Rooma-Katholiiklased, kolm on Inglismaa Baptistlased. Rangoon'ist, Indias, telegraferiti Viinakuu 14. 42,)pääwKl/ waSta soldatitest JngljSmaa Peglihtte Hll,; syuMMWus seisa- Ävad. TtddtMi küla Ä6O ÄöduMN ja ühe /Inglismaa pealikiMMa Mhite--kindlust oliwad/WaSta- Z Mnijgtest ümber piirätud. Viinakuu 8. (Mihklikuu 26.) telegraf lohutud ja Tiddim ist ei saadud enam ? j' Miül>'st. WiiMkuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal ott JdaafrikaÄ, lisoSsa ligida/ jälle WahehelaS/Hga  kokku psrkanud. AMtettänt Wüälttg jp neli soldatit !m> langenud. Kiloõsa on üks aaStal 1891 asutatud 'hAaksa aareS ühe kingu peal ja fHalt läMHf BHäMoyöst/Mpwapwa, Tabora ja Vicr  tvria-järw'^^ PMe" Äi/"'' Wiimaser kewadel pandi senna - Europlast walwama. Nüüd ennast' D ..fitilastega ühenda, nud ja kipuwad seda teed .kingi panema. Asumaadesõbrad  Saksamaal päriwäd.' et senna rohkem söeawäge wpdetuk pW? saWna. ja, räägitakse ka, et Major M, KnbtrnörikS pandud' saadä. Pärast tema lahkumist sellest ametist on seal palju õnne tust olund. Omalt maalt. Tallinna st. .. Eestimaa; MWNg..Luth.7. uWMniStuse Konststorium algaS Äiinaknu 6. pääwal oma sügisest kohtu -aega. Esimeste astjade, kestis mr seal ttõnuks lM"d. ~üht lj s ir i k uõp eta ja t Mcari) Koe.'r  u' l c saata, kelle esimene tallitus scal noorte inimeSte teeritqmine olema saab. mis kewadel juba kirikliõpetaja Puudsise pärast tegemata pidi jääma. Kuida lugejad juba teadwad, ou Koeru uue kirikuõpetaja walimiue sealise -kiriku-konwenti poolest Konststoriumi hooleks antud, hirmu pärast, et muidu sealised tormlased ehk wahest uueSte kusagilt poolelt kõlwatumat kära tegema eksitatud saada Ivõiksiwad. Et aga leeritainise ettewötmine ükS kibedast (arwiline asi on, sellepärast on Konsistorium esiteks seda -.Muu iwötund BaltimaaG re e k a - K atho liig i B r a t - st m o on nöuuks wötnud, oma tegewust ka Pihkwa kubermangu  üle wenitada. Seda olla sellepärast tarwis olema Urwatud, et Pihkwa kubermang Liiwimaa uaabrufeS ja et rahwaS, keS seal mille Vene sugust ei ole, Eestimaa ja Liiwiniaa rahwa suguwerest ou. Meie teades on kõik Pihkwa kubermangu maarahwas EeSli rahwa suguwerest, endised Tfchudlased, ükS Soomlaste suguaru, kes aga juba ammu wennestatuv on. Pealinnast tulnud sõnumite lärei saada Riiksrathj koMlekul küstmi, ühe seaduse üle arutatud, mis wöe r a ma a int m eSt easum i st tSikiS rijkis kitsamate  piirete sisse paneb, kuida seda sel qaStal Wolhynia kubermangu kohta juba makSma pandud on. MgiwMsüs osi ' öMa tähelepanemist -suk r u HMstMstMW õ MSiMi s e peale heitnud. Sellel tõusmisel ei olla mingisugust loomuslikku põhjust, sest sukru-nairiste PMqd ega ka tööliste pääwapalgad ei ole tsuSnud, ward ennemjni alanewah. Suiru hindade tõusmine mõjuda aga takiStateS kaubaajamise, nimest thee kauplemise peale. Rostow'is Doni kaldal, Nishni-Nowgorod'is j. n. e. saada palju wähem theed oStelud/ mis sagedast sealise rahwa ainus soe leiwakörwane on, kui enne, >a seda sellepärast, et sukur mäga kallis on. Wene lehed arwawad, et Rahaminister vou Witte nõuu leidma saab stöäMja kdttaldäda ja- RaMministeriulNiS olla ka juba nöuuplhWised wveramaa sukru fissMVamise-tollr wähendada. MeespidjSte asjade Minisleriumis on yöuupidamised  t ä hti mi s e -Majade üle snurelnatestlinnavks ja Nört oÄä; ebÄpidi aiuttlt linNäkögttduste lahtimise-majast lubada. Tallinna Linn asa udi kute - togus Viinakuu ..Asjade keSktS uõuukS wõe-1)  Linna-ametile linna isrärflliStH siWüsemiõtrst 500 rubla walimiSte korraldamiseks lubada. 2) Hinnaamet!  WIMGndW Mrt Pitpenberg'/kaeblust turu ülewaataja  Streckertt ja Anisja Kolpoköwsi kaebtuft turu üWiräW'' abilise 'UtbeM peale läbi küülata ia selle ute Annasaadikute- kogule aruanda. 3) ühe wee-wedu ehita>  kiriseks linna lahtimise-majast elewatoriui sadamast aruga hariva maanteele, 11,670 rübla lubada. Sellest rahast yu juha 72110 .'rubla?.M'aUrau-sttee-walitsuse katte antud, MiS lagast piab päritud ja - maksetud saama, enne kui WaMist algatakse. -4) Linna-ametile puhastamiseks  Nunne-wärawa ittttrös 300 Aaawl aga mitte tKta. /Paikade sekka, kuS miugrsngufi  jooma»majasi olla es W, tttlewal aaSta! ka platsi Karja-wärawa .eeS, klirb on, llleS wvtta.- 6/ KMWr-kolleglÜsttW/600/tttbla kirbada, linna 11. WtärlästP-elementarkooli uue koolimaja MlmtsekS ja seda raha Mka 1893 bÄWW ülev Mta. SÄe^uk paikas Peter. burg'iS uusi paberrahasi, 10, 5, 3 ja 1 rublasleS tükkidest kokku 25H00M0 Mhsa eest/ -,, tegema.- ! Need paberrahast on küH-jagawara /peale , põhjustatud ja / saawäst aegltselt käima pandud. - -^.L -seltsist kirjutab .Postimees/ et RahaHnjSterium Kubermangu-walitsuse läbž selle'Mjsi- teada on Mda laskttüd, kaebtused  segapuStk Üte selle/ aasta' Jaanikuu 19. Mwast ei laagedq mitte walitfuse-kohtudch Maid. kohtumõistmise-kohtute  alsa. Protsess selles aSjas on fiis ka juba alganud' ja kaeMied on täieSte ilma põhjuseta olema Künni Hytu poolest kõik aSjad seletud on, wõibpsW biää asju ettdjsel iviistl siiS piab ägtt aealehkede läbi kokku kutsutud saama. - ' —Fo õs ör- kttlett/ kttd e- tegemittöPiab kõikis riikts wähenvatud ja selleks nende pöale kõrgem Maks pandud saama. Nüüd maksetakse iga karbi Pealtp 'kus 75""ttkkll seeS on, '/. kopikat, edaspidi piab maksetud saama. Wene riikiS on 290 iMtj!gMallr!hn. ja neist tiha ainult 90 Roptfi-tuletittust. mW techpG kohta kardelawad ei ole; aaWS.on senni milliötti tusÄMtt tehtud ja nendest ölWd ainult'24protsenti  Rootsi-tnletikub. - Ch a/r l otten tha l j wii tt a wabr /?, kõige suurem Eestimaal, on seda tööd seiSMä jätnud jä ennast üheP attrmjahuweskiks ttnttutnud, mIS Wiinakuu 5/päärval käima pidi pattdud saama. - Kuida omal aeäl kirjutatud,' nppustwnd Mihklikuu 17. pääwal Kroonu aurulaewa ,Sörki kütja, 19 äWtane Wilhelm Grein, ja lOaastane Georg Rossfeldl kalapKüdmise  juures ära. Viinakuu 4. pääwal oi/laened poisikese sUtliukrha sadamasse ja järgmisel pääwal kütja surnukeha ÜiMbatlerie (Lääne-batterie) ' juures kaldale uhtunud Viinakuu 5. pääwa hvmttul suri 54äastane Anna Schlopack, kes Kindtal v. M/ juureS teenis, äkitselt  ära. / Wiinaküu 8. Pääwal saiwäd Harku'st päritud Zuhan E. ja PöltsauiM päritud Hans L. T>allinna's kinüi wöetud, kes selle W 5. pääwal talumehe Wstav G. kaest 18 rdbla rööÄMd oliwad/ Kolmat otsiti weel. Pahategudest teadwad'Tallinna pääwalehed iksa peale palju kirjutada. WõtaMpWr ühe jultüMatematöst üles: Öösel wasta selle kuu 3. Pääwa lõhkusiwsid margad Madimtri-uulitsas  maja Nr. 291 hoowi-wärawa lahti ja wiisimad sesilt ühe lehma, neli kana ja kaks kirwest ära. Wist ei ole wargatel ühegi takistuse pärast wõimatik vknud, lehma edasi talutada ja sai see uulitsal hulkumas leitud ja peremehele tagasi wiidud. Ralllski'st, Wiinakuu 13. pääwäl? Öösel wasta Wiinakuu 8: pääwa MsiS külm juba - 3 graadt Peale, pani teed köttarasse sir järgmise pääwa homikstk hakkas jälle lund sadama, sädas/ka kergest wöel selle'kütt 11. pääwal. Siis tuli soojesi/ ilm ja MM wiis lumõ Ära. Täna on 2 graadi focsia, Äeguti sajad lund/ Riigi seespoolt ott juba sönuMid rttskele lumesadude ülektthrttd. Mõskma ümberkaudu ott/Mmed rattdtMrongid lume Dse kinni jäänud ja teiste keskis üks rong, kus üks SuurwÜrst fees öli./Lahti-rwökimisega ei ole töölised ühe pääwaga walMis saanud. Meie wiimase tulekahju kohta on tähendada, et-puru fees muid tööriistu leitttd n ole, kui üks fae-leht, küna kuuris nekdu-PMjui olnud. põesastikkus tööriistade marssi leitud, mille ' terade äru mttrtud, oliwad. Sellest on arwata, et tulekahju.Margate läbi keS kogemata ehk wargateu peitmiseks tukttM ott/ Wisamatt  leiti seal wankre jälgi ja üks pool höbuse-randä, ja leiti - üks woorimees kelle hobusel pool randu puudus. Llhusa'st. ' Wiittakuu 8? pääwat on Lihula kaua-aegne ja kõikidest Mustatud jä -ärmastatud kirikuõpetaja B/r/ttha  r d S-sti/n dl e liige ja Pkopst, ära surnud/ Tema o!Ö Heinakuu 21. päawal 1822 sündinud,  Wortts Krüumrö'r /oolis käinud ja Tartus sMM'teadüst"  jck''MhakirjällettdD studerinud. -' Pärast Ma Mi tema kodukMtaja LliwiMäal ja Eestimaal Lasila vtõisast Aastal 1852 waliti-jaMltsuti teda Lihula ja Kirewdre kirikuõMäjäkst- kus teMMittitte ainult lMch' hingekarjättö, omaksete jä-ldguduseMgete truuw sõber-ja Nõuuattdzä ei olnud, tvaidMa tegewat ja mõjuwat osa riumi töödest PeterburgW- wõtnud on, kunUi wanubttst ja raske haigsts jõudu muÄsnvad. Tema tnälestust jäägu auustuseSse//- !/"/ "'MbttmMki ÖöM Masta MihklikW 17. pääiva ön margad tnnM UdriküMnõifa palju kuld'»-HS - höbe-Mll''BrawiimisekS kiMüdesse DuÄud. Maius onuMd aga wara kaäfw wstta t<Wtänrlst  KapM leidnud/lechad mõnda head toitu jä hakkanud  seda nahka panema, teinud selle juuresaga nii-palju ciinat,- et laks !naeSterchw.ast lähe-mgs tuas ärkasiwah. Need ei ole küll wargate kallale minna julgenud, on aga küünlad ja lambid põlema pannud, mis kutsumata wõeraid nii suure rutuga põgenema-pannud, et ei ole jöüdnud, kui 2 hõbe-soolakarpl, 50 papirössi ja 2 steartn-küünali/ Öösel wasta Mihklikuu 27. pääwa on 'Sooba walla taluperemehe Joosep Rumberg'i koplefl kaks hobust ära waraStatud. üks nendest sai järgmisel paawal pool WeMq-iPeMI,7- MM.' pM» Me siutud, lercod NaabxiMMzPUZUMHd, hobuse-riisiu ia, ÜHO MmaMmast talust pM -lammast warastaWd, ,Ole- sõnunute zarel on ÜkS salk Awandnse joobnud pvissä- Haekwere kõrtsi eeS ilma ühegi asjata ühe talumehe peale kargunud kes mööda läks; /jm M Äesmmik -kNHast lõhkunud/ Ät! Snttetu järgmisel pääwal ära suri. . Mööda mõisa-töölised/ on neid/Mtunud - möllajajaid sellegw oMa kallalt/ptletanud, et haawletega nende sekka lasksiwad. on ühelk-MSsa nägu läinud. Öliwimtioät' Madtu-Walga raudteele ou ülewiimasel liädalil Mistttsi PMdud, Äi rong rsöMtöst'MgMUPÄttMs ön seda aga äMast leitull ja takiätus ära korrtstatud. Tegija on ükS sMmeelitte. ' P tt k a m ö i s a iiyidAl ott Mihklikuu 29/pääwa -õhtul ehk ükö h iÄÄill K" Wtz ja tegu tehtud. Järgmisel maanteel, mis Viljandist Puka'le .läheb sealise Mpmxhe S chwalbe surnukeha, keS Wil'landist  W koju sõitmast, oli. Tettiale oli üks werst tema kodupaigast eettial haawle-laeng kuklägfö lastud/Ms teda wist paigal sütittänud. surnukeha  oli siis põesäStikku maantee kõrwa weetud ja/välja rööwitttd, aga nii suure rutttM' et raWuttg 27 Äkaga tema taskusse- jäänud oli/ -Hobune M- ka kadunud. Mõrtsukast loodekaWleida, fMPööwitud hindpaberitö  numred M teada. / - /l u Nm'st. Polytechnikumi Mtitsusele Ätt ette ktrjWud, kõiki kirjalikku tallitust edaspN Wene-kMrs toimetädll? Peterkurg'ist.' Kõrgused-Mskwa Wdralkttbernör  Suurwüpst Ser Al e kPtt ndro Mi ts ch ja Gunrwürstiprtttta J e l i s fa w e t a F e o dor n a on Wiinaku»7. pääwal Moskwa'st wõMe maale reisittud. Kindralkubernöri ametit tMitab senni Keiserlik õrnuse asemik/ M kuulutab KöigekMõMat Wu Brüssel'is tehmd üleilmlise o rsW ekau  p l e mi s e hawita ai ise k s AfrMs. Selld Muba protoköll sn Heinakuul 1890Weue woöltMehe pool H/alla kirjutatud ja Wekuu 21.-pääwal 1891/KõigekõrWast kinnitatud. Kõrk riigid, mis^Ghalisest-töwserenzist selis osa wõtstwäd, on selle Prbtokollt nüüd älla kirjMttud, ainult Prantsttsmaä mitte, kW selle pttkäKafide 2lp'-22, 23 jä 42 kuttisi 61 wastä Makse, miV nimelt ka-kahtlaste  laewadetäbivtfimift Määrttwad. - : SoomemaM Wiinak,m 4? pääwal on Mgu Tammesors't pabeA-wabrikust Maha põlenud, nimelt Waltside  ja maschinätP jäutuS, käks paberi-mttschinat Materjali. Peremehed FräNN ja kompättie tahawäb-köhe ehitama hakata.' ' ! Moskmwst. Hiljuti ärä surnud praua G/ A. Kuhn on omast warandusest 143,000 rubla höstj/e--kan  d m ise kSivai m u hai gete' eöst mäMuttd. Ehituses seisma fegameeiiste-hospidali juures saäbüks iseäraline baräk'Dinitri ja Missaweta (Elisabeth) Mhnl mitte peale ehitatud' ja nimed-D. ja W Kuhn sells asutuse-kirikus  üM-pattdud. / z ?i)ö r 'ükS fnur- jägu SMece Mlnakuu S. päämai maha Menud. - ' ötmude- Djru-sõnumiv-i-KSlglst '"ÄWt. sa mM dsk i st, Ätiuakuü' 5t pääwal-: WÄna lund Ko slo WiinakUu 6. pää- Mal: Mitu Än rohkest wihma sadanud;t tWlwewilsMorased on head." Ku.rskMst, Viinakuu 6. pääwal: MalwemH osi kstmOA kreifiS mäga heaste töuSnud, MiideS idapoouses tvähem heaste.« Tagan r og'ist, Viinakuu 6. pääwal: ,Poud tMÄlkild kahjuÄ Od e ssä' st, WiinäkuU 6. pääival: ,Tänine külmatud Mivewili dÄ mäheselt ja nõdralt tõ isnud" Sara tö w 'ist, Wiinakuu 7. päämäl: .Ilmad on selged  ja sMad; mihM -on sadattud. Wataftd kriiwrd on rahiU-olkintfeks tõusstüd, hilised on ärivädÄ z ö i n ' ist 7. pääwal: MiKad on-'kstiwad ja selged, hositikutel MM. Talwewili ei meel Wjät k a ' st, Mina kuu 7. pääÄal: .Talrbrwilja orased ön headÄ' TamboUMist, Wiinakuu 8. pääwal:-Miin fadMwihma, mis Mljale wägä-tarwis läks/ O urs i st, Viinakuu -Mäna sadas- siin' luud. Rukki-ussifi Lgowö jä lPutiwD kreisides on wihm >'H'Mtanud. M oro llrs h ' ist, Wiinakuu 8. pääwal ?/ Talwewili jWast niiskuse puuduse pärast nõdräst edasi/ Wiinakuu 3. jMwal. stM ostmine wihm 13 graadi sööjaga/ -Nrkola j e w ' i st, Viinakuu-'7/ pääwÄl: ilnr/ Taiwemikja külwatakfe  edW, waräM külwid on höaSte tõuSNud/ M o skMip'!st, WMlUkuu 9. pääwalt/Heile Mlbifiwad rongid Mrsiki ja KWni raudteedel palju lMetstiskude > Msau'j liiUaW jäjz 150 nema lyersta peal Moskwa'st  kinnis -^7-K /j rw'i st, Wiinakuu 9. pääMl: Miiu sajab lMd/azMsWtah/ --- Shit ir' tst, 9. päsiwal: ,Lund ön sadanud/ Kõigist riigist tulema  d sõnumid kholera lõppemise üle.