Tallinna Sõber Ai 40. ReliteistkÄinneS aastakäik Tallinn as, Wiinakuu 19. Mwal 1892. Ultiildinr aealeht Eesti rihivgit ««al ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksad Tallinnas r'indfors'i pärijate triikiniajas: aaStas ....... S rubla, 40 kop. — pool-aaStaö ....... .. 1 rubla 4t) kop Koju ehk pos !« saadetud: aaStaS ......... 3 rubla pool-aat5^a5............... 1 rubla 70 kop, Au, Nutused maltsawad iga rea ehk lelle aseme pealt K kop. Tellimised wõetakfe woSra: Ealliuuas: Lt»dsors'i pärijate trüktmajas. PeterSurats - S 54.-Mrt»-: Laalimaun. - Aaltwere-- Ä. Auhs' Ä Ä-td-^7 Kapsakus: A. Köllöerg. : A. Uüttner'i poodis. Wikiaadis ' «Z Z Karow i raamatupood. Aarwas . W. Põder. - Wörus: Matkas: M. Rudolfi. Auresaares: Kij. Lange. Maali kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab ÄMi«kl«, - kirjad e°iwad Ballisii (Baltischport - La-riSouiS-llop^ Äkeälsüte. Ailuhiuuad Tartu stätinsel. llleilldlsed sõnumid lUniUnast. Omalt maali. Talli»ua'st: Kmisistoriumi .js . !- , fahtn-avg. Braislivv laieudalud stallitilS. Wöerai»aa asujatest. Snllim hindadest. .... La.h li inise-,uaja;  vD. Liuiiasaqdlkutc-kostilsl. - Äharloltenthali wiiua - wabrit. -- Leitud stirmikehad. - Äkiline surm. - Palwegijad ja PäWnid. - Bal>isk'ist: Ilmad. - Tulekahjust. - Lihulast: Kirikuõpetaja Sviudler 5 - Wiru manlt> /ahali'>>.d. - Lchmmaalt: Segameclise tegu. Mõrljukaiegu. Riiast: Polytechnikmuist Betttbma'ist - Sooinenmalt. - Mvskwq',t. - Warschqivist. - Jliuqdc- ja põllu-,ouumid kõigist liigist. Liiwiwaa Okonomia-seltsi tänawune näitus Tartus, Leikusekuu 29 , 39. ja 31. pääwal. Riig i t a b u n i> w a lits u f e poolt on anuh  indas i Ho buSte e e st saanud. HobuSte eest talurahwa käeS: - Täkkud: Nr. 288 25 rubla, Khristian Kask Saadjärweli; Nr. 247 20 rubla, Märt S urwa Kawilda'st; Nr. 242 15 rubla, Karl Rattasep Naadist; Nr. 245 rubla, Mihkel Kärker Saadjärwe st; Nr/ 231 rubla, Zaan N o tland Wastse-KuufieN; Mr. 254 — 8 rubla. Aadu Kiwastik Saadjarwe'st; Nr. 239 7 rubla, J. Wärsi Walguta'st Märad: Nr. 298 25 rubla, MadiS 3 ü riado Luuuja'st; Nr. 323 20 rubla, Amal a Ger u Wedomõisa st; Nr. 316 - 16 rubla. Aadu G laser Marama'ft; Nr. 312 12 rubla, Zaau G r ü u thal Katawere st; Nr« 315 10 rubla, Jaan Dorogow Marama st; Nr. 297 9 rubla, GuSlav Otsa Raadi st; Nr. 40 -- 8 rubla, Jaan Ztrk Gootaga'st. Täkk-warsad. Nr. 300 18 rubla, Jaan Tel lma n n Kawastu  st; Nr. 355 15 rubla, Karl Kippi? Weike- Mla'st; Nr. 331 14 rubla. Karl Jeken Kudina'st; Nr. 337 rubla, MadiS Ein Kärkuast; Nr. 339 ' 12 rubla, Jaan Kor d t Wana Kuuste st ; Nr. 333 -"10 rubla, Juhan Kuurik Suur»Jaant'st; Nr. 328 10 rubla, Jüri Ostrod Kudina st; Nr 335 S rubla, Mihkel So o n wald Nõo st; Nr. 329 8 wbla, Mihkel Pr d a WeSner'ist; Nr 346 8 rubla, Mihkel Soome Worbusefi; Nr. 352 7 rubla, AndreS Antikul Tamme'st; Nr. 356 6 rubla, Peter Otsa Raadi'st; 5 rubla saiwad: Nr. 336; Peter Kordt Kärkna'st; Nr. 345, Karl MaSsa? Tähtwere'K;  Nr. 347, Jaan P õ derso n Kritmantti'st; M. 343, Jaan J a ii-ii S Kaw!lda'st; Nr. 338; Hans Kenno Sootaga'st; Nr. 349, Juhan Kördo Wana- PitgaSte'st; Nr. 354> Karl Lego MäksaK. Mära-warsad: Nr. 370 16 rubla. Mart Pihlak KawtMst; Mr. 368 15 rubla, Mihkel T SniSso n Kastrest ; Nr. 363 14 rubla, Khristian Pedo Radt'st; Nr. 361 l3 rubla, Jaan Tauno Waua Piigastesi; Nr 358 HäNS Ken n o Sootaga'st; Nr 349, Juhan Kör d o Wana.PiigaSte'st; Nr. 354, Karl Lego Mäksa st Mära-warsad. Nr. 370 18 rubla. Märt Pih l a k Nr. 368 15 rubla, Mihkel T ontSso N Kastre st; Nr. 363 14 rubla Khristian Pedo Nadist; Nr.361 —-13 rubla, Jaan Ten n o Wana-Piigaste'st; Nr 358 —l2 rubla, Juhan M ark Kärkua st; Nr 364 -10 rubla; Jaan Metsik Tähkmerest; Nr. 371 10 rubla, Aadu Ma u Kärkna'st; Nr. 366 9 rubla, Juhan GrosB t h a l Weike-Kõnguta'st; Nr. 365 8 rubla/ Karl Sur w a Kärkua'st; Nr. 403 6 rubla, Peter Jarja Kawilda'st; Nr. 359 5 rubla, Jaan ONKtra Raadt'st; Nr. 367 5 rubla. Karl K op l i Mstre'ft. L. Tööhobused. T etS te kui ta l u se i f u s e liigete käe V: > - Täkud: Nr. 409. brongS-medalje: HanS Harja p u l k UuS!.MMM  Nr. 238/ ktttuS : Jaan Ra u d Äkst'lt/ Märad: Nr. 294, hõbe-medalje: Khristian Beiker Tartu'st Nr. 319, brongS-medalje: herra F. von Sivers» Heimthal. Kodutööde eest saiwad auuhindast: BrougS-medaljed: Baronipraua Budberg - Poriemone, tööde eest tema Polltöö-majapidamise kooliS; mölder Friedrich Tanuenbaum  Sangastelt, willascke kangru-tööde eest; praua Anna HofmeiSter Tähkwerelt willasete riiete Nr. 89 eest; praua Kurrik Angall, siuisete willasete riiete Nr. 89 eest; Lcna Gulde Ruhjall, poolwillasete riiete Nr. 18 eest; Marie Tomberg Wissustalt, neljakorda käega kedratud niidi ja ühe lõuendi-kanga Nr. 53 eest. Kuld-sSrmused Lilli Kisa Tählwere'st, willase riide Nr. 91 eest; Mari Neis KnriStasii, poolwillase riide Nr. 55 eest; Mari Sakkis RuhjaN, poolwillase atlas-rtide Nr. 12 ?est; Miiua A r j a k KastreP, drell.laudlina Nr. 22 eest; praua K u crik Angal't, juute-tööde ja klöppel-tööde Nr. 33 eest; Leena Siwan Haaslawa st, willase waeba Nr. 99 eest; Anna Riwes kahe poolwillase waeba eest; Miina Re i m a u n Sootaga'st, willase rätiku Nr. 56 eest; Elise Rein Tartu'st, willase rätiku Nr 52 eest; 3 ohannson Nuustakult, lüll-töö Nr. 72 eest; Liisa Wuri R õ n g u ' st, sileda lõuendi Nr. 43 eest. Kiitused: Auna K a s w a n d i k Puiatu'st, willase riide Nr. 84 rest ; Miina R e i m a n n Soolaga')!, willase riide Nr. 56 eest; Amalie Peet S Saadjärwe'st; poolwillase riide Nr. 36 eestj; Anna P u lsin g Pttzkwa'st, poolwillase riide Nr. 45 eest; Auna Simonson Röngu'st, laudlinade Nr. 55 eest; Alide Koil Palmuse'lt, willase rätiku Nr. 48 eest; Alwine Wind Sootaga'st, willase rätiku 67 eest; Elisabelh  Sui tS. kodulõngast häkeldatud waeba Nr. 59 eest; Marie Wah l Tartu'st warrastega kuotud waeba Nr. 70 eest ; Luise FuchS Luunia'ft. poolwillase waeba Nr. 15 eest; Pauliue Kont Wara'st. willase waeba Nr. 28 eest; preili Christophle Wiljaudlst. häkeldamise-töödeNr. 73 eest; Auua B rück e l Tartu'st, kuiwatatud lillede Nr. 102 eest; preili von Schr t p p en, käsitööde Nr. 80 eest; preili Pe t e rson Peusa'st, walja-õmmeldud käte-rätiku Nr. 62 eest; preili W. M a rtjnfon TartuP. stikkimiste eest sammeti peal; Marie Kaasik, käte-rätiku Nr 10 eest. Kõigist sellest näitusest ülepea kirjutab «.Uus Tartu lõppeks Mihklikuu 1. pääwal: lõpetatud p õ l l u t ö ö - ja käsitööde- näitus  bn üleüldiseks rahul-olemisekS mööda läinud. Käimine  näitusel oli mölemil esimesel pääwal heast ilmast wäga kergitätud ja ainult heile, kolmandemal näitusepääwal.  oli ilm aeguti wihmane. Käimine oli siis ka heile, wihmast hoolimata, hea ja sel pääwal wõetud billetite  hulk umbeS 900. on wikmase aasta kohalisel pääwal wõetud billetite hulgast suurem. SiSsetulemiste järg wõib sellepärast esimestel pääwadel oli. kuida juba tähendatus osawõtmine wiimase näituse kohta tähtsalt  elawam rahul-otdawaks nimetatud saada. Mis tõu g l o omade - laadast ütelda, siis on seal kauplemised  wähem tähtsad oluud, kui wiimasel aastal. Seda sellega seletada, et sel aastal sisseweetud loomadest 80 60 Däanimaalt ja 20 Auglen'ist juba teel suurpõllu-peremeeStest ostetud vliwad ja sellepärast pärimine  källi-tõuu noor-sarVloomade järel muidugi Nõdrem olema pidi. Wäga elaw selle wasta oli HobuSte müümine. Kuida Meie kuu on teiste keskts 10 kenat hobust ratsa- ja sõidu°tõuust ühe Soometnaal seiswa rügementi kommandõri poolest oõtetud. Kodutöõ-jäucuse kohta on weel tähendada et senna mitte wähem, koguni ka rohkem saadetud oli, kui wiimasel aastal ja et näitusele saadetud asjade juures headuse poolest endiste aastate wasta edendust näha oli. Lõppeks olgu weel lisatud, et ka kodumaa kut, sosforit-jahu, Kulumsiu i wabrikust, näitusel nähä oli. Kui meie nüüd tänawusest näitusest lahkume, siis et taha meie mitte meele tuletamata jätta, et selle seadmise eest ka sel korral meeste üliüldise kasu-püüdmisele ja oma kasust hoolimata tegewusele tänu auda tuleb, kes kõigist waewast hoolimata seda tallitust priitahtlikult oma peale wõtnud oltwad. Kõige selle eltewõtmise juhatust oli sel aaStal herra A. von zur Mühl e n - Suur-Kongota'lt (kui herra von järeltulija), Näitufe-komitee präfident, oma peale wõtnud; Näituse-komitee liiked oltwad herrad Cd. Be ck man n, von Crossat - Lööwilt rentnik  Post.Jaama'lt, von Walter - Rääbise'lt ja von Õttingen- Luualt. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSk'is Wiinakuu S. pääwal Saksamaalt. SõeawäeuuBk o r r a l d a m i n e kahe-aaStase teemstuse-aega ja 60 kuuni 70 mtllioni marka rohkem kuludega, teeb Saksamaa lehtedes suurt kahinat ja näib Graf Caprivi'! tema Kauzleri-iSte peal kõigutama kippuma. Igalt poolelt kinnitatakse nüüd, et Keiser Wilhelm pool mägise seda Graf Caprivi ettepanekut  waõta wõtnud on. mis fügawamaS põhjuses koguni mitte tema meele järel ei olla. Kõik erakonnad olla selle masta ja kuida kord räägiti, olla Graf Caprivi juba Keisrile nõuu anda tahtnud, Riigipääwä lahutada ja uusi walimisi wälja kirjutada, kui seal seda ettepanekut mitte wasta ei wõeta, nagu Würst Bismark seda aastal 1887 tegi. aga .Hamburger Nachrichteu" tähendawad, Graf Caprivi ei olla mitte see mees, keS ühest nii suurest rahwa-liikumtsest jägu saab. kuida uued walimised seda ikka teemad. Teada on, et Würst Bismark oina aeal kahe-aastaie söeawäe-teenistuse wasta olnud ja kinnitanud ou, Saksamaa sseawägi olnud aastal 1870 ühe korra peal, kuida maailm seda meel näinud ei ole. Kõik ,parandamiscd*  selles sõeawäes näuvad selle järel Wanakanzleri arwates ainult rikkumised olema ja kui temal ametlikult ka enam ühtigi Ütelda ei ole, siiski kaalub tema heal, mida tema aealehe feeS aegaealt  kuulda laseb, ikka rahwa keskiS rohkem, kui uue Kanzleri ametlikud ettepanekud. Ka Graf Waldersee, keda Saksamaa kõige osawamaks sõeameheks peetakse, on kahe-aastase fõeawäe-teeuistnse wastaue ja et Keiser Wilhelm temale just nüüd selle eest, et tema kholerahirmust  hoolimata, tema all snswat IX. söeawäe-korpust mauöwreid teha laskis, mille wasta Graf Caprivi oli. sellest arutatakse, et wiimaue Keisri juures mitte enam endises usalduses ei seisa. Saksamaal teatakse ka, et Kindral Graf Waldersee wiimasel kewadel lepitust Keisri ja Wanakanzleri wahel toimetada ou katsunud, mis aga uue Kanzleri waheletulemise läbi mitte korda läinud ei ole. See on Saksamaa rahwast tema wasta weel pahameelisemaks  teinud, kui see juba eune oli. Saab nüüd tema söemväe-ettepanek Riigipääwä ette pandud ja seal tagasi lükatud, siis kuulutakse temale juba awälikult langemist  ette. Hoidlvstx leht xKreuzzeitung", mis enne söeachne  uue korraldamise eest koõtiS, on ennast nüüd teisele