Kaks suurt põlewat laterni saiwadj wälja pandud. Kohe selle pääle nägiwad nad laewa ees üht punakat tuld läbi udu wilkuwat, mis siia ja senna liikus. „Maa, maa!" karjus mees, kes laewa ees otsas wahtis oli. „Teie olete heasti tuurinud, Kreelei," ütles Pokamp. «Pimedal  õSI paksu uduga õiget teed purjutada, ei ole mitte kerge asi!" (Järg tuleb.) jätaksiwad, sest täna olla küll. Sääl karjuwad nad: „Noh, nüüd on hull lahti, ei taheta raha eest ka enam wiina anda!" Palju mehi nähti neid ka keelawad ja kodusse ajawad, aga see ei aitanud midagi. Kuida kuulsin, pidada nemad iga pühapäcw niisugused olema. Oi oi, Kihel' konna õrnem sugu! Tartust. Or. M. Weske surnukeha jõudis 10. s. k. p. homiku kell 10 Tartu oma pikalt reisilt Kasanist. Päewa ajal seisis ta waksali wagonis ja õhtul kell 5 kogusiwad endid sadanded inimesed waksali juurde, tõrwalontisid kandes puusärki kadunud suguwenna põrmuga kirikaiale saata. Ära määramata rahwahulk, wõis ehk küll kümne tuhande ümber olla, oli arnldast asja waatama ja sellega ka oma vsawõtmist kadunu waStu üles näitama tulnud. Puusärk toodi wagonist wälja ja pandi neljahobuselisele surnuwankrile.  Tõrwalondid süütati põlema, ja nüüd hakkas rong liikuma. Nagu kaks määratu suurt tõrwatule köit kumalgi! pool uulitsat liikus saatjate  rong, põlewad londid igaühel inimesel käes, ridastikku üle doome raatusest mööda küvisilla kaudu Kiwiuulitsasse ja säält Eesti Kirjameeste seltsi majast mööda, kus ta nii sagedasti presitendina seltsi juhatanud. Jaama ja Peterburgi uulitsa ja Tallinna allee kaudu ülikooli uude kirikuaida. Siin kanti ta tõrwalontide tänamast läbi luukambrisse.  Tuhandetest suudest kõlas koral „Mu elu Kristus ise" ja siis kuuldi meeldetuletuse sõnu, kuda kadunud suguwenna põrm kaugelt kodumaale jõudnud, selle järele Jssa meie palwet ja wiimaks jälle laulu. Siis jäeti kadunu keha puusärgis luukambrisse puhkama kus ta praegu ou ja kuni 21. Oktobrini jääb. Siis on kell p. l. matus, millest ka loota on, et palju rahwast sellest osa wõtab. Kituramaalt. Grahw Herbert Bismargi reisist Kuuramaal teab „Now. Wr." kena sõnumi tuua, nimelt et see «vanapoiss ta on 45 aastane  siin peiuks olla saanud. Mõrsja olla rikka mõisniku P. tütar ja alles õige nooruke, mullu leeris käinud. Muidugi on ta ülisuur iludus raudse kantsleri poja meelt parandanud, keda seni naistepõlgajaks loeti, kui ka ta kosjanõuust  ju enne juttu aeti. Narwast. 3. Oktobril päewa ajal «võttis üks uulitsa pürgel K. nõuuks sest ilmast «välja sõita, wist sellepärast, et siin ilmas haliva arwas elada selle mudase ja «vihmase sügisega. Läks suure Nariva silla kõrwa, «võttis riietest lahti, jättis riided «naha, kargas silla pääle, ja kukutas ennast alla jõkke enne kui keegi oleks seda tegu saamid keelda. Aga seekord olid kalapüüdjad alamal pool silda kala püüdmas, kes seda nägiwad ning silmapilk tema taeiva sõitmise tee kinni panid mehe karwupidi wälja tõmbasid ning kaldale «viisid. Sääl tuletasid temale meele et tema ilma passita ei tohtida nii pitka teekonda ette wõtta. Mõrtsuka töö on 5. s. k. p. Sininõmmes, Pcteristi surnuaia ligikordas ära tehtud. Nimetatud  päewa homikul kell 8 saatnud surnuaia lähedal elaja päriskoha omanik W. L. oma «väimehe  hobusega Mcrcsuhu laua «vabrikust laudu tooma. Poole tunni pärast toodud aga juba sõnum kodu, et arwata werst maad kodust eeinal, hobune puu külles kinni siutud leitud ja mees ise «vankri juures maas äratapctud. Muid ivägiwalla märkisi pole leitud, kuid, et tapetud üleüldse näust sinine olla, millest arwata tuleb, et mõrtsukad teda kaela salliga ära kägistanud on. Uued saapad ja 3 rubla 60 kopikat raha mis tal kaasas olnud, on ka ära rööivitud- Surnu on Krcnholrni politseisse  lõhki leikamiseks ja arstliku läbiivaatamiseks toodud. Noor ««aine «väikese, paari kuu «vanaduse lapsega, on haledaSte leinama jäenud- Hirmus küll! Kurjategijad kes enamiste ikka öösel tõötaivad, ei karda enam päewa walgctki. 28. ja 20. Septembri öösel kellu Vsl ajal juhtus hale lugu. Peetri alewis M. majas elas endine nõdrameelclinc Balti raudtee meister oma naise ja lastega. Nimetatud öösel tulnud naise ja mehe «vahel pesu pesemise juures sõnade «vaheldamine,  mees «võtnud rewolivri ja lasknud kaks laengut naise pääle, naine kukkunud põrandale maha ja mees ise jooksnud uulitsale ja hüüdnud kardaivoid, kes ivarsi õnnetuse koha pääle jõuudnud, kus naine hirmsas «valus were sees inaaS olnud; üks kuul on külje ja teine kaela sisse tunginud- Õnnetu naine wiidi Kramarski haigetemajasse, kuS temale kohe arsti abi anti, ehk küll praegu weel elab, aga elama jäämine on kahtlane. Kuulid on wälja wõctud. MeeS istub «vangi hoones ja ootab kohtu otsust. 5 wäctimat last anti politsei poolt inaja pereinehe hoole alla, kes hea meelega laste pääle on halastanud Juinal saagu teda selle kaastundliku hea teu eest õnnistama. Tisliscst. Kaukaasia lehed teatawad kuulsa mõrtsuka ja rööwli Meshadi-Mcdshidi ära hukkamisest.  mis hiljuti Kaukaasia sõja- ringkonna kohtu otsuse pääle Kuuaa linnakeses täide saadeti, järgmiselt  : Linna taga juudi matmise paiga lähedal oli hukkamise lawa ühes «võllaga ülesse ehitatud, kuhu juure juba homiku wara karja kaupa inimesi linnast ja ümbertkaudu wälja woolas. Wiimaks oli platsi pääle umbes tuhat inimest kokku kogunud  .. . Häkiste «vaikis inimeste kõne kõinin ja walitses haua «vaikus: tükk maad eemal tuli rong süüdlasega nähtawals. Kõige ees sõitis selle tarivis Tiflisest toodud timmukas A. Nefedow punase särgiga ratsa hobuse seljas, tema taga sõitis mustas wankris ja sõjamäe salgu keskel hukkamõistetud kurjategija. Meshadi-Medshid oli ülepea rahuline ja üksluine ja katsus ainult werelawale üles astudes soldatitele wastu hakata. Mullah (muhamedi  waimulik lõhenes temale ja püüdis teda õnnistada, aga rööwel tõrjus ta toorelt enesest eemale . . . Ümber kauduse «vaikuse sekka kostis komandu: «Püssid rinna ette püsti!" ja surina otsus sai ette luetud. Punkt kellu 10 sai siis Meshadi-Mcshid ülessc poodud. Kahe tunni pärast ivõcti surnukeha maha ja maeti hukkamise paiga kõrwale. Maa pärisrahwa kohta mõjus see hukkamine  koleduste. Jaltast. Siin sündis neil päiwil järgmine õnnetus i Üks noor Juut müüs oma masina kellegi kaupmehele ja sai 130 rubla. Seda nägi aga keegi Tatarlane ja hakkas Juuti silmas pidama. Omaks õnnetuseks laks Juut linnast ivälja ja temaga ühes ka Tatarlane. Wiimaks ligines Tatarlane Juudile ja nõuudis raha. Juut salgas esiotsa, aga mitmekordse ähwardamise pääle andis raha ära. Pärast raha kätte saamist wõttis Tatarlane kiivi ja lõi Juudile päha, mis aga Juuti mitte ei surmanud. Siis wõttis Tatarlane nua ja tahtis sellega teise kaela läbi lõigata. Õnneks oli aga nuga liiga nüri; teise korra kaela katki lõikamise juures oli Juut juba natuke toibund ja hoidis omad käed ette. Sellepääle katjuS rööwel rinnast haawata, aga ka see ei läinud nua nüriduse  pärast korda. Et Juut juba merine ja uimane oli, läks Tatarlane kiivi juure nuga ihuma. Selle aja sees luli keegi teekäia ja Tatarlane pistis jooksu. Juut wüti haigemajasse kus ta poolteise päewa sees niikaugele, meelemõistusele tuli, et ta Tatarlast ülesse wõis tunnistada. Kelle käest raha kätte saadi ja nüüd oma teenitud palka ootab. Mõistatuse seletus No 14. Kuu. Õiged seletusi saatsiwad: J Ait, Tirimetsast,  K. Loiken Kärlalt, J. Umal Leisist, W. Tasa Kärlalt, M, Salong Kihelkonnalt, T. Palk Mustjalast, A. Leiner, Ant. Wellig, A. Sibrjäkow, S. SinjäwSki, K. Grönberg, E. KuuSküll, O. JürgenS, A. Etruk, A. Klauren Jööris, J. Saar ja J. Taidema. Kus jäänud...? Kus jäänud meilt nii ruttu A Sui oma iluga? Miks kaebab loodus nuttu Nüüd leina lauluga? KuS jäänud lillekesed Nüüd oma iluga? Kus jäänud linnukesed Nüüd oma lauluga? Kus jääb nüüd kõik see elu Mis õitses kewadel? See kallis suine ilu Nüüd lõpeb sügisel. Nii lõpeb kõik see ilu Mis elab ilma pääl. Kui wiimaks waew ja walu Kõik murrab maha tääl! LI. IckikM. Wäljamaalt. Tiirgimaalt kuuldakse salle mässamist ja ristirahwa taga kiusamist, mille takistuseks ehk edenduseks walitsus omalt poolt kõiksugu imelisi abinõuusid pruugib. Korra sättis post kõik erakirjad  tallitamata, „et mässu nwtted laiali ei laguneks," korra pandi kõik kirikud kinni, nüüd jälle jagab walitsus sõjariistu rahwa kätte, ja wõtab ühte puhku Armcnlasi wangi, keda siis piina kohtu alla antakse. Küll lubab walitsus teiste riikide saadikute wastu niisugust olekut kaotada, aga see on paljalt lubamiseks jäänud. Bulgariamaalt. Bulgarias on wiimsetel päcwadel midagi sündinud, millel suured järeldused wõiwad olla. Kui säälne ebawürst kes oma reisist hiljuti pealinna tagasi tuli, kirjutasiwad Inglise, Austria, Jtalia Greeka ja Rumenia riikide diplomatika  wolinikud oma nimed ametlikult würsti palees prints Ferdinaudi terwitajate nimekirjasse. Sarnane kombe on riigiwalitsejate kodu tulekul harilik, aga siin on see haak, et Koburi prints ju kellegi seaduslik ja korraline riigiwalitseja ei ole, waid ühe Bulgaria erakonna läbi selleks tehtud. Kuid sarnase terwitamise kombe läbi, mida talle nüüd awaldatud, saab asi selle näo, nagu tahetaks Koburi printsi walitsus mõne riigi poolest seadusliseks  tunnistada. Päälegi käisiwad tähendatud wolinikud ka printsi juures wõerfil. Kui aga sarnaselt Bulgaria asi jälle päewakorrale kisutakse, siis wõib see kergesti Europa rahule hädaohtu tuua. Hiinamaalt. Hiina rohivas, kes oma manast ajast piiritust hariduse pääle uhked on, ei taha uue aja asjadest teadagi. Iseäralist waenu awalgasiwad nad raudtee wastu, mida wiimasel ajal sääl hakati ehitama. Rahwa wiha kaswatas weel see, et sääl nüüd tihti õnnetusi on juhtunud, nagu templite põlemist, wecuputusi, wilja äpardusi jne. ja te rahwas neid õnnetusi wihaste jumalate nuhtluseks ehitama raudtee pärast peab. Nagu teatakse, oli Septembri kuul jälle Hiinas suur weeuputuS, mis umbes 3000 ruut penikoormat üle ujutas, mitu sada inimest ära uputas ja mitmel tuhandal kõik waranduse ära riisus, nõnda et neid nüüd riigi kulul peab toidetama. Weeuputuse ajal on rahwas ja soldatid raudtee tammi penikoormate kaupa maha kiskunud, üteldes, et see wec woolust kinni peab ja uputust edendab. Üteldakse, et sõjawäe ülem rahwast lõhkumisele on ärritanud, sest et walitsuse meeste seas niisama paha silmaga raudtee ZH 43, Saarlane, 1890.