dada. Nüüd pööris ta ennast jälle Tscherepowi  poole: „Teie seisus, herra ohwitser?" „Praporstschik, keiserlik majesteet." „Jälle ükskord wale; mitte praporstschik, leitenant!" „Leitenant, keiserlik majesteet." „So, et Teie nüüd meeles peate!" Nüüd sõitsiwad nad Peeterburi linna jaost läbi, üle Tutschkowi silla ja Wassili-saare, Peetcrburisse tagasi. „Teie seisus, herra ohwitser!" hüüdis keiser, nähtawalt häätegewa häälega. „Leitcnant, keiserlik majesteet/' „Hm . . . Leitenant . . . See ei ole mitte tõsi, herra: kuidas ci tunne Teie oma seisust mitte? Stabsrittmeister olete Teie, mitte leitenant!" „Üsna õige, keiserlik majesteet." „Üsna õige, mis see peab tähendama?" Nende sõnadega muutis keisri hääl jälle waljuks ja wihasekS. Mina küsin Teid, on see üsna õige, et Teie oma seisust mitte ükskord ei tunne?" „Töeste mitte, keiserlik majesteet, üSna õige on see, et ma stabsrittmeister olen." Ahaa. mu herra, ma loodan, et Teie nüüd jälle unustama ei saa." Wassili jaarcle jõudes, nägi keiser, et tema ilus hobune üleni mahuga kaetud oli. Paks auur tõusis mõlemalt poolt külgede päält ja ta norskas nõnda, et sellest juba wäsimust näha oli. Keiser käskis kutsarit tasam sõita, et hobune natuke hinge tagasi tõmmata saaks. „Nvh, rittmeister," pööras Paul jälle, pool ara külmenud Tscherepowi poole, keS oma külmetamist kõiges selles sündmuses tagasi hoides, „Teie teate ometi, kes Teie olete?" ..Rittmeister, keiserlik majesteet", hüüdis Tscherepow waljult ja rõõmsasti. „Aga, rittmeister, juttustage mulle ometi, kuidas see sündida wõis, et Teie ilma mõõgata uulitsal olite'?" Awalikult ja salgamata jutustas Tscherepow  kudas see tulnud, kuidas nad Junge juures Warao mänginud ja kudas tema kõik kuni õnnetukatini kaotanud, kudas ta seda siis weel ärtuemanda päüle wälja tahtnud panna ja kudas üks pilet krahwlikust  majast, teda selle juures takistanud. ~Kes need oliwad, kes ühes teiega mängisiwad?"  küsis Paul silma kulmusid kokku tõmmates. ..Majesteet, nuhelge mind, mina olen see ainuke süüdlane," wastas Tscherepow tasa, aga kindla häälega. Hm . . . mina ei taha mitte uudishimuline olla, põlgan walet ja waletajaid, saan aru, et Teie oma seltsilisi mitte üles anda ei wöi. Mina annan Teile andeks. Kudas wõis aga see wöimalik olla, et Teie oma mõõga ära unustasite, mille pääle Teie kõige päält oleksite mõtlema pidanud, kui Teie oma ülema juure läksite? ..Majesteet," wastas Tscherepow näost punastades, „see ei olnud mitte kindrali käsk, waid üks pilet..." ..Kelle käest?" Tscherepow jäi sügawalt punastades wait. (Järg tuleb) 1. Septembril algas siin Saaremaa koolmeistrite  kursus linnakooli ruumides Kursuses käijad on kahte jaoskonda seatud ülemasse ja alamasse. Õpetatakse Wenekeelt, rehkendust, geografiat  ja ajalugu. Kuda kuuleme, tahta koolmeistrid  kursuse lõpul siin kontserti anda. Kuresaarde on muusikadirektor M u m m e toimetusel üks muusikaselts asutatud, mis „Kuresaare  muusikaseltsi" nime kannab. Paari nädala eest oli Saaremaal kange kõueilm. Tiinuse mõisa elatiSmajassc on wälk, sisse löönud, aga õnneks ei ole see mitte suuremat kahju sünnitanud. „Arensb. Woch." kirjutab: Meie Lossi uulitsa! on nüüd ka õllepood. Mõne aja eest asutati turu nurga paal mõisnikkudckoja wastu üks alamat seltsi joomisckoht. Nõnda on siis meie tähtjam uulits üheks mõnusaks kohaks nende ohwriks langenud, kes sarnaste kohtade asutamise Mõned waimulikud wõttawad praegugi weel suremise tunnistuste waljaandmise juures stempelmaksu, edk küll sarnased tunnistused seaduse järele sellest maksust priid on. Kuda räägitakse, olla praegustel Saare- maa karskuse seltsi eestseisuse liikmetel suured plaanid ees. Nad tahta tulewal aastal jälle suurt rahwa pidu korda seada, weel suuremat, kui see sel aastal olla mõis ja sellest pidust weel suuremat oastal 1900, 19 aasta saja lõpu ja 20 aastasaja hakatuse mälestuseks. Nagu näha, on ettewõtted tähtjad  ja suured, ja oleks südamest soowida, et asja cttewõtjatel küllalt jõudu oleks oma ettemõlct hiilgusega läbi wiia. Vallimaal on ametliku aruande järele 1894 1087 ja 1895 1149 inimest Luthcruss usust Kihelkonna kiriku torn ci pidada käesolemal sügisel weel mitte malmis saama. Mitmed koguduse  liikmed ei olla oma kiwiosastd weel mitte ära toonud, mis tsõwalmis saamist ka omalt poolt takistab. Mustjalast tuleb meile järgmine hiline kirjeldus,  mida aga siisgi sündsaks arwame awaldada: Wäga armas pidupäew oli meie Ew.-Lutheruse  kogudusel 2. Augustil s. 0., sest sel päewal õnnistati meie uus surnuaed sisse, mida meie oma õpetaja hra Eberhard toimetas. Juba mõni aeg oli wanas surnuaias matmise juures ruumi puudust  tuntud ja uute haudade kacwamise juures tihti surnutctuid wälja kaewatud, sest et uued hauad manade kohta juhtusiwod, milledel enam risti iga küngast märgiks ei olnud. Seda puudust  täitis meie kiriku waiitsus sellega, et ta surnuaia  suurendamiseks 3 Silla küla taluperemehe käest paari aasta eest 1321 ruut Ma maatüki ostis, mis 80 rubla maksis. Ei selle maa pääl mets kaswis, mida peremeestel tarwis oli ära koristada, sellepärast wiiwis uue surnuaia pühitsemine siiamaale,  kuna sellele ka enne waja oti kiwi aed ümber teha. Õnnistamise pidu päew saab aga wiSlisti kaua meie koguduse liikmete meeles seis- ennast kiriku juurde kokku, kust kell Vakk rongi musil lauldes surnuaiale mindi. Kõige ees kandsiwad  rotmeistrid kä!e pääl suurt risti, mis surnuaiale  üles seati, nende järele käis käis õpetaja, siis köster lauljatega ja minnaks määratu suur rahwa hulk. Pitka rongi päälc waatamata läks laul siisgi kaunis õiges taktis, kuna muidu meie koguduse kiriku laul mitte just kaunil järjel ei seisa ja selle juurde laulujuhatajate poolt tublit parandust ja hoolt tarwis oleks. Siledat maanteed mööda, kus hulk maad mõlemil pool tee ääres ilus mets kaswab, wajuS rong tasakest! surnuaiale. Jumalateenistus oli kõigiti kaunis, jutlus mõnui ja liigutaw, paljude silmis hiilgasiwad pisarad. Laulukoor laulis ka ühe ilusa selle päeiva kohase laulu, mis pidu rõõmu meel ülendas. Ka palju teise usu inimesi nähti sellest pidust osawõtwat. Pärnust. Sindi maimikusse tahetakse abiõpetajat  ametisse scaoa, kuna Tori õpetajal raskeks  läheb Sinti käia. Uue õp. palgaks jääb see summa, mis wabriku walitsus nüüd Tori õpetajale  maksab, ja mabriku rahma käest tuleks muidugi  lisa. Surnuaia koht milleks Sindi mõisa kaks wakamaad kinkinud on juba wälja mõõdetud. Wiljandi linna wolikogu tegi otsuseks, ka siin Peterburi aega maksma panna. Juba paari nädala eest seati Wiljandi linna kell seejärele käima.  Nii on siis ka see kodumaa linn Tallinna, Jurjewi ja Pärnu eesmärgi järele teinud. lurjewist. Raamatukaupluse asutamiseks on kand. J. Tõnissonile, „Postimehe" toimetajale, luba antud. Tormasin pidalitõbiste maja ehitus on alganud  ja kewadel wõiwad juba hoiualused sisse astuda. Kroonu poolt on Suuremõisa selleks maa antud Möndasugust. —lB tundi õhusõidul. Moskwas asuw Prantsuse õhusõitja Herwe olla kohaliste lehtede järele oma õhulaewa „Vegaga" 800 werSta pikkuse  tee ära sõitnud. Laew lendunud õhus 18 tundi ja langenud wiimaks teisel pool Pensad maha. Esmalt lcndanud laew õige madalalt, kuid õige kiiresti. Kell 11 õhtul näinud Herwe enese kohal maa pääl kuma, mis küla põlemisest tõusnud. Kartes, et laewale õnnetus wõib juhtuda,  tõusnud ta 300 meetrikõrgusele, kus kõiges 1 kraad sooja olnud. Kella ajal jõudnud laew tiheda udukihi sisse. Herwe heitnud ühe osa koormat wälja, ja nüüd tõusnud laew pooleteise tuhande meetri kõrgusele, kus juba soojamöötja neli kraadi külma näidanud. Et sääl õhk liiga õre ja laewa seinte paale tarwilise raskusega ei jõudnud suruda, hakkas laewa seinte läbi hulgana õhku wälja tungima, nii et õhulaew kord-korralt ikka kõrgemale tõusis, ja minnaks 3000 meetri kõrgusele jõudis, kus 13 kraadi külma oli. Kõrgemale Herwe enam ei tõusnud, waid laskis laewa maha langeda. Prantslane oli rõõmus, et temal õnneks läinud oma laewaga süda-Wenemaale tungida, kus igawene waikus walitscwal. Naljaks. Hää nõuu. Eradozent, kes üliõplastele ettelugemist peab : „MiS peaks ma ometigi tegema, et oma kuuljate hulka suurendada? Sõber: „Tee jutt wälja, et sa oma kuuljatele raha laenad." Mötte-terad. -- Mõtle hästi järele, enne kui ja kõneled ehk toimetad; sest pärast ci ole sul mitte enam wabadust, üteldud ehk tehtud asja tagasi wõtta. Karista oma kirgesid, et sa mitte nende poolt koristatud ei saaks. Kui kired su üle wõimust tahawad saada ja sina ägedaks ja ähivardawaks lähed, siis ära unusta mitte enesele ütelda, et sa kombeline ja iviisakas inimene oled I Siis ei saa sa mitte toorest tegu tegema, maid sa elad õiguse ees, ilma kahetsuseta ja kartuseta. 37 Saarlane 1898.