Laewa kere, nõnda ka üks jagu plankudest vii tuul Sääre sadamasse ajanud. Inimesed on wist laewa päält Sra pääsenud, sest surnu kehast pole kuulda leitawat. Jõ ulute aega nähti siin Weneinaa noorimehi  liikuwat, kes perest peresse käisiwad ja saagidele  uusi hambaid ühe iseäraliku kunstiga õige ruttu ja hästi lõikafiwad. Karjast. Mööda jõudnud „pühade õlle" tõttu olla mitmed mehed enestele uued „prillid" saanud, mis pärast kohalissc wallakohtu kätte läbiwaatamiseks  antud. Kurb lugu küll, et meie rahwas seesugust suuri pühast alkoholi isanda walitsuse all pidawad. Keegi noormees warastanud siin enne jõulupühast oma naabrilt mõne hää rubla raha Sra, millega kõige päält kohalisesse kõrtsi „wiina rehnungi" ära seletama tõttanud. Selle pääle läinud ta poodi, et enesele jõulupühadeks ühte ja teist asja muretseda. Kuid see ei läinud tal aga mitte korda. Raha omanik olnud ta kannul ja wõtnud temalt äraraiskamata raha ära. Pärast leppinud mehed enese ivahel ära, nii et asi kohtu otsustamise alla ei läinudgi. Pühast. Õhtul 4. skp. põlenud Sandlas ühe talumehe heina küün kurjakäe läbi ära. Kurikast ei jäänud aga mitte kauaks teadmataks. Tulekahju juurde appi tõttanud inimesed leidnud lumepääl wärskeid jälgesi, millede järele leitud, et keegi küüni juurde saabastega tulnud, aga suka põisteli ära läinud. Hakatud siis wiimaste jälgede  mööda süüdlast tagaotsima. Küüni ligidal olemas soo juures muutnud sukkade jäljed nendesammadeks  saabaste jälgedeks, mis ennemalt küüni juures nähtud. Mindud siis täheudud jälgede järele künni K. talusse, kust ka nende jälgede tegija sabaste tõttu Llesse leitud. Esiti salganud ta oma tööd küll ära, aga kui teda «vallamajasse toodud, siis tunnistanud ta sääl, et see õnnetus tema käest kogemata juhtunud. P. maldas leitud ühe mehe juures kahe aastane laps, kes alles ristimata olnud ja kes siis wallawalitsuse sundusel ära ristitud saanud. Lapse isa põhjendada oma paganliku tegu selle paale, et temal selleks mitte jõudu ci olnud! Küll on kurwastaw seesuguse waimupimeda lapssisa  pääle mõtelda. Pärnu-Walga raudtee ehitus on nüüd ometigi ükskord kauase ootamise järele teoks saamas, sest et selle tee jaoks sliiprite ostmise paron Pilar on Pilchau Sangast oma pääle wötnud on ja olla ta juba nende omandamisega hakkatust teinud. Kuulu järele wõctawat juba käesolewal kuul sildade ehitus käsile. Niipea kui ilmad lubawad, wõetawad tee ehitus kolmest korraga ette, nii et tee tulemaks sügiseks aegsasti malmis  oleks. Jurjewimaalt. Kui raskesti põllutöö wilets seisukord iseäranis wäiksepõllumehi piinab, seda näitab kõige selgemini see, et 18S4. aastal ühtgi kuud mööda ei läinud, kus mitte talukohtasid enampakumise teel rahukogus müügile ei tulnud. Ka käeSolew  aasta ei tõota selle poolest paremat, sest Januari ja Februari kuul langemad mitu talukohta oksjoni alla. Wörumaalt Räpinast. 30. Dets. läinud  K. külas elaw wanake oma poja juurest  kodust wälja, kus tal nõuu olnud Wööbsu alewisse minna. Et wanem kodu ei tulnud, läinud poeg teda 2. Januari! otsima ning leidnnd ema naabrimehe wäljal umbes mõni sada sammu urtfikust eemal, lume sees surnult. Wanake oli üle 60. a. mana. Arwata on, et külm ja wanaduS ta elu lühendasiwad. Riia koolikonna kuratori herra salanõunik  Nikolai Lawrowskij on Kõigekõrmalt hoolsa teenistuse eest uueks aastaks armukirja  ja Aleksander Newskij orduauutähed saanud. Tallinnast. Tallinna sadamast on 23. kanni 31. Detsembrini mäljamaale wiidud: 52,000 puuda nisu, 488,000 kaeru, 36,000 puuda linaseemneid, 3000 puuda linaseemneõlikookisid, 128,000 puuda linu ja 1000 puuda takku. Suur õnnetuse sisse sattus päew ennl kolmekuningapäewa pärast lõunat keegi Paul Lecht. Nunne märawa taga raudiec-röõbaste pääl seisis pikk wahirong.  Noormees ei tahtnud ära oodata, kui rong eest ära oleks läinud, maid puges rataste wahelt läbi. Peagi oleks õnnega pääsenud, kui mitte rong häkitselt pooleks liikuma hakanud. Õnnetuma pahema  jala warbad jäiwad rataste alla ja samad wiimseni purustatud. Teda wiidi haigemajasse. Siin leiti ka üks luu murtud  olewad. Arstid arwasiwad hääks terwet  jalga otsast maha lõigata, mida aga haige ei lubanud, waid ta laskis ennast oma korterisse wiia. Karta on, et ta eluga ei pääse. Läänemaalt. Lihulast kirjutatakse ..Postimehele", et säälne õpetaja kewadel ühe noore päewawarga oma hoole ja kaswatamise  alla wõtnud. Ta andnud hulgusele  korteri, korralikud riided, leeritanud ta ära ja wõtnud nõuuks, teda ühe tishleri juurde õppima panna. Jõuludeks kinkinud ta oma kaitsealusele 7 rubla. See pole aga rahaga muud teha mõistnud, kui joonud ühel päewal tublisti wiina ja ostnud rewolwri tarwis, mida ta kusagilt warastauud,  patronisi, selle hirmsa nõuuga, öösel oma häätegijat ära tappa ja rööwida. Õnneks ärganud õpetaja aga just sell silmapilgul  üles, kui noor kurjategija aknaruudu  katki surunud, et säält sisse tungida ja oma plaani täide saata. Peterburgist. Põllutöö-koolide muutmise  asjus on sellekohane kommission oma tööd lõppetanud ja tema otsused lähemad nüüd põllutöö-ministeriumi nõuukogu ette. Muu seas on soowitawaks arwatud, rahwakoolide  programmi niisuguseid õpeasju, üles wõtta, mis osawõtmist põllutöö kohta äratawad.  Niihästi ilmalikkude, kui ka kiriklikkude  kooliõpetajate-seminaridesse olla waja asjatundjaid õpetajaid ametisse seada, kes looduseteaduses ja põllutöös õpetust wõiksiwad  anda. „Moskowskija Wedomosti" tõenduse kohta, et Eesti soldatid „nüri maimuga" olla ning Wene keelt ära õppida ei jõudwat,  kirjutab ..Postimehele" üks Wenelane: „Smolenski jalawäe-polgu wuufiku-koori 45 liikmest oli aastal 1888 terwelt 28 meest Eestlased, ja nimelt 19 meest lihtmuusikandid,  8 meest alam-ohwitserid ja 1 mees wanem alam-ohwitser wõi koori asetäitja  juhataja. Ka see näitus teeb mm. Wene lehe ütluse maleks, kui olekfiwad Eesti soldatid nüri maimuga. Siia juurde tähendan meel, et 1889 aastal 5. sõjawäe-korpuse komander, kindral S., Eestlaste  kohta ütles: „Eestlasi ei pea mitte utschebnaja-komandust (s. o. polgukoolist) wälja praakima, sest nemad on kroonuteenistuse  nõudmiste kohta igapiidi kõlbulised  mehed." Need näitused olen ma oma enese teenistuse-ajast wõtnud. Pärast poole on Eestlastele meel enamgi tähtsust antud. Nii jäeti Eestlasi teiseks ajaks palga eest teenistusesse, mida mitte ei oleks tehtud, kui nad selleks kõlbmatud oleksiwad olnud. Et Eestlased 4 aasta sees Wene keele ära õpiwad, ja mitte üksnes  kõnelemises, maid ka kirjalikult, seda tunnistawad näitused, et nii mitmedgi Eestlased pärast kroonutcenistust ametitesse on wastu mõetlld, kus nendelt Weene keelt tingimata nõuutakse, niihästi kõnelemist kui kirjutamist." Kõhtude rewideerimine wõetawat lähemal  ajal käsile. Kuulu järele on tsiwiil kaebtuste tühjakstegemise osakonna ülemprokurör,  krahw Tiesenhausen, Eesti-, Luunja  Kuramaa kõhtude rewidendiks nimetatud. Ühest suurest rahaandest jutuStawad päälinna lehed järgmist: Hiljuti oli üks Uglitschi kloostri nonn Kasanist annete korjamiseks  kloostri hääks Peterburisse tulnud. Ühel päewal seisnud ta oma korjamiselauakesega  ühe säälse kiriku uksel, kui korraga keegi toredas riides herra tema suurde astunud, wiis rubla tema laua Mk pan- et ma alles elan, rõõmus ja terme olen." „Ometi on weel asi siisgi kahtlane," sai ta waStusekS, „sest kes mulle seda jutustas, on mees, keda ma kümme kord enam usun, kui Teid." Naljaks. Kusagil woõrastemaja ukse pääl seisis kuulutus, milles paluti jalgafi igakord puhtaks pühkida. Et aga selles wõerastemajas  täielik mustus walitses, siis oli keegi „nalja hammaS" sellele kuulutusele juurde kirjutanud: „Ainult wäljaminnes". Ka kättemaks. Leierkasti mehe poeg: „Aga isa, miks sa siin maja ees nii kaua mängid?" Isa: „Siin majas elab üks minu wihameeSLest."  Keegi noor naene sai sageli oma mehe käest tõreleda. Kord heitis talle üks wanadlane neiu nina pääle, miks ta üleüldse  mehele läinud olla. „Ja, ta ei ole küll mitte nii hää mees, kui ta olema peaks," ütleb nacsuke, „aga siisgi on ka palju parem kui ei ühtegi." —Ka põhjus. Perenaene: Kuule Anna, mina ei salli seda, et ikka üks wõõras mees kööki sinu juurde tuleb." Tüdruk: „Jah, proua, minu peigmees on maga häbelik, ega ta julge saali tulla." Kasulikud juhatused. Km roisku (puru) silma on juhtunud, siis wõib seda sellkombel silmast wäljasaada, kui teist silma õõrutakse. LaStewanematele tahame ka siin kohas meelde tuletada, et nad oma „wäikscid" alkoholiste jookide tarwitamise eest hojakfiwad  Kui juba wanematele inimestele alkohol kahjulik on, siis on ta lastele seda ena». Hiljuti korjanud üks Saksa parajuse  selts kõige parematelt asjatundjatelt arwamisi wüikeStele lastele alkoholiste jookide  andmise kohta. UmbeS 70 waStust saanud nimetatud selts, milles tähcndawd jookide andmine lastele täiesti kahjulikuks peetud. Uks prohweSsor kirjutanud omas waSwscS muu seas: „Joowastasate jookide joomine teeb lapse mägise joodikuks. Juba see õlut, mis amm joob, on lapsele kahjulik. Kui amm õlle joomise maha jattab, siis paraneb lapse söögi isu. Wanemad lapsed jäSwsd alkoholi tarwitamise läbi keha ja maimu poolest laisaks ja nende iseloom (karakter) läheb halwatt." 4 S a a r la n e 18SS