Tallinna Sõber 22. !uusteistkömNeS aaStakäik. Tallinnas, Jaanikuu 18» pääwal 1894» Uleiildine aesleht Eesti rahwale mast ja iiaaaNs. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinnas t!indfors'i pärijate trükimajas: iMStaIZ S rubla, 4V kop.—. povl-aaStaS ......... I rubla 4<l kop Koju ehk postiga saadetud: aaSlaS 3 rubla pool»aaStat 1 rubla 79 kop, Kuulutused maiisamad iga rea eyk kelke aseme pealt S Aop. ! ! Tellimised wöeta?fe wasta r Tallinnas: Lindfars'! pärijate trükl«ajas. PeterSnrgts: H. Seekandt, dssnspsl-a» 54. Tartns: Laakmann. Makwcres: J. Auys. Paides: A. Seid-ZSerg.  Saplalns:  H. KollSerg. Lihnlas: K. Mnttner'i poodis. löiljandis: J. Aarow'i ja L. -Leokene raamatutauplused. liarwas: M. Põder. Wörus! Prana Melrsse. L! Matkas- W. liudotli. Aurssaares: TS. Lange. Maal: knida istärams euulatais-. WaStllja redaktor W. F. Eichhorn. Tlab B°lti«kis, kirjad täiwad Baltiski (Baltischport Ls-MimiS.NovrD.l Register. tMiUMdised sõnumid umailmc.st. Omalt maalt. Tallinnast; Jubilämni-laulupidu Tartus. Kor°, jandus. Laewiide-õitnetilsed. PeaStetud isitapja» Baltiskist: Oodatud kõrge wõeras. Ilmad. Maalt. Rakwerest. Malgast: Endine seminari maja. Wiljandist: J. Peet f, Kuresaarest: Kmkuöoetäjatc protsess Jurjewtst. Pärnust. Peterbnrgist. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSli's, Jaanikuu 1. pääwal. üks kölge tähtsamatest politika-ettetuiemiStest wtimasete pääwade sees on Kammerherra StaalSrath ZSwolski  >l ime la mitte Wmemaa Saadikuks Vattcan '! S, PaapSti jnureS. Wenemaal on mitu milltoni Rooma- Katholinafi, kellel eune selle läbi mõnda kannatada on olnud, et Weuemna ja Valimai mahel mitte korralist asjalallitust ei olnud, sest ilma selleta ei olnnd nell mõne etll tulemise juurest sagedast wMmali? Siete aru saada, kelle saua Nemad kohttMe küsimiste juures kuulma pidiwad, kas iltuulltu wö! lvaiulultku wõimuse sõna, kelle all nende sst>>,,»iet«il»igluS seisab. Nooma-Katholigi klrik. keS ikka oma wäge südamete üle oma politika wõimuse kindlustamiseks on tarmil.da  oskauud, on ikka meel tits wägew ilmalik wõimns, kelle Masta isegi üks ViSmark asjata wsitleiittd on. Wene wallisuS ou sellepärast ka wiimastrl aegadel ikka rohkem ligendamist selle wõimusega otsima hakkauud, keS muidu Palju tüli leha mõis, kui ka Paapsti ueeduse-kiirud juba ammu oma endist koledust kautannd, ,waaa" raua sekka wisatud ja seal roostetanud on. Äammerherm Jswolskt ei ole wõeras selle kardelawa palga ja libeda pinna peal, kuhu teda walmama pandud on ja usaldus tema osawuse peale selles paikas on suur. Kui palju selles tõsi ou, et Paapst Leo XM. Rooma-Katholigt ja Grceka-Katholigi kirikute kokkusulatamist korda saata püüab, kui suurt wascawõtmlst  see Wenemaa, Greeka-Katholtgi kiriku wagewa kaitseja, poolt leiab za missugust juhatust selle kohta Kammerherra Zswolski kaasa saanud ou, see ou muidugi ainult Wme waliisuse kõige kõrgemates ringkondades tuttmv. Igapidi iullekS aga sellest walmulikust ühendusest ilks määramata wägew ilmalt? wõlmus, mille tegewnst ja mõjudust keegi ette arwata ei wõi. Nagu Wenemaa Grerka-Äatholigi kuiku pea-kants, ncuda ou seda Austria- Ungrumaa Rooma-Kathollg! kiriku kohta, kui seal, nimelt Uugrumaal, nÜÜd ka paizn liikumist selle kiriku üliwõi- Ansc wasta on, mis ntr-latc minema kipub ja just sellepärajl  korba minna ei taha. Austria Uugmmaa hoidlaste,  üUtzvtblaste ja iarrclanud wMameelilaSte lehed terelamad  Kammerherra Ismolski nimetamist Wenemaa korrazjsetS  OaavikukS Valicanls suure Mmuga, ja see on tähjas. ,NemMm-MliblatM (Uudiste Maailmaleht) kttjuiab. mässamistc-kaArimlstest täidrlnd Mal on ftbawüsi kui karmi õigusi armastaja ja sügaw-usnik tuntud  Keiser AeksaMr 111. Üht wsga määrtlikku mhu-panti iule«oalS makZ imme Muud. Aorrattõudjad wõimnd seisa- Wgd üheAkvvö, kõtkt maaitma kuulmata ümbeelSukamlse eest laAsema. * - Oilmanähtawalt loodawõb need ringkounab  Auõltlü-Ungrumaat sellest Vatleanl wsimuse rohkenhamist  za linötuSiamist, mida nemad nüüd kord maailma  keskpaigaks p tarvad. HMaMsM. Kulda juda enne kilsnlatnb, on Oaksamaa waüijns omaA uudeS kmD nii lahke Poolakale  waAa, kl see nulmes paikas pewaangnlamist leib, mmell stütpärsst. «! selliga ühes ka Rooma.Aaihsligl tkiia WeimuS PttllSst UM, mida Uwangeliuml k.rlku LtackanlfikS pjbsda n'öib, sunttmalS kaswama kipnb, kai l«« KwattH«liUttü-wabghnjklt tnluS on. .Hiljnil sai Poolaktile  Wlkamiae neode endikle Poolamaa Niaakanõade rahwaivotibtS »aüe indalub, vNS Pttusst tiigi kõige laa- H«nud Sakslased Äooma-Kacholigi usnianalVlnseK ssowiwab sagedast oma lopsi neist oja wotta taela, silmanätziawall looinseS, el lapsed nendeS landives ka omaS usumnnistuses kinnttatnd saamad. Paotalad  ste, nimelt Poolalad alamast seisusest, nagu laku- pojad ja weike-käsitöõltsed, on palju tuimemad selle waSta, kuida nemad nimelt PosenüS, ülepea varemad Preusslased  olla, kui Sakslased. Iseäranis Poolakad, kes Preussi söcawäe-teeniStuseS seisnud, hoida ennast kõige truuwnsega  PrenSst ja Saksamaa poole ja sagedast tulla külakõrtsides  kiskumised, tui tagawara-wäemehed sallida ei taha, et teised seal pilkamise-laulusi Sakslaste ja Preussi riigi waSta laulawad. Adeli-seisuS ja Rooma-Katholigi waimulik ametkond püüawad aga kõigist wõimust Poolakeele  ja Rooma-Katholigi kiriku wõimust walitsema panna. Nüüd »n Gnessu-Posent Grzpiiskop kõikidele Katholigi preestritele ette kirjutanud, wanemaid kautsle pealt noomida,  et nemad oma lapsi usuövetuse-lundidesse faadawad, miS Poola-keeleS antud Saksa lehed päriivad kohtute poolest hoslsat ülewalwamist, et neid tundifi mitte jälle, nagu enne, Saksa laste pdolastamiseks ei tarwitata. Nachrichten", ükS leht, miS, knida teatud, Würst ligiduses seisab, hoiutab Poolakate hellitamise eest. Poola rahwuse tuetamine tähendada söeahirmu rohkendamist Preusst riigi kulu peale. Silmanähtavalt  arwab Wanakanzler. et see Venemaal pahandab,  kui PreuSst walitsus Poolakate rahwuSlikkn meelt, ülemeelt ja htm» istrttgi peale, suureks kaSlvada laseb, ehk koguni otse suureks kaSivatab. Üht saatekonda Posenllst  ei ole Würst BiSmark oma xterwise pärast * mitte waSla wõtnud. Posen'is on Jaanikuu 3. (Lehekuu 22.) pä wal Katholigi-pääw awatud ja Jaanikuu 6. (Lehekuu 25.) pääwal lõpetatud. Seal olla mõnda räägitud, miS GwangeliumlaSte meele järel ei ole. KeskpatklaSte esimees  Dr. Lieber, W>ndhorst'i järeltulija, tahta kõiki politita-tallttusi  maha jätta. -- PõllumeeSte-ühenduS asutab üht uut aealehte, miS wõeramaa wilja siSsewedamtse waSta wsitlema piab, muidugi wõeramaa, nimelt Wenemaa,  wilja tollide korgendamise eest kostma. Esiteks ei olla seda karta, sest Saksa-Wene tollide-kaup on kümne aasta peale tehtu». „Kreuzzeitung* kirjutab, Saksamaa walitsuS  olla Belgia (valitsusele Lehekuu 28. (14.) pääwal kirja selle kauba wasta anda lasnud, mis järel Kongoriigist  ükS serw Inglismaale rendi peale antud saab. Brüsselist ktnuttatakse, see maa-serw et puutuda kusagil Saksa Afrika.asumaade külge. JugllSmaa walitsusele ei olla üht seesugust kirja Saksamaa poolt weel mitte saadetud  ja see pahandab neis ringkondades, kus Saksamaa wõimust Afrlka'S mitte et taheta kitsendada lasta. Puutugu  see maa-serw Saksa Afrtka-asumaade külge ehk mitte, see olla selle Jnglis-Kongo kauba kohta üks kõik; Kongoriigil  ei olla õigust riigi Meid ühegtl wiistl muuta ega teistele nendes piiretes õigusi anda. Kõik pidada nenda jääma, kuiva see aastal 1834 määratud sai, ainult sette kaubaga olla Europa suurriigid Kongo-riikl oma kaitsuse alla wõtutth. Keiser Wilhelm tahta selle üle ise Belgia Kuningale kirjutada, aga sellest ei loodeta suuremat järge, sest riikides konstilutionell-walitsuStega, s. o. riikides Parlamkuildega,  et wsl walitsejad Würslid ise seesugustes aSjsdeS palju keha. Inglismaa waSta o>r Saksamaa uus kurS aga juba uil palju iõdwust Üles näitan,td, et seal ka nüüd wist Saksamaa tõrelemisest palju et hoolita. Saksamaa asumaade-ssdrad päriwad aga õige walju healega  weel mõnda korraldamist Saksa ja Inglismaa wõtmuskoudadt  piirete kohta Afvika'S ja peale selle Inglismaa Mmuse mahajätmist Samoa saareSttkkuS. MySiowiplls.  PreuSst Gchlesta'S, on Jaanikuu 4. (Lehekuu 23,) pääwal 7 khoi na-haigest 6 ära surnud. Schillno'S suriwad  2 töölist ja ühe poeg. Graf Caprlvt saada wast hili-snwcl wahe-aeale ja fiiS monekS nädaiikS KarlSbad'i ttkwtse-weele minema, kui tema termis seda ka just kibedast  ei larwitada. Graf Caprivt adjutant, Ebmeyer, on Adelixseisusesse tõstetud, mis üks Keisri uus usaldusetäht  oma Riigitanzlert wasta olla. -- Vertin'iS sai Jaanikuu 6. (Lehekuu 25.) pääwal põllu töö-näitus awatud.  Awamise-könet pidas Prinz Heinrich (Keisri weud) ja tähendas selles, et Saksamaa põllutööl küll kitsik aeg olla, et põllutöö ennast aga siiski kohkutava lasknud ei olla, kuida ka see näitus tunnistada. Kõik Sakslased tunda ära, e! rahu ülespidamiseks ka ohwreid andma piab, kui seda tarwis läbsb. Näite-aSiu on maga rohkest toodud.  Poolamaa Kindralkubernör Kindral Gur? o on Jaanikuu 7. (Lehekuu 26.) pääwal Berltu'isse tulnud ja jääda seal üheks kuuks Professor Dc. Leh)en'i arstimise  alla. Daani Kuningakoja näitemängijad on Schleswig'ist, kuhu nemad omal wahe-aeal mängima tulnud olimad. wälja saadetud. Kopenhagenis, kus selle käsu põhjust ei tunta, teeb see suurt kahinat.  Jaanikuu  8. (Lehekuu 27,) pääwal tuliwad Greekamaa Kuninga  ja KronprinzesS. (Saksa Keisri õde), Potsdam'isss, Saksa Keisrikoja wöerusele ja reififiwad Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.) pääwal jälle ära. Äustria-Üugrumaalt. Kõikumine Ungru maa MinisteriumiS  on wavameeliss! joonel lõvelatud. Graf Khuen, keda Kuningas (ÄuStria Keiser) Miniõterpräsidentlks ja uue Ministeriumi korraldajaks kutsunud oli, ei ole sellega mitte toime saanud. Pärast milmet nõuupidamist on Kuningas Ministeriumi korraldamist uueSte Dr. Wekerle hooleks annud. tema on seda wasta wõtnud ja ka zuba korda saatnud. Ainult kolm Ministrit, Graf Tisza, Ciaky ja Bethlen on tõe poolest taganenud, teised on paigale jäänud. Kuningas (Keiser Franz Josef) on Ungcnmaa wabaiaStele palju järel annud. Esiteks oli KuniugaS taieste selle wasta. et Dr. Wekerle üliwabalise  Szilagyi nime oma Ministrite-kaudidatide sekka üles pannud oli, on aga hiljemini ka sellega leopinud. Sedawiifi  üäib wõimuS jälle Ungarlaste wabameelise ja Juutide-sõbralise  erakonna kätte langenud olema ja ka Paapst olla lähendada lasknud, et tema sellega lepib. Civilabielu-seadusele  on tee uueSte tahti tehtud ja kui see Ungrumaa Magnatide-majas (Parlamenti-Pealtuas) jälle piaks tagasi tõugatud saama, siis wõida sellele rasket tagakiusamist, wahest eht koguni häwitust tulla. - Jaanikuu  11. (Lehekuu 30.) pääwal reisis Keiser Franz Josef Peft'ist Wten'isse tagasi >a tulla wast sügiwl jälle senna. Dr. Wekerle on kõikide healedega Pesti Äuukodanikus walitud. WabalaSte auustamine tema wasta on suur. -- Inglismaa Wahemere-laewuskiku diwistonid oliwad Triest t lahel. Sealise mere - ringkonna kommandant, Kontre-Admtral Graf CaSfini, andis Jaanikuu 2. (Lehekuu  21.) pääwal Jngtismaa laewusliku pealikutele uhke pidu, kuS kange rõhuga Austr a ja Inglismaa merewägede waStaSlikuse sõbruse peale tähendatud sai. Lemberg'iS sai Jaanikuu 5. (Lehekuu 24.) pääwal Galizia ui a a - nättuS 130 vawiljoniga awatud. Awamiseks tulnud Erjherzog Karl Ludwig sai Würst Sapieha'st Poola-keelise,  Sawlschuk'tst Rutheni-keelise kõnega teretatud. Erzherzog  kinnitas omaS waStuseS, et Poolakad ja Ruthe nlafed  Galizia'S sõbruseS üksteisega elada Kahjuks ei wõi seda Tschechilasteft ja Sakslastest Böhmimaal mitte üteldud  saada. TschechilaSte rahwuslikud kinstlemlsed kestawad  edasi. Jaanikuu 1. (Lehekuu 20) pääwal katsus üks poiS Prag'iB kahekeeliseid mustkollaseid (Austria-wärwtlisi)  uulilfa-schiltist sopastada, kus kaks wahti teda leidfiwad. PM katsus ära jookSta, sai aga kinni wsetud.  Rahwa-hulk, keS ennast kogunud oli, loopis wahtifi kiwidega, pudelitega ja klaasidega, ja peastls poisi lahti. RahwaS sai Politsei läbi laialt pillutatud, üks naesterahwas  sai kinni wsetud. Klausenburg'i juures kargas