 maa woolanud. Õnneks on seda tulema arwatüd ja kõiki tehtud, et suuremat õnnetust ei tuleks. Jniheniörid  oliwad walwamas ja wõisiwad küladele sõnumit saata mille üle wefi ette-arwamist mööda woolama saada, Naudtee-rongid seifiwad malmis, rahwast häda aeal äaa wiima. Leikusekuu 25. (13.) pääwa! andsiwad insheuiörid  tähte. Kui tamm katkes, oli madala maa rahwas juba eest ära peastetud. UputuS Gangcs'e-nõguS Hurd- Warll juureõ oli määratu. Leikusekuu 26. (16.) pääwal on Egyptus'es Sendussandmise-nõüukogu juhataja Ali-Pascha ja endine Kindral HaSsan-Gacht-Pascha kinni pandud, kaebtufe all, et nemad Sudani naeSterahwaid orjadeks ostnud olla. Üks kolmas Pascha on põgenenud. -- Port Saidi'õ ön Suezkanali-seltsi bagger-laewade töölised tõrkuma läinud.  Sudan ' t s koguda Mahdi kõiki oma sõeawäge  tormamiseks Kassata peale. Ida-Sudansi põhjapoolised  maakonnad Berber ja Daugöla olla Mahdi sõeawäest  tühjendatud. Koribll kaewu juures (teel Assuanüst Berberi Unna poole, körbeS Niiluse jõest'ida pool) on sealised suguarud Egyptus'e Walitfuse poolt söeamstu ja püsflmoona palunud, et nemad parajal aeal MahdistlaSte wasta wälja astuda wõiksiwad. Eghptus'e Watitsus on seda palwet täitnud ja on neile Suakim'ist rohkest neid sõeatarwitusi saatnud. Portugali Lääne-Afrika'S on raudtee rannast 280 kilometrik Canzengo jõe alamale jooksule,  kohwi-istandustest saadik, juba sõitudeks tahti. Kõik see 300 kilometrit pitk raudtee, Cazengo jõe ülemale jooksule, piab Wiinakuul awatud saama. Trans » wäa l' i s on Kafferlased Agahta linna sisse piiranud. Leikusekuu 17. (5.) pääwal katsuti sealisele söeawaele Pretoria'st  Politsei-wäge ratsa appi saata, mis aga tagasi tõrjutud sai. Kõik Hollandlaste talu-asutused Letaba-jöge wööda on mahü põletatud. Kafferlased piawad postwankred  kiuni ja rööwiwäh hobu-eesiid ära. Pöhja-Ämmka'st. Rahwasaadikute koosolek (Parlament)  on lõpetatud ja seaduS Anarchisilaste wasta ou järgmiseks koosolekuks jäätud. Kuida näha, on Põhja- Amerikanlased selles aSjas sõnadega ka agaramad, kui tegudega. Japan't walitsuS olla New-DorklS 100,000 sõeapüSsi kohalise moonaga tellinud. WiSconstu'ija Minesota  riikides on metsapõlemised wäga suurt kahin teinud; 21 kohakvuda on maha põlenud ja künni 1000 inimest on surma saanud. Kahju on 12 millioni dollari peale arwatud. Löune-Amerikast. Ühe õnnetuma juhtumise läbi on Rio de Janeiro püssirohu-wabrikus Leikusekuu 20. (8.) pääwal kärgatus olnud. Surmatud on 25 inimest. Omalt maalt. Tn!linna'st. ,A b i k a s s a a a s t a l 1893/ Selle pealkirja all on ,Peterburgi Ewang. pitkemat aruannet Ewan.-Luth. kiriku Abikassa legewuse üle aastal 1893 loonud. Esiteks on selleS aruandes jutt „S tiftu n g i d e f. o. kapitalidest, mis nende andjatest Wenemaa Ewang-Luth. kiriku iseäralisteks tarwitusteks  määratud on. Neid on 24 ja nende kapital kokku on 380,000 rubla suur, millest ainult ztnfid (aastased  kasud) tarwitatud saada wöiwad. Seal on näituseks üks 18,000 rubla suur kapital, mille zinfldega kirikuõpetajad  meie usutunnistuse koguduste tarbeks riigi kauge. mateS jagudes piawad kaswataknd saama, üks teine kapital  Batlimaa kubermangude liiga suurte kihelkondade jagamiseks.  Jälle teised feea-kirikuõpetajate wäljasaatmisekS sõea aeal j. n. e. Siis on Lutherus'e-kapital, mis aaStaS  peale 8000 rubla zinsifi (rahwa keskis ka , nimetatud) sisse kannab, uute kihelkondade asutamiseks, uute kirikute ehitamiseks j. n. e. määratud. Pöhjuskirja järel ei ÄSi ükS /reisi iseärallstest kassadest teisele appi ,ninna, et omale puudus ei lulekS. -- Peale nende iseäralisteks  larwitusteks määratud kavidalide on wiimasel aaStal järgmised siSselülemised olu id: Korjandustest, aastarahad,  pärandustest j. n. e. 59.071 rubla (eelkäinud aastal 61.889 rubla), zinsidest 4870 rubla (eelkäinud aastal 6076 rubla), laenude tagasimaksmisest 7653 rubla (eelkäinud aastal 5837 rubla) mitmesugustest fiSsekulemiStest  ei ühtigi (eelkäinud aastal 100, rubla) eelkäinud aastust järel jäänud 123,780 rubla (aastast 1891 aasta 1892 peale oliwad 1 14,539 rubla järel jäänud.) See on kokku 195,384 rubla, kuna aastal 1891 järgmiseks aaStaks 188,441 rubla järel jäiwad. Nende summade keSkts on esimesed, .korjandused ja aaNa-rähädj kõige tähtsamad,  sest need on "teiste hallikad. Kahanewad koguduste  korjandused ja aasta-rahad, siis kahanewad ka zinsid ja järeljäämised. Jg need!,! orj andused  aastarahad  on wiimasel aastal 2818 rubla w äh e m sisse kannud, kui aastal eune seda! Et wiimasest aastast nii paljus 123,780 rublas järel jäänud, selle põhjus bn see, et pea kõik korjandused j. n. e. kogudustest z. n. e. Ringkonna-komiteedesse  ga nendest pool sellest rahast Jõulukuul Keskkomiteedesse saadetud saawad. Selle järgeb on kuud Jõulukunst kewadeni Abikassa mesi-kuud, just nagu messilaste juures, kõikides 22 kassades on siis mett. Tuleb kewade, siis on nõdrad linuupnud kõige rutemini oma tagawaraga otsaS ja siis pöörawad silmad ennast pea-puu poole, Kesk-komitee poole, kes siiS omad taga"oara  tamrid awama piab seda rohkem, kui nüüd kirikute, palwemajade, kiriknspttajate-majade ja koolimajade ehtlamisc-aeg  algab, niisamati kirikuõpetajate suured ametireisud.  Täuu Jumalale, et meil wiimaste 7 aaState sees ikka mett laagris olnud on ja ükSkit palwet jüuu puuduse  pärast tagasi lükata tarwis ei läinud/ MiS nüüd AbikaSsa wätjaaudmistest kõikides komiteedes maksab, siis oliwad need: Kirikute ehitamine ja parandamine 30,423 rubla (eelkäinud aaStal 12,988 rubla), palwemajade  ja koolimajade ehitamine ja parandamine 3854 rubla (eelkäinud aaStal 6111 rubla) kirikuõpetajate majade ehitamine ja parandamine 6341 rubla (eelkäinud aastal 7084 rubla), kirikurüstad 249 rubla (eelkäinud aastal 622 rubla), kirikuõpetajate ja kiriku-ameluikkude sõidurahad  ja ülespidamised 38,511 rubla (eelkäinud aastal 31,309 rubla), ametist lahkunud kirikuõpetajatele ja nende perekondadele 2165 rubla (eelkäinud aastal 1 'Bl rubla), koolide ülespidamine ja nsuõpetamiue 6269 rubla (eelkäinud  aaStal 6500 rubla), teised abiaudcd 933 rubla (eelkäinud aastal 1025 rubla), kõigist kõiki 95,875 rubla (eelkäinud aaStal 77,598 rubla); selle juure tulemad talitluse- ja trüki-kulud 737 rublaga (eelkäinud aaStal 5798 rubka) ja mitmesugused wätjaaudmised 737 rublaga (eeskäiuud aaStal 1131 rubla.) Kõik Valjaandmised kokku oliwad selle järel 102,624 rubla suured (eelkäinud aaStal 84,527 rubla). Nendest wäljaandmistest on üleüldine Abikassa 68,889 rublaga osa wõtuud, LutheruS'e asutus 11,666 rublaga, ja Sliflungid 17,519 rublaga. —» >Knida näha, kaswawad meie wäljaaudmised aast-aastast suuremaks. Muudetud aea aSjad, Abikassa suureni jõud, miS nüüd iseäranis lenuulehtedc läbi kogudnSlele luttawakS  saanud ou, Lätlaste ja Eestlaste wäliaräudamine riigisse, üks suureni agarus, Jumala-riiki ehitada kõik see wõtab sellest kaSwamisest osa-ja saab järgmistel aastatel  weel rohkem osa wõlma, et armastuse-lõõ usnosaliStc heaks suuremat ringi leiaks. Ja see ou hea, sest LutheruS'e  kirik meie riikis ou oma enese abi peale piiratud. On kirik laisk, siis langeb kirik, just nagu ükS mõis. mille eest peremees hoolk ei kanna, ja keeb kirik oma parandamise  kallal tööd, stiS ei saa armuline Jumal seda tööd wist mitte ilma õnnistuseta jätma/ Kõige suuremaid andeid, muist kui kingitust, muist kui laenu, saiwad mööda' läinud aaStal: Hageri kirik Eestimaal, kiriku ehitamiseks 9680 rubla iseäralisest kapitalist LulheruS'e maakirikule abiks EeeSlimaal; Sewastopol, kiriku ehitamiseks 7000 rubla Lulherus'e-afutuseft; EeSti Elisabethi-kogudus Pär- oma kiriku ümberehitamiseks 4000 rubla; Soome koolmeistrite-semiuar Kolpana's 3695 rubka ja Ustkulaliuka  Wolga kolouiedeS 3000 rubla. ,Kena oleks, kui kõikideS kirikutes, millele meie kaSsa abi auuud, ühegi seina peale ÜkS welke mäleStufe-laud pandud saaks, miS sell>st teatust annab, ck armastus meie kassa wasta järeltulijatele  päranduseks saaks/ Kuida näha, ou wäljaandmised  kirikuõpetajate ja kiriku ametnikkude üleSpida»,»- sekS taSwauud. See leiab selleS oma seletust, et Siberi kirikuõpetajate abirahad Riigiwalitsuse poolest rohkem ja rohkem mahendatud saawad ja et meie kassa nii heaste Kaukasuses kui ka WolhlMa's ülisuurtele kihelkondadele põliseid abiõpetajate-asemeid asutab. ,Ikka on meel", üteldakse aruande lõpetusel, ,ringkondasid, kuS wastast meelt meie Abikassa waSta on, nagu oleks see üks kasta kirikuõpetajatele. Ja mis piab siis tehtud saama, kui 30 kihelkonda liiga waesed ou, oma kirikuõpetajaid Üle pidada? Ja keS piab siiS sõidurahad 5000 kuuni 10,000 lversta eest maksma, niida palju kirikuõpetajaid aaStas ära sõitma piawad, laiali pillutatud paikisi üteS otsima, knZ Gwangeilumi-usukist  elamas on? Meie piams Jumalat tänama, et ülepea kirikuõpetajaid on, kes selle wäh.se palga eest, mida meie neile anda wsime, ennast kõige raskemate waewade alla heidawad. Ei, aemsad weuuad, Teie piate meie kassa walilsust juba usaldama, et see teab, niis suurt ja pühat kohust sellel kõige meie kiriku koguduSte junreS täita ou ja et rohkest hoolk kannab. Teie kalliswääriliSke armastuse-annetega nii tcuuwlsi kui wõimaltk ümber käia. ÜkSki ühe koguduse palwe ei saa meie poolt täidetud, enne kui kohalise Ringkouua-komilee ja Konsistoriumi heaks arwamist selle üle saadud, kaS kogudusel selle peale õigust on. Siis saab Kesk-komitees, kuS 12 meest isluwad, selle aSsa üle nõuu peetud ja healisi antud. Aa wiimaks saab Kesk-komikee poolest nõuukS wõekub andAiue weel kord Kindratkonsistormmi poolest läbi katsutud ja W, kui see palwet õigeks arwab, kinnitatud/ Wene kathedraN looreS-e h i t a m 1 st Tallinna Toompeal, on Pekerburgi laupmeeS 1. gildist, Gardejew, 280,000 rubla eest oma peate Võtnud See toores-ehiluS piab ehituse-aea lõpuni 1897 walmiS olema. Sel aaStal on 800 kubiksülda mulda wälja kaemata  ja aluse panemine algata Seesama kaupmees ehitab  ka Tallinna Ri»gkonua ? o h t u - m aj a, miS Talwekuu 20. pääwats sisseõnnistamiseks piab walmiS olema. Niisamati on Gardejew Tallinna Wene ehitamist 70,000 rubla eest oma peale wstnud. Eestimaa Ritterkonna poolest on Dr. von Middsndocff  inetuseks silinahaigete arsiimiseks maal 300 rubla ühikorrlst abiraha saanud. Sealtsamast saiwad ka Dr. E. v. Nottbeck ja Dr. W. N e u m anu igaüks  600 rubla ühe kirja Väljaandmiseks nime all »D a s mtttel a l t er lich e Revo (Kesk-aegliue Tallinn), mis Riia's peetumale Archäokogia- (wana-aea) kongressile määratud on ja selle awamamiseks malmis piab saama. Tallinna ja Rapla wahel ou korraline poSkiüheuduS nöuukS wõetud, mis Mihklikuu 1. pääwal awatud saab ja kolm kord nädalis käib. Raha-Ministeriumi kuulutust mo.-da saamad Eestimaa  riigi-kruntmaksud lulewal aastal 43,062 rnlba suured olema. LeikusekuU 18. pääwal oli endise Kreditkaõja kojauacne  selle maja kolmandema korra aknaid pesemas ja kukkus sealt hoowi peale. Raskest Vigastatud naene sai DiakouiSsidc-majaSse wiidud, kuS tema kolme tunni pärast ära suri. -- Pelerburg'i poSti- ja telegrafi-ringkonna ülem kuulutab,  et selle aasta Leikusekuu 1. pääwast saadik Püchtiz'  jS, 25 wersta Aõhwist lõune pool, üks posti- j autus kõiksuguste saakmiSte wastawõtmiseks ja wäljaaudmisekõ  awatud on. Kauouipaadid ,G ro sjasch t s ch ja ,O t - washnõ/ on Leikusekuu 4. pääwal Tallinna lahelt Wladiwostoki teele läinud. Wist Khiina-Japan'i sõea pärast. Laitiskist. Leikusekuu 28. pääwal. Meil on ikka peale soojad, aga wihmafed ilmad, kuida ka kõigilt Eestimaalt sõnumid alaliste wihmasadnde üle tulewad, mis põllumeestele  muret kartuhwlile ja rukki-orasetc üle tegema hakkawad. Sel nädalil ali ESmaspääwal ja Teifipääwal  kuiw ilm, siis kuli jälle wihma. Täua on ilm jälle kuiw. ülepea on siin ühe kuu kaikus, Heinakuu 20. pääwa  si Leikusekuu 20. pääwaui ainult kaheksa kuiwa pääwa olnud, 23 wihmasi. Kuua müürpääfukesed sel aastal kakk nädalit kauemini siin wiiwisiwad kui läbiStikku, on teised pääsukesed ühe uädali waremini ära läinud ja oliwad juba Leikusekuu 18. pääwal kadunud. Meil ou lühikese  aea ferS kolm hobusewargust üksteise järel ette tulnud. Ühest hobusewargusesi ou meile järgmine kiri Politsei poolest siSse saadetud. ,Öösel waöta Leikusekuu 16. pääwa warastati Balliski karjamaalt wäliatceninud soldat Jüri Abrahmi-poeg Brecher': hobune, kaheksa-aastane ruun järgmiste tähtedega: Kõrw, wähem kui 2 arschinat kõrge, üle ulua käib walge, üks toll lai kriips, tagumised jalad kabjast ligi põlweni watged, esimene waõfak jalg luupäksini walge. üks kabi musi, t eised walged, kaela paremal poolel kümne-kopika suurused walged plekidlakk  wassakul poolel. Wassaku külje peal kolm sellekujulist s> armi, ümmargune arm 1 tolli lätii möetuS, kitsad armid ou 1 werschok pitkad; armid on sisse majutatud ja ei ole mille karwa-haiguse järjed. Hobuse hind 75 kuuni 80 rubla. Maalt Lauritsa-pääwal Leikusekuu tl), pääwal mis Kusalu's kui kiriku nkmepäaw peetud saab, oti kirikus pärast korralisi Zumaia-leeuiõtust waimuiik kontsert, millest kõik ümberkaudsed laulu khorrid kirikuõpetaja ühe poja ojamai juhatusel  tegematosa wStstwad. Kuuljaid on rohkest olnud ja selle järges ka sissetulemist, miS kiriku ümberehitamiseks laenatud  raha tasumiseks määratud on. Kunda waldas on »Rew. JSw.' sõnumite järel sealine talumees J. S. öZsel wassta Leiknsekuu 2. pääwa talumehe Lus e n - b ergi maha lasknud. J. S. ütleb seda oma enese ja oma perekonna kailsusekS teinud olema, sest Lusenbecg olla wikme teisega kema majasse tormanud, uksed ja aknad klwidega lohkunud ja teda ennast tappa tahtnud. Wo-marlst. Wolmari kreisi Nahwatoolide-inspektor ou koolmeistritele kema üiewaalamise ringkondaS kuulutanud  et tänawuse kooli-aaSta teise pool-aasta hakatusega endise wiie usuõpetuse-luimi juure nädaliS weet üks kuues kuud Bibll-lugemisekS tulema piab. Mis meie »õnnfat/ rahmamehed selle juure lausuksiwad, kes zärges kaebasiwad,  meie ratzivakoolid olla ufuspetuse-luudidega täis ja selle waSta poolt abi lõntafiwad? Ztla'si. Pühapääwal, Leikusekim 21. pääwal, oliwad kaks noort neiut Nocdeckshofsis tantsupidul olnud ja seal oma armastajatega kulisse saanud. Pärast tantsupidu lõpetust läksiwod nemad Aa jõele. Kut nemad ühes sealiseS  klaasiwabnkuchooneS öömajal olnud, siis wõtsiwad nemad nõuuks ÜheSkooS surra, stdusiivab ennast võileaa üksteisega kokku ja kargasiwad jõkke. Kurefaarest, Ühest haledast õnnetusest kirjutab Kuresaare  Nädalikeh/: Leikusekuu esimeste pääwade seeZ latzkuS endine kaua-aegne Prantsus-leele õpetaja meie