölist Poltawa, Saratowi ja Tamara kubermangudest  tööd otfides. BeSsarabia.Sse tulema on hakkanud.  Terwise hoidmiseks on nõuu nende kohta wõetnd. Kuida Saratowstst kirjutatakse, on nende keskiS sel aaStal ka palju TscheremiSstlafi, Tschuwaschilast ja Tatarlast Kasant kubermangust, keõ wilja-ikalduSte läbi wtimaõtel aastatel sunnitud on, omale wäljaSpool leiba teenida katsuma. Lodz'tst. Sume puuwilla-wabriku peremees Scheibler  on oma 0000 tööliste tööpääwa 13 tunnist 12 tunni peale lühendanud, ilma pääwapalga wähendamiseta ja ka ilma, et tema wabrikus edaspidi wähem kaupa Valmistatud  saakS. Baratom'ist. Saksa kolonistide Väljarändamist Saratowi  ja Tamara kubermangudest arwatakse sel kewadel suureks minna. Hea wiljasaak aaStal 1892 on neile Väljarändamiseks jõudu annud. Esimesed kaks seltskonda, ükS, 40 inimest suur, Nowuseni kreifist, teine 12 inimest suur Kamõischini kreifist, on juba Näärikuu lõpul Saratowi  kaudu Pöhja-Amerika'Sse läinud. Ziatuga'st. ,Pet. Wjed/ sõnumisaatja Kaluga tubermangus  on sealt selle talwe senni kuulutata külmade ja lumetuiSkude ja nendest tehtud kahjude üle sõnumid saatnud.Niipalju  kui senni teada saadud, ou 45 inimest külmas ja lumetuiSkudes surma saanud. Iseäranis on MassalSki ja KoSselSki kreisid kannatama pidanud; esimeses kreistS on külm 15 inimest wõtuud. Kole on üht unntkut külmawöetud  koolilapsi näha olnud, keS koolt teel tuisu kätte sattunud oliwad ja keda wast mõne pääwa pärast üleS leiti. Kõik 12 last oliwad ennast üksteise ligidale tunginud  ja sedawitfi külmast surnuks tarretanud. ?okrow'ist, Wladimtri kubermangus, kirjutati Küünlakuu  hakatusel: ,Võitlemine kabala (kõrtsi) ja kooli wahel, mis nüüd juba Ikuud lanowa külas, uus ennast oma kasinuse läbi naabri-küladest wälja näitab, on nüüd kooli heatS lõpetatud. Mehed, keS ühe kõrtsi arvamisest suurt 6 II kasu saada lootstwad, tegiwad kõiki, küla könemehi oma poole saada: üks kabatschik olla selleks 500 rubla kuluta, nud ja kui talupojad palwektrja kadaka asutamiseks mitte priitahtlikult alla et kirjutanud, fitS on koguni nende allkirjast  järel tehtud, ja juba näitas taieste wälja, nagu piaks Zanowa küla oma head nime kui kastn küla kautama.  Nüüd kuulutas aga wabriku-peremeeS Morosow, keS omad paremad töölised Zanoma'ft saab. wist sealise kabaka-puuduse järgeS, ja keS seal suuremate kuludega ühe korraldatud ja heaSte juhatatud kooli üleS piab, tema saada oma abiraha tagasi wõtma, nii pea kui seal üht kadakat awatakse. See on mõistlikumaid ometigi mõtlema pannud; wana wanausulise rauga, 80 aastase WlaSsow'i nõuuandmised  on rohkem mõjunud kui enne ja Võitlemine lõppes kooli Võiduga koguduse-otsuStamisega, mitte üht kabakit awada. Hiljuti on Greekamaa purjulaew,Alhen" Natumi sadamaS ühe kärgetuse läbi õhku karganud. Laew oli 12,000 waati benzini laStinud; laewst ega laStist ei ole ühtigi terweks jäänud. Laewa kapten Jordan Nicola. Odessast päritud, on ka surma saanud. KärgetuS olla sadamaS määramata kahju teinud. Mitmed laewad sadamas  olla raõkest wigaStatud. Zsewade-jimuimi) kõigist riigist, Rostow' ist, Doni kaldal, Paastukuu 10. pääwal: Täna on laewasõidud awatud; esimene aurulaew lats Kalalschihi teele." Taganrog'ist, Paastukuu 10. pääwal: .Meri on jeast puhaS; laewasõitude awamist oodatakse." Chers  o n't st, Paastukuu 9. pääwal: .Täna tuliwad esimesed aurulaewad OdessaP ja Nikolajewist; Dnjepri peal on üleSpidi laewasõidud Nikopol'ist saadik awatud.'' OdeSsafi, Paastukuu 9. pääwal: .Täna läkS priitahtliku  laewuStiku aurulaew .Moskwa" 000 rekrutiga ja täie laStiga kauge homikumaa teele." Paastukuu 11. pääwal: Korralised laewasõidud Nikolajew'iga ja CherSsoniga  on awatud." Paastukuu 14. pääwal: .Ilm on jahtunud, lund sajab, külma on 3 graadi."  Kijew'ist,  PaaStuknu 13. pääwvl: .Dnjepr on täna lahti läinud." NowotscherkaSkist, PaaSlukuu 13 pääwal: .Laewasõidud Doni peal on awatud. Lõune» pooliSteS maakondades on süwiwilja mahategemine algatud. Põllud on üks arschin sügawast läbi niisutatud." Windawist, Paastukuu 13. pääwal: .Täna on siit neli aurulaewa wälja sõitnud."' Zarizin< j st, Paastukuu  14. pääwal: .Linna waStaS ja alaspidi on jea murtud, ilm on külm Don on Kalatsch'ist saadik lahti." Helsingist, Paastukuu 15. pääwal: .Laewasõidud Haugö kaudu on awatud, aurulaewad sõidawad sisse ja wälja." Alatõi rist, PaaSlukuu 15. pääwal; .Sura wesi on B'/, arschinat tõuSnud, Aurmõischstst sadik on jõgi lahti. Laewad on laStitud, juba sõideti ratastega. Heile ou aga kõige pääwa ja öö lund sadanud ; lumi on 5 werschokki paks, täna on 4 graadi külma ja jaanikee." —- Kasa n'ist, Pastukuu 10. pääwal: .Wolga wesi on 4 arschinat 8 Werschokki tõusnud." -Alatsi r'ist, Paastukuu  16. pääwal: .Aurulaewad on Sura jõele sõitnud. Meil on 7 graadi külma; mest on 14 werschokki alanenud." OdeSsast, Paastukuu 16. pääwal: .Priitahtliku laewuStiku kreuzer .Zaroslaw" läks täna 800 wangiga ja raudtee tarwituötega kauge homikumaa teele."  Kischi  n j e wstst, Paastuk. 17. p : .Dnjepr on täieSti lahti. Kaubawedu laewad on ma ssitufi alganud ja homme läheb efimene reifijate-aurulaew KrementschuglSse."  Sewastopol'ist,  PaaStukuu 16. pääwal: .Paksu lund sajab; nii hilist kewadet ei mäletata siin." lou-w-oiw L 7 ro A»xr» IBS3 IIs,»?»oo - »»M»o i»»orpachisv ll«o-»»s-ro»,> es»s^. Hobuste kaswatajatelc antakse teada, et Wiljattdi mõisas järgmised sugutäklld  on: 1) Tyrann. Jnglisse-riigiwalitsuse omandus, mustjas kõrw 4 wersh. kõrge. 2) Favorit. Inglis-Arabja, punane 3 wcrsh. kõrge. Tori hobuse-kaSwatuskoha  omandus. 3j Olew, raudjas. 4) Wodan > ... . , S>P°l°d,n j Lähemat teatust annab Miljandi möisawalitsus. üks MlllS Luga kreisis, 8 wersta Preobrasensky jaamust Warschmvi raudtee ääres saali müüdud. Muud 600 desjatini. Kelm elumaja  kõige tarwiüste ja kõrwaliste hoouedrgu paremas olekus. Hind 26,000 rubla. Kirjaliklut järel küsida: Uupna, I'6.lli.gullrepelcÄÄ M. 26. li. 14. öeereuxWi.. Teadaandmised Mitjandis. —- Silmahaigete - kliinik. Lossi - uul. Nr. 3. Haigete wastuwõtmine igal pääwal nii palju kui ruum lubab. Kõnetunnid: enne lõunat kell 6—ll, peale lõunat kell 3—4. Dr, weä. K. Hruhart. Praegu ou ilmunud: ZahD seadus Zuhatujega metiamaMele, willjamaklidele, metsa lindude-hoidjalele ja üks keeluaja laöel. Wäljaantud Gestimcrcr Jahimeeste sett st st. WM' Hi»<d tugewaste köitetud S kop. 'MU on saada Findforsl piirijate IMmajas, Tallinnas, Laia-uulitsas. T, !! G Pookimata A. E estim aa raywa i KM-jaKiriku raamatud X wanajl selW X I I on weel saada I s Mdfarsl trükimajas, x i Hassinnas, Laia-uulitjas. I I 5 WU- WZga hrsd WW Inglis srpa-siiöd, müüakse odawa hinnaga J. H. Kuhlmann i kuntons, Kotzebue-uulitsas.