sasti mängida, kuid igakord ikka uned mängijad peawad palutud ja otsitud saama. Kes ühe ehk paari korda on mänginud, see on siis juba tüdinenud  ja nüüd peab jälle ühe asemele wõtma, ükskõik, mis osa pääle ta pasfilik oleks, ta peab kõik mängima. Osawõtmine mängimisest kui ka waatjatest on siin nii kidew ja waewaline, et selle läbi kõik hengusele peab jääma, nagu seda sciamale  juba nähtud on. Eesti Selts pidi kaduma, et tast midagi lugu ei peetud, ka nüüdse karskuse seltsiga näitab seesama äpardus pea kätte tulema. RahwaS on wäga külm tema tegewusest osawõtma, millepärast wõimata on ühte seltsi ülemal pidada. Häbi asi küll meis linna- kui ka maarahwale! Tallinnast. Pühapäewa pärast lõunat sündis Tallinna lahes Kalamaja surnuaia lähedal wäga hale õnnetus. Bjelomorski rügemendi weltweeblid Ehemelaine ja Stepanow sõitsiwad ühes wäikses kalamehe lootsikus Paljassaare poole, kus nad partsisid  tahtsiwad lasta. Ehemelaine, kelle pruut ka lootsikus oli, märkas oma seljataga  parwe parta ja, et parem lasta wõiks, tõusis ta püsti, pööras ümber ja laskis partide pääle, kaotas aga selle juures tasakaalu, kukkus seljaga lootsiku ääre pääle ja lõi seeläbi lootsiku ümber. Kõik kolm seesolejad kukkusiwad mette. Weltwebel Ehemelaine wõttis wees noorest  tüdrukust kinni, kes ujuda ei osanud, ja tahtis teda päästa; weltweebel Stepanow  hakkas ümberlangenud lootsikust kinni. Wiimane kuulis weel, kuida neiu oma päästjale  hüüdis: „Hüüa ometi appi!" mis pääle see ka seda tegi. Nende lähedal sõitsiwad Onega rügemendi  alamaohwitser Aleksander Sergejew ja soldat Jwan Petkin ka wäikses lootsikus. Need kuulsiwad hüüdu ja töttasiwad ligi; aga enne kui nad juurde jõudsiwad oli armastaw paar põhja wajunud ja ainult Stepanowi wõisiwad nad suure waewaga päästa, sest et nende wäike lootsik ka iga silmapilk ümber kippus. Lätimaalt. Magnusholmi st. Kui hirmsaid tegusid lapsed oma rumaluses wõiwad korda saata, sellest annab järgmine kole õnnetus selge pildi. Nimetatud kohas läinud üks ema oma toast wälja, kahte poega, wanem 7 aastat, noorem 3 aastat wana, üksi koju'jättes. TagasitulleS leidnud  ta oma noorema poja hirmsasti katki kistud näoga ja purustatud pääluuga surnud  põrandalt, kuna wanem kadunud olnud. Sinna toodud arst leidnud läbikatsumisel,  et õnnetu lapsukene püssi läbi surma saanud. Wanem laps, kes pärast tulnud, rääkinud, ta käskinud nooremat wenda ühte lauatükki käes hoida, mille sisse tema püssiga märki tahtnud lasta. Noorem  wend tcinudgi ka tema käsu järele, aga laeng ei leidnud mitte laua, waid õnnetu lapse külge märgi. Nähes, mis kole lugu sündinud, läinud ta naabrite juurde pelgu. Ettewaatust lastega! Riiast. Kõige wähem ja kenam abielupaar  ilmas. Sääl näitav ennast praegu üks kena abielupaar: mees, nimega Marquis Wolge, on 3t> aastat wana ja ainult 28 tolli pikk, naine, nimega Marquise Luise, 26 aaStat wana ja 29 tolli pikk. Küll wäikescd! Meis kaheaastased lapsed on enamasti weel pikemad. Mosktvast. Peetri-Pauli kirikukoolis on ennast õpetuse ajal üks 'l4 aastane poisikene maha lasknud. Järeljäänud kirjadest  olnud näha, et teda lootuseta armastus  lpssps<> sundinud. Ka sm» ist. Säält tulewad sõnumid et sääl 6. Mail kange torm mässanud, mis Wolga ja Kasanka jõgedel palju sõiduriistu ürapurustanud ja laenetesse matnud. Ka inimestele olla õnnetust sündinud. Vorowitschist Nowgorodi kuberm. Msta jõel sündinud 29. Aprillil õnnetus. Homikul hakanud wabrikutöölised panveaa üle jõe minema, aga kesk jõge pääsnud see köiest lahti ja saanud kangest woolust tiiruga alla mett kantud. Päülolijad shmasanud  kangesti ja mõned hüpanud mette. Paadiga mindud hädalistele appi, kuid nii palju inimesi tunginud korraga paati, et see alla waonud. 8 immest on ärauppunud.  Rzasanist. Oka jõge mööda purjutanud  14 talupoega poole. Kiire sõidu pääl jooksnud paat ühe meest wäljaulatawa posti wastn ja löönud ümber. 13 inimest uppunud ära, kuna neljasteistkümnes  ennast ujumise läbi päästnud. Odessast. Sääl on ühe postmeistri 13. aastane tütarlaps jäljeta kaduma läinud.  Põhjused on arwamiseks, et laps Türgimaale naistekojasse ära saatmiseks wanematelt warastatud on, nagu seda Lõuna-Wenemaal sagedasti küllalt sünnib. Wäljamaalt. Jnglisemaalt. Bristoli kanalis oli kahe aurulaewa kokkupõrkamine, kus juures Inglise aurulaew „Countess Evelyne" põhja wajus. 8 laewameeft ja 16 reisijat on uppunud. Konftantinopolist. Sääl on aprillikuu  lõpul teatatud, et sultani naistekojas kaksteistkümmend kõige ilusamat tütarlast äkitselt ära surnud, mille pärast sääl suur erutus walitseda. Surm on warjurõugete panemise läbi tulnud (hiljuti pandud kõigile 167 tütarlapsele warjurõugeid), aga mitte arsti hooletusel, waid tütarlaste eneste süü läbi. Nad olnud hooletud ja pole arsti käskusid tarwiliselt täitnud, mille pärast ka warasele surmale ohwriks langenud.  Surmapõhjuses olnud werekihwtitus. Australiast. Peaaegu kõik tähtsamad Australia pangad on üksteise järele pankrotiks jäenud; nende wölgade summa on ligi 1000 miljoni rubla! Amerikast. Atlandi merel ujub praegu umbes 1000 hukkaläinud laewa risu, neist umbes 60 laewasöidu-tee pääl Inglismaa ja Põhja-Amerika wahel. Need on laewadele wäoa kardetawad ja sagedaste on ette tulnud, et laew nende wastn põrgates  wigastatud saab ja põhja wajub. Hiljuti  soowiti, et sõjalaewad Kolumbuse pidult tulles need dünamiidiga ära purustaks. Ämariku köne. Kahe töömehe kõne. (Tõesti sündinud jutt Inglise tööliste kestes ühel lõunatunnil saeweski pääl Uuel-Meremaal.) Ma ei tea, Willem, (ütles Jakob, kes praegu söömist oli lõpetanud), kas ma sinu mõttest õieti aru sain ehk ei, kui sa cila mulle kõnelesid, et igast rublast, mis kangete jookide pääl kulutatakse, meie maa ühe rubla kehwemaks saab. Willem. Nii ma mõtlesin küll. Jakob. Wõi nii! Minewal nädalal kautasin selles kõrtsis kolm rubla ära ja sina arwad, et see kolm rubla siis maailmast üsna kadunud on. Willem. Nii ma arwan küll. Jakob. Wõi nii; aga mina arwan Mc, et sa üsna mõistmatalt rehkendad. Willem. KudaS nii? Jakob. Seda on hõlpus näidata. Seda sa ju ometi pead tunnistama, et kõrtsimees ka oma peret peab elatama, oma maja korras pidama j. n. e. Willem. Muidugi. Jakob. Hää. No kui sa nüüd tähele paned, et ta minu kolmest rublast leiwategijale, lihunikule, puusepale, rätsepale ehk muudele maksab,  kudaS see siis kadunud wõib olla: Naha on ainult „;ooksma" pandud, ja kui ka mina kolm rubla waesemaks olen jäänud, on teised ometi seda wõrd jälle rikkamaks saanud ja kauplemisele on sellest tulu tulnud. Willem. Oota natuke, ära nii ülekaela mine! Ma arwan, et sa ühe tähtsa punkti selle asja juures unustusesse oled jätnud, mis riigimajanduse  peapõhjus on ja nimelt: „KuS kaht wäärtust wahetatakse, peab pärast wahetust jälle kaks wäärtust nähtawale tulema." Jakob. Mis see siis on? Wille m. Seda seletan ma sulle mariti. Kas näed neid saapaid? Jakob. Näen Willem. Hää küll. Mina lasksin nad minewal nädalal põitada ja maksin selle eest kingiSscpale  kolm rubla. Ma arwan, et sa seda õigeks tunnistad, et kingissepp ka oma peret peab elatama, maja korras pidama j. ne. e.? Jakob. Teadupärast. Willem. On siis selge, et minu kolm rubla niisama leiwategijale, lihunikule, puusepale, rättsepale ja muile on läinud. Jakob. Nii küll. Willem. Ja minul on paar uusi saapaid. Ütle sina nüüd, mis sina oma kolme rubla eest oled saanud. Jakob. Aga sinu saapad kuluwad kord ka ära, päälegi wõin meel seda meelde tuletada, et sa minewal nädalal toidu eest ka mõne rubla maksid, aga ometigi midagi näidata ei wõi, mis sa selle eest oled saanud. Willem. Miks ei? See, mida ma toidu ja riiete pääle kulutasin, aitas mind nädal otsa tööd teha, ja omast tööpaigast ei ole ma mitte ainult kõik tarwilised kulud maksnud, waid sellest jäi weel hää osa üle, millest siis näed, et hää kaubaga kokku olen saanud. Jakob. Küllap ma aru saan; sest asi on ju selge kui taewas. Ja tõepoolest ütelda, mina ei ole oma kauba juures mitte põrmugi wõitnud, waid oleksin palju paremini läbi saanud, kui ma ilmaSgi kangeid jookisid ci oleks maitsenud. Willem. Aga see ei ole weel kõik. Sellest, et see jägu rahawäärtust kaduma on läinud, ei ole riik mitte ainult kolm rubla wacsem kui olema peaks, waid sinna juurde tuleb weel see, et minu kolmest rublast kaks ja pool rubla tööpaikadeks tarwitatakse, aga sinu kolmest rublast ainult umbes pool rubla. Jakob. KaS see peaks tõsi olema. Willem. Kas ta just kopiku pääl nii on, seda ma muidugi ei tea, aga selle ümber täumbes on, nagu seda mitmel korral tõeks on näidatud. Sellest näed siis, et kangeid jookisid oSteS sina ühtlasi ka oma töölisteseisusels kahju teed, enam kui oled teadnud aimata. Jakob. Seda on küll maja meelde panna! Willem. See 'pole weel kõige pahem, mis ütelda wõib. Minu kaks ja pool rubla tarwitati töövalkadeks ja aitas scdawiisi neile tööd muretseda, kes meie rahwa wara kaswatawad, talle rikkust loomad,  kuna selle wasta sinu pool rubla, nii wäike kui see summa ka on, weel wäiksem oleks wõinud olla, sest et ta seesugustele töölistele tööd muretseb,  kes meie rahwa jõudu häwitawad, muude tööwilja ära neelawad ja seesugust kaupa walmistawad,  mis selle ära häwitab, mis palju enam wäärt on kui rikkus ja mis rahwaid maailmas ainult tõstab ja ülemal peab õ i g « s e tundmuse. 2a Saarlane 18S3