meie mõistaksime priiust õieti oma kasuks pruukida. arät. lilleke ja laulis nagu linnuke oksa pääl. Kõik hädad ja puudused, mis ta enne ema juures tundma oli saanud, näis tema nüüd unustanud olewat. Tema meel oli alati lahke ja rõõmus, nagu rikka wanemate lapsel kunagi, kes puudustest ja muudest maewadest midagi ei tea. Seda oli ta ka üsna õigusega, sest mana hää ja õiglase südamega Juhan Hallan ei pidanud temast üheski tükkis wähem lugu, kui omast lastest. Paul oli taimel koolis hästi õpinud,  kui ka esiteks kidcwalt siiski sai ta Leena abiga pea järje püüle, kes juba ennegi ilusasti lugeda mõistis. Juhan Hallanil oli suur ruumiline õunapuu  aed, kus palju suuri õuna puid sees oli. Juhan käskis Preediku ja Pauli aeda minna õunapuid samblatest puhastama. Paul täitis häämeclega seda soowi ja oli rõõmus, et temale ka midagi tööd anti; Preedik aga urises ja lõrises nii kaua selle wastu, kuuni isa Vihaseks ja teda nutjaga  aeda kihutas ja ilma söömata ähmardaS  pidada, kui mitte õuna puid ei mütsi puhastada. Preedik tuli «andudes ja wingudes aeda; ta ährvardas ja sõimas oma isa ja ütles, et fee talle Söl ega päewal rahu ei andwat. Mis tarwis need räbalad siin on? hüüdis ta. - Waat see on mull töö ja neid räbalaid puude küljest ära kraapida. KäriSta riideid, wenita naba asemelt Ma ja sumaks kukku maha ja katkesta kaela km! - Haai ega sina wist õunu ei söö, Preedik? ° — hüüdis Paul pilgates (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Keisri proua nimepäewa  pärast oli linn 22. Juulil lippudega ehitatud sa põlefiwad õhtu wäga mitmes paigas ilutulcd. Kohalistes kirikutes oli jumalateenistus. 18. Juulil oli siin Harkowi opcri laulja prõua Neegrin-Schmidt'i poolt kontsert, millest noor wiiuli mängija Peterburi konserwatoriumi  kaSwandik K. ja meeste kwartet tegelikult  osa wõtis. 17., 19., 20. ja 21. Juulilandsiwab siinTiiroli lauljad kontserti. Rahwast oli igakord rohkesti paält kuulmas. Nagu näha oli, meeldisiwad kuuljatele ette kantud laulud wäga hästi. Iga laulu lõpul kõlas rohke käteplaksutamine ja „browo" hüüdmine. Sell suwil Kuresaaret peetud wäljanäitusc päSl on ka mõned talu seisuse mehed auuhindade osaliseks  saanud. Nõnda on keegi Wärawa Mihkel kolm rubla ühe lehma ja niisama palju ühe härja eest, Jüri Pihl 7 rub. ja Toomas Wiil S rub. kiwi «alja raijumise tööde eest ja J. Krause Pidulast «illakraastmise tööde eest kiituse kirja saanud. Muude seas on ka koolmeister Paulmeister Põidclt mee eest ja Wildcnberg'i nahawabrik nahkade eesthõbe medalje, Warsawi linna kurttummade kool puuwalja  lõikamise tööde eest ja Kudjapäe raudsep Freimund Sepp haua ristide eest kiituse kirja osaliseks  siranud. Selle aastane saksa laat oli lõbustuste poolest üsna kehw. Ainumaks waate kohaks oli siin hr. Treufeldti panoraam», kus paale hariliste Piltide meel elektri Käega jõu katsumine ja õhu püssiga märki laskmine oli. Panoraama ise oli küll ivaatamise wäärt, aga jõu katsumine ja märki laskmine ei olnud muud midagi, kui ilma asjata „raha norijad." Karjast kirjutakse meile, et sääl rahwas ennast pühapäewadel kiriku juures maga halwaste ülemal  pidada. Sagedasti olla sääl rumalat ja kõlwatumat juttu ja nalja kuulda. Nõnda sama rikkuda mitmed kiriku-aja pühadel Jumala teenistuse  ajal walju jutu ja naeruga teiste rahu. Kirja saatja soowib sojal sõnal, et niisugune rumal  pruuk maha jäetaks. Teiseks kaebab kirja saatja, et rahmas sääl surnu aedas üle audade käija. „Sce on rumal ja inetu, sest hauad on ju meist ära lahkunute wiimsed mälestuse märgid, mida meie pühaks peame pidama. Mujal on haua künkad ilusasti üles tehtud ja lilledega kaetud, olgu nad meil ometi ilma tallamatagi", ütleb kirja saatja lõpuks. Soow on tähelepanemise wäärt ja rõõmuStaw oleks, kui Karjalased ennast ülemal täheudud halwabest kombedcst parandakfiwad.  M«h»st. Saaremaa ja Muhumaa wahel ehitaw tammi sild saada 3 wersta pitk ja 3 sülda lai olema. Kolme aasta pärast arwatakse tös täiesti malmis saawat. Nimetud tammi silla kuludeks on 90,000 rbl. määratud. Töötegijatele talupoegadele maksetakse Lo—6o rubla malmis tehtud sülla eest. Kuberneri herra, abi kuberner Kameralhoowi (kroonu palati) esimees, kaks Landraati  Saaremaalt, ehitama tammi silla inshcner ja Saaremaa talurahwa talurahwa asjade Kommissaar  on tammi silla ehituse komitee liikmed. Kuberneri härra on komitee eesistuja. Tallinna jõudis neil päiwil Berlinist kuulus kiirjooksja Jablotshkin, keda wäljamaal  „wõlgumeheks" nimetatakse. Ta wõida kolmes tunnis 50 wersta jooksta. Ollagi mitmed suured wõidujooksud ette wõtnud. Peterburist Moskwasse 8 päewaga,  Moskwast Pariisi 41 päewaga, kus talle tsirkus Royali walitsusest 5000 franki makseti, Barisist Belforti 14 päewaga ning Amerikas New-Uorkist CicagoSse 18 päewaga,  milles ta 1526 mersta ärajooksnud ja nii kihla weul 300 naelsterlingi wöitnud. Tallinnas tahab see wõidujooksja jalgratasõitjatega  kihla wedada 3 künni 50 wersta pääle. Hr. Jablotshkin on noor inimene, 25 aastane wast, ja on juba 13 aastat kiirjooksmist harjutanud. Koleera üle Eestimaal on järgmised ametlised teated tulnud: Kreenholmis oli 14. Juulil 19 haiget, 14. Juulist künni kesknädali lõuneni 20. Juulini tuli 13 haiget juurde, saiwad tcrweks 13 ja suriwad 9 inimest, nii et 20. Juulil weel 10 inimest koleeas haiged oliwad. Ülepea on sääl 1. Juulist künni 20. Juulini kolerasse haigeks jäenud 54, surnud 24 ja terweks saanud 20 inimest. Jõesuus (HungerbnriS) oli 14. Juulil 3 haiget, 1 tuli juurde 2 saiwad  terweks, nii et sääl 19. Juulil weel 2 haiget oli. Jõhwi alewis jäi 16. Juulil üks Narmast sinna sõitnud inimene kolerasse haigeks. Kolerahaige Willmann Tallinnas  on juba terweks saanud ja 17. Juulil kolerahospidalist wälja lastud, nii et Tallinn  praegu kolerast täitsa puhas on. Pärnumaalt. Mööda läinud kewadel sai Wöitlus olewuse eest. Qa õhkad mulle mi: Mind saatus kiusab, wend. Mind waewab igawus, ma kõigest tüdind olen. Ning sellepärast kutsub haua waikus mind. Et elutee pääl mull ei õitse roofiõied! . . . Miks aga sätma pead sa eluheadusi? Wõi arwad waenlaseks sa endal' loodud siin? . . Kui osawvtmist teel, kesk õnnetuste sees Ei leia teistelt sa, waid aga naeru pilk'wat, Ä'ä lootust kauta sa, sull' p' scisku silmad we-S, Waid usu kindlasti, et õnn sull' kätte jõudmas!.. Sa peleta kui und su kurbtust eemale Ja ümber ringi silm, las' waatab rõõmsasti!.. Kui suur ja imelik on ilus, nõidlik ilm. Maa, taewaS, päikene ja kuu, ning mered, tähed! Nad nõnda suured kõik, et otsa ci näe film. Ei jõua kirjelda neid täielt õpet' mehed! . . Sa lahti silmad tee: Kõik selles ilmas on. On wooruscd ja arm, rõõm, wacw ja kallis õnn ! ... Üht templit hinges 100, kus wõiksid hellita' Sa mõtled wiiraStust, mis kihwtist puutumata; Sa hoolega tee tööd, ä'ä elu mõruks tee. Kui torkwat okka näed, waid külma pilku heida. Sest armu heitmata sind närib päewal, ööl. Kui ussikeste liik, suu elu kurbtuS õel! . . . Meist surelikuist hukka mõistetud on see. Kell harkis! kadus jõud, käest lippu kukku' laskis Kui wahwa sõjamees, kes haawat' raskesti. Kui ümberringi mäss ning waenn tuli kestis,— Ehk, see kes hingest nõrk, sääl wõities elu eest Ou juba tüdinend ning wiskab ohjad käest. Möndasugust. Puuwilja wäljanäitus saab tänawu Septembri kuul Peterburis ära peetud, millest terwe ilma wilja puu pidajad osawõtmisele  on kutsutud. Et asi tähtjas, siis kutsub Sangaste mõisa omanik grahw Berg ka meie kodumaa puuwilja pidajaid üles, sellest wäljanäitusest osa wõtma. Saatku igaüks, kellel paremat seltsi puuwilja on, sellest igast seltsi wähemalt 5 tükki wäljanäitujele  ja nimelt Wene puuwilja kaswa- tuse seltsi nime pääle Peterburisse (Ilpanneuis  ?oeciüenaro oüiueeroa ÜAoMvoAervu), kust ka näituse üle ligemaid teatust wõib saada. Näitusele wõib saata igasugu puuwilja,  grahw Berg soowib aga kõige enam õun assi pirnist ja ploomisid. Kõige hiljemalt  4. Septembril peawad näitusele saadetumad  puuwiljad sääl olema. „N. Wr." kõneleb, kuidas Japanlased  kolera wastu wõitlewad. Keegi leitnant  on Japanis, kuS kolera sagedasti käib, inimesi tuhandate kaupa näinud kolerasse  haigeks jäewat, aga wähe neist surewat.  Japanlased on ära näinud, et soojus  kolera wastu wõitlemiseks kõige parem abinõu on. Säälsetel töölistel on weike plekist karp ligi, mida iseäraliste Japani süte abil hõlpsaSte palamaks wõib teha. Nii pea, kui nad kõhus kolisemift tunnewad mis kolerat ette kuulutab, kohe panemad nad köhusoojcndaja pooleks tunniks riiete alla kõhu pääle ja kolera on kadunud. Kolera juures on see peaasi, kui ta kohe hakatuses lämmatatud saab. Neid soojenduse  karbikest wõib meie juures kustumata lubjaga täita ja kõhu pääle pannes lubjale wett pääle walada, mis läbi nad palamaks lähemad, ehk neid wõib ka palama weega täita. Nishni NowgorodiS on kolera ajal niisugused kõhusoojendajad haigetele nii kauaks  kõhu pääle pandud, kui neid haigemajasse siidi, et kolera keha sees edeneda ei saaks. Kui aga niisugust Jaapani moodu soojendajat  saada ei ole, siis aitab ka kuuma wee pudelite kõhu pääl hoidmine ehk kõhuli kuuma ahju pääl seismine. Wõib ka palama tuhakottidega ehk kuumaks aetud wiljaga kõhtu ja jalgu soojendada, nii kaua kui haigemajasse saab. 3l. Saarlane 1894