Pvochst MaKn stiil w kuuks - ameG kaPi MMtud. Protsessi peeti luksttS uste tagai ,EeStiniaa Kuusalu Muusika - seltsi pshjuskirjad Minäkuü 7 ' pääMl MeSpidiSte aSjMe Mististii Mbilift poolest kinnitalud  on. ' Wene !h ö be. ja was kraha hi n d kulla waSta on Wiiuakuu l. päckwafl tulema aaSta Näärikuu i.» pääwant ühetasa llv ckvptta peole' määratud. u z Vattlsk'tst. Ilmad on ikka weet Mni 7 diitit soojad, euamifl MihMased ja i tuulised/ LahW saadakse  weel ikka natuke räimifi ja kilust, Nii palju Mi oAap kalamehed, püüda jõualöad - < Lüüuemaalt. Mol s „ ' st- kirjutatakse /Tallinna Zest-' tungM" : > AuUStatud herra Nedaktor I Järg mWe^NieSte tõega kokku mine Male?' arutamisel siinsetest WMest7 pallib - ftSsisUal-ja kuiZ-üts?/ kessita, MöUus' oige-aMNdlikuit ühtupaikax-Teie auustatud>ulche-ssees: >kMs<suS'o» ennast? nmveS MH«"aoiSkal eest üks? fektskisiM nisovi. lunb.es sõeamaekohuse? mauaWftS' seiSmM-mchtkokku  heitnud, kelle ' UoMdjst! rWu WseSte, rööwlikkudv stSselShkumiM' ja kkige kõrgemal moedul -rikkuda, ueuda st kotk õigesi-ntvtlejad,  praegu algamate pimedate sügise-ööde kartliku' ja warm-eest twlewat äegümotaivW Mõned järKnised näitused- saamad küll olema, meie ewkorrast üht pilti andma. " > ? . iPaadrsmaMAtsu"rentniku' ju-uvesi-' samad tähesidatud qs». käikuH sMarMatud-: 3 liunupuud, S tschetwerti odrs, kõik. 700 !ttaela wäijaVedämiseks walmisiatud.!Wõtd,  nitsamatt-kan wäga' MljuttspglluriiM ja teisi- majapidamise-asju, mille hind -l ennckfl- nimetatud asjadega sthe-tasa-wäheMast SOO mbla Mle arivata laftbv Saulepa taluperemehe- härjal ö- sai, -kui- tema Lihula lqadnlt koju tagasi soitM-tse Alliwanni kõrtsis sees M»-öueS nuaga n>iii sügawast sisse Pistetud» et waene lüom teel langes; niisaina-sugusel- metsalise-wiisil sai ka? tema hobune Vigastatud. Paadrema koolltteistril sai tema siga tema oma lautaS tapetud ja ära Äss hobune jat Alliwanni kõrtsi eest ära- Varastatud. Tasiitaguse Jaan kautaS kõiki, mis tema aitas oli, sisselöhkumise läbi. —< Metsnikule sai ametisõitudel  Paudrema'le AS korv kolm tule-tukki -Vankresse Visatud» üks teine kord wisati tedau kiwidega; kiwidega ja kajgaStegai sMivGd ülepea inimesed Allmanni kõrtsi ümbert kaudu sagedast loobitud. Metsnikul sai ühe nädali eest M cheiua-tuhi» 50 rubla wäärt, põlema pistetud;. peale sesiezjon- metsnikku ja rentnikku ktjalikult tulepanemifega ja tapmisega ähwardatud; kohalised kirjad on Politsei WS UhulM. Sarnaseid asju Võiksin mina Veel pitkaS i ridaS- üleS luWda, jätan -seda aga tegemata, et auuStatud? lugejad mitte tüdidatud ei -saaks; mitte üht nsidaltt ei lähe mööda, ilma et - mitmetest pealekargamisteft  kuulda.ei olekS. Praegu- saab -minule räägitud, et HM ohta taluperemees Tansi-Aadu Jüri Alltwanui kõrtsi eeS pool fUruukS (löödud olla, öösel enne seda olla tema juurest 2 tschetwerli rukkid waraStatud, mida tema aga Vargate käest jälle axa Võtnud. Sepp Kruusmanni  peale on selsamal õhtal sellesama kõrtsi ees käratud  ja tema raha ära röötvitud. Nende pahategude waStas seisame meie siin ilma Võimuta ja kaitsuseta, sest et rahwaS, hirmu pärast lulepauemise  ehk mõrtsukategude rest, asjalikku tunnistust selle seltskonna wasta anda ei usalda; niisama legewuseta ääitab euuast Politsei wahest ebk selsamal põhjusel. ei wsi selleparast imekS panna» et xööwlid ikka suurema julgusega ja lultusega oma tegusi teemad; nemad teadmad, et keegi ennast takistuseks nende teele Panna ei — Ehk wõMwad need ridad tarwilised olla, kohalises kõrgemas patkaS tähelepanemist mzie silNWsiälW walt JumaKtst Maha jäätud nurga peale juhtida." Maalt. Ülepea kaevatakse Eestimaalt ja Liimimaalt Väga PMN korratuma ?lu ja pahategude üle. Öösel waSta Wiiuakuu pääwa waraStati Neeruti wal - daS taluperemehe Jüri Walk'i laudast tema 13aastane raudjaS mära, 50 rubla wäärt. UmbeS kahe kuu rest VäraStati sellesama peremehe juurest k<t MHobune; "Wü" on seda suurem, et temal senni jõudu et ole olnud uut hobust oSta ja majapidamine selle läbi juurt kahju saab. Jöhwi kihelkondaS on järskp-üksteise-peale kaks kahtlast  tulekahju olnud. Wiiuakuu 43. pääwa õhtal psles Kukruse msisa härjapea- ja kaer-heinaga täidetud heinaküün maha. MvisawalttsuS pakub kurjategija ülestsnnistaWe  400 rubla. -- Öösel Vasta Wiiuakuu 47. pääwa Põletati Jl l uta mõisa maschina-rehi koige maschi- hulga wiljaga ja loomatoiduga maha, kui mõisa' walitsuS ka ähwarduse-kirjade järgeS walwata oli lasknud. 5- Tartu maakondaS on Wiiuakuu 47. pääwa õhtal Sa are mõisa suur heinaküün kõige paremate Mntega myha Põletatud. Pärnu maakondaS põles Wiiinakuu. 45,- Vääwal Mõisamaa talukoha elumaja Moltweti waldaS rehedega, kõige tänawuse odrasaagigaja  palju loomatoiduga maha. Seda olla üks sOlckMtwtzMiist DkenM A?i ' U> eest' ftpa-riistu ÜiarastaM ja° chMst" Wbkä' wäärt. Kohtupalati pöolestMrtstOetrikogstduse  > - otsus ,naha kMutMd?' ja 'see-> -aB Kohtupalati teise arutamise alla antud. Wiinakuu 15 paäwal tMWMZaün Lä'gä«t .TattG Miia MnstkonMohtu keiminal--jäutuse; .eeS, ckaebtuse ; all u s aate« t a°ut i-sceu pärast. - Mst Mhtt'-mMtetud^ü?i^ MuuranMalt: l AaStal IWV on KuurM»aal 87 lleprahaiget  luetgö; -44 mqMsrah-wastu ja 43: umbeS kaks kord nii patj!r) Muusal meids eNlwnalema. arnAtiv rphkeiy ow. New:- MindawM ja.! uEaksent kreisides, nimelt Kumamaa-sMest> - tobastjMhaSupÜy. MUntskAeiM hakatakse,; leprachospidalit  asutama ja selle pshjuSkirjad on Heinakuu lj pääwal  juW kbhaWs paikas kiUnitamis-els ettepandud. - Peterüurgist. Walilsuse Teabaandjak ; kuulutab K õ l>g M.vtchg e-P at Te a daa n d ml st WÄrteUMrg'i Kuuingapraua lese Olga Nikolajewn a surmast: WiinakuwlB. pääwal, 71elwaaStM-Leinariidrid saab Keisrikojas 12 nädalit kantud,: - 4 nädalitimuStad w!Kased  kleidid ja mustad peakatted, 4 muStad siidikleidid,!  4 nsdalit mustad siidi-kleidid wärwMSte paeladega. Keisri Majestätide ligiolemisel sai WiiMkuu  määwal muS kreuzer-- ,Rjmrik-? pidulikult; duette lastud. Pärast?: seda - käistwad Majestättd Peter» Paultkirikus.  Mjurik* on kõige suurem kreuzer: maailmas, 426 jalgai pitk, M ruum on- 10,933 Laeww-tündreWoni) peale arwatud. Ühe uue soomuslaewa kiil sai selsamal pgäwaf pandud.. n ; ~ M Kõigek õ,r g e-W k ä s k on kuulutatud, mis järel.Gpufla Erarch P allad iu s Peterburgi Metrqpolitiks  nimetatud on. Samara Piiskop on Grusiq nimetatud. -MiSski kirjutatakse W« asutustest Litlhaw'is, et see Graf Murajew'i nõuu peale ette wõetud katse wäga wähe järge annuv on. Nenda olla näituseks Köwno kuberMgngus asutatud 6800 waljätetninud saldMtest ainult 300 (Kreeka-Kätholiigi usUtUttnistusost, kdik teised aga Röomä-Katholtiklased ehk Lutheranlased. Isegi Greeka-Kdtholiiklaftd olla oma asutusi  juba ära müüina hakkauud. AaStal 1881 Kindralkubernör  Graf Todleben't poolest sissenõutud aruandete järel on selginud, et 2000 asikjate-perekondadest ainult 1450 oma asupaikade peal elasiwad. Iseäranis RöSsienõi  kreisis, Pveussi piirel, oliwad aastal 1873 senna asutatud Wene talupoegadest aastal 1885 juba 39 protsenti  wälja rändanud, enamist Mohilewi, WitebSki ja Tscheruigowi kubermangudesse, isegi ka Siber'isse. Nimetatud leht arwab seda ühelt poolelt nende asutuste puuduSlikust korraldamisest, teiselt: poolelt RooMa-Katholuklasle  tuhinatest ja Samogiti-rahwuslistest: tuhinatest seal ümberkaudu tulema. LöppekS olla seal ka ikka Wene seltskonna osachötmisest puudust olnud. > Zlloskwll'st. > Düna-Zeitungilekirjutatakse Wii nakuw 7. pääwast: ,Heile ja täna sai siinses Ringkonnakohtus üht n ö i a - p r o t s e s s i arutatud, millega järgmine lugu oli: Snamenskoje küla talupoegade juures, Swenigorodi kreisis Moskwa kubermangus, sai ühe uaabri-küla talunaene, 73aaStat wana Darja Wassiljew, nõiaks peetud. Selle aasta Heinakuu 20. oli see wana nimetatud külas talu,,mG«Me,r.ia  Zwanom'i käest üht palunud. Kui wiimane ogla poja leilva jäSel säatnüd, oli temal ette tulnud, nagu waataks Darja Wassiljew tigeda silmaga  tema peale ja kohe olla tema üht häda tunnud, öhtal aga üht: lange-töbe lööks krampidega saanud, oli uimaselt maha langenud ja tõbe-löögi aeal järges karju- Md,ietMrja WaKsilM teda ära nsldGM ja seejutl lagunes külaö kohe wälja: Heinakuu 22. pMM kogusiwad ennast palju talupoegi Lukeria Zwanõw'i ÄäjäSse ja wõtsiwad nöunks, haigele rangid kaela panna, sest rahwa keSkis on ust, et selle peale fee inimene, kes nõivumisc-süüdlane on> selle juure tulema piab, keda tema ära nsidanud. Kui sel pääwal Darja Wasstljew Me Snamenskofesse tuli, oma seal elajat õde waatausa, tuli tema tänawaS talumehe  Iwan Krjukow'i wusta, ses tedä kohe Lukeria Iwa»ow'i  juure wedas. Tuppa astudeS ütles Krjukow temale: ,Sina oled haige ära nõidunud. F)arja WaSfiljew hatkaS wanduuM et tema sellest; ühtigi Ä teada; sel silmapilgul sai mgai haige jälle üht haiguse-lööki ja kisyk»- Ms: Sina oled seda minule teinud, Sinul ei olnud halastust minu laSte peale!V Mitte enam kahtledeS, et Darja Wassiljew Lukeria 3wanow'i ära nõidunud, hakkasiwad  Andrei Derjugin, haige wend ja ühes kogudusewanem,  ja Zwan Krjukow wanat peksma ja wedafiwad teda karwu-pidi tanawale, kus nenrad teha edasi pekfiwad. Ka kära-peale senna tulnud koguduse ametnik Rsibin lõi Darjat ühe kaewu-kooguga nii kangest, et see kalki läks, miS peale tema murtud tükiga edasi peksis. Talumees Poljakow peksis wanat ühe suure kepiga ja wiskaS temale teWki-M wasW pead- Mjaff' lõhutud Darja Wasstljew, kelle! enam jõudu ei- olnud ise üles -WüaAÄö' maW'' Peä'küliwad mitmed talunäesM  jä tälüinehed Wäiiat juüres kes teda'ühe körwalise tee Mle wedMwad ja - mitte ainult- rusikatega ei peksüM/k waid kd kafs-iöitsädega pctljä selja peale. Wiimaks tagüS-stkS taümatne, wardägä- nii kaua, kuuni wart katki läksi Darjä WässiWv oli uimane jä jcti sedawiist õhtani mahäs Wtickaks' wildi teda' tcnM K juure, kus tema aga abita jäi', sest õde õli Hirmu pärast talupoegade eest kottu ära läinud. Wast järgm se pääwa öhtäl stM Mjahtik Ulüsse ja > mana Swengorodi haigete-stlajässe wiia, kus-Kista Heinakuu 29: pääwal ära suri./ Arstlikult-po-olelk on tunnistatud, et Darja Wassil- 'raske lõhkumise järges ata surnud on. Keegi 11 kaebtusr-älustest, kes kindlas uskus oliwad, Darja Wasstljew  olla nõid et tunnistanud ennast süüdlaseks. Üks - kaebtuse-alune sai wandemeestrst-süüst lahti mõistetud, süüdlasteks kergitawate pöhjusttga, süüdlasteks, et nemM Darja- Wassiljeiv'ilö raskeid- hvopist annud, mille jäöges tetna ära surnud, kolm nendest peksmise pärast ilma kahjuta elu ja terwise kohta. Kohtu poolest saiwad koguduse-wanem Derjugin/ Zwan Ktjukow ja peale nende weel neli kaebtuse-alust kõige õiguste kautamisele js neljaks aastaks wangitõöle Mõistetud, ühes aga ka nõuuks wõetud,  Keisri Majestäti poolest armu paluda, mis läbi nende nuhtlus ühe-aastaseks wangi-polwets ilma õiguste kautamlseta  muudetus saaks. Teised kaebtuss-alused saiwad kaheks kuuks kinni mõistetud." Itmude- ja psssn-sõnumid kõigist riigist. Ka sau'ist Wiinakuu M pääwal: on sadanud; laewasõidud häkkawad lõppema ja on Perm'is juba lõppenud." Rõibinsk'ist, Wiinakuu 11. pääwal; sadas lund 1 graad külmaga." Wil na' st, Wiinakuu 11. pääwalTäna sadas siin — Koslow' ist, Wiinakuu IV. pääwal: Lumesadu on Rjasani linuajäus iseäranis kange olnud, paiguti on lumi kaks arschiuat sügaw. Loodetakse et kõik lumi homme ära roogitud saab. Töölist oN Wiinakuu 12. pääwal: »Raudtee-sõidud on kõikidel räMeedel, mis Koslow'i poole- tnlewad, jälle äwatud. N i s h n i - N ö wgo - r o d'ist, Wiinakuu 13. pääwal: ,Pühapääwal jea pärast kinni-peetud reifijate-aurulaewad on edafi läinud. Täna on soe ja sajab wihura-" Odes s a' st , Wiinakuu 13. pääwal: on orased paranenud. Cherösoni kubermangus'lõpeb talwewilja mahategemine."  Kischiujew'ist,  Wiinakuu 14. pääwal: >Pärast wihma on orase-völlud parartenud; paiguti külwatakse nüüd. " S ewa stoip ol 'i Wiinakuu 13. pääwal: /Wiinamarja-saak  lõunepoolisel kaldal on keskmine. Steppides poolsaare keskpaikas sajab wihMa; talwewilja-põllud paranewad."  Rõ i b ins k' isi, Wiinakuu 15. pääwal: »Wolga 'peal on jea-ujUmine algänud; aurulaewadesõidud  on seisma jäätud; külma on 3 gcaadi."  Koslow'ist,  Wiinakuu 15. pääwal: /Siin on kergest lund Ka sa n'ist, Wiinakuu 15. pääwal: ,Wolga peal näitas ennast õhuke jea. Aurulaewavesõidud-Nishni-Nowgorod'i  jä Astrachani poole on seisma jäätud. Lund on palju sadanud."  Nishni-Nowgorod  ' ist, WiinakuirpMwnl: on palju jead liikumas. Külma on 8 graadj. Saanitee on awatud." Kamõisch l o w ' i st, Wiinakuu 16. pääwal:  /Siiu sadas paksu lund." Odessa' st, Wiinakuu  16. pääwal: Odessa kreisis lähemad pitkamest  edasi, ei ole aga mitte seiSma jäätud. Tänine on 2V.VVV dkssjatini pegle nisu ja 3V.VOV dessjatini peale rukkid külwatud, mis pool kõigeist selle kreisi talwewiljapõldudeft  on. Orased on heaste tõusnud." Jutu-leht. Tema estmme ja tmiOane jänese-jaht. ,Aga Jumala pärast, mees, mis riista Sina seal kaasa tood, selleS pilkas tuppeS?" „ühe püSfi!" ütles mees, maaler-meister Schlumpert, uhküsega; ,ühe jahipüssi, kahe rauaga," ja wõltis tupe õlalt, riide-kapi nurka panna. Mitte lenns !" ttjreleS tema abikaasa ja tõrjus «vlemi käega wasta,, ilma surmariista ligemale minemata. „Kui see lahti läheb, woib laeng minu riideid rikkuda." Ei ole wiga", waigistas meister Schlumpert. pani aga püssi ometigi teise kohta. ' „Aga ütle nüüd ometigi, Betthold, mis tahad Sina selle tuleriistaga peale hakata?" küsis abikaasa jälle, kuna peremees ülekuue seljast wõttis, mille taskust tema enne ühe Paki padronid ja laua peale pannud oli. »3ahi peale minna> Miitsuke," ütles Schlumpert rõõmsa naeratuDga, homiku wara läheme wälja." ,Sina ka? Zahi peale minema? Betthold, ära hakka teiste HOvitämiff teenima! Sina ei ole ju meel dMI ttu-aeal püsst lahti lasknud, Sina saad õnnetust