Kihelkonnalt. Paari aasta eest annud keegi mõisaomanik oma härjad talumeeste kütte sööma pääle. Et aga nimetatud meestel kroonu maksusid mõlgu olnud, siis kirjutanud kohane «vallatalitaja nende liikuma waranduse üles, muu seas ka sööma pääl olcmad möisaamanikn härjad. Nõnda kui härgade peremees seadusliku! teel oma waranduse pitseri alt «vabastamise eest ei hoolitsenud  ja et ka talitaja seda teada ei wõinud, et üleskirjutatud härjad mõisaomaniku päralt olimad, siis saiivad nad ka enampakkumise teel talumeeste mõla tasumiseks ära inüüdud. Iseenesest mõista, et mõisaomaniku hing nüüd «valla talitaja wastu tuline oli. Walla talitaja tegewuse läbi oli ta oma härgadest ilma jäänud noh siis pidi ju tal küllalt õigust olema, walla talitaja käest omale kahjutasuinist nõuda. Nõnda armas mõisaomanik ja selles arwamises andis ta Riia ringkonnakohtu nõudmise 716 rbl. suuruses sisse. Asi olnud hiljuti kohtus harutamise all, kus juures aga nimetatud  nõudmine tühjaks mõisteti, sest et nõudja oinal ajal oleks seaduslikul kombel pidanud härgade pitseri alt «vabastamise üle hoolitsema. Pääle selle mõistis kohus teda «vallatalitajates? rbl. 72 kop. kohtukulusid maksma. Karjast. Nagu tuttaw, toimetawad «vargust suuremalt jaolt incesterahwad, aga «neil siin Karja poo! on keegi noor neiu «varguse ameiis oscnvam, kui mõni mees. Mööda läinud 1894 a. sügisik «varastas ta kaks hobust, mille eest teda mõneks kuuks trellide taha oma teo üle järele mõtlema pandi. Sest ei olnud «veel küllalt. 1895 aasta kewadel tuli ta W.-L. «valda L. külasse N. talusse suiliseks, kus ta paarid kuud auusasti teenis. Jaani päewa järele «varastas ta aga naabri pere tüdrukul metsas heinatöö juures kamsoli ja suure rätiku ning mõnda muud kraami ära, mida tema käest pärast kätte saadi. Sügisel pääle Mihkli päewa, pärast seda, kui ta oma palga kätte oli saanud, «võtnud ta oina peremehe aida «võtme, teinud aida ukse õhtul lahti, toonud «võtme oina koha pääle tagasi ja «varastanud siis öösel pärast seda sellest lahti tehtud aidast 35 rubla «väärtuses mitme sugust kraaini, mida ta teise talu lauda paale ära peitnud, kust ta neid, pärast peremehe juurest lahti «võtmist, aega mööda ära tassis. Tal ei olnud aga oina töö juures suuremat õnne: perenaene sõitis talle just selsamal päcwal ratsa järele, kui ta oma koormaga teel oli. Nõnda sai ta siis kinni «võetud ja P. walla «valitsuse kätte antud, kes temaga ka ühes käis kacjasmaalt aja seest järele jäänud kraaini wälja «võtmas. Praegu on ta P. walla «valitsuse järel «vaatamise all, künni asi kohtu poolest saab ülekuulatud. Öösel 18./IS. Nowembril «varastati P. maldas A. küla W. talu aidast mitmesugust kraami. Selsamal öösel lõhuti ka A. küla W. talu tuuleiveski  lahti, kust 8 wakka «vilja olla ära «viidud. Wargad on teadmata. Korilane. Jahikocrte rest jooksis siin üks rebane kusagile  metsa sees olema talumaja katusele. Säält läks ta Mõningale, kuS ta ennast ära peitis. Alles kolmandamal päewal leiti teda heina alt üles. 21. ja 22. Nowembril möllas siin kange torm, mis mitmel pool katused ära lammutas  ja puid maha murdis. Meie poolsed nooredmehed tõtaivad siit suure õhinaga Hiiumaale halgusid lõikama, mis neile PA hüäd teenistust anda. 2 t. Nowembril õhtu kellu 7. ajal oli siin õige waljll müristamist kuulda ja wälgu löömist naha. M«h«maalt. Enamisti igal aastal talivx algul ja kewade tulekul sünnitab Wäikewäin Muhu- ja Saaremaa wahel õnnetusi. Ka sel aastal ss mõnda õnnetust ette tulnud. Nimelt pidanud Ml 22. Rowembril kaks muhulast, ja 23. Nowembril kaks reisijat nõrga jää tõttu ära upMpg. Tammi-silla üle wäina ehitamise läbi saab aga muidugi seesugustele õnnetusteie lõpp tehtud. Öösel 18./IS. Nowembril põlenud Helkama  walla kirjutaja elatismaja ühes aida, lautade, elajate ja kõige kraamiga maha. Arivatakse, et maja kurja käe läbi on põlema pandud. Enne majapõlemist oliivad paar siga ja hobu laudast lahti lastud. Selle pnäle oli aga kirjutaja naene ülesärkanud ja arwates, et nimetatud loomad ise laudast ära on tulnud, ajanud nad lauta tagasi. Arwata paari tunni pärast kuuldud kloppimist ukse pihta. Kui nüüd waatama mindi, siis olnud maja tuleleekidega ümber piiratud, nõnda et ainult inimesed waemalt ennast ära päästa jõudnud. Et loomad ennemalt lahti sainiad lastud, ja et ukse pihta klopiti, siis wõib arwata et kurjategija inimeste ja loomade elu tahtis päästa. Wiimaste elu sai aga siisgi tuleroaks, sest et perenaene neid, nagu ülemal tähendatud, lauta tagasi ajas. Esimisel  korral wäljas olles näinud perenaene ka ühte inimese kogu, kes kiirel sammul eemale ruttanud. Seda arwataksegi õnnetuse sünnitajaks. Kes ta aga oli, pole praegu meel teada. Kahju on tulekahju pääie IVW rbl. sünnitanud. Kuida kuulda, olla minewal suwel sellelsamal kirjutajal kiuste pärast üks kord kartuhwlid maast ülesse kaewatud, teine kord wili põllu päält öösel ära niidetud, nii et küll põhjust on arwata, et ka selle tulekahju juures wihawaen kurjategijat tule süütamisele kihutas. Jurjewi Saksa lehes soowib keegi, et linna inimesed mitte sellepärast mune wahelt, kauplejate käest ei ostaks, et neil munad ilusad walged on, kuna nad talurahwal enamiste määrdinud on; need linna ülesostjad  pubastawat mune üle iseäralise hapuga,  mis munad kihwtisekZ teeb. Jurjewimaalt. Nõost. P. wallast kaebatakse, et sääl wanemad oma tütreid kooli ei saatwat, maid linna „õmblusekooli," kus nad halbu elukombeid õppiwat, pääle selle pärast meel riiete toredast taga ajawat ja tööd ei tahtwat teha. Riiast. Pühapäewal 3, Dets, Balti raudteel sõites suri Liiwimaa kuberner kindralleitnant  Sinowjew häkisti ära. Ta reisis Peterburist Riiga, Gatshinas tundis ta ennast haige olewat ja heitis mõne minuti pärast hinge. „New. JZw." teatatakse  Põltsamaalt, et säälse Luteruse kiriku juures 1?. Now. õige suur hulk koguduse liikmeid kokku on kogunud ja oodanud, et kirik lahti tehakse za jumalateenistust peetakse. Seda ei tehtud aga. Mitmetuhandeline rahwahult on kellu kaheni p. l. kiriku ümber müranud. Peterburist. Keiserinna Majesteet toidab Ise oma keiserlist last. Seda sõnumit terwitab „Birsh. Wjed." rõõmuga. „Wene Keiserinna ei wõta mitte ainult neist rõõmudest  osa, mis kõigile emadele, kõrgest ja alamast seisusest, rikastele ja waestele, osaks antud, maid ta kannab selle juures ka kõike seda raskust kõike ema kohuste koormat niisama  kui kõige waesem talunaene, niisama kui iga Selle laste, tulemaste Wene riigi kodanikkude ema. Ema suured kohused saamad niiwiisi kõrgelt Keisri auujärjelt pühitsust." „Laferme" paberossi wabrikus on 1400 naistöölisest ja 900 töölist töö seisma pannud, sest et nad kartsiwad, et tööliste asemel masinatega tööd hakatakse tegema. Peterburis oliwad 35. Nowembril 54 kolerahaiget. Sisemiste asjade ministeriumi poolest on ringkiri ära saadetud, milles eeskiri selle järele on, kuda rüütelkondade, maakondade,  linnade, ja kogukondade saadikud wõiwad pühale Majesteetide kroonimise ilmuda kõigest  osa wõtma ja õnne soowima. Kubermangmlinnade  pääd wõiwad kõigist jumalateenistustest  ja zeremoniatest osa wõtta. Teistele saadikutele on luba pärast õnne soowida ja soola leiba pakkuda, aga mitte kirsasid. Soomemaalt. Lünecki näitusel on Soome leiwad ja saiad iseäralist tähelepanekut  äratanud ja nüüd on neid hakatut kuni Helweetsiani tellima. Wäljamaalt. Saksamaalt. Zürichis kõneldakse, et Saksa walitsusel mõte olewat üle 100sotsialdemokraatlaste  juhatajat maalt wälja ajada. Türgi sõjalaewad astuwat õige waljult mässajate wastu wälja. Wõõraste riikide alamate juures waatawat nad aga ette, et kaebdust ei tuleks. Türgi riigi päärenteis olla suur rahapuudus. Türgi saadikud wäljamaal, kes oma palga alati korralikult kätte on saanud, ei ole kolm kuud enam palka näinud. Jaapanimao tahab 200 peenikoormat uusi raudteesid ehitada. Kirjandusest. Krati raamat. Katse tulihänna ja ta suguseltsi seletuseks ja 40 juttu tulihännast,  puugist ja wedajast. Kirjutanud Hlax. Nooli Aleksander. Narmas. Trükitud  R. Põderi raamatukaupluse kulul 1895. Kroonstadti õpetaja hr. Eisen, kes Eesti teine agar wanawara korjaja on, astub nimetatud raamatuga warjunime al meie ette ja pakub meile kallist uudist. Räägitawas raamatus saab mõnusasti tulihännast  wõi wedajast räägitud ja seletatud, nõnda et meie Eesti rahwa muinasusust tulihänna üle selge pildi saame. Raamatu teises jaos on 40 juttu tulihännast. Raamat  on soowimise wäärt kõigile, kellele Eesti esiwanemate mälestus kallis on. Ta on aga ka neile soowitamise wäärt lugemiseks, kes weel praegusel ajal wedajat wõi puuki uskuwad. Nendele seletab nimetatud raamat  ära, et ühtegi wedajat ei ole, ega pole olemas olnud, waid kõik seda sugu jutud on meie esiwanemate luule osawus kokku palmitsenud, milleks nendele mõned looduse nähtused põhjust andsiwad. Raamatu keel on hästi ladus. Toimetusele saadetud raamatud. Wene-Eestikeele sõnaraamatukene rehkendamise  algusõpetuse tarwis. Teine anne. Jurjewis ILBS. Trükitud A. Grenzsteini  trükikojas. 20 lhk. Piimatalitus ja hääde piimalehmade kaswatamine.  Piltidega. Kirjutanud A. Ollino, loomadetohter. Pärnus, J. Dreimann'i  raamatu kaupluse kulul. 1895. 112 lhk. Hind 3õ kop. Wennad. A. Wilbrandti järele J. A. Wahtrik. Hind 20 kop. Tallinnas 1885. J. H. Wahtriku kuluga. 94 lhk. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapaewal, 10. Detsembril. Eestikeeli jumalateenistus, ja lauarahwa wastuwõtmine kell Ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihti lugemine on laupäewal kellu 1. Trükitud laulu lehed (Saaremaa kurttummade lendleht 1895) on kiriku uste juures saada. X- 50 Saarlane, 1895 WaswtHa toimetaja: Ha rti» z Soh, o»uck. oea. xol.