lased kchw rahwas on, siisgi olla nad „karjajaagu"  poolest mittu kord rikkamad kui Suuremas mehed. Wiina wõida Muhumaal igast talust leida, mitte pudelitega, maid ankrutega. Tulla ka ette, et mõnel peremehel kodus mittu korda rohkem wiina olla, kui keegi kõrtsimees endal wõida pidada. Kui sügisel wiina tagawara otsa lõppeda, siis kaduda äkisti paar meest mõneks nädalaks talust ära Riiga „kanepeid" tooma. Ükskord öösel tagasi tulles olla aga kanepi pundrade asemel piirituse akrud wencs. Pääle selle pidada ka Muhus rohkesti kodu-õlut tehtama ja wcel nii kanget, et ta „Baieri õllele" palju järele ei andawat.  Õlle joomises ci pidada Muhulane ühtegi piiri. Kord joonud sääl keegi manamees jõululaupäewa  öösel oma kolme pojaga 90 toopi õlut ära. Mihkli päewast künni lüripäemani pidada Muhulane alati purjus olema. Seesuguse suure joomise järeldus olla aga see, et MuhumecStel maksud wõlgu jääda, siis loomad ja kraam üleSkirjutakse  ja oksjoni pääl ära müüdakse. WõlglaSte oma meelest olla aga „waesed ajad" süüdlased. Peatsid kõik alkoholi sõbrad kord ometi nii targaks saama, et sääl juures mitte waesed, waid wiina poolest aastat süüdlased on. Tallinnast. Liblikat on teifipäewal 10. Jan. Toompääl nähtud, nagu „Rcv. Zeit." teatatakse. Liiga warane kewadekuulutaja.  Saiahindade alandamine Tallinnas on mõjumas ringkonnas otsuseks wõetud. Üks liiwawedaja töömees, kes Ülemiste järwe ääres liiwa wälja kaewanud,  on kokkulangewa liiwa alla jäänud ja selle juures surma leidnud. Ta oli, et oma walmiS koormale meel natukene lisa juurde panna, natukene maad teistest wedajatest eemal liiwa hakanud wõtma. Waewalt olnud ta seda teinud, kui alt ära õõnistatud liiwakoor kokku langenud ja ta enese alla matnud. Et suuremad kokkukülmetanud  liiwa pangad ühes alla langenud,  läinud teistel töölistel korda, õnnetut alles 10 minuti järele, kui ta juba surnukeha  olnud, wälja tõmmata. Wirumaalt. Ühes siinses kihelkonnas olemas mõisas on hale kuritöö korda saadetud.  Ühel ööl tunginud margad ühte talli, kuS nad 5 kana ja 2 lammast eeS leidnud. Et loomade kisa neid saagi ärawiimise  juures ei eksitaks, wäänanud kurjategijad  nende pääd küttega otsast ära, sest et neil sellekohaseid tapariistasid kaasas pole olnud. Wõrumaalt. Räpinas löönud keegi ühele taluperenaesele elukardetawa hoopi teibaga päha, kui see parajasti ust teise kloppimise pääle õhtul lahti teinud.— Mõni aasta tagasi tappis seesama poiss õnnetu naese mehe, kelle juures ta see kord karjaseks oli. Ta olla saunas mehele noaga sisse löönud selle eest, et see teda kord olla trahwinud. Nimetatud kurjategija lasti hiljuti parandus-wangimajast wälja. Liiwimaa õpetajate protsesside asjus toob „Balt. Monatschrift" pitkema aruande, mille järele 1884 aastast saadik künni 1894 aaStani 178 kirikuõpetajat kohtu all on olnud ja enamisti ka süüdlaseks mõistetud.  Riia ligidal Mühlgrabenis on üks wabrik, mille omanik E. Dubosc Prantslane  on ja alaliselt Havres elab. See mees on praeguse uuesti walitud Prantsuse riigi presidendiga sõber olnud. Niipea kui ta Faure presidendiks walimist kuulda saanud, telegrafeerinud ta oma wabriku Valitsusele Riiga, igale wabriku töölisele ühe päewa palga kingituseks anda ja kolm päewa wabrikut lippudega ehitada. Miitawi põllumeeste selts tahab Nishuij Nowgorodi wäljanäitusest 1896 osawõtta. Miitawist teatab „Mit. Ztg.", et üks selle kubermangu poeg, kes kaugel elab ja Jõuluks kodumaal käinud, Karolinenhofi kurttummade kooli heaks 1000 rubla kinkinud.  Peaks ometi teised rikkad inimesed seda enestele eeskujuks wõtma! Peterburgist. 17. Januaril Kell 2 pääle lõunat oli talwepalees saatkondade õnnesoowimine Keisri Majesteetidele Kõigekõrgemateks  pulmadeks. Kell 2 sõitsiwad saatkonnad talwepaleesse. Ülitoredad weepühitsemise-uksed  oliwad saatkondadele sisseastumiseks  awatud. Kell 2 ajaks oliwad mõisnikkude, maakondade, linnawalitsuste ja sõjamäe saatkonnad Nikolai- ja Awantsaali  kokku kogunud. Siia tuliwad ka: sisemiste asjade minister Durnowo, sõjaminister  Wannowski ja mõned teised auukandjad.  Suures Nikolai-saalis, selle ukse juurest minnes, mis kontserdi-saali wiib, Awant-faali poole, seadsiwad ennast saatkonnad kahes reas AeS; paremale poole mõisnikkude ja linnawalitsuSte, pahemale  poole, mõisnikkude saatkondade wastu, maakondade ja sõjamäe saatkonnad ühte ritta. Saatkondade taga laudade pääl seisiwad kallid waagnad soola-leiwaga, pühad pildid ja teised saatkondade kingitused. Awant-saali oli awalik puhwet üles seatud. Kell 2 ajal astuS Keisri Majesteet hoowiministri,  sisemiste asjade ministri, hoowiministri  abi, paron Fredericksi, ja õuemarshali  krahw Benkendorffi saatusel Nikolaisaali.  Keisri Majesteedi ees astus esimine ülem-kombemeister, würst Dolguruki saali. Keisri Majesteet kandis Preobrashenski rügemendi obersti ülikonda Andrease ordu paelaga. Saali keskpaika jõudes pidas Majesteet kooSolejatele järgmise kõne: „Ma olen rõõmus kõigi seisuste saadikuid nähes, kes siia on tulnud oma truualamlisi tundmusi  awaldama. Ma usun nende tundmuste otsekohesust, mis manast ajast saadik juba iga Wenelase omadus on. Aga mul on teada, et wiimsel ajal mõnedel maakondliStel koosolekutel inimeste hääled kuuldawaks on tõusnud, kes ennast rumalatest unistustest nii kaugele on eksitada lasknud, et maakondade  saadikud riigi sisemisest walitsusest saada osa wõtma. Teadku kõik, et Mina, kuna Ma kõik jõuu Oma rahwa hää käekäigu  tarwis pühendan, isewalitsuse aluseid niisama kindlasti ja kõikumata kaitsma saan, nagu seda Minu unustamata kadunud isa teinud on." Majesteedi sõnad wõeti waimustatud „hurraa"-hüüetega waStu, mis kaunis kaua aega kestis. Siis läks Majesteet  kontserdi-saali, kuhu ka Keiserinna Majesteet  sisemistest ruumidest astuS. Keiserinna  Majesteet oli püha Katarina-ordu paela enesele ümber pannud. Nüüd algasiwad  saatekondade õnnesoowitused Majesteedile.  Keiserinna Majesteedi seljataga seisis kojameistrinna würstinna Golizin ja kojapreili krahwinna Lamsdorff. Efimised õnnesoowijad oliwad mõisnikud, nende järele tuliwad sõjamäe, maakondade ja linnade saatkonnad, keda sisemiste asjade ja sõjaminister  esiteles. Kingitud pühapiltidele andis Majesteet suud. MõiSnikude poolt oli 49, maakondade poolt 26, linnade poolt 131 za sõjamäe poolt 22 saatkonda. Õnnesoowimiste  lõppul läksiwad Majesteedid sisemistesse ruumidesse tagasi. Kell wiie ajal läksiwad kubermangude ja kreiside mõisnikute-pääd ja mõisnikud, keS kes saatkondadest  osa wõtsimad, Kaasani pääkirikuSse, kus Keisri Majesteedi tähendusrikkast? sõnade  pärast pidu-jumalateenistus peeti. Peterburis, 26. Jan. „Walitsuse teatajas" on riigi walitsuse teatus ja luba selleks, et wilja wõib sisse oSta. Plaan selleks on Kõigekõrgemalt seatud konferenzi poolt, kelles sõja-, sisemiste asjade, raha- ja põllutöö ministrid ning riigi kontroler  liikmed on, riigi sekretäri Solski eesistumisel,  tehtud. Rukkid ja nisu, mis meie maal kõige tähtsamad wiljad on, saab hääduse, jõuu ja tarmituse järele oststama ja sellega wilja turu elu tõstetama, mis leigeks minna tahab. Neid wiljasid on nõuu otse põllumeeste eneste käest osta, ka talupoegadelt ja mõisnikudelt. Wilja pruugitakse  rahwa toitmiseks ja ka sõjamäe toiduks. Kui wilja erainimestele müüdaks, sünnib see ka nii, et sellest mingit rõhku wilja turu kohta ei tõuse. Selle asja üleüldine juhatus  on rahaministri, aga walitsemine selle ülekaubadepartemendikäeS.  Kubermanguja  kreifi-semstwod on ostjad oma kogude otsuse järele, aga ka wolikogude ja rahaministri  poolt walitud inimesed. ja ütleb kirja lõpul: „Aga -vististi põleta fee kiri ära! Uue aasta naljad. Paks herra, kes uue-aaSta ööl joogimajast tulles koju läheb, karjub kareda häälega woorimeest. Voorimees  sõidab herra juurde. „Prosit Neujahr" (hääd uut aastat) sõnab tujukas herra ja sammub aga edasi. Et herra alatine sõitja ja hää maksja on, mida kõik -voorimehed  teawad, siis annab ta hobusele tulise „napfu" ja kihutab „saksa" paha nalja üle tusase meelega minema. Edasi minnes kutsub seesama herra jälle teist woorimeest küsides: „Kas oled tühi, wõid sa sõita?" Voorimees: „Jah, baroni herra" Herra: „See on halb, siis sõida aga ruttu—kodu ja söö kõht täis." Poe-sell (tüdrukule mõnda maiuseasjade  pakki andes): „Soo, preili Anna, mis teil meel südame pääl on? Tüdruk: Nael küünlaid ja kaks toopi petroleumi." Armastuse mõõdupuu. Sulane Andres: „KaS armastad weel köögitüdrukut Kadrit?" Suulane Pärt: „Ei armastan enam, sest tema on nüüd nii ihnuste sakste juures, et ta minule midagi enam köögist anda ei wõi." Lipsanud sõna. Peigmees: „Noh Ale, kallis Mari, kas armastad mind esimese armastusega?" Pruut: .Muidugi, praegu armastan sind kõige rohkem". Tululikud juhatused. Kollaseks läinud pesu wõib jälle walgeks teha, koi mett, millega pesu saab loputatud, bensiiniga segatakse. Ka olla haa kollaseks Nisud pesu seesuguse meega loputada,  millele tcrpentini ja spiiritust juurde on pandud. Ühte pangi täit mett tuleb selleks supiluusika taie terpendiniga ja 3 solotniku spüritufega segada. Täpist, mis kärblased kullatud asjade, nagu pildi raamide jnd. pääle on teinud, wõib sibulaga hõõrumise läbi õra kaotada. Et maalitud põrandatelt wärwi haisu ära kaotada, tuleb põrandale, pärast seda kui wäno ära juba kuiwanud on, heinu pääle riputada. ?s s. Saarlane 189 S.