Greeka Prinzid Georg ja Nikolaus Gjedseri kaudu BerliniSse.  Põhjamere randaS mõllasiwad Wiinakuu 14. (2.) pääwal hirmsad marud, mis laewasõittisi seisma paniwad. Belgiast. Rahwaharidusega näib Belgias wäga kurb lugu olema. Rahwa-ülelugemise juures aastal, 1890 on selle poolest kentsakad aSjad ilmunud. Brüsseli seeslinnas  leiti 180,000 hinge; nendest ei oskanud 52,000 täiskaswanud inimest lugeda ega kirjutada, mis umbes 30 saea pealt wälja teeb. KuninglikkuS pesalinnas, Laekenis,  lueti 25,000 hinge, kelle keskis 11,000 umbabitslast  leiti. Kui lugu pealinnas ja pesalinnaS seesugune on, siis wõib arwata, kuida asjad selle poolest maal wälja näitawad. Wiinakuu 14. (2.) pääwa homikul oli hirmus  maru köitis Belgia randas. Maru on palju kahju teinud. Inglismaa aurulaewad peasesiwad kaitsetud lahedele  ja sadamatesse. Inglismaalt. lirilaSte kõige wägewam tagakihutaja, Parnell, on Wiinkuu 6. (Mihklikuu 24.) Brigthon'iS südame-mbanduseSse ära surnud ; lühikese-aega on Prantslased  ja Inglased tagakihütajatest lahti saanud ja weel ei wõi keegi ette arwata, kuida asjad lähemad, kas nimelt Parn ellile pea üks järeltulija tärkab, wõi kas lirimaal tüli soikuma hakkab. Parnell oli omal aeal, kui ka ise Inglane ja Protestant, lirimaa Katholiiklasi oma järel kiskuda oSkanud, kelle usaldus tema peale nii suur oli, et teda ,lirimaa kroonimata Kuningas" nimetati, et temale aastatel 1883 ja 1884 auukingitusekS 40,000 nael stärlingt  koguti, mis umbes 350,000 rubla wälja teeb. Tema waStaste nöuud tema wasta tegiwad teda ainult wägewamaks. Aasta 1889 hakatusel saatis Pigott hulga kirjafi »Times'e" toimetusele, millest selgima pidi, et mõrtsukateud ja teised kurjateud lirimaal Parnelli teadeS ja tahtes tehtud olla mis aga kõik järel tehtud walekirjad oliwad Times" sai nende üleswõtmise eest raske raha-nuhtluse alla mõistetud; Pigott pögeneS Spania'Sse ja laskis ennast seal maha. Parnell seifis kindlamini oma lirilaste  estmehe-paiga peal, kui iialgi enne, aga tema enese sees tõusis üks waenlane, keS teda selle paiga pealt tõukas.  Tema oli ühe oma erakonna liike, O'Ghea, abikaasaga  keelatud sidemesse astunud ja sai kohtu poolest abielu-rikkujaks tunnistatud, mis uimelt Inglismaal wäga palju tähendab. Üks jägu nendest Jirilastest, keS ,Homerulet",  s. o. lirimaa seespidiste asjade tallitust Jirilaste  eneste läbi, nõuawad, hoidis küll ikka weel tema poole, tema katsus öma süüd ka sellega lepitada, et oma kaassüüdlase, O'Shea lahutatud abikaasa, omaks abikaasaks  wöttis, aga see ei aitanud enam palju. Katholiigi preestrid taganesiwad temast, kelle silmis wist see Protestant  ikka üks okas olnud oli, Home-rulelased, kes ennast senni ,Parnellitlased" nimetanud oliwad, walistwad suuremal  hulgal M'Carthy amaks esimeheks ja fedawiisi oli kroonimata Kuningas" throni pealt tõugatud, lirilased ise aga kahte erakonda lõputud. Wõib olla, et Parnelli äkiline surm neid nüüd ühendab, wõib aga olla, et nemad nüüd mitmetesse erakondadesse kilduwad Parnelli surnukeha on Wiinakuu 11. (Mihklikuu 29.) pääwal Dublin'is maha maetud ja selle juures on selginud,  et tema ikka weel rohkemalt rahwa südames seisis, kui mitmelt poolelt arwati. Homikul kell 7 jõudis surnu» kirst Dublin'i wakshallisse ja sai seal Paranellitlaste mitmekesiste erakondade saadikutest, lirimaa RahwuSliiga  eestseisjatest ja teistest seltskondadest, niisamati ka lugemata rahwa-hulkadest oodatud ja Raekotta saadetud, kuS surnukirst hulga wäänikute ja pärgade wahel üleS pandud sai. Palju tuhandeid tuli lahkunud esimehe surnukehale oma auustamist üles näitama. Kell 3 pärast lõunat sai surnukirst mahamatmifeks surnuaida wiidud, miS linnast 5 penikoormat eemal on. Surnuwankri järel, mille ees kuuS hobust oliwad, käisiwad Dublini, Corki ja teiste kohakondade Bürgermeistrid ja eestseisjad, ParnellitlaSte  saatkonnad ja liri seltside faatekonnad. Saatjate  rong, kelle kestis mitmed muufika-khorid oliwad. keS leina-marschisi mängifiwad, oli mitu penikoormat pitk. Kõigil tel scisiwad rahwa paksud parwed kõigelt lirimaalt. Parnelli-waötased erakonnad oliwad matuselt eemale jäänud.  Rahwas näitas suurt suuandmist surnukeha wasta. Rongis ei olnud mingisugust segadust. Kui surnukirst hauale jõudis, fiis oli surnuaia wärawal natuke tüli lugemata  rahwahulkade keSkis. Haual waatafiwad rahmahulgad  matmist palja peaga pealt. Leina-lumala-teenistus  löppeS kuupaistel ja on kangest mõjunud. Üht juttu, mida raske uSkuda on, räägimad Inglismaa lehed Saksa Keisri wiimasest wõeruskäigust Inglismaal. Tema olla Kuniuga-prauaga üht sala-jutustust pidada palunud ja selles ütelnud, Saksamaa ei wöida enam üht aastat määratumaid  sõeawäL-kulufi rahu aeal wälja kannatada. Selle körwas laguneda Sozialismus iga pääwaga laiemale. Saksamaaga ühendatud riigid ei suuta ka enam sõda rahu aeal wälja kannatada. Saksamaa pidada esimesel juhtumisel  Prantsusmaale sõda kuulutama. Peale kewade 1892 ei wõida sõda mitte enam eemal hoitud saada. Kuningapraua  Victoria olla wastanud: kui mina elan, loodan mina rahu ülespidamise peale. Wastatamine, mis Teie peal seisab, on määratu sM. Minu mõtte järel on see iga Walitseja ja iga riigimehe kurjategu, kui tema asju wägtwallaga edasi kihutab. Teie seletamtsed  teemad minule suurt muret." Siis olla Knningapraua  Lord Salisbury oma juure kutsunud ja pärinud, et tema Saksa Keisriga räägiks. Lord Salisbury ei olla sellest kasu lootnud, waid arwanud, et kõige parem oleks, kui Kuniuga-praua seda Wenemaale teada annaks, kuS Mst mitte sallitud ei saada, et ilma aSjata Prantsusmaa peale tungitakse. Sits saada küll ka Keiser Wilhelm sügawamalt selle aSja üle järel mõtlema. Ka Prantsusmaale  pidada seda Inglismaa poolt teada antama. See ei mahu kuidagi nende rahu-sõnadega kokku mida Keiser Wilhelm, Erzherzog Albrecht ja Sakseni Kuningas Albert pärast manöwrit Gõpfritzi juures rääkinud olla. Neid tunnistab nüüd aga ka ,Kreuz-Zeitung" walekS. Neid olla Ungrumaa Juut Frey kirjutanud, tema ei seista aga kõrgemate ringkondadega nii ligiseS sidemes et teada wõiks, miS need kõrged herrad omal õhta-laual rääkinud on. Wappingi laewade-ehituses kestafiwad tööiisle-tülid ikka weel edasi ja tõrkujad ei lasknud teisi tööd teha. Tööaudjad kiunitawad, et nemad rohkem pääwapalka maksa ei wõi ja foowiwad ülepea päiwiliSte asemele töölisi pitkema aea peale ja kindla palga eest tööle wõtta. Prantsusmaa WalitsuS on Portsmouthi Mayorile (Bürgerrneisterile) Auulegioni rittretähe  saatnud, Admiral Gervais ja Prantsusmaa laewuStiku  pealikute ja meestekondade lahke ja piduliku wastawõtmise  ja ülespidamise eest. Londonist kirjutatakse Wiinakuu 13. (1.) pääwal: Montreal'ist tulewad aurulaewad  toomad sõnumid hirmsatest marudest, mida nemad Atlanti-merel wälja on kannatama pidanud. Selle järgeS tulnud mitmed aurulaewad pärast määratud aega, teised katkikistud tüür-ahelatega New-Uorki sadamasse. Wijna» kuu 14. (2.) pääwal: Kõikis Inglismaa randaS mõllaS Teifipääwal häwitaw marn. Palju weikeseid laewu läkfiwad  hukka, nende keskis 11 schoonerit Cardiffi juures. Meestekonnad wõifiwad peasietud saada. Dover'ist, Wiinakuu 14. (2.) pääwal: Lõune-lääne maruttuul kestis läbi kõige öö. Sadama-tamm sai Admiralitäti-maja juures raSkest wigastatud. Woolud käisiwad üle tammi, murdsiwad uksed ja aknad ja tungisiwad majadesse. Prantsusmaalt. Bonlanger' isttapmisest kirjutawad enamist kõik aealehed osawõtmiseta, mitmed pilgates, ja loodawad, et tema erakond nüüd ruttu lahkub. Tema on waga palju wõlgasi järel jätnud ja on juba mõnest acast saadik kõiki oma julgust kaulanud olnud. Chili endise Präfident Balmaseda ifltapmine näib seda tema sees küpsetanud olema, sest tema järeljäälud paberite? räägib Boulanger suure auustamisega Balmaseda ,soldati-snrmasi."  NendeS paberites tunnistab tema ka oma kurwa nöuu. Prantsusmaa WalitsuS saadab ühe soomus» laewa ja ühe kceuzeri Khiina meredesse ja on käsku annud, et laewad Saigani arsenalis ja soomuslaewad Touloni sadamas ennast malmis pidama piawad. Wiinakuu 4. (Mihklikuu 22) pääwal sai Nizzas Garibaldi  mälestuse-sammas pidulikult katte alt wõetud. Juures oliwad Garibaldi wäimeeS Kindral Canzio, Minister Rouvier, Nizza Maire (Bürgermeister) ja mitmete Italia ja Prantsusmaa seltside faatekonnad. Peetud kõnedes on palju ItalialaSte ja Prantslaste ssbrustusest juttu olnnd, mida Garibaldi sellega tunnistanud, et tema aastal 1870 Prantslastele appi tuli. Prantslaste poolt on nimelt kinnitatud, et neil tahtmist ei olla, PaapSti ilmalikku riiki nueste asutada. Mölemilt poolelt kinnitati, waen Italtalaste  ja Prantslaste wahel olla kurjategu hariduse wasta. Italia Walitsusc poolest ei olnud kedagi saade» tud. - Boulanger' emale on üteldud, et tema poeg jahi peal ühe õnnetuma juhtumise läbi maha laSlud olla. Wana praua Boulanger on uimastuseSse langenud. Afrtkast on sõnumid tulnud, et Crampel ja tema kaaskond  Jürikuu 7. (Paastukuu 26.j pääwal Afrika kodu» rahwast täieSte maha raiutud on. Nende peale on 3VOO Amblast tulnud ja ainult 1 Europlane ja 10 muSla soldatit, keda 150 meest oli, on peaSnud. Präfident Earnot wSttis oma kaaskonna keskis Viinakuu 10. (Mihlikuu 28.) pääwal Rootfi Saadikut waSta, kes temale Serafini rittretähe tõi. Kui Ministrid Rouvier. Gnyot ja Roche Wiinakuu 10. (Mihklikuu 26.) pääwal Marseillest ära reififiwad, siis wilistati ja wisati rahwa keSkist ükS nuga nende tõlda, mille pea ühe ametniku külge pullkus, aga suuremat kahju ei teinud. Rhone jõgi oli Wiinakuu 8. (Mihklikuu 26) pääwal üle kallaSte alanud ja 40 paati alla uhutud, miS waSta Benazett filda puruks läkfiwad. Kahju on 80,000 srauki suur. Ka Gardi jõgi on üle kallaste ajanud ja mudtee-söidud AlaiSe ja Quissact wahel oliwad seisma jäänud. Canncse Politsei on mitmed tnlepanijad kinni wõtnud, kes seal ümberkaudu sel suwel metsast põlema pannud oliwad. Wiinakuu 9. (Mihklikuu 27.) pääwal sai oper ,Lohengrin" jälle PartS'fiS mängitud. Caenot ja tema abikaasa andfiwad mitu korda tähte waimuStatud kiitmiseks, miS peale rahwaS waimuStusega waStaS. —- üky raudtee-rong, miS Mirandest Sarbeõ'Sse sõitmas oli, kargas Wiinakuu 13. (1.) pääwal roopatesti ReWatest saiwad 10 künni 12 wigastatud, nendest 2 raSkest. Selsamal pääwal jooksis üIS ssidurang mis TreportiSse minemaS oli, Aumule jaama zuureS ühe kaubarongiga kokku. WigaStatud saiwad 12 inimesi, mitmed wagonid saiwad lõhutud, -r- Gardi departementis on hiljuti uputused  olnud, mis suurt kahju tegiwad Brcsti Linnanöunkogu  on ühe kommiSfioni asutanud, Wene laewuStiku wastawötmist korraldama. Italiast. Wiinakuu 1. pääwal wöttis Paapst Katholiigi-nooruse-seltside  saatekondasi waSta, keS PaapStile üht adreSsi töiwad, milles soowitud on. et Jumal kurjade plaanist nurja minna ja seltslikku korda jälle üles seada tahaks. PaapSti Sekretär Volpini lugeS Paapsti waStnst ette, milles tema nooruse-seltsidele oma tänu tunnistab, neid eksi-õpetnste eest hointab ja neid armastusele Paapsti waSta manitseb. Selles kinnitati ka, et med wabaduse tähendust segawad, kes ütlewad, Paapst olla waba. Nooruse-sellsid saiwad noomitud, PaapSti aSja kõige seadusliku  «Suudega kaitseda. Sellesama pääwa löune aeal tegiwad noored pilgerid, enamist studentid Prantsusmaalt, imetumat kära Kuninga Victor Emanuelst haual Pantheonis.  Paapsti ilmaliku riigi tagafi-pärimisekS. Seda mõistetakse ka Paapsti ringkondades ja Prantsusmaal hukka. Pilgerite-käik Rooma'sse on sellesama pääwa ghtal tänu-palwega püha Aloisius'e haual lõpetatud. Kindral Canzio katse, Genua's töölisi ja tööandjaid lepitada,  ei ole mitte korda läinud. Tõrkumist kardetakse pitkemat aega edasi kestama. Rumänia Kuningas on Italia Kuninga wõerufel käinult; ametlikult kinnitatakse, et sellel wöerusk.iigul mingisugust politika-tähtsust ei olla. Massauahst kirjutatakse, et RaS-Mangascha ja RaS- Alula Mihklikuu 29 (17.) päwal Äinbagärima juures Dedeb'i peale tormanud on. Tema ja palju tema sõeawäesi  saanud surmatud; tema fõeawge pealikud on põge» nenud. Wiinakuu 6 (Mihklikuu 24.) pääwal jooksis üks raudtee rong, mis Castellamaarest tuli, nii kange kiiruga  Ancona jaama ette, et ühe rongi waSta põrkas, mis ennast sõiduks korraldamas oli. Wiimane sai taieste lõhutnd ja mitjned ametnikud raskest wigaStatud. Wiinakuu 5. (Mihklikuu 23 ) pääwal läks kange kõue, müristamine üle Livorno linna ja ümberkaudse maa, ia tegi suurt kahin. Wälk lõi Virgilio waha-wabpiku 20 metrit tõrge korstna sisse. Korsten kukkuS wahi-maja peale ja lõi selle puruks. Üks inimene sai paigal surmatud,  kolm saiwad raskest wigaslalud. - PaapStil on paha meel nende kirjade üle, mida ,OSservalore Nomano" Kolmriigi-ühenduse wasta toonud on. Selle lehe toimetus on käsku saanud, Kolmciigi-tthendusega mitte enam tegemist teha. Mihklikuu 30. (l 8) pääwal kukkuS ÜkS jägu Panicata ttrnneltst Owadi-Astt raudteel, mida ehitatakse, sisse. 2l töölist jäimad pnrn alla. Neist saiwad 17 eluga veaSletud, 5 surnult walja toodud' Spania'st. Marokko'õ on jälle tüli Maurelaõte ja SpanialaSte wahel olnud. Esimesed on Meltlla linna peale tunginud ja sunrtüki-tulega tagasi, tõrjutud. Spauia WalitsuS pärib Marokko Sultani käest tasumist.  Keiserlikud  Kõrgused SuurwürStid Vladimir ja Aleksei Aleksaudrowitsch  tuliivad Wiinakuu 10. (Mihklikuu 28.) pääwal San SebastianiSse ja käisiwad Kuningapranawalitseja  wõerufel. Sealt reistS Kuninglik perekond ja Keiserlikud Kõrgused Wiinakuu 12. (Mihklikuu 30.) pääwal  Madrid'tisfe. Elumajade läbiotsimised Barcelona'S SaragoSsa's ja Cartagena's on tunnistusi ühest laiemast kokkuwandumisest toonud. Peale 50 inimest on kinni wõetud, nende keSkiS 29 föeawäe-pealikut. Barcelona'S leiti püssist ja püsst moona. Walitsuse poolest korraldati rohkemat walwamist. Shandarmisi sai Parcel ona'sse rohkem saadetud. Elumajade läbiotsimised keStawad weel edasi. Türgi riigist. Türgi WalitsuS tahta, kuida Athen'ist kirjutatakse, seadust Kreeta saarel teritada. Wastapanemine  Türgi kohtute wasia pidada edaspidi kui raske kurjategu nuheldud saama. ÜkS Sultani käsk on ilmu? nud, mille järel Türgi sõealaewustikule t 8 kreuzerit juure piawad ehitatud saama. , Kölni Zeltung" ütleb, et kui rahu nii kaua keStab, kui need laewad, ehk ka ükS tähljaS jägu nendest walmiS on, stiS wöida Sultani maid ja kõiki Europat õnnelikuks kiita. Tahtmist föealaewuStikku rohkendada, olla seal juba ammu olnud, aga raha-puudus on selle tahtmise täitmist takistanud ja saada wist ka edaspidi takistama. Konstantinopel'is arwatakse, et Türgi uuS MiniSterium kana ei keSta. Sultan olla uuest Suur-Wefirist juba tüdinenud, sest tema tuna kõiki aõju Sultani ette, kuna endine Suur-Wefir palju asju ise ära tallitaS ja ainult neid Sultan! ette tõi, mis tingimata tema otsntamist tarwitasiwad. Heidarpascha- Zsmid'i raudteel on rööwltd roopad wälja kangutanud, et rong hukka laheks. Seda on aegfast leitud ja rong kinni peetud. Röõwlid on põgenenud. AuStrla Saadik Freiherr von Calice on Sultani jutul olnud ja temale Keiser Franz losefi pildi kingituseks wiinud. Italia Saadik Konstantinopel.is, Baron Blanc, on sealt järSku ära katsutud ja saatekonna-liige Ressmann tema asemel