on sütest puudus, sest et "wedamitte lumetuiskude pärast fetSma jäänud on. Era-kauplustes päritakse 25 kopikat kiwisüte puuda eest. Hindast korraldakse linna süte-magafist,  kus puud 14 kopikat maksab. Puid ei ole pea koguni  mitte saada; puude puuda eest maksetakse 20 kopikat.Toidukaupade  hinnad on kangest tõusnud; liha on kakSkord kallim, kui muidu. Snlg-loomi, wõid ja mune on wägs wähe saada. Simferopol'ist, Näärikuu 20. pääwal: Näärikuu 10. pääwast saadik on korraliste kaubarongide sõidud Losowo- Simferopol'i raudteel seismas. Sõidurongid käiwad Direktor  Renkul't enese juhatusel. Läbi lume on kitsad teed roogitud, kuö lumi mõlemil poolel iile wagonite katuse ulatab. Reisijad on herra Renkulll tallituõtega wäga rahul. Näärikuu 21. pääwal shakkafiwad korralised kiirrongid  Kharkow'i ja Sewastopolt wahel jälle käima, kui ka jälle kergem tuisk oli. Siberist. Irkutski Wene kirikkonna rahwa ja selle rahwa hariduse-järje üle kirjutatakse Moskwa lehtedele: , Piiskopkond Irkutsk on kokku kogutud ZrkutSki kubermangust  5 ringkonnaga ja Taga-Baikali waldkonnast 8 ringkonnaga,  mis kokku 1,199,000 ruutwersta suured on ja kuS 868,562 hinge lueti, kellest umbeS üks pool Irkutski kumbermanguS ja teine pool Taga-Baikali waldkondaS elamas on. Nendest tunniStawad ennast kolm neljat-jägu (638,2000 hinge) Greeka-öigeusuliStekS. Selle laia ruumi peal on piiskopkonna walitsus ainult 487 kooli mitmesugusest  kõrgusest asutanud, milleS aga öigeusuliste wanemate  laSte Törwas ka paganate, MohammedanlaSte, RoomakalholiiklaSte,  Protestantlaste ja Juutide-lapsed käiwad. Peale teiste-usuliste elawad ZrkutSki piiskopkondaS ka umbes 30,000 erausulast, kes oma lapsi mitte Greekakatholiigi  preestrite juhatuse all seiSwateSfe koolidesse ei saada. -Teiste-usulistest-,on ZrkutSki kubermangus 72,000 paganat, nimelt umbes 60,000 Schamanlast ja 12,000 Lamaitlaft; siis on seal 3200 Rooma-katholiiklast, 460 Protestantlast (Ewangeliumt-usulist), 2500 Mohammedanlast  ja 6000 Juuti. Kõik need, peale paganate, on muist ärasaadetud pahategijad, muist ärasaadetud pahategijate järeltulijad ja elawad köikiS kubermangus wälja lautatud; rohkem jägn neist elab aga Irkutski linnas; paganad on sealine kodurahwas. Taga-Baikali waldkondaS on umbeS 140,000 teise-usulist. Koolmeistritest on ütelnud, et 13 koolis koolmeistrite abilised ärasaadetud pahategijate keskist wöetud on, miS wist õige ei ole, kui ka ärasaadetud inimeste  keõkiS mitmed keskmisest ja ka kõrgemast õpetusejärjest  on. Elukombelik haridus ei ole nende juures aga wist mitte teadusliku haridusega ühetasane ja nende mõjumine  kaSwandikkude peale ei ole wist mitte hea., ,Swjetile" kirjutatakse, et Khina poolt Sunguri jõesuu juures 2500 meest sõeawäge laagrisse pandud olla. Enne on seal Wsne sõeawäge seisnud, keda aga Ara kutsuti. Samarkandtist kirjutatakse, Näärikuu 19. pääwal: KõikiS Turkestant waldkoudaS ja Bucharas walitsewad äruldased külmad ja igal poolel on palju lund sadanud. KasalinSki's oli 20 graabi külma; steppides on külm lammakarjad wõtuud. UuS-Marghelan'ist tulewad sõnumid,  et kõik teed Altai mägedes kinni tuisatud on. Liikumine  Kaschgar'! ja larkend't wahel on lumehangende pärast pea täieSte seismaõ; nenda oli lugu ka Samarkand'!  ja Wene asutuse Kerki wahel Amu-Darja jõe ääreõ. Krimmi'st kirjutab tuntud Lp. Näärikuu hakatusel „Peterburgt Zeitungile": ,Hiljuti möödaläinud aasta kahel kuul oliwad ilmad wäga waljud. Talwekuul puhufiwad  pea ida-, pea lääne-tormid üle meie poolsaare; ikka pilwiõte ilmadega, iseäranis steppides (lageSlikkudes). Ilm oli järgeS nii wali, et loomad mitte enam steppides käia ei wõinud. Jõulukuu esimestel pääwadel tultwad waiksed ilmad ja põhjapoolise Krimmi steppides sadaS palju lund, niisamati ka Tauria kubermangu põhjapooliSteS maakondades.  Pärast Jõulukuu 10. pääwa läkfiwad trappid (suured steppi-kanad) määratumates rongides, kuida neid kõige wanemad inimesed weel näinud ei olnud, põhja poolt lõune-lääne poole, kus nemad ennast Simferopoli kreisi läänepoolises jäus, Mustmere randas, kogusiwad. Tatarlased  ütlefiwad, trappide järel tulla maru. Tõeste tõusis ka Jõulukuu 13. pääwal õige wali ida-tuul, mis järgmisel  Pääwal ennast nii kangeks, laaStawaks tormiks muutis, kuida seda kaua meie steppides näha ei ole olnud. Meie kubermangu põhjapooliSteS kreisides, kus palju lund sadanud  oli, kihutas maru seda määratumates hulkades oma ees- kõik taewalaug näis lund täis olema, nenda et pääwalguS tähtsalt kahanes. Nenda möllas see maru kolm pääwa, enne kui waikima hakkas. Simferopoli kreisi  lõunepooliseS jäus et olnud enne seda hirmsat maru lund, aga juba efimel marupääwal oli seal kange tuisk, sest et mõllaw keertuul lund Krimmi põhjapoolistest kreisidest  senna ajas, umbes 15 tunni käikus. Mõllawa maruga üheS walitses ka löunepool paiguti kange külm, 15 künni 20 graadi, mis läbi maru weel raSkem kanda oli. Kahjulikud on maru järjed mitmetpidi olnud. Mitmetes  paikades saiwad juba esimesel marupääwal elumajad,  koguni ka terwed külad, nenda kinni tuisatud et' rahwale kõik wäljakäigud kolm pääwa kinni pandud oliwad.  Iseäranis loomadel oli neil marupääwadel külmast ja toidu ja wee puudusest palju häda kannatada, pealegi weel, et laudad siin löunepool koguni mitte seesuguste marude kohaliseks ehitatud et ole. Kange tuisk oli mitmed  iseäranis kergest ehitatud laudad täieöte lõhkunud ja sarwloomad ja lammad häwitanud. Mitmed kinnituisa- tud laudad langestwad lume rõhu all sisse ja matstwad loomad abita oma olla. Wäga suured ou meie lammakaSwatajate  kahjud. Nenda oli maru Eupatoria kreifiS, randas, ühe lammakarja meresse ajanud, köigeist waewast hoolimata, mida karjstsed karja peastmiseks nägiwad Kaks karjast saiwad lammastest meresse kaasa kistud, kolmas jöudiS ennast maha wisata, nenda et lammad üle tema keha meresse kargafiwad. Suure waewaga peafis tema koju, peremehele tema suurt kahju ja kahe karjaste surma teada andma. Palju iuimest on selles hirmsas tuiskus oma elu kautanud. Kui kergest see tulla wöis, seda on järgmisest õnnetusest näha. K. mõisas Eupatoria kreisis läks üks töömees oma naesele 400 sülda kangest kaemust ämbriga wett tooma. Sealt ei ole tema enam teed koju tagasi leidnud, on kodumajast mõõda läinud ja kolmandemal  pääwal steppiS ära külmetanud leitud. Palju tööd on tarwiS läinud, kinnituisatud majast ja laukast pärast maru lahli rookida, kuS sttS ka leiti, et tuul palju mulda lahti puhunud ja lumega üheS ära ajanud oli. Et kõik liikumine, ka raudteedel, maru aeal feiSmaS oli ja lahtirookimine  pärast palju tööd tanvitaS, sellest on telegraf sõnumid toonud. Wäga suured on ka need kahjud, mida see maru ja sügisesed tormid ülepea, Mustmere randas teinud on, knS mitmel wiisil palju laewa-hukatust ette on tulnud. Nii aruldane waikne, kui wiimane kewade oli, nii aruldane tormine on sügise olnud; nii aruldane palaw ja kuiw kui wiimane suwi, nii aruldane külm ja walt on talwe." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburg ' i st, Näärikuu 27. pääwal. Erzherzog  Franz Ferdinand on St. AudreaS'e rittretähe saanud, sõidab Reedel Moskwa'Sse ja sealt kolme pääwa pärast Warshaw's kaudu Pest'iSse. Berlin' i st, Küünlakuu 5. (Näärikuu 24.) pääwal Kindral-lieutenant Graf Alfred Schlieffen on Kindral-stabi ülemaks nimetud. BrüSsel' i st. Küünlakuu 4. (Näärikuu 23.) pää. wal: üheS kasarmtS on soldatid wasta hakkanud ja on kasarmi põlema piSta ähwardanud. Waim soldatite keSkis olla wäga paha ja asi kardetaw. Ztalia ' ast, Küünlakuu 7. (Näärikuu 26.) pääwal  : Uus MtniSterium on asutatud. Marquis di Nudini on Minister-präfident. Belgrad ' ist, Küünlakuu 4. (Näärikuu 23.) pääwal:  Arnautlased Wana-Serbia's olla  tunginud,  Türgi kohtud ära ajanud ja Walitsuse-majad põlema  pistnud. Präfekt ja mitmed teised ametnikud olla Prtstina'Sse põgenenud. Avsuoiom nMsxxov, ->» Aspõ, 1-ro Hosxaas lööv. Trükitud Liudf art' pkijatt juuni jv kuluga. St. VetttbuW Eesti HeatWw Selts. PüyapSäw, 9. Weebruaril 1891. Wtne Kaupmeeste Seltsis (LIa,ASAipeLiZ op., n. tl 2.) Suur Eesti Pidu-öhlu. E e s k a w a: I. i t. Orjade ohwri pidu (koorilaul) .......... K. Schumann. L. Flötede duett (eteutawad hrad A. Stmonow, A. Lago). 3. «allis Mari (koorilaul) Eesti rahwal. 4. Witulu soolo V b. Kahju (koori laul) F. Reinberger. 6. Ratsasõit (koort laul) F. Kiicken. > 7. Kentsakas trio (pasun, plccolo, flõte ja gitarr) Latann. 11. > Näitemäng Linnas ja maal. LuStimäug kolmes järgus koort- soolo- ja kentsaka-lauludega Mängijad: Reinhold, mõisaomanik Mamsel Triine, tema õde. - Peeter nende teener. Prits Pärn, talukoha rentnik. Mari, tema naene. Liisa, Mart õde. M. Tant s. Hakatus kell 8 ohtu, lõpp kell 2 ööst. Piletid on saada: hr. Wainowi, iip., Le t 5. nn. 33; hr. Roomi, OrMspnillZ nsx., A. K 4; ja hr. Seelandi juures vchaqexoLas A. 34. Pilötide hinnad: 1 rbl. S 9 k. 1 rbl., 7S kop, ja S 9 kop. Teada andmised. oooaoooOoooo:oogoooooes!Zooooo >W" WSga head 'MU Inglist seppa sööd, müüdakse odawa hinnaga Z. K. Kuhlmann i kuntorls, Kotzebue-uulitsas. oooooooooexzoottxzsosoooooooos I-? —>e-- —5 «e —? M Pookimata M L sl E esti IN aa rahwa g KM-jaKiriku-rllMlM g wanast seltsist si ! ! on weel saada I ! x Kwdsorsl trökimjas, X j » Tallinnas, Laia-uulitsas. I k HHslina elan nüüd Ritteri-unlitfal k-rtkr »«'» majaS Nr. 525, all waSta uultt sat, teen kui ennegi köiksug, meesterahwa ülikonnad kasnkad ja nniform tööd. Kölk uuel tellimised saamad waSta witetud ja rutti malmis tehtud. Siin on ka üks wüh kantud must Frak-ülikond, nendasamati paa> musta ja pruun kuub wMitega odwalt Müüa. A. Hoffer, Tallinnas. ,u WilH i« köllllid mis pruukimises, (pole heaSte ära-öientau  tud), ntiheasli uued kui wanad saawad ja seaduSliseks tehtud. W. DaalM, Kattelsepp ja Maimiwalaja Rotermanni poe wastas. »o«»>o«>oooo«x MIS MM Pihkwa kubermangus, Opotschezki kreifis,  Afonasjewt küla ligidal, 1500 dessätini suur. Ligemat teatust saab: L.-llsröp^prT, «US3L Vexuosa, Nvöica 92. »ZSS«WWöSSSSS« 8« despm mSisa põllumaad saab rendi peale antud. Looma.tall ja elutoad on harimata  maa peal. Holvhtnv Warshawi . audtee, jaama Belajast. Ligemat teatust i aab wallawanema Hein r i ch Pu d - Head heinad on müüia ÄMlie-lllölsils. Wene paberraha hind Berlini börsil: NSSriknu SS. pääwal 100 r. 2Z?„ marka.