«iS teatab, iet Äaksu karMor hiljuti lekitanud, «l, et ei Saksamaa ega Ztaliaga minM-uguses ühenduses  ei olla seisnud. Türgi valitsusele on ametlikult teada autud, rt admirotkidr otsnS, Türgi wägefi Kreetas mitte maale s«Sta, tähendatud sume riikide poolt kinnitatud on. Manillast Wlewad teated, Akvinaldo on enese diktatari võimu ja sõjaõiguse välja kuulutanud. PariSrahwaS  loodab, et ta Filippinisi täitsa iseseisvaks jõuab ttha. Snets i kanali aktsiad on ParistS järsku 35 franki langenud. Langemise põhjuseks oli see sõnum, tz at Wene valitsus Persia käest luba on saanud, ühte raudteed Kaspia mere rannalt Persia lahesse ehitada, mida mõõda ida-Aasiasse viis päeva rutemine võib sõita, kui Suetsi kanalist läbi. Uuel raudtee seltsil piab 499 miljoni franki pöhjuõ-kapitali olema, enamalt jaolt Prantsuse rahamehed. Filippinide praegune diktator ja söjaülem Akvinaldo on praegu alles 27 aastat vana. Ta on . kchwa talupoja poeg Cavite maaikonnast. Suure waeomga  jõudis isa teda esiteks kollegiumi ja pärast Manilla  -ülikooli panna. Saäl oli ta, oma õpetajate sõnade järele, kõige suurem puupöä, nii et need pärast zkolme aaStast järelproovimist isale teatasiwad, et neil tema edasijõudmise kohta lootust ei ole ja teda mitte mmimultkbi ametit, vaid teadust, ehk jälle sõjakunsti SPPtda ?MaVS. Isa ei uskunud aga oma poja vaimu nörktist» jv pani teda teise kõrgemasse kooli. Kui ta siSN pardjaSte juba jõpdsaste edafifammuma hakkas, suri ta isa ära. Akvinaldo läks kodu ja hakkas oma 'isa kvha pääl agaralt tööle, ehk kull mõned vaimulikud mehed ägedalt tema päranduse õiguste vastu waidle"stwad.  See oli 1893. aastal; pärast seda töusiwad mitmed salaseltsid elule, nimelt nõnda nimetatud Catipunan,  Filippinide ühisus ja Wabamüürlaste selts. WalitsuS hakkas neid kõiki hatastamatalt tagakiusama. ÜkS Hispania ohvitser, 12. pärisrahvast soldatiga, ilmuS hiljem Akvinaldo maja ette, teda kinniwõtma, sest et see kuulu järele tähtjas wabamüürlaste ninamees pidi olema. Akvinaldo laskis ohvitseril ilma pikema jututa kuuli pääft läbi ja noomis soldatist, et nad srda häbenema piaks, sarnase riigi teenistuses olla, VeS nende maad aastasadandete kaupa rõhunud. Mehed höiskastwad sa kogusiwad tema ümber; säält algas mässamise  idu. Praegu on Akvinaldo ümber 39,000 tublit sõjameest. Kuuba st tulevad teated, et mässajate päämees Gartsia äratapetud olla. Kuubalased, kes selle sõnume Amerika laagrisse tõiwad, ütlefiwad, et Gart- Pa püSfi kuuli läbi surma saanud. Kuidas see sündinud,  seda ei arvata praegu võimalikuks pikemalt seletada.  Asi on seda tumedam, et pärast võitlust Santiago  all Gartsia mingisugusest taplusest osa ei võtnud. „Evening Post" teatab, et teadmata mõrtsukas Gartsia päale püsstga laskis, mis paale see jalamaid surnult maha langes. Ma » zanillo lähedal läksiwad 18,099 ameriklast  maale. Liuna kaitsevägi valmistab vahvale waStupanekule. Arvatakse, et Amerika laevastik Cien- ja Marieki ühekorraga laskma hakkab. Eestimaalt. TNtljemdist Nagu juba minevases numbris  lühidelt teadustatud, sõitis Liiwimaa kuber  Z»eri Härra, kindral-major Surowtsow 8 skp. 4ht«l Viljandisse. Järgmisel päeval käis ta siinses Õigeusu kirikus, kui ka teisi ametlifi kohte waataoms, näit. keiäpolitsei valitsuses, kohalises wangmmjas, talurahva asjade kommissari juures, kreisi sõjaväe kantseleis, kus ta kauuis tükk aega vnbiS jne. Siit Mis kõrge härra Jämejalale, nõdrameelsete jä langetõbiste maja nägema, laks säält Karula mõisa võõrusele, kust ta õhtuks Viljandi mõisa tagasi pöõris. Järgmisel päemal  Mis ta Wiljaudi vallamajas, vaestemajas jne, kni ka kohalist wabatahtiisbe tuletõrjujate seltsi harjutust pkältmaatmnas. Kõrge härra awaldarmd liht -tuletõrjujate kohta täielist rahulolemist,  juhatajate kohta soovinud aga, et juhatus  (komando) edespidi Saksakeele asemel W-enekeeles  oleks ja et nad neÄ> paar sõnagi WenekeeleS  ära õpiks, mis teretamise juures tarvis on. Rahwas, kui ka ametnikud olimasd kõrge härra lahke ja sõbraliku oleku üle wäga vaimustatud.  Siit sõitis kuberneri härra Jõesuu kaudu Jurjewi poole, kus ta ka Wana-Wõidu, Uusna ja Tennasilma vallavalitsusi nägemas käis, kus ta, kuulu järele, igalpool oma täit rahulolemist  avaldanud. Ka maalt on meile selle kohta mitmed kirjad sisse tulnud, mida alamal avaldame. Saardest. Kiling i -Nõmmest. Liiwimaa kuberneri härra sõitis 7. juulil s. a. oma revideerimise reisil ka siit läbi; pääle lõunat kell 5 jõudis kõrge härra siia. Saatmas oliwad Pärnu kreisiülem ja noorem abi HaMukiwilt ja Pärnu II jaoskonna talur. asjade kommissar. Kuberneri härra wastu võtmiseks oliwad kohaline  tuletõrjujate selts oma päämehe ukse kohta suure tee pääle ja karskuse selts ,Mlme" oma korteri ukse ette ilusad auuvärawad ehitanud. Nõmme jõudes vaatas kõrge härra tuletõrjujate harjutust päält mis aga paraku vähese õpimise pärast mitte just hästi ei läinud, sest suur prits, mis muidu alati sõnakuulelik oli, ei tahtnud sel korral mitte hästi sõna kuulda; see tuli nii kui hiljemalt selgus sellest, et weeandja toru õieti ei olnud külge kruvitud. Seltsi presidendi palve pääle lõi kõrge härra selleks valmistatud hõbe naela seltsi lipu varre sisse ja soovis, et selts ikka tubliste harjutama piaks, et siis oma kohut täita vöiks. Säält sõitsid karskuse seltsi „Öilme"  korteri ette, kus seltsi eestseisus neid kohalise muusikakooliga vastu võttis; kui kreisiülem kuberneri härrale seltsi esimeest esitelenud oli, küsis  kõrge härra lähemalt seltsi käekäiku järele. Pääle selle teatas kõrge härra, et monopol pea tulemas olla, kus siis kroonu poolt seltsile abi loota olla, niikaua katsugu selts veel omal jöuul läbi saada; siis küsis ta, kas teie ootate ka igatsusega  monopoli? Kui temale vastatud sai, et väga igatsusega ja ühtlasi ka õlle monopoli, pääle selle teatas kõrge härra, et õlle monopoli küll kohe veel loota ei olla, aga siiski võimata see ka ei vle. Ka soovis -ta, et maa karskuse  Heltfid niisuguseid rahvMkkka ettewgemifi udu piltidega ette võiks võtta, mis pääle vastatud  sai, et „Otlme" selts selleks ongi juba ette valmistanud ja nimelt juba omale latve ostnud ja kannis hulk piltisid muretsenud; ka palvekiri luba palumiseks on juba sisse saadetud, mis pääle kõrge härra tähendas, et luba pea siia jõuda. Siis vaatas ta veel seltsi korteri järele, selle puhtuse ja korra üle oma rahulolemist avaldades.  Lõpuks soovis veel seltsile hääd edenemist  ja töö jõuudu joomise wastu võitlemiseks; siis sõitis ta Kilingi kohtumaja ja Saarde kirikute  poole edasi. <l. R. ' -N-. Liiwimaa kuberneri härra revideeris 8. juulil Abia valla valitsust. Tema auuks oli kaunis auuwäraw ehitatud ja inimesed seadsiwad  endid kahelpool teed ritta. Kuberneri hra käis armulikult ridade eest läbi ja küsis Wenekeele  mõistmist ja koosolejaid järele. Pääle selle vaatas valla kassa ja raamatud järele. Lõpuks avaldas tänu valla asjade korras olemise üle ja soovis kõiges hääs asjas edu, iseäranis Wenekeele  õppimises. Ka küsis ta siin Polli vallavanemalt  ja Wana valla kirjutajalt nende valla olu järele. Loodist. Kaheksamal sellekuu päeval oli meil õnn kõrgeid külalisi wastu võtta. Oma revideerimise reisil pöõris kuberneri härra Exelenz  kindral-major Wladimir Dimitriewitsh Surowtsow, kubermangu valitsuse kantselei ametniku  hra A. S. Jakovlevi, kohalise talurahva asjade kommissari hra A. Krutzki, WiljaM kreisi ülema vanema ja noorema abiliste härrade E. M. Saltanowi ja A. P. Pustowoitowi saadetusel  ka meie vallamajasse, kus ta valla kassad,  vallavalitsuse ja soldatite raamatud, ja uwbilisatsioni  asjad ise läbi vaatas ja suusimalisi küsimusi ettepani, mille üle ta kohulise kirjutaja hra A. Saotsa poolt täielised vastused sai. Revideerimine kestis tubliste pool tundi. Körgeauuline  külaline oli koguni nn lahke, et ta pääle vallaametnikude, ka kõik erainimesed, kes teda vaatama olivad tulnud, kantseleisse laskis kutsuda. Lõpuks tänas ta väga kirjutajat truu ameti ja raamatute korraspidamise, vallavanemat J. Ojat (tema on see esimene Loodi vallavanematest,  kellel õnn oli, kuberneri härra suusõnalist tänu wastu võtta) tõsise ameti pidamise korra ja vallamaja puhtuse eest; kõiki ieraiuimesi tänas aga selle eest, et nad teda vaatama olivad tulnud. Need jõuad mõjusiwad tähtsalt kõikide ametuikkude ja teiste juuresolejate pääle ja au küll väärt, et ma neid kuberneri härra enese sõnadega, mida kirjutaja rahvale ümber tõlkis, siia ülesse tähendan. Toolilt tõustes ütles ta kirjutajale: «Ä 036LL õMWMPW L3Ol. 33 L3IIIL 500M»K16  33 10, 110 il 53U1611. 3jchek Lev LI, L WVMM, 310õkl II LI. SOLOLIISLII LLOIO 05»3300eiL 100L0 13LW6, L3LI. )l0 nopi,!» Wallawanemale: Lo«s H6PVMÜIK «06 evM63LO6 Mäe-260  33 610 IIMLMbLoe MllPgkUögjö MMi«oeill, 33 R IIMWKI. LL «0^001» ?» Erainimistele: «öotzAT oei3ÄbSkiA3. M ekLULie, 310 » 036 LK PSA-b LLMIL lIXL, 99 19 310 Loik IIOAO3I, LOMOILOÜ 3 LLOLO «013. LO3L3KO  01. lIXI. LO3OVILKM3. llp3Lõik»3.. Wk- Ä3N LLI-AI. XOPOIII3IO L 0 IIXI, nxe/tllj>LL»ii3xi.!» Sügawa tänu tundmisega waatasiwad kõik ärasõitwatele külalistele weel kaua järele. Üks era päältkuulaja. KeiSri Aleksandri II auusammas Moskwas saab 15—'20 augustil s. a. pidulikult amatud. Nagu Liiwimaa kub. härra kohalises kubermangu lehes teatab,  saamad Liiwimaalt sellest pidust osawötma: Liiwimaa  maamarshall, Saaremaa maamarshall, Riia linnopää ja kaks wallawanemat Liiwimaalt, kuberner» härra walimise järele. Baltimere randadesse hakatakse mlewal aastal  wäi kest sadamaid ehitama, kus mäiksemad weo- ja sõidulaewad warjupaika wõiwad leida. Baliimaa Õigeusu wennaSie seltsile on „Now. Wremja" teate järele neil päiwil keegi proua Lessni-9000  rbl. kinkinud, selle tingimisega, et selle kapital» protsentidega igal aastal Eesti ja Läti keelseid «vaimuliku sisuga rahwa lugemiseraamatuid wäljaantud  saaks. Vennaste selts on kingituse tänuga lvasm wLtnud ja saab lähemal ajal komitee nime» tüma, kes kinkija tahtmist täide saadab. Prf. Dr. K. Dehio teatab Jurjewi Saksa lehes, et meie maa pidalitõbe wastuwõit» lemise seltsile wõimalikukS saanud, oma tegemast  tubliste laiendada, sest et Keisri Mas esteedi  armu läbi temale riigikassast 20.000 rbl. abi antud, nii et seltS nüüd uut pidali tõbiSte maja ehitada wõib, kus 100 haiget ruumi leiawad. Maja tehakse Tarivast» kihelkonda. kuS kroonu sellele juba 3 «vakamaad maad on kinikmud, 4 werSta TarmaStust ja 2 wersta WõrtSjärwest eemale noore metsa sisse. Tahetakse üht pää- ja kolm tõrwalist hoonet  ehitada; pää hoonesse saamad haigete tuad, meeSteja  naeSterahwaStele isepäinis, majaema ja welSkeri torterid, söögi ja töötuba, pesuruum ja köök. KõrwaliSte  hoonetesse saamad pesu ja supelus kohad terwete ja haigetele, eluruumid maja ülewaataja ja kordnikule, tall, jääkeller jne. Ehitus on juba alganud ja tahetamm  kõik hooned sügiseks malmis teha. Baltimere sadamate kaudu, iseäranis üle Liibawi,  kaSwab hobuste «väljamaale wedu ühtelugu suuremaks. Suured hobuSle kauplejad Hull'is, ArtwerpeuiS, Roterdamss ja Kopenhagenis lasewad fiiu oma agentide läbi maalt -odawamaid, aga tublist tööhobust osta, keda siis aurulaewade pääl igal nädalal,«väljamaale  saadetakse. Sel põhjusel on meie kubermangudes  alalist, kaunis tuntawat hinnalõusmist märgala. Wi! ja- ja rohuk a S m u üle terwel Venemaal  kuni kest juunini toob põllutöö ja riigimaade min. leht järgmisi teateid: Talwewilja õitsemine jäi milu temade  pärast 1 isz 2 nädalat endistest aastatest hiljemaks.  Talwewllja seis oli suuremal osal Europa Venemaal ja Kaukasias hää, ainult idapool on põud ja kuum asja märksa pahemaks teinud. Halb on talwewili järgmises suures ringkonnas: Sämara, Orenburgi. Ufa ja Kaasani kubermangudes. Wjätka kub. lõunapoolsetes kreisides ja Permis. Pääle selle on mitmetes Tuula ja Orelli kubermangudes talwewili  halb, siis ka Bessarabia kubermangu lõunapoolseS  jaoS. Wjätka ja Permi põhjapoolsetes osades ja Aasowi mere ääres oli talwewili hää, niisama ka kahes suures riugkonnas. esiteks Pensa. Tambowi. Woroneshi ja õhtupool Saratowi kub. ja Doni kasakate maa põhjapoolses osas; teine ringkond hgä talmewiljaga oliwad Weitseli ja lõuna-läänepoolsed kubermangud (muult Psdotia kub. lõunapoolne osa maha arwatud, kuS wili keskmine oli). Leedu ja Balti tubermangud,  kui ka Peterburgi, Pihkwa, Minski. Mohilewi  ja üks osa Vitebski kubermangu. Mujal Europa  Venemaa kohtades kui ka KaukasiaS oli suwiwili üleüldse parem, ehk selleM sel ajal küll weel kindlat otsust  anda et wõidud. sest et see hilise külmi parast kohati alles üles oli tõusnud. Halb oli fuwewili mitmes Samara kub. kreisides. Orenburgi. Ufa. Kaasani. Perm», Wlätka. Vologda. Olovetsi ja Arhangelski kubermangudes oli suwiwili keskmine. Rahuloldaw oli suwiwili Kaukasias, Astrahanis, idapool Saratowi kubermangus, SimbirSkiS, Nishni-NowgorodiS, Rjäsam,  TuulaS, kesk Venemaal, Witebskis, SmolenskiS, Balti, Leedu ja Weikseli kubermangudes, Podolias, BessarabiaS, ühes osas Herssonis ja Wolõinias. Läänepoolsel Europa Venemaal on suwiwili hää. Terme! mustamulla-maal on suwiwili kangesti umbrohtu  täis. MSisades oli pisut rohkem wilja maha tehtud, kui minewal aastal, taludes aga wähem. Rohu kasw oli laialises riigis mitmekesine. Keskmistes ja löuna-läänepool mustamulla-maal oli rohukasw rahuloldaw,  osalt hää, mujal tegiwad iää! kewade külm ja põud wähem kahju ja parandasiwad seda hilisemad wihmahood, nii et rohi keset juuni rahuloldaw. kohati hää oli. Mujal riigi osades oli kewade rohukaSwule enamal ehk «vähemal mõõdul kasulik. Lutheri usu koolide walitsuStele on ringkirja läbi teada anmd. et koolmeistrite ametisse kinnitamine ja lahtilaskmine edespidi ainult kohalise rahwakoolide direktori mõimnseS on, aga mitte enam pastorite ega kihelkonna konventide asi ei ole. Pillist merest. Meie põllumeeste lootused on sellel aastal kohati mõnesugu- Siin Pilistwere kihelkonnas ja ümberkaudu on iuwiwiljad üSna ilusad, aga wiimse vaari nädala  seeS on kuiwad ilmad ja kanged tuuled juba nõnda mõjunud, et wiljapääd «välja ja linad õitSma kisub. Türi kihelkonnas nähti üleüldse juba põua nägu olewat, sest et pärast Nelipühi enam palju wihma ei ole t»i»ud. Mitmes kohas oli näha, et seeme kewa- dise liia märja pärast ära oli kadunud ja et paiguti teistkorda seemet oli külwatud ja ümber tehtud. Rukkid  on kõrge ja hää maa pääl hääd, aga madalamateS  ja üleüldse Põltsamaa ja Tartu wahelisil mail näis nad kohate kehwa poolsed ia keskmised olewat. Heinamaa hein on läbistikku hää ja ristikhein on ka enamiste wäga hää, aga mõnes kohaS keskmine ja kehwapoolne. Heino on tänini häSli saadud kokku panna, ehk küll soo heinamaad wett täis oliwad. Kui hilised külwid, mis tänawu «äga palju <ve tuleb, mitte warfi hääd wihma ei saa. siis on neist küll lootus  wähene. Põltsamaalt. Öösel Lks 27 juunil põleS Adawere wallaS Lõimetsa külas Nahkru talu elumaja maha. kuhu lambad ja mõned fiad sisse jäänud. Teised  hooned jäiwad terwekS. sest et nende wahel puud kaSwasiwad. Kõik talurahvas olnud heinamaal ja ainult mana talu isa ja ema olnud koduS. keS kahel päewal tuld majasse üleSse ei ole teinud, millepärast tule hakatus arusaamata on. Hoone on küll waStaStikuS  walla kassas kinnitatud, aga peremehe kahju sellegipärast suur. sest et talu elumaja kraam kõik sisse jäänud. -tg. Pärnumaalt. Pärnu kreisis on I poolel  tB9B a. Pärnu kreis politsei ringkirjade najal k«Mu säetud teaduSte järel hobuseid waraStatud: -ts. Eng e st. 5 juulil s. a. talgurahwale süüa andmise juures pannud A. talu perenaene wiina pudelite  hulkaS ka soola hapu (Salzsäure) picheli kogemata  lauale. Wiina päha rüüpanud Madis M. ja Jakob J. sellest hääd lonksud, mille järeldusel mõlemad  mehed praegu haiged maaS on. Et see tervisele kahjulik, on iseenesestki möiSta. EtS niisugune juhtumine  manitse jälle rohkem ettevaatusele, päälegi nüüdsel  ajal. tuS muhu tõbe pärast soola hapuga rohkesti ümberkäimist on. T. Karksis põles 4j5 juuli ööl Joga talu karjalaut maani maha» kuhu 38 lammast ühtlasi ttüe ohvriks saiwad. Tuli arwatakse wiStist möödaminejate  iniuieSte läbi tõusnud olewat. Karksis kuulukse hulle koeri liikumas olewad,  kuS nad mitmel karielajad ärakiskunud olla. Jursewi kreisist. Kambjast. Wihm tikub paiguti juba liiga tegema; ristikheina saak on wäga hää. nii et mitmel aastal nii hääd saati ei ole olnud. Wiljad on koit wäga ilusad. Nõo kihelkonnas Tähtvere wallaS lõi pikne 4 juulil möldre naese maha. Taba olnud terwe. uksed  kinni ja jäänud arusaämatakS, kust pikse nool sisse on pääsenud. Narwa kalevivabriku direktorile» Saksa riigi kodaniku Eduard von Peltzerile vn. nagu „Walit.  Teataja" kirjutab, St. Anna ordu 3 klassi anutäht  antud. -8- Wirumaalt. Palmse - Wõsu supeluSpaiga  elanikudel oli 9 ja 10-mal s. k. päevadel õnn tähtsat külalist EeStlmaa kuberneri härrat eneSte keskel näha saada. Kõrge ametnik sõitis neljapäeval.  9 juulil Rakweresse, kus ta rahukohtu-kogu maja vaatas; Rakverest sõitis tema selsamal päeval Kundasse. säält aurulaevaga Wösu randa, kuhu öösel kell weeraud 13 ajal jõudis. Õöd puhkas külaline kohalise kaupmehe hra M. majas; järgmisel hommikul  vaatas ta Palmse vallamaja, rewiteeriS vallavalitsust  ja waataS ka Wõsu supeluSpaika. Kell 9. hom. sõitis kõrge külaline ühes oma saatkonnaga ära. mao! 50 aaStat, Inglismaa! 45 a. S kuud. Belgias 4ck«. vl kVod. Echweitsis 44 a. 4 kuud, Prantsusemaal  43 a. 6 kuud, Austrias 39 a. 8 kuud, AtaliaS ja Preisimaal 39 aaStat ja Baieris 36 aastat. Nii »OIM ;AHeri järÄe Preisi zaJtaLia tovaniwdel kõige wShem aega, maapoolsest elu maitseda» Kuulsale Baieri  õllele ei awatda see arwuStik küll sugugi kiitust. Kosimine. ilmale (u kauniks kanniks silmale A liocha Lrvakose lõi, A anniks tõi. r I,üburiUas siisike, > Saa ka seltsiks minnle, Sest seo süda keckonis, Seisis Isa tabtmises! Naljad. Hirmus ähvardus. Unterohwitser: „Nekrut  Leimann, kui sa nüüd veel ettenäitamisest aru ei saa, istiS lasen sind niikaua gimnastikat teha, kuni DreyfnsS ilmsüütuks tunnistatakse." " --- . > : „Kas kaupmehe isand ' ' nllr tunnistanud ei ole?" i b > rääkimata!" t k Ma olen wäga hädine, u l ' > ' -tegema?" „Jätke õlle : 7 . ' . n !" „Noh, jooge siis r.'"u »-.u piuegu ja teie kannatustele L?''--'. pevgt " U-u< ajak o si lan e. „Kas te' tahate minu uarsels saada, ilus laps?" „Aga ma ei armasta Zsid ju sugugi!" „Roh, tas ma siis selle järele küstund olen?" Lätimaalt. Sõjaminister, kindral-leitenant Kuropatkin,  saab, nagu teatab, auguSti kuul Liibawisse tulema, kus ta, mu seas. Keisri Aleksandri 111. fõjasadama töõsi järele kaatab, mis juba lõpule on jõudmas ja 1899. aaslakü täiesti walmis saab. Soomemaalt. Helfingist. Keiserliku Majestedi Kõigekõrgema  käsu pääle saab ülekorraline Soome maapaew 7. jaanuariks 1899 kokku kutsutud, kus Soome sõjamäe teenistuse seaduse muutmise üle nõuu saab peetud. Soomemaa koolide olu üle kirjutatakse „Rew. Beobachter'ile: kooliaastal oli seminaride juures 66 kooliõpetajal ja õpetajannal  ametis; seminaride kaswandikuve arm oli 1656. Linnades olewates rahwakoolides õpetasiwad  195 meeste- ja 537 naesterahwast; õpilaste arw oli ühtekokku 24,835, nendest 12,391 poiss- ja 12,444 tütarlast. Nendest saiwad 18,297 Soomekeeles, 6,518 Rootsi- ja 20 Wenekeeles õpetust. Terwel Soomemaa! awati täh. õpeaastal 131 uut rahwakooli; üleüldine  koolide arw oli 1403. Õpetust andsiwad  neis 1,552 inimest, aasta waremalt alles, 1396; üleüldine koolilaste arw oli 62,847, aasta waremalt 59,956. Iga kooli pääle terwel  maal tuli 45 õpilast. Soome raudteed on wiimasel aaStql, «50. Sakala. 1898 Kust kohast waraStatud. --lx U A s s s? Wäär- tuS. rublad. Pärnu kihelkond 3 I 2 1 i l 8 631 Audru „ —! — 1 — 1 35 TSstama „ l — — — 1 65 Mihkli 3 > 2 — — — — 5 365 Jakobi „ 1 — 3 245 Wändra „ ! — Tori » k! i — 2 95 Häädemeeste,, —I — L ! 2 135 Saarde „ 2 j 2 2 1 7 435 Halliste „ —I — — — — — — Karksi 2 — — — — 2 200 ulesandmata kust I kohast Z!- 3 1 — — 7 487 Kokku 15>8 j? >6 >2 >- >38 269S