.Mcndclsohni kwartctti." „Suur muusikameister!" „Mina pean teda Bethowenist paremaks." „Mina niisamuti; näete kuida meie maitsed  ühed on. Kui ma mitte ei kardaks teid üleliia tülitada, paluksin meel oma mängu korrata; see oli nii tundmusrikaS." Kas oli wöimalik seesugust ilusat palwct täitmata jätta! .Teie ei tunne minu mängu," kostsin ma, ~mul on wsga keskmine toon." „Töfi, ms ei tunne teie tooni, tean aga, et teie rundmusega mängite ning see on kunstis kõik." Ms kordasin adagiot ja panin kõik oma osawust mängu pääle. Kui ma lõpetasin, nägin, et wõõraS tähelepannes toas ümber waataS. .Missugune ilus tükk ja kui täielikult teis ta looja mõtet ette kandsite. Ma olen teie «astu maga, wäga tänulik. Wabandage  mind «eel kord kombewastalisc sissetungimise  pärast. Minus on palju imeliku, ma olen palju kannatanud!" Ts Ärgas kattega oma pääft kinni. .Ma kaotasin palawalt armastatud naese, kaotasin teda südant lõhestamas kombel ja olin kaua aega pärast seda nõrgameelne!" Mina jäin uuesti wõõra imeliku waadet näheS rahutumaks. Müüd olen ma terme," rääkis ta edasi, .ja otsin omale lahutust kunstis. Teie meeldite mulle ja ma tahan teile oma elulugu  jutustada. Saladus, mille kaasteadjaks saate, oa hirmus." Pagan wötku, mõtlesin ma, fee on ju päris ilmaaegu. „AuuStatud herra," ütlesin seepärast temale,  „ma ei tahaks mitte teie kurbi mälestusi  uuesti üles äratada " „Ei, ei, see on minule enesele kergituseks." (Järg tuleb.) Isamaalt Knrcsanrcst. Pühapäewal 17. Septembril mängiti siin teist kordn parkis „Kurhaus>" saalis näitemängu «Puuga Mart sa Üba Kaarel." Rähmast  oli tähtsa mängn etendust rohkel armul waatama  tulnud z teisiti see ka olla ei mõinud. Leidis ju nimetatud näitemäng oma mõnusa sisu ja hää ettekandmise  tõttu osamõtjate poolt täielist rahulolemist. Ka see kord mängiti wäga kiidu wääriliselt, milleks mali maimustam Mtelaksutamine iga järgu lõpul tunnistust audis. Kuuljad oiiivad mängust nii -vaimustatud, et nad järkude -vaheaegasid sugugi sallida ei näinud tahtwat ja igatsusega uue järgu alustust ootasiwad. Mängu -vaheaegadel kanti kaks soololaulu meisterlikult ette, üks «Punga Mardi", ja teine „Üba Kaarli" poolt, mis ka kuuljaiele palju lõbu pakkusiwad. Mängu etenduse ajal sai mängijatele naeSterahwasiele ilusad lillekimbud karskuse seltsi esimehe poolt kätte antud, mis karskuse  selts neile tänu täheks oli annetanud. Näitemängijaid,  näitemängu juhatajat, kui ka karskuse seltsi pakutud lõbu eest tänades ja mängijatele hääd himu ka edespidi harjutamiseks soowides, jääme lootma, et peagi jälle midagi suupäralist näha ja kuulda saame. Öösel 16./17. skp. kohutasiwad kuresaarlasi paar korda tule kellad. Roomasaare sadama kontor oli põlema hakkanud, ja seda anti ka marsti linna elamkudcle teada. Muidugi sundis see suuremat  osa elanikust unewoodist ülestõuSma. Et aga uduse ilma tõttu õnnetuse kohast, mis arwata kolm wersta linnast eemal on, tuld näha ei olnud, siis läkfiwad enamisti kõik, nii ka tulekaitse mehed, kodusse tagasi. Ka tulekahsu kellade löömist jäeti järele. Arwata paari tunni parast hakati aga jälle uuesti kellu lööma. Uut tulekahju küll kusagil ei olnud sündinud, kuid Roomasaares oli tuli edasi Võitanud, mille üle teist korda linna teatust sai toodud. Et tuli paar tundi oma tegcwust ilma suurema takistuseta edasi oli toimetanud, sellestgi tuli, et siis, kui tulekaitse mehed ja raliwaS teise kordse kella löömise pääle tulekahju kohale jõud- jiwad, midagi enam teha ei wõinud kõik oli juba ära põlenud. Aimatakse et tuli korstna puhastamata oleku läbi lahti pääsenud olla. 15. ja 16. Septembril peeti KuresaareS weiste la ata. Ilm oli nendel päeivadel nii ilus, kuida seda mitmel ajal enne nimetud laadale osaks ei ole saanud. Kauplemine oli selle tõttu ka üsna claw. Sagedasti kuuleme kaebtust selle üle, et meie noorsugu hukka olla minemas. Õigemini peaksime aga kaebama, et meie „wanem sugu" seda teeb, sest noorema soo hukkaminek on ju wancma soo hukkamineku järeldus. Järgmine KuresaareS sündinud juhtumine annab selle üle hääd näitust, kuda mõned ivanemad oma laste hukkamincinise eest muretsewad. Keegi noormees toodi öösel uulitsa pöält joobnud pääst lärmitegemise  eest politseisse „istuma." Hommikul ilmub ka nooremehe isa sinna, „elutilga" pudel taskus ja palub ennast „armsa poja" juurde lasta, et talle pudelis olewat „maitsewat" märjukest trööstiks kütte anda. Muidugi ei saadud isa palwct mitte täidetud, maid teda saadeti „tühjalt" tagasi. Et ta aga mitu korda politseis ühte ja seda sama palwet «nirisemas" käis, ja ise ka kaunis  „nokastanud" oli, siis pandi ka teda ennast „pogrisse" istuma aga niisama „elutilgakeseta," sest et see ennemalt tema käest ära wõeti. 17. Septembril pidas Kuresaare ülemõpetaja  Lemin St. Laurenti Em. Lutheruse kirikus laste jumalateenistust, kus ta lastele küsimiste ja kostmiste ivaral ühe pühakirja tüki ära seletas. Lapsi oli ka kaunis rohkesti koos. Lõpul rõõmustas õpetaja lapsi wäikeSte kingitustega. Laste jumalateenistuse tähtsust silmas pidades, on meil küll põhjust soowida, et kõik meie laste wanemad edeSpidi oma lapsi nendest osawõlma  saadaksiwad—  Kuida meie lugejad juba teadwad, laisimad  swä. tllEol. hrd, Ilmes ja Allas Saaremaal wanamoclisi rahwa riideid korjamas. Ühtlasi on ka hr. stuä. Allas Saaremaal kohte päewapildi  pääl üleSmõtnud. Need päewa pildid kinki- nud ta Taaralinnas olcwale Eesti Seltsile." Hiljuti warastanud kaks „pikanäpumeest" kusagil hoowi päält ühe latern! ära, mille teo eest nad 1. jaoskonna rahu kohtuniku poolt 12. Septembril üks 4 ja teine 3V- kuuks türmi mõisteti. 9. Septembril mõistis 11. jaoskonna rahukohtunik kahte talumeest iVs kuuks puuhalgude  warguse pärast, türmi. Kaarmal. Öösel 16./17. skp. põles Laadjala mõisa ligidal olew „Laadjala" kõrts ära. Tule hakatuse põhjus teadmata. Waljalast. Hiljuti oliwad S. mõisas ühel päewal odra sisseweo talgud, millest õige rohkesti külainimest osa mõtfimad. Kuni lõunani laks kõik ilusasti; kui aga lõuna söögi pääle igaüks oma märjukese jao oli kätte saanud, oli trall ia laul mõisa põllalt juba paari wcrsta taha kuulda. Koguni „jäburaks" jäänud aga mehed õhtul, nõnda et iviimane lõpp, milleks harilikult ikka tants on, selle pidu pääl aga t ü l i olnud. Kattunud mõni kaimu karwu, tagund tõista teibaga. Ja, seda teeb wa' „kange" õlu. Aga, kes tuleb ilma selleta talgu! Pühapäewa õhtul 10. Sept. tülitsenud kaks K. küla meest Masa kõrtsis, kus juures üks teisele kiiviga palgesse löönud, kuna aga teine jälle esimisele noaga hoawu pähe ja palge teinud. Järgmisel öö! warastatud ühel Kihelkonna mehel, kes Ülcmaalt töölt tulnud ja purjus pätiga kõrtsi magama heitnud, uur, raha ja mõned muud asjad ära. Räägitakse, et kaks kahtlast meest sell samal päeiral linna olla tassitud. Juhtusin 11. Sept. ka Pöide kihelkonda „Opi" laadale minema. Nagu endistel aastatelgi,  oli ka sell aastal siin kõige paalt rohkesti Pöide „jalawägc" kooS; isad, emad, pojad tütred puhas läbi segamine. Aga noh, oli ka ikka loomi laadale toodud. Hinnad oliwad, et mähe ostjaid oli, keskmised. Et, nagu ööldud, rohkesti päält waatajad oli, siis läks ainult saija ja õuna kaup tubliste edasi. Õunad makfiwad 20—25 kop. külimet. Ka oli paar Möndasugust. Kõige suurem mõis maailmas on Louisianas, Ühisriikides. Ta on 100 Inglise  penikoormat pikk ja 25 penik. lai, ja ta pinna suurus on 1,600,000 acret (1 aere hectari). Tema ümber tehtud aed tuli 50,000 dollarit (umbes 75,000 rbl.) maksma. Maailma kõige suurem wiljapnu-aed pidada Leavenworthis Kansase riigis olema. Tema on ühe seltsi omadus. Selles ajas on 40,000 õunapuud, mis aastatel 1876, —77 ja— 79 on istutatud. Algusel olla temas 52,000 wiljapuud olnud. Kuda kuulsaks saab. Hiljuti suri Chicagos proua Katarina O. Ledry ära. Tema nimi on selle pärast Chicago ajalooga kokku liidetud, et tal kord lehm oli, ja fee lehm lükkas kord ühe põlema lambi ümber, millest tulekahju tõusis, mis Chicago linnale 190 miljoni dollari eest kahju sünnitas. See lugu juhtus 1871. aastal. Elektri kellukesi raudtee rongidesse on nõuuks wõetud sisse seada, millede abil raudteel sõitjatel igal ajal wõimalik oleks konduktorit kutsuda. Siiamaale ei olnud see wõimalik, sest et märguandmise nööri ainult õnnetuse korral tohib tõmmata. Talumaade müüma fundnmse asjus toob „Now." jällegi selle mitmele korrale korratud sõnumi, et nõuks olla wõctud, talumaade päriseks müümist Liiwimaal kiriku-, päris- ja linna mõisates kohuseks teha. Naljaks. Koolist. Kooliõpetaja (ajaloo tunnis): „Ütelge mulle, missugune sündmus oli 1888 aastal kõige tähtsam?" Koolip.: (pikka mõtlemise pääle): „SiiS hakkasin  mina koolis käima." HoolakaS abikaas. „Jumala pärast, Teie proua on praegu merde kukkunud!" „Wisake talle ta kasukas järele, et tal külm ei hakkaks". Amerikalik. Oh, need, pagana raudteed! Sest saadik, kui meilt raudteed läbi ehitati, putkab iga aasta kümmekond naisi meeste juurest ära. Aga enne! Tegiwad mis tegiwad, kuid ära ei jooksnud neist üksgi." Laadal. Laps: „Mamma, kas sa siit selle pilli omale ostsid, mille järele papa tantsib?" Elu-iga. Mma elu-iga wõime Ühe raamatuga wõrrelda. Ja kõik elu-päiwi lehte'ks Selle raamatu sees pidada. Raamatule annab wäärtust See, mis kirju'tud on lehtede» Elu üle annab otsust See, mis tein'd me iga päewa sees. Täida sa siis iga lehte Elu-raamatu sees wiirdega Nii, et nemad sinu üle SaaUd palju häädust rääkima. Saarlane, 1895 .Vt 40