Et Eesti ajalehtede lugejad weel kaugeltgi kõik nii kõrgel waimuhariduse - järjel ei seisa, sellepärast peaksiwad ka Eesti ajalehed kõik kiuste- ja tüli„tükid"  enestest wälja jätma ja iga asja kainelt ja asjalikult kõnelema,  kui nad kasu asemel mitte kahju rahwa maimule ei taha saata. Kahjuks ei wõi seda aga Eesti ajalehtedest mitte kiita. Mõni on küll kaunis truusti seda püüdnud, aga oma naabri pääle Lükkimise läbi on ta kannatuse kaotanud ja selle läbi wastase laiduwäärt wigadusi omandanud. Ma ei taha kellegi üle kohut mõista, sellepärast ei ole mul ka tarwis siin seda arutada, missugused ajalehad enam, missugused  wähem selles eksinud on ; minu nõuu on ainult kui rahwa armastajal rahwa-pojal paluda. Auustatud waimuwilja külwajad, ärge wõtke oma peosse külwiks hää seemnega ühtlasi ka kihwtise taime seemneid. Sõnal on suur tähtsus. Hää sõna, mis õigel kohal ja õigel ajal kõneldakse, on kuld õun hõbe waagna pääl, selle wastu aga halb sõna kihwtise mürgi seemne sarnane. Sõna tähtsus ja mõju aga muudab ennast wäljaütleja seisukoha  ehk seisuse järele, nagu wana tark Siirak seda nende sõnadega  tähendab (S. 13, 28): „Kui halw inimene saab langenud,  siis sõideldakse teda päälegi, ja kui ta targasti kõneleb, siis ei wõeta teda kuulda. Kui rikas  kõneleb, siis on kõik wait ja tõstawad tema sõnad pilwedeni". Nõnda on lugu wanal ajal olnud  ja on nüüdgi. Ei ole rääkijal  üleüldist kuulsust, siis ei panda tema ütelust palju tähelegi, kui need ka targad ja tähelepanemise-wäärt  oleksiwad ; aga kuulsa mehe pööraseidki sõnu kiidetakse. Seda juhtub küll ka wahest, et mõni kõnekäänd ehk sõna, mida tähtsuseta inimene on ütelnud, laias ringkonnas järele-rääkimist leiab, aga see wõib harwa sündida, kui mõte iseäralik tähtjas on. Niisugune ütelus kantakse pikkamööda laiali ja saab wohest ka edasi jõudes silitatud, parandatud wõi ilustatud.  Ajalehe ütelustega on lugu teine: see jõuab tuhandetele korraga kätte jääb ka nähtawaks ja uuesti loetawaks tükiks ajaks, selleläbi wõib juba üksainus ütelus ajalehe weergus suuresti mõjuda, aga palju enam weel siis, kui ühesugune waim mitu aastat järgimööda ajalehes elutseb,  sellepärast ei ole see mitte üks kõik, kas ajalehest rahuni  õi riiu-waim rahwa sekka heljub.  Ajaleht on ikka mehe sarnane, kelle sõnu tähele pandakse,  järele räägitakse ja elu õpetuseks wõetakse. Aga kas on wõimalik, et ajalehed  isekeskes rahulikult elawad ja seeläbi ka rahu-waimu rahwa seas kosutawad? Selle küsimise pääle wöime julgesti kosta: „Jah on!" Ühe asja kohta wõiwad küll mõnikord ühel üht, teisel teist sugused arwamised olla, millest läbirääkimised  ja seletused aga ainult siis waielusteks lähemad, kui wastalised liig ägedad on. Pikameelelised  wõiwad iga asja rahulikult ära seletada ja mõistlikkudel  ei tule ialgi pilkawaid ja torkawaid sõnu tarwis. Mida pehmema tooniga ja asjalikuma sõnadega keegi asja seletab, seda hõlpsam on teisel tema seletusest  aru saada, seda kergem ka järele anda, sest armastus sünnitab armastust ja „hää sõna wõidab wõera wäe." Asjalik  seletus ja wiisakas seletus  ja wiisakas kõne-wiis annawad  kõneleja maimu kõrgusest hää märgi. Mida parema südameline  ja kõrgema maimuga inimene on, seda wähem on temal  tüli himu, seda asjalikumad ta seletused ja õrnemad ta ütelused  wastase kohta. .k-. see waew oli asjata. Kes Philippad armastab, on igawesti seotud. Ühel hommikul sain tema käest kirja; ma rebisin ta lahti. Kirjas oli kurb sõnum : tema ema oli äkitselt  ära surnud. Philippa oli üksinda ilma pääl. Niipalju kui mina teadsin,  ei olnud tal ühtegi sugulast, ja ma uskusin lootsin wahest et tal Pääle minu ka ühtegi sõpra ei ole. Järelmõtlemist ei olnud enam tarwis. Selsamal päewal jõudsin Londoni. Ehk ma Philippad tema kurbtuses küll trööstida ei jõudnud, wõisin ometi ta walust oja wõtta ja tema eest asju ajada, mis tarwilised vliwad. Waene Philippa! Kuda ta end rõõmustas, kui sinna jõudsin! Tänulikult  waatas ta läbi pisarate minu pääle. Mu tegin, mis aga jõudsin, ja jäin Londoni, kuni ema maetud oli. Siis pidin äramineku pääle mõtlema. Mis pidi aga nüüd noorest  neiust saama? (Pooleli). Kasulikuks näpunäiteks. Wiljapuude waenlaste ärah ä witamise st. Wiljapuudel  on ka palju waenlasi, nii kui kahjulikud mardikud. Wäga õel kurjategija  mardik on: l)õunaõite. puurija. Ise kohalt wäikene mardil,  kes enamasti wana puukoore all talwekorteris elab, puurib  ta õitele augu sisse ja muneb sellesse muna, m-llest munast pea uss wäljaroomab, kes öitelehtisid wõrguga kokku seob, misläbi õied ärakuiwawad  Nimetatud sõnnikusegane sawimaäre  mahendab mardiku laialilaotamist.  Õitsemise - ajal raputatakse puud, mille alla lina on laotatud ja katsutakse sedawiisi mardikat Mtesaada  ja ära häwitada. 2) Õuna- kerija, selle mardiku uss. elab õunte ja birnide sees ja rikub wilja nõnda seest ära, et nad enne aegu puu otsast  mahalangewad. Häwitamiseks on soowitaw: mahakukkunud puuwiljad  ära korjata, puukoor alati puhas hoida ja kõik wanad, kuiwad oksad ärapõletada. Kasulik on ka puu ümber wanu willaseid lappisid panna, mille sisse mardikud endid koguwad. Teiste mardikute wastu on hääks abiuõuuks:  tõrwa sisse kastetud papilehte  ümber puu mässida ja hoietakse seda papilehte nowembri-kuust kuni webruari-kuuni puu ümber. Nõndasama  on wäga hää puu ümber seis» wat maad sügawalt ümber kaemata. Wiljapuuderawitsemisest. Rawitsemiseks peab alati sügisesel ajal maa wiljapuude ümber läbi kaewatud  olema. Niisama peab sügisel wiljapuud sawi ja lehma-sõnniku  wedelikuga, mille hulka niipalju kustutamata lupja segatud on, et wärwiks puu külge kinni hakkab,  ära wõetama. Wäga tarwilik  on esimesel aastal noori puid kuuse-okstega ümber ringi kinnimatta. Kus jänesed liikumas on, ei tohi seda kunagi tegemata jätta, waid seda ilmpuudumata igaks talweks tehtama,  muidu sünnib kahju ütlemata suur, mis Peipse ranna ääres paari aasta eest nähti, kus Ranna mõisa rohtaias kümne aasta eest istutatud noored puud ümberringi nii armetusti  ära näritud oliwad, et hale oli waadata. Naljaks. Mustlane läheb mõisa kartulipõllust  mööda ja hüüab käsi kokku lüües: „OH sa heldeke, kui palju kartulid! Kust tuleb see. soolwesi, millega need kõik ära söödakse? Wallakirjutajate wanaduse abikassa asutamise  asjus palutakse meid järgmisele seletusele  jälle ruumi anda: 1894. aasta lõpul oliwad tähtsamad Eesti ajalehed nii lahked,  minu üleskutse wallakirjutajate  wanaduse abikassa asutamises  ära trükkida, mille eest nendele tänu ütlen. Tänini on walla- ja wallakohtu-kirjutajad  kaunis elawalt sellest ettewõttest osa wõtnud ja mulle oma arwamisi kirjutanud. Selle järel otsustan, et küll maksaks  ühte niisugust seltsi elule kutsuda,  seltsi põhjus mõtetest rääkida,  põhjuskirjasid kokku seada ja neid Kõigekõrgemale poole kinnitamiseks ette panna. Mina arwan waja olewat, kirjutajatele sisseastumise raha B—lo rubla pääle määrata, mis summa põhjuskapitali alustaks.  Aasta sissemaks oleks wõimalikult  madal nimetada 3 —5 rubla. Kõigist aasta sissemaksudest  tuleks ikka 10 —15°/ o põhjuskapitali juurde arwata, nõnda samuti ka esimese kümne aasta intressid ; siis alles wõiks intressisid, kui ka aasta-sissemaksusid,  10—15 Õ/o mahaarwamisega,  abiandmisteks tarwitada, nõnda toimetades, et ärajaotatud summa abitahtjatele wälja makstakse,  aga täites rublades ja kopikates, kuna kopiku jaod uuesti põhjuskapitali juurde tuleks lugeda.  Abi tuleks anda: Kirjutajatele, kes seda rasket ametit juba 12 aastat on pidanud ja sellest lahkuwad  200 —300 rbl. (! Post. t.) aasta-abiraha. Kes aga 18 —20 aastat ametis seisiwad, nendele 300—500 rbl. (! P. t.) määrata, esiti tuleks muidugi mõista seltsi abiandwat jõudu wõrrelda ja selle järele abiraha suurust määrata. Wäga soowitaw oleks ka, kui kirjutajate leskedele kuni surmani wõi uuesti mehele minemiseni poole paiuki suurune aasta-abiraha  wõiks antud saada, ja kui mitte seda, siis ometi mehe matmiseks  50—100 rbl üks kord wälja maksta. Ka alaealistele lastele tuleks kaswatamise-raha kuni 18 aastani ometi 25—50 rublani maksta. Kirjutajatele, kes ameti-wastaliste  kuritegude pärast ametist  kõrwale heidetakse wõi seltsist  enne eespool nimetatud aega wälja astuwad, nendel oleks aasta sissemaksud tagasi maksta 10 Õ/o mahaarwamisega seltsi hääks. Seltsi walitsust, proowimist ja walwamist tema tegewuse üle oleks waja kokkuseada juba tegewuses  olewate seltside mõtetel. Lootes, et ajalehed ka seekord, nagu ennegi, seda seletust ära trükiwad ja et ametiwennad, ühe postmargi wäljaandnnst mitte liiga suureks kuluks pidades, mulle oma mõtteid awaldaksiwad, et siis saadud kirjade häälte enamusel  ühte wõi teist küsimust lõpu - otsuslikuks ärakaalumiseks läbi rääkida. Auutioklikult C. Redlich, Martna walla lirjutaja. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaa on Tschifu linna alla kolm suurt sõjalaewa saatnud, sest et sääl wissisti pea suur lahing hiinlaste ja jaapanlaste wahel saab löödud, sääl aga palju Saksamaa alamaid ajub. Nii wõiwad siis Saksamaa alamad Tschifuft oma riigi sõjalaewade pääle põgeneda, kui linnas hädaohtu karta oleks. Saksa laewadel olla 892 m est sõ» jawäge ja 38 suurtükki, nii wõimad uad oma alamatele mõjumaks kaitseks  olla. Prantsuse saadikute-kogus küsis neil päiwil saadik Denis ministerpresidendilt,  kas see jutt tõsi olla, et praegu palju juulisid Prantsusemaat riigiametnikkudeks olla. Selle küsimise  paale wastas hr Ribot järgmiselt:  „Walitsuse nimel teatan ma teile, et meie maal kõiki uskusid ühte naisi auustatakje. Riigiwalitsnsele on üks kõik, mis usku see wõi teine riigiametnik on wõi kas tal üleüldsi usku on olemas. Kõik, mis ametnikkudelt  siin nõutakse, on see, et nad auusad mehed oleks ja oma kohusid täidaks." (Ril'ot'ie awaldati tormiliselt  kiitust.) Prantsuse saadikute-kogus on praegu riigi sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe käestulewa aasta tarwis läbirääkimisel. Asi nihkub wäga pikkamisi edasi. See eelarwe ise on nüüd juba kolme ministri käte wahelt läbi käinud. Kõige esiti seadis ta kokku kadunud Burdeau. Ta pidi aga kõne-ametist tagasi astuma, kui asi saadikute-kogule ette pandud wõis saada; siis läks ta Poincarre kätte, aga see ei jõudnud temaga saadikutekogu  ette astuda, waid pidi ennemalt ameti käest ära andma. Ribot wiib ta nüüd wissisti ometi lõpule. Berlinis, 2. meebruaril. Iseäralik Hiina saadik sõitis siinse Hiina saadiku saadetusel täna Berlinist ära Peterburisse. BKienis, 3. mebruaril. T s ch e r n o w i tz i st teatatakse, et sääl ümberkaudu lumetuiskude pärast läbikäimine raudteedel mitmeks päewaks  seisma on jäänud. Lm omi st teatatakse, et eilasest päewast pääle terwes Galizia maakonnas kanged lumetuisud mällawad. Mitu talu poega on tuisus surma saanud. Läbikäimine  raudteedel on takistatud. Londonis, 2. webr. Inglisemaal  walitsewad praegu nii kanged külmad, kui neid sääl juba ammu aega ei ole olnud. Küll teemad nad kõikidele häda, kõige enam aga muidugi  mõista waestrle inimestele. „Londonis üksi suri näituseks 11. jan. 19 inimest külma kätte ära. Niisuguseid lugusid tuleb aga pea aegu iga päew ette. Weetorud, mis siin küllalt hästi kinni 'pole kaetud, külmetamad  ühte puhku kiuni, mispärast alalõpmata siin ja sääl puudus meest on. Külma pärast on mitmes paigas  töö seisma jäänud niug seeläbi hulk maeseid inimesi teenistuse kaotanud.  Jse-enese elu mõtmised häda pärast tulewad nüüd palju sagedamini  ette kui ennemalt. 3. webruaril. Hiina keisril  olla nõuu Palagoni linna Mongoliasse  asuma minna. 4. webruaril. Wäljamaalased,  kes Armeenia asjade uurimise kommissioni liikmeteks oliwad nimetatud,  kaebawad selle üle, et Türgi ametnikud neid Armeenia küladesse ei lase. Nad on nüüd sellepärast Türgi walitsuse ees kaebtust tõstnud. Kurdlased on waye-ajal Bitlisis paaris  kohas jälle armeenlaste kallale tunginud ja neid paljaks riisunud. 4. webruaril. Grey teatas alamkojas, et Jnglisemaa selle wastu hakkab waidlema, kui Prantsusemaa niisugusel korral, kui Belgia parlament  ühendust Kongoga tagasi lükkab,  seda riiki oma külge peaks wõtta tahtma. Roomas, 2. webruaril. Giolittile, kes praegu Charlottenburgis,  Berlini lähedal, wiilub, on kohtu poolt Crispi ja mitme teiste meste kaebtuse pääle kntsekiri saadetud  Kui ta selle kirja pääli Rooma  ei ilmu, siis antakse kohtu poolt käsk teda wangi wiisil Roomasse  tuua; kuid küsitaw on, kas Saksamaa walitsus oma polizeile luba annab seda käsku täide saata. - Brüsselis, 2. webruaril. Madam Joniaux oli kõiki wannutatud  mehi, kes teda surma möistsiwad, ära needinud. Neil päiwil on üks neist wannutatud meestest äkisti ära surnud. Mõned teised pidada nüüd suures hirmus olema, et wahest nendele  samasugune lugu kätte tuleb. Teheranis, 3. weebruaril. Wene iseära'ine saatkond kindral Kuropatkini  juhatusel oli täna schahi jutul. Schah wõttis teda wäga lahkelt  wastu. Kindral Kuropatkinile kingiti schahi pilt demantidega, teistele  saatkonna liikmetele  anumärgid.  Sõnumid Hiina-Jaapani sõjaplatsilt. Lottdonis, 1. webruaril. Jo - kohamast teatatakse, et Hiina wolinikud  eila Nagasakist Pekingisse tagasi  on sõitnud. Tientsinist teatatakse, et nüüd kas Li-Hung- Tschang wõi prinz slung wõi Robert Hart Jaapanisse saadetakse rahu sobitama.  Admiral Ting olla ikka Liu kung tao saarele jäänud ja ennast nüüd jaapanlaste kätte mangi andnud. 4. weebruaril. Tschi f u st teatatakse, et jaapanlased kõik mäljamaalased,  kes Wei-hai-weis Hiina riigi teenistuses oliwad, wabaks olla lasknud,  kuid ainult ameeriklast Howy'i) mitte. Wiimse ja meel ühe ameeriklase  nimega Brouwn oliwad jaapanlased  nowembri kuul Kobes kinni wõtnud ning sellel tingimisel uuesti wabaks lasknud, et nad enam kusagil jaapanlaste wastu ei hakka wõitlema. Et Homy oma sõna ei pidanud, siis jäeti ta wangi. 3. webruaril. Hiina keiser on Li-Hung-Tschangile kollase jaki, wou.sule ja üleüldsi kõik endised auumärgid  tagasi andnud ning tahab teda rahusobitajaks Jaapanisse saata. 4. mebruaril. „Times'"ile teatatakse, et admiral Ting oma elu olla wõtnud. Ta armanud paremaks surra, kui jaapanlaste mängiks jääda. Mitte üksnes wäljamaalased, maid ka jõukamad hiinlased lähemad Tschifust ära, sest et nad endid sääl julged ei tunne olewat.  Weihai-meist  põgenenud Hiina mäest tnleb  aga iga päem hulk baawatud Hiina soldatid Tschisusse säälsete europlaste  juurest abi otsima, sest et nende oma mäe juures selle eest peaaegu  sugugi pole muretsetud. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ajalehe „Theatralnõija  Iswestija" sTeatri Teated) üksikute numbrite müümine  on sisemiste asjade ministri poolt ära keelatud. Weelüks saatkond Kesk - Aasiast on Peterburisse jõudnud Keiserlikkudele Majesteetidele Nende laulatuseks õnnesoowisid tooma ja oma truu-alamlisi tundmusi awaldama.  Saatkonnal on liikmeteks 2 Askabadi ja Merwi elanikku, 6 turkmeenlast,  I jomudlane, 1 kirgislane ja I Wene elanik Taga-Kaspiast. Saatkonna  juhatajaks on Merwi maakonna-ülem,  ooberst Arandarenko, kes Kesk-Aasia keeled oskab ja sääl juba 28 aastat teenistuses on olnud. Teisel Wene tulekus, tu ta mise-s e l t s i l on möödaläinud  aastal puhast kasu 234,7 l 0 rbl. II kop. järele jäänud, millest summast 200,000 rbl. akzionäridele dimidendideks  on määratud, !3V2"/o iga akzia kohta, 22353 rbl. 05 kop. on tagawara-kapitali  juurde arwatud, 12353 rbl. 16 kop. saab s°/o sissetuleku ja kasu päält wõetawa maksuna kroonule. Armamata meel mitmekordsed tublide seltsi ametnikkude ja asjaajajate palgad  ja muud kulud. Need summad tulekamad  uuesti meelde kui kasulikud ja asjakohased näituseks maal olewad waldade mastastikku tulekahju tasumise  seltsid põllumeestele on. Keiserlikul teaduste akadeemial oli I. Jan 1895. 37 liiget, nendest 24 korralist, 9 arukorralist liiget ja 4 adjunki. Auuliikmete  hulgas on 8 Keiserlikust Perekonnast, eesotsas Keisri Majes- Leet ja üks wäljamaa walitjeja sßunieeuia  würst), nagu ka 34 Wenemaal  ja 3 matjamaal elawat auuliiget.  Kirjasaatjaid liikmeid on akadeemial 220, nendest 75 omal maa! ja 145 mäljamaades. Möödaläinud 1894. aastal on Wenemaalt (ilma Soomemaata)  20386 inimest H öhja- Ameerikasse rändauud. Üle. üldsi on aga 1894. aastal 167669 inimest Põhja Ameerika Ühisriiktdesse rändanud, kõige enam Jtaliast, siis Jnglisemaalt, Saksamaalt, Austria- Ungriast, Rootsist, Norra- ja Daanimaalt.  Prantsusemaalt ei ole kuigi palju wälja rändanud, ainult 2074 hinge, kuna ste arm isegi Schweizimaa  kohta suurem oli (2207). Siia N 3-) -Postimees. 1895.