 asjade Ministsr Ribot on kõiki seda nüüd oma pealt ära weeretanud. Kas ja kui palju sellest raha poolest kasu tuleks, on tema ütelnud, see olla Kaubaajamise-Ministri  asi, omalt poolt pidada tema aga Ütlema, et see üleüldises politikaS suuri takistust ja segadusi teeks, sest see olla kõige ühenduste waSta, mis woeraSte riikidega  tehtud on. Seda seadust plaaniti nimelt nende Sakslaste wasta, kes Prantsusmaal elawad. Kui seda nüüd tegemata jäätakse, siis on see üks uus täht, et Prantsusmaa Walitsus lepitust Saksamaaga soowkb. Selle wasta on aga Paris'i Linna-nõuukogu, üks juba mõnest aeast saadik Anarchistlastega ja „ kättetasujatega" täis topitud kehakond, nõunks wõtnud, kõikidele löö-andjatele ära keelata wöeraid tööle wõtta ja tööpääwa ühekja tunni peale määrata. Walitsuse asjatallitaja selles nõuukogus on tähendanud, et Mintstrite-nõuulogu seda õisust mitte ei kinnita. Senni on Walilsuse poolest kõiki tööd seiSma jätta kästud, mida linna poolest antakse. Oberst Terillon, sõeawäe ülem kommandör Dahomey's, on sealt tülide pärast kohtutega ära kutsutud ja saab üks teine tema asemele nimetatud. Wiimase wõitlemise üle Dahomey Kuninga sõeawäega ei ole weelgi ametlikku sõnumit wälja antud, kuida sealt aga era poolelt kirjutatakse, minna sealiste  aSjade tallitamifekS, Dahomeylaste taltfitamiseks, kõige wähemast 20,000 meest tarwis. Präsident Carnot on Wene Keisri poolt St. Andreast rittretähc brilliantidega, Seespidiste asjade Minister Constans St. Anna rittretähe 1. klasfist saanud. Inglismaa kaudu tulewad sõnumid, et Boulanger ühe Prantslaste-rongiga Afrika'Sse minna tahta. Tarwilist raha selleks saada tema Põhja-Amerikast. Jaanikuu 16. (4.) pääwal on 40 Anarchistlast ,Egalitee" toimetuses suurt kära ja häbemata tegnsi teinud. Kinni wõtta on neist ainult üks naeõterahwaS wõidud, kes ikka seesuguste kärade juures ja kes nüüd mõned omaist seltstlaStest üleõ annud on. Orlean'i Herzog, kes hiljuti wangist lahti laStnd sai, tahab selleks suweks London'iSse elaum jääda, kus tema isa, Paris'i Graf, temale üht maja üürinud on. Pärast minna tema poolteist aastaks reisule, tahta kõiki Europa't ja üht jägu Amerika'st läbi käia. Jtaliast. Kronprinz on Jaanikuu 15. (3.) pääwa õhtal Rooma tagasi jõudnud. Kuningapraua minna sügisel  Saksamaa Keisrikoja wõerusele. Paapsti Riigisekretär,  Kardinal Rampolla on üht uut käredat ringkirja Ztalia Walitsuse waSta Paapsti Saadikutele Europa riikide pealinnades saatnud. Spaniast. Puebla dc Nugat'es ja Montichclwo's Valencia ümberkaudu, on üks tõbi ilmunud, mida kholerakS  peetakse, kui arstid ka kinuitawad, et fee mitte külgehaktaw  ei olla, waid igale'üksikule haigele iseäranis tulla. Walitsuse poolest on Terwist-kommiSsion nõuupidamistks selle waSta kokku kutsutud.^ Portugalist. Afrika'st tulnud sõnumite järel on Quilltmane'S  kohtute teades era-salgud kokku asunud. keS oma käe peal Inglaste wasta sõdiwad. Kubemör Machodo juhatusel sai rahwakogu peetud ja nõunks wõetud, Inglismaa  raha mitte enam wasta wõtta ja ka teisel wiistl paha meelt Inglaste waSta üles näidata. Walitsuse poolest  tahetakse 150 meresoldatit Quiellimane'sse saata. Türgi riigist. >Kreeta'st tulnud sõnumid ei ole koguni mitte head. Apokorona külas on üks Türgi Major Khristlafi tapnud wõi tappa lasknud ja sellest on merised kokkupõrkamised tulnud. Rahwas on Türgi soldatid ära ajanud ja siis mässajate-salkudeks kokku heitnud. Kahin olla jälle kõigel saarel lahti läinud. Karatheodory saada Kreeta Kubernöriks nimetatud ja Schakir Pascha jääda sõeawäe ülemaks kommandöriks. Greekamaalt. Kuningas Georg on Jaanikuu 19. (7.) pääwal aurulaewa ,Sphakteira" peal wõcrale maale reisinud. Serbiast. Pahandus Serbia ja Austria wahel näib õige suur olema, kuida ka ametlikult seda mõlemilt poolelt kinni katta katsutakse. Kaupmehed kahawad oma keskis otsuseks teha, Austria wabriku-kaupadest ühtigi enam osta, waid Wenemaalt, Prantsusmaalt, Inglismaalt ja kus mujalt saada on, ka mitte enam AuStria kaupasi Vnlgaria'ssc  ega Konstantinopettisst toimetada. Siad, mis Ungrumaa piirelt tagasi saadetud saiwad, olnud terwed ja tõbe ei olla Serbia's kusagil. Endine Kuningas Mktan  ja Austria-Ungrumaa WäljaSpidiste asjade Minister, Graf Kalnoky, olla seda plaani Serblaste kiusamiseks teinud. Nisch'tS saada sta-ktntfude suitsetamiseks ja worStitegemiseks  suur wabrik aurumashinatega, Saloniki's kaubamaja  sia-liha wäljawedamisekS asutatud. Kõik erakonnad päriwad, et WalitsuS kindlat nõuu maa majapidamist kaitsemiseks Austria kiustlemiste waSta wõtaks. Bulgariast. Bulgarlafed on sel korral õige nähtawalt Austria'ga silmitsemas, kust ka lahkest lubatud olla, kõige wähemast hea nõuga selle eest muretseda, et Priuz Ferdinand  suurriikide poolest Bulgaria WürStikS kinnitatud _ WäljaspidiSte asjade Minister Dr. Stranski ja Raha-Mtnister Salabaschew on omaist ametitest taga- nenud. Esimese ameti-tallttnst on MiniSter-präsident Stambnlow oma peale wõknnd, teise ameti-kallitust Koottde-MiniSter  Shiwkow. Vulgaria'S on loomatõbl lahti läinud ja Rnmänia WalitsuS on sealiste loomade fiSsewedamisi slewaatamise alla pannnd. Sõeawäe ülem arst, Ac. Mirkow on ametist lahti laStnd ja 2 Majorit, 3 Kapteni ja 7 Leitnanti tagawara-wäe sekka kirjutatud, kõik arwatnd osawõlmise pärast Pauiza nõnudest. Bulgaria WalitsuS on oma aSjatallitajale Kaustantinopeltts  ette kirjutanud, seal rõhuga tähendada, et Sul. tani, kui Bulgaria üliwalitseja, kohuS on jselle eest ksSta, et BulgarlaSte poolt walltud Priuz Ferdiuand Bulgaria WürStikS kinnitatud saab. jKui see nüüd jälle tegemata jääb, siiS pidada Bulgarlafed ennast kõigeist kohnStest Sultani waSta wabakS ja katsuda oma enese jõuga kitsikust wälja saada. Rnmäuiast. Kronprinz Ferdiuand on Kreekamaa Kuninga poolest LuuaSlaja-rittreie suurristi saanud. - - Kaubaajamise-ühendused Wenemaaga, Saksamaaga. Inglismaaga,  Schweisiga ja Türgi riigiga, mis sel aaStal lõpewad, ei saada mitte enam endisel wilstl nuendatlid. Astast. Khiina põhjapoolis? laewnStikn kommandant, Admiral Laug, su Jaanikuu 16. (4.) pääwal sellest ametist  taganenud, sest et Khiina pealikud Ühe wõeramaa mehe käsu all seista ci ale tahtnud. Asrikast. ,Kölni Rahwa.ZeltnngiS" seisab üks kiri. mida Uganda Kuningas Mwango Talweknn 1. (Wiinakuu 23.) pääwal Kardinal Lavigerielle saatnud, milleZ kuulutab, et tema oma khronl jälle kätke saanud on ja Khrlstlasi tänab, kes wiiS kuud tema eest AmblaSte wasta wõidelnnd. Tema palub usuõpetajaid Uganda'sse saata, ka neid lapsi, keda Kardinal Lamegerie sealt EurspaS'se,  arsti-teadnst õppima, saatnud on. Tema tõukab orjakauplemise wasta wõidelda ja palub omale selleks abi. Kaupaõ. niis Inglismaa ja Saksamaa wahel Kesk-Asrlka pärast kõeSte näib tehtud olema, jääb ka Uganda riik mist Inglismaa pllreteSse. Sõnumite järel, mis meel kinnitamist tarwilaivsd. saada estm ne graad lõunepool maawööd saeguatorlts piireks Inglismaa ja Saksamaa wahel. Kõik põhjapoolised maad sellest pilvest langeda Inglismaa wõimuSkonna alla, lõuuepool, merest Kongo-riigi piireni ja kuida näitab. Tangannika järwe lõunepsolise  otsani, Saksamaa wõimuSkonna alla. Saksamaa saaks seal siiS üht maad, MZ nmbeS 12.000 ruutpenikoorma!  suur on. Kaubad, mida Dr. PetcrS peale selle sealiSte peameestega teinud on, pidada tühjaks mõistetud saama. Inglased saada õigust Victoria Nyanza järwelt teed Tangannika järweni ehitada ja ilma tollita oma kaupast  selle' peal wedada. Tee Tanganylka järwelt RyaSsa  järweni jääda täieSte JngiaStr walitsuse alla. Amerikast. Põhja-Amerlka Üheudatnd.riikideS <» üks seaduS MormonlaSte waSta tehtud ja maksma pandud, millest loodetakse, et see sellele pöörasele ususelistle otsa teeb, mis oma mitme-naelelile eluga meie harlbuse sisse ei mahu. Mormonlasks kirik saab kui üks kiriklik kehakond ära kuulatud ja selle waranduS ära wõetud. Utah riikiS, kus Marmonlased nüüd elawad, et ole neid nii palju, et nemad mltme-naeseltst elu seaduseks teha wsiksiwad. Kardetakse aga, et nemad Nevada riik! wälja rändawad. kuS nemad healede-enamust kergest oma kätte saada ja mktme-naeselist elu seduSliknS teha wõikstwad, kuS siis Ühmdatud-riikide kongressil mitte enam õigust ei oleks nende kiriku waraudust ära wõtta.  Chicagost  tulewad sõnumid IndiantaSte-sõea lahtiminemise Üle. Indianlafed Cheyenne'S on sõda Mba alganud ja püüawad  Siour-Zndianlasi ka oma nõuuSse saada. Neil on rohkest hobuseid, Winchester- pussist ja püSsi-moona. Major Caroll läheb sseawaega nende waSta, neid senna maale lagast tõrjuma, miõ neile määratud on. Europlafed omail asumaadel walmiStawad ennast wõiklemisele ja saavamad omad naefed ja lapsed ära. IndianlaSte üleStõnSmlse põhjuS olla nälg. Omalt maalt. Tallinnast. Tartu koolikonna Kmakori ringkirja järel Jürikuu 17. vääwast. saab koolide-feadu» Heinakuu 30. pääwast 1371 ka Gymnasinmide kohta Vallimaa knbrr. mangudes makSwakS tehtud. Pea-aSjad selleS muutmises, kooli-õpetuse kohta on järgmised: 1) Gymnasiumides saab Ewang.-Luth. usutunnistuse usuõpetaja amet selsamal põhjusel asutatud, nagu Greeka-KathoMgi usuõpetaja amet. S) Kiriku-Slawi keelt on ainult kooltõppijad Gceeka-Katholiigi usutunnistusest õppima sunnikud. 3) Wene keele õppimiseks on 27 ja Saksa keele õppimiseks lk. tundi määratud. 4) Sündmuseta õvi-aSjadk keskis on Hebrea keel igaS neljas GymnasiumlS. Läti keel Riia ja Miitawi Gymnafiumis, Eesti keel Tarku ja Tallinna GymnasiumiS. Need. kes neid keelest õppida kahawad, maksawad selle eest üht iseäralist alandatud kooliraha, mis waesemake õppijate eest kooli iseäraltSteft fissekulemlSkest  wöib maksetud saada. S) Korralisest saamad igaS neljas GymnaffnmiS kolm wanade keelede õpetajat (endiste nelja astmel) ametisse pandud. Riia Aleksander- ' GymuastnmiS kaub ühe iseäralise Inspektori ja Ladina keele õpetaja, Tallinna Alkksänder-GymnasiumiS Eesti keele õpetaja amet ära. Wene keele asutamine koolikeeleks Balkimaa kubermangude t ütarlaSte - koolideS on Kõigekõrgemast kinnitatud Nliksrathi heakSarwamist mõõda järgmisel wiifll määratud: 1) Kohalise  seadust muutmiseks ja lisaks määrata: Tartu koolikonna tülarlaSie-keõlides saab õxelnS kõikides kooliasjades  Wene kecleS autud, peale Lutherust usutumttStust usuõpetuse, mis Saksa keetes ja kohalistes rahwakeeledes anda on. 2) Nahwahariduse-Miuistri hooleks saab antud, seda käsku s 9 lj aega mõõda täikustle saata. Wene keele asutamises kooli-keeleks üksikutest koolidest, tema, (Ministri) enese auramist mõõda, alamat, klassidega eh? üksikute õpi-asjadega algate? - ,Wakl!suse Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemalt kinnitatud Mkstrathi heaks arwamifl selle seaduse mõneks muutmiseks, mkst aastal 1387 wähe - iali stte ja naest terah iv a töö keri rldamisetst wabrikutes ja teiste? stesugMeS tööpaikadest antud on, nagu: I. lj TöZ-feadnst Z 114 seest ülespandud üleüldist eestkirja wähe-ialMe tõö-aea üle unwtuwta jätteS, wõi wad wähettatised kak st f istku>nn e iu a >l elu- aa Stastwiisttei  st k ü m n e in a eln - aast lan i, kui seda kohalise tööwttsi iärel tarwist olema näitab, k ii ust tnudl järge? tööl peetud saada, selle kaubaga.  et nende üleüldine töö-aeg mitte peale kuus tundi pääwast ei ole. Ühe tööpaiga peremeest, kus wähe-ialifed siin Ülespandud põhjusel tööl peetud saawad, plast seda wabrikn-ütewaatufe ametnikkudele teada andma. 2) K I a a s i - w a b e i k i! t e st on tähendatud wannduseS seiSwake wähe.iallstle tööke-panemine öö .a ? g a st kuuni kuueks tunniks lubatud, selle kaubaga, et wähe-jaline järgmise! töö-pääwat mitte enne 12 tundi pärast öõfese töö lõpetust tööle ei pta pandud saama. -- 3) Ülemmadetkuülemataja  hoskekst on autud kohalise wabriku-ülemaataja  etkepanemise peale lubada, et wähe-ialkftd lähendatud  wanuduse? nendel Püha. ja kõrgetel pidupääwadel wabriknst ehk teisest seesuguses tõöpaikas, kust täielalised  inimesed tööd teewad, tööle wõi wad pandud saada. 4j Poolkastmnlised wt i stt ei stkn m n ema st ekn - aaStast kuuni seitsekei st k ü m n e m a elu - aaStan i, niisamati ülepea kõik uaeSterahwad, ei tohi neis wabrikntest ja tööpaikadest, kust punwillu, linu ja willu kedratakse eh? knotakse, tinakedrndeS, lina-lõugutamisestkest  ja segariide kndnmisttes, õhtast kell Üheksa kuni h o m tku ni kell w t i S mitte tööle pandud saada. Seda keeldu wZib Naha.Ministri poolest, pärast nõttupidamtft Teestpidisttt astjade Ministriga, ka teiste wabriknte kohta niatstwak? tehtud saada, kust seda siis, enne harjunud kanbatrgemife.aega töölistega, wabrikuperemeesttele  teada anda on. 5j Iseäranis tähtsate juhtumiste  juure? j nagu: pärast wabriku pilkemat seismist ühe õnnetuse järgest ehk kui enne laatast wäga palju tellimisi kokku tuinudj wõiwab wabrikn-aSjade kohkud, ehk kuS neid ei ole Knbcrnõrid poolkaSwuliStelc wiiSteistkümnemast elu aastast seitseteistkümnema elu-aastani ja naeSterahwasttele  öö.tööd nendest wabrkkuteS lubada, milles neile öö-töö muidu keelatud on. selle kaubaga, et need töölised pärast öö-töö lõpetust järgmisel töö-pääwal mitte enne lõunat tööle ei pia pandud saama. Peale selle wõiwad wabriku-astjadk kohtud ja Kubernörid omais kohalistes kohtukondadeS pooikastwuttsttele ja naestterahwaStele öö-tööd tähendatud wabrilutest lubada, kui nende perekonna wanemad  nendega ühes neid töösi teewad. 6) Seesugustes wabrikuteS >a tööpaikadest, kust kaheksat c i st k ü mmend  tundi j ärgeS tööliste kahes järkust pääwatööd  tehakse, maksawad need seadmised poolkaswnliSte ja naeSkerahwoste töö kohta järgmiste muutmistkega: a. WZHeiaiised  kakSteistküm n emast elu-aaSkafi w i i S t e i st k ü rn n e m a « l u - a a S t a u i wõiwad üheksa tundi pääwaS tööl peetud saada, kuS juures nende töö aeg mitte peale neli ja ü kS pool tundi ühest >ärgeS kesttada ei tohi. d. Kui Aö-a e g, milles wähe-tattsed k a kst t e i st k ü m n e m a st e l u - a a Stast  w i l s te i st !ü m ne m a elu-aa S t a n i, pvolkastwutised wiiSteistkümnemast elu- aastast  seitseteistkümnema eku . aaõkani ja uaeSterahwad mitte tNte pandud saada ei iohi, maksab seesugustes wabrikutes ja tööpaikades aeg õhkast kell kümme bomik u n i 1 e l l n e l i. v Wabrikuie, tööpaikade ja wärklubade juhatajad (peremehed ehk walitsejad,) keS selles seaduses määratud ehk uejlc seaduslikul witsil antud käsku st wähe-ialiSte, poolkaswniiste ja naeSterahwasie löö kohta wabrikules, tööpaikades ja warltnbades mitte ei täida, kangemad kinnipanemise alla. mitte rohkem kui Ühek 5 ?un k S ehk rahc>tr a h >v i alla. mitte rohkem ku sada rubla.