tähtsust ega tähendust ei ole. Eks ole see näituseks Keisri Majesteedil üks puhas, mis nägu Eestimaal seltside liikmed, kohtuja  muud ametnikud on? Mis kasu peaks siis seesuguste piltide mahutamine albumisse tooma?! Ja siis tahetakse meel meie kirjanikudest, luuletajatest, ajalehe toimetajatest ja teistest tähtsatest meestest piltisi tuua. Siin juures peame nüüd küsima, kas on meie Eestirahwa seas üht nii tähtsat kirjaniku wõi luuletajast kelle pilti meie tohiksime Keisri Majesteedile ette panna? Ehk meil küll mõni tähtis kirjanik on olemas, siis on tal Eesti rahwa kohta suur tähsus. Ehk kui palju on Eesti kirjandust wõõrastesse keeltesse ümberpandud? Wõib olla ei ole Keisri Majesteet ei ühestgi Eesti kirjanikust ega Eesti kirjatöödest midagi kuulnud? Mis põhjusel kulgeksime siis Temale nende näo-piltisi kinkida. Kui seesuguseid piltisi nimetud albumist saab pandud, siis oleme naeruwäärilise eksituse teinud, mis Eestirahwast  mingisugust hariduse märki ei anna, selle wastu aga tema tähtsust alandab. Teiselt poolt waadates wõiks seesuguste piltide albumist mahutamine ka tüliõunaks meie kirjanikude wahel saada. Kelle näopiltisi  siis albumist panna ? Kui palju meie rahwa seast ei pea ennast mitte kirjanikuks? Üks peab ennast ühes, teine teises asjas tähtsaks. Kõiki nende piltisi albumist mahutada,  on wõimatu. Kui aga muist panna, ja muist järele jätta, siis ongi, wõib olla, wiimastc poolt nurin tõusmas, mis tülile ja lahutusele põhjust saab andma. Eestis on praegus juba suur ühenduse puudus,ja sellepärast peaksime selle eest hoidma, mis seda puudust wcel suuremaks teeb. Kui siis peaks ette tulema, et Keisri Majesteedi  trooni pääle astumise mälestuseks mitte wõimalik ei ole „Põllumeeste kooli" asutada ja et päewa-pildi albumi kinkimise mõtte teoks peaks minema, siis oleks soowitaw  et albumi walmistojad ja korda seadjad Eesti tähtsamatest meestest ja muudest  inimestest kelledest eespool rääkisime, näo piltisi temasse mitte mahutama ei saaks, mille läbi ka album wäga kallis tuleks maksma. Sellewastu on teistel ülemal tähendatud  piltidelalbumissuurtähendus ja nimelt on soowida et sääl rohkesti piltisi Eesti rahwa elust, maa-kohtadest, linnadest, manadest  ehitustest, rohiva riietest jne. aset wõtaksiawd. E. Palk. mulle siis osaks saama, kui ma sind petak< sin! Aga, kas ma wöin sinust ka seda loota, Paul? Ka mina wannun seda. Palama suuandmisega langcsiwad nad jälle teine teise kaenlasse. Nad ei näinud midagi, nad ci kuulnud midagi, nad oliniad ainult õnnelikud, jah seda nad oliwad . . WiimakS läks uks lahti, aga iveel ikka wiibisiwad Paul ja Leena teine teise kaenlas.  Kohkudes kargasiwad nad püsti Juhan seifis nende ees. Noh kudas on Paul ? alustas Juhan naeratades juttu. Kas tuleb meil täna lahkumine, rvõi ehk oled sa enese meelt muutnud ja jääd minu juure jälle tagasi? Ei ole Võimalik tagasi jääda, ütles Paul õhates. Ms korra on ette wõetud, see peab minema! Noh siis Wowin meel w-.imoft õnne ja palun sind wecl kord. oma wana sõpra mitte unustada, kui sa kord tagasi tuled. Juhan kinkis Paulile meel hulga raha rcisu tarwis ja lahkumise silmapilk oli nüüd Kes. Südamelikult piigiStas wana Halan oma truumi sulase katt ja Ms astus Paul Kirel sammul õue müramast wälja. Waewalt oli ta Mõned sajad sammud edasi astunud, kvi ta korraga kuulis, et AS tasane noeSterahwa hääl selja tagant tema MWL hüüdis. Jmesrates jäi Paul seisma ja maataS tagan, õee oli ümardaja Niina, kes suure hinge-damiiegs temale järele jooksis. (Järg tuleb.) ' Möndasugust. Ühe ahinömt, mis taskuraamatuid WSMW eest kaitseb, olla keegi hra P. Tr—m mälja mõttelnud. See abinöuu olla Lige lihtne ja kerge taskuraamatute külge nägematult kinnitada, selle juures lüüa ta aga kohe kõwat lärmi, kui keegi wõõras oma näpud teise tasku ajada ja taskuraamatut ära ivötla tahab. Ka kaotamise  wastu olla see abi-nõuu mõjuw sest et ta kukkudes niisamuti lärmi lööma hakata. Taskuraamatu omanik wõib lärmitseja aparadi  suu sell ajal lukku panna, kui ta ise tahab. See pisikene ja tuluS abinõuu saab muidugi mehi leidma, kes teda wabritsema hakawad, sest et wäljamõtlcja ise waene mees olla ja suuremal wiisil wabritsemist käsile ei wõi wõtta. Suurel hulgal -valmistades  tulla lärmitseja umbes 50 kop. maksma. Mark Twain, kuulus Amerika naljakirjanik.  oli enne waene ajalehe kirjasaatja San - Franziskos, kellel sagedasti midagi suhupiatetawatgi ei olnud. Kord seisis ta sigari kast kaenlas, Monthommeri uulitsa nurga pääl. Jääl nägi teda keegi tuttaw, läks ta juure ja küsis, mis tal see on. „Ma wahctan korterit," wastas Twain, ja wiin siin oma terme ,varanduse ühes. Selle juures awas ta kasti ja näitas teisele „oma termet -varandust", nagu ta ise ütles, ja nimelt mana sawist piipu, riidest kraet ja juba hästi ärakannetud kaelarätikut. Nüüd on seesama Mark Twain kahekordne miljonär Luuletaja kawaluS. Luuletaja Saintsuiks,  kes waatamata oma suure sissetuleku pääle ometi ikka wõlgadeS siples, läks kord habemeajaja juurde, et habet ajada lasta. Juba oli habe ära seebitatud, kui üks kaupmees,  kellele ta kauni summakcse mõlgu oli, sisse astus ja wacwalt teda nähes ka oma raha asja meele tuletama hakkas. Saintfuiks küsis, kas ta seni mitte oodata ei tahaks, kuni ta habeme ära laseb ajada. „Häämeelega"! oli wastus. „Noh, teie olete tunnistajaks," hüüdis kawal luuletaja habemeajajale, tõusis üleS, pühkis seebi ära ja ei lasknud sest tunnist pääle enam habet ajada. Kõige wäiksem inimene maailmas sündis hiljuti New-Orleanis. Ta kaalub kõigest 62V- salotniku ja on 10,« tolli pikk. Ta jalad harilikn inimese sõrme jämused, käed muidugi weel peenemad. Wäike ilmakodanik  on sündimise poolest prantslane. Perekord, kus ta sündinud on arwurikkaS: tcrwelt seiseteistkümmend wenda ja õde, kellest neli üsna koljatid on, kuna jälle kaks päkapiku meest, kuueteistkümne ja kaheteistkümne  aastased, üks ainult 40 ja teine 16 naela kaalub. Pariisi koerte arm on wiimase lugemiste  järele 80,000. Nende ülespidamine maksab 9.600,000 franka ja nende kuludel elawad kakskümmend lviis wabrikanti, kes koerte kaelarihmu ja ninäkorwisid walmistawad;  -vabrikutes tõötawad 550 meesteja  300 naesterahwast. Koerte toidu eest muretseivad üheksa selle tarwis olewat Vabrikut  ja nende rohitsemiseks on Pariisis kolm suurt ja kaksteistkümmend mähemat apteeki, kaks suurt ja kümme mähemat haige maja. Rohkem kui sada inimest elawad  oina perekondadega ainult puudelite pügamisest, mis koeri ParisiS kõigeenam armastatakse. Eks ole küll suurepäraline?  Isamaalt. Kuresaarest. Hiljuti Salongis Kuresaare linna asutama -vaestemaja köögi hääks peetud Kasari läbi on üleüldse 346 rbl. 3S kop. sissetulnud,  millest 256 rbl. 13 kop. puhast kasu järele jäänud. Esimist jõulupüha kaunistas hr. Fliest kõikidele meie linna alamate koolide lastele selle läbi, et ta nendele parkis olemas „Kuurhauscs" kolm rohkesti sa ilusasti ehitatud jõulupuud oli muretsenud. Lapsed korjasiwad ennast kellu 2. ajal „Kuurhauss" kokku, kus nad oma rõõmu mitmesuguste  laulude laulmistega awaldasiwad. Lõppeks jägas hr. Flicsi neile rohkesti kingitusi wälja, mis temale selleks otstarbeks priitahtliste annetena lastearmastawate südamete poolt oliwad toodud. Ka Kuresaares hakab nende arw, kes uue aasta õnnesoowimas käimisest lahti oStawad, aegajalt rohkenema. Selle aastastest õnnesoowidest  on ennast 46 inimest lahtiostnud. Selle läbi sisse tulnud raha läheb linna waeSte hääks. Nii kui seesugusest lahti ostmisest mitme poolest kasu näha °on, siis on soowida, et see pruuk ka edcspidi  suurel mõõdul meie rahwa juures aset saaks wõtma. Meie linna wäikcstelaste koolis oli enne jõulupühast jõulu-sõime kunstlikult walmistatud, mida 21., 22. ja 23. Detsembril igaühele näidati. Muidugi sünnitas see lastele, kellede tarwis jõulusõime  walmistatud oligi, suurt rõõmu. Juustlitegija hr. Schlup sooivib „Arensb. Woch.", et Kuresaare liunapolitsei ka linna» müüdawa piima järele hakkaks waatama. Piima saada igas majas, iseäranis rohkesti laste juures tarwitatud, sellepärast olla seesugune järele waatamine  wäga soowitaw. SaagcdaSti toodakse linna meega segatud piima müümiseks. Kas aga piim meest puhas, olla perenaestel raske arusaada, sest et neil selle kohased abinõuud puuduwad. Selle halbtuse kaotamiseks annab „Woch." kirjasaatja nõu, et piim tarwitamate abinõuude läbi politsei poolt järele saaks katsutud. Suuremat kahju aga kui meega segatud piima müümine toob, tuua haigete lehmade piimamüümine. Hr. Schlupp soowib siis meel teiseks, et piimamüijad (lehmade omanikud) kohustatud saaksiwad oma lehmi arstlikult läbi maata lasta ja et piimamüümise  juures tarwilikud tunnistused selle üle ette saaksiwad näidatud. Hr. Schlup'i soow on aSja- Naljaks. Koolis seletab kooliõpetaja rehkendamise  tundis lastele, et kahesuguseid asju mitte kokku-arwata ei wõi, waid kokku arwatäwad asjad pidada ühesugused olema. Nõnda ei wõi mitte 2 toopi mett 5 toobi piima juurde arwata, sest et siis 7 toopi mett ega 7 toopi piima ei saa. Ühele ZH 3 Saar l a n e> 1895