on neli wagoni-täit kulda Peterburgisse oodatud. Walsk kümnerublased paberirahad olla pealinna lehtede teate järele liikumas. Waadatagu  selle pärast nende rahadega talitades ette. Prantsuse laewastik läks Kroonlinna  reidilt teisipäev? 23. Juulil ära Soome randa, kust ta kiwisnsi pääle mõtab ja siis Tallinna kaudu tagasi pöörab. Nii on see politikalik külaskäik mööda, ja nimelt nii ilusal, rikkumatal wiisil mööda, et sellest isamaalased rõõmu wõinud tunda. Ametlik Walitsuse Teataja toob selle kohta järgmise juhtkirja: „16. Juulil tõstis keisri majesteet Peterhowi pidusöögi oma klaasi ja ütles need ülitähtsad sõnad: „Rahwariigi esimehe Carnot terwiseks. Prantsuse laewaStiku iseäranis admiral GerwaiS laewaStiku õitsemise pääle." Nende kciserliste sõnade juhil muutaS Prantslaste 12 päewane siinolek pikaks pidude reaks, nagu neid weel ei olnud. Kui keegi iganes oma silmadega on näinud, kui elawalt meie keiserliku  herra sõnad sütitawad, siis wõisiwad seda nüüd ära läinud Prantsuse kuulsa laewaStiku juhatajad näha. Tõeste pikk on Wene auupidude read, mis ta nii soojal südamel, segamata armastuses  Prantsuse rahwale toimetas ning mitte üksainuSgi  juhtumine, mitte üksainuSgi wastumeelne asi ei eksitanud seda 12 xäewalist mäleStuswäärilist jubelit, mida keiserlikud sõnad oma truualama rahwa seas sünnitasiwad." Sellega on siis öõldud,  et see keisri majesteedi enese tahtmine oli, et kallid wõerad nii suurel wiisil wastu wõeii: Tema andis ainult märku, ja pidujubel ei tahtnud lõppeda. Soome rannast sõitis Prantsuse laewaStiku juhataja Gervais 40 ohwitseriga Peterburgi  kaua.: Mosku. Raudtee andis neile waba erarongi ja kattis neile poole tee pääl pidulaua.  Kesknädal 12. jõudsiwad külalised MoSku, kus neid waksalis suure auuga wastu wõeti. Siit sõitsiwad nad neljahobuSte tõldades korterisse, mis nende tarwis oli walmistatub. Uulitsad oliwad Wene ja Prantsuse lippudega ehitatud ja rahwaS hüüdis hurraa. Admiral Gervais sõitis linnapea Aleksejewga ühes tõllas ja ei pannud terwel teel kübarat pähä, et eladalaskmiste pääle wastata' Waimustatud rahwas kandis ta käte pääl wõcraStemajasse.  Wõerad käisiwad kõrgeid ametnikka teretamas, waatasiwad MoSku mälestusi. Prantsuse wäljanäitust, sõitsiwad lilledega ehitatud troikades linnas ümber, oliwad mitmel pidusöögil jne. Õhtu oli linn ilutulcdcga ehitatud. 23. Julil õhtu kell 7 sõitsiwad keiserlikud majesteedid oma kõigekõrgema  perekonnaga „Dershawa" pääl Soome randa, kuna Serbia kuningas Peterburgisse sõitis ja talwepalcis korterit wõttis. Õhtu sõitis ta linna waatama, mis Wene ja Serbia lippudes lehwis. Serbia noor majesteet käis suuremates kirikutes oli kindluse kirikus jumalateenistusel ja pani Aleksander 11. haua pääle hõbedase waniku. K. K. troonipärija on juba üle Aasia piiri Europasse jõudnud, kus teda auuwärawa juures würsteikult wastu wõeti. Moskust. Prantsuse laewameeste wastuwõtmine  sündis siin wäga suurelt. Nende auuks antud pidusöögil jõi kindral-kuberner keisri majesteetide  termist, mille pääle kolm korda keisri-laul mängiti. Siis jõi linnapea Prantsuse presidendi terwiseks, mille pääle Prantsuse riigilaul mängiti ja „elagu Prantsufemaa" hüüti. Pääle mitmete muude terwisejovkide tõstis admiral Gervais oma klaasi Prantsufemaa nimel Wene keisrikoja terwiseks,  mille pääle elaw rõõmuawaldus tull. Siis jõi G. weel Mosku linna termist, ning kui linnapea  selle pääle wastanud, rääkis admiral weel korra ning lõpetas: „Mcie ja teie pääl seisab praegu terwe maailma tähelepanemine ; Prantsusemaal  on kõik südamliStest tundmustest Wenemaa wastu täidetud." Kindral Tshemjajew ütles: „Ajalugu on meid ligendanud; meie oleme sõbrad." Gervais wastas: kogub oma jõudu; oma sõbruses suure wägewa riigiwalitsejaga on ta aga rahulik ja waatab lootuses tulewikusse." Õhtul reififiwad Prantsuse wZerad ära, tormilistest rõõmuawaldustest suure rahwahulga poolt saadetud. Nowgorodist. Nishni-Nowgorodi kubermangus  põlewad suured metsad ning tuli tikub ka elumajasid häwitama. Tule tõrjumiseks on pataljon jalawäge ja 100 töölist pritsiga wälja saadetud. Orelist. Oreli kub. on Brjänski linn 22. Julil suuremalt osalt maha põlenud. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Prantsusmaal wastatakle Peterburgi pidudepääle wäha lahkel wiisil. Wene laew „Kornilow" wiibib Prantsuse rannas, ja selle madrustele antakse ülitoredaid pidusid. Helwetsiamaalt. Helwetfia pidas 19. Juulil tähtsat päewa. 000 aastat oli sellest ajast täis, millal Helwetsia ennast wälimistest wõimudest wabastas ja praegusele rahwariigile põhja pani. Bukarestist. Säält antakse teada, et Rumeenia  troonipärija selle mõtte olla maha jätnud, neidu VacareScu omale abikaasaks wõtta. Jaapanimaalt. Jaapani rannas on kaks laewa kokku põrkanud; üks wajus 260 inimesega põhja. Jndiamaalt. Indias on suurte wihmasadude mõjul mitmed linnad mee all. Umbes 300 inimest on ära uppunud ja palju majasid häwitatud. Amerikamaalt. Amerika ühendatud riikidest tulewad halwad sõnumid. Doalkreikis ja Bricevilles on mäetöölised töö seisma pannud, ja kui nende asemele mängid tööle panti, lasiwad nemad püssidega wangide ja nende wahtide pääle. Telegrahw on tööliste käes. Sõjawägi kogub ennast sinna ligidale kokku. Kokkupuutumine saab tõsine olema. Chicagost tuleb sõnum, et üks Wene kurir, kes kirjast Tokiost Peterburgisse toomas oli, teel San Francisco ja New-Dorki wahel teadmata! wiisil ära kõdunud on. Parist lehed toomad sellest juhtumisest pitkemat sõnumit. Keegi Natermann, kes selle kuririga ühes ühe Pacific-seltst laewa pääl on olnud, oli tema kadumisest esimest sõnumit annud. Ühe Chicago lehe sõnumi-saatjale rääkis Natermann, et kuriril üks nimi olnud, mida raske wälja rääkida ja et temale sellepärast nimi Michael Strogvff antud. Teel ei olla tema kusagil kinni pidanud. Danveris on aga rong pitkemat aega seisma pidanud ja reisijad pidanud ööseks senna jääma. Järgmisel päewal ei ole kurir mitte enam reisijate kestis olnud, waid jäljeta kadunud. Natermanni arwamist mööda olla Japaneslased teda ära tapnud, et tema kirjast kätte saaksiwad, milles kurjategu suurwürst auujärjepärija elu wasta tõtt mööda üleS pandud olnud. Tõtt mööda ei olla sellest kurjateust tänine ühtigi ilmunud, mis sellest tulla, et mitmed kõrged Japaneslased sügawast selle sisse mässitud olla. See olnud üks tuhinlaSte kättetasumise-tegu. Cäsarewitsch saata igast paigast, kus tema omal reisul kinni peab, sõnumit Peterburgisse,  mis sala-kuriridest mitmetel teedel toimetatud  saawad. Üks nendest olla oma teed läbi ühendatud-riikide wotnud. Arwatakse, et Japaneslased  kõik need kuririd kõrwale saatnud on, kellest arwata oli, et neil sõnumid kaasas oleks, mis kurjateust tõtt mõõda aru annawad. Ma õhtul... Wa õhtul jalutasin heinamaade pääl, M Meelt lahutada tahtsin ma sääl. Ma otsisin lilledest, otsisin marjadest. Et omal punuda kaunimal pärjakest. Ma käisin läbi kõik aasad mäe piired. Ära kadusiwad ju paikese kiired. Kõik lilled ma leidsin see kurwaStaS mind Üht ainust ei leidnud ma õnnetu lind! I. Limiit. Ülesanne Nr. 16 seletus. Uuemad sõnumid. Peterhoowis, 2g. Juulil. Soome raudteel on 27./2 S. Juulil ööl Wiburi ja Hämenlinna wahel raudlee õnnetus sündinud. Üks rong oli teise pääle sõitnud, misläbi selles mitmed wagonid üsna purustatud ja nende tükid laiali pillatud saanud. Rongiga oliwad nimelt Jeniseiski rügemendi  soldatid sõitmas; nendest on kolm ohwitseri (ka oberst Borodin,) 49 soldatit kergesti, 15 soldatit  raskesti wigastatud ja 1 soldat surmatud. Peterburgis, 30. Juulil. Täna awaldatud seaduste kogus on keiserlik ukaas ilmunud, mille läbi rukki, rukkijahu ja kliide wäljamaale wiimine üle läänepoolse riigipiiri ning Balti ja Musta mere kaudu ära on keelatud. See keeld hakkab 25. Augustist maksma. Wiiais, 30. Juulil. Serbia kuningas tuli üleeila õhtu siia ja laks täna homiku oma kaaslastega  edasi Jshli, kus Austria keiser suwitamas. on. Sääl oli keiser teda ootamas ja terwitas südamelikult. Siis saatis keiser kõrge wõera korteri, kus teda teised keisri sugulased tenvitastwad. Õhtul oli keiserlikus suwelvssis pidusöök, kus keisri tütred kuningast terwitasiwad, ning siis mindi ühes koos teatrisse. Parisis, 31. Juulil. K. K. Wene suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh tuli Parist ja läheb stit edasi Vichy supelkohta. Et K. K. tundmatana reisib, ei wõta ta ametlikku terwitust wasta, ometi tahetakse tale sääl pidulikku waStuwõtmist walmistada.  Wälimine minister Ribot saatis K. K. terwitusekirja ja käis pärast ministri Varbega ta jutul. President Carnot ja palju kõrgeid mehi saatstwad oma nimekaardid. Inimeste parwed seisiwad K. K. korteri ees, ja awalised majad oliwad lippudega ehitud, mis aga K. K. soowil enamasti maha wõeti. Õhtul käis K. K. kontsertis,  kus tale suurt auustust awaldati, mitu korda Wene keisrilaulu mängiti ja Wenemaad elada lasti. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, 11. Augustil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Eestikeeli Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Ringkirjad. Kuresaare kreispolitsei walitsuse ringkirjad walla talitajatele: I. Annan walla talitajatele käsku selle järel «vaadata, et kohaline rahwas mitte ei wigastaks ega purustaks telegrahwi postide külge? olewaid pottisi ära ja kui see awalikuks tuleb, siis peab ilma aja wiitmata aru tooma, et süüdlasi seadusliku  «vastutamise alla heita. Aga kui telegrahwi pottide «vigastamist ei saa mitte üles leitud, siis kohalik walla talitaja saab ometi kohuste täitmata jätmise pärast «vastutamise alla heidetud. 11. Annan walla talitajatele käsku, Liiwimaa kubermangu tseitungi nr. Sl sees kuulutud ekselents Liiwimaa kuberneri herra ringkirja sest 14. Lehek. p. 1891 a. 4147 all alamate tagavara wäe» liste õpimiscle kutsumise all, juhiks wõtta ja ära täita. 111. Wilna sõjawäe jäuskonna Stab annab teada et Kõige Kõrgemalt kinnitub sest 4. Heina k. p. 1887 a. ja sõjamäe korra käsus sest 17. sellesama Heina k. p. U iso all üle» pandud X- 32 Saarl a n e, 1891