semat meelt ja täiendate endid ikka rohkem woorusliku elule. IV. Hoolsu s ja et tew a a tmine. See peab woornse seaduse järele kui kaksik wend käsi käes käima. Mis kasinus ja kokkuhoidmine kaswatawad, seda katsugu hoolsus kinni pidada ja eitewaatmiue walwagu  selle üle, et midagi korratumat ega iseäraliku ei juhtu, mis seda kasu jälle kahjulikult ära raiskab. Ettewaatmine on tarkuse ema, ütleb wana sõna. (Pooleli.) Ütle ometi armas laps, kas sina tõeste kuld raha Varastasid? (Järg tuleb). Isamaalt. Kuresaarcst. 1. Märtsil mängiti siinses Salongis EeStikceli näitemängu „Mihkei ja Liis a", mida päälc kümne aasta eest säälsamas esimist korda sai ettekantud. Osawõtmine oli kehw, nii et suuremat midagi üle ei jäänud, mis wist mõne takistuse pärast tuli, mis enne mängu ette juhtus. Järele jäänud raha jäi linna tulekaitse seltsi heaks, mille otstarbeks wcel edcSpidi saab mängitud. Ettekantud sai seda kaunis hästi. Nimelt Madis ja Jaak mcingisiwad hästi loomulikult  talumehe osast/ kunas Mihkli ja Liisa osa mängijate juurest natuke sojemad ja elawamat pilti oleks soowida olnud. Teised wäikscmad osad läkstmad ka. Liha warguS. Mõne nädala eest maraStati  kusagilt korsnast hea hulk shinkisi. Politseil läks aga korda, margaid jälle kätte saada. Juba oliwad nad kõik ära müünud, nimelt kõrtsmikudcle, kellede käest see aga kohe üles tuli. Kõrtsimehed kui ka margad saiwad seadusliku trahwi, mis neile üsna paras oli. Kes käsib kõrtsimehi niisuguste Kaltsakate"  käest midagi osta; seda wõib ometi igaüks arwala, kust wõtab üks niisugune meel ühe shingi, kellel kodus suutäit leidagi pole! Oh, peaks niisugused  pahategijad meie linnast ära kaduma! Paan nädala eest rääkisime mitme silgustest kerjajatest, täna peame meel kord selle paale minema, sest mis silm näinud on, ei wõi wagust pidada. Siin hulguivad ka mäikscd poisikesed majast majasse, keda muidugi nende wanemad on saatnud. Siin tunneme wanemaid, kcS ise tõesti tcrwed ja noored inimesed alles on, aga nende kl aastane poeg kerjab. Ja niisugust on palju. Mis saab neist «väikestest siis, kui nad suuremaks on kaswanud? Pahategijad ja hulgused! Kelle süü läbi? Oma armsate «vanemale läbi! Kuida teiste käest kuulda, ci pea need lapsed tohtiina õhtu enne kodusse «ninna, kui kotid leiba täis pole, muidu saaivad ivõmmcldamist. Hale lugu küll, et nendel lastel ülepea wanemad wcel on, nad oleksiivad ehk ammu juba midagi ametid omale õppinud, millega tulcwikuS ci,did oleksiwad toita ivõinud. Nüüd ei ole nad kooliski käinud ja jääivad eluks ajaks hulkujateks ja igast ühest põlatud inimesteks. Neid käib maalt kui ka linnast igapäeiv kerjamas, kunas nende «vanemad soojas toas wedelewad ja laste korjatud kannikatest ja kopikatest claivad. Oi, oi wcmemad, kaS teate ka, et peate nende eest kord aru andma, kuidas olete neid kaSwatauud ja nende tulemase käekäigu eest hoolt kannud! Ega lapsel süüd ei ole, kui manemad teda peksuga homikul kodust wälja ajawad, ta peab oma wanemate  sõna kuulma ja nende rumalate käsul miniaks  -- kerjama. Oh manemad!! Karjast. Oksjoni tegemine peab sääl pool sell aastal hästi päewa korral olema. Ei minda seda pühapäewa mööda, kui kuuni 5 oksjoni kuulutust ette ei loeta. Ka talukohtade rentimise kuulutused kuulutakse õige sagedasti. Mõned wallad ei ole pnäle kahe ehk kolme talu sugugi kontrahti teinud, maid peremehed tahawad aga mõisa hcrrale nii palju renti maksta kui jõud annab. Küll on tore plaan! Uudis. Mitmel mehel on see pruugiks, et oma puusärgi cnneminc laseb malmis tehja, ennegu seda tarwis on. Karja pool olla aga üks wanakene ka omad matused ennemiue ära pidanud, mis küll imelik on. Ta tahtnud wist nähja saada, kuidas ta matused wälja nägemad. Noh, saab nähja, kas see mood küll järcltegijaid leiab?! Kärlalt. Kärla kirikul saab selle aasta üks tähtjas päew olema, sest nende püha koda saab 50 aastat manaks ja pühitseb nõnda oma 50 aastast juubeli päcma. Kui Kärla kogudusel oma kiriku waStu armastust ja selle tarwis rohkesti armu-andeid kokku toob, mille korjamine nüüd marsi algama saab, siis saab see päew wist mitmele rõõmu tegema. Kärla klrik on mitmes tükkis teistest ette jõudnud, sest temas on mõnda asja, mis teistes koguni ei ole. Mincwal sügisel said temale kahekordsed  aknad ette pandud ja nagu nüüd kuuldub, saada temasse tulemal sügisel ka ahjud sisse tehtud, kui kogudus ka omalt poolt wähegi abiks ja nõuuks on. Läheb see ettewvte korda, siis ei ole meil KärlnlaSlel  külmal taime ajal enam tarwis kirikus külma kannatada, maid kirik saab enne Jumala teenistust  soojaks köetud. Jamajast. Torgu Wenc-usu kihelkonna koolis saab uuest aastast saadik kooli poistele ka wäetccnistuse turnimist õpetatud, kus juures igal kooli poisil peab oma püss olema, mis muidugi teada puust on. Sääre ohwitser mõtab sellest õpetamisest osa ja juhatab maga hästi. Wäga kasulik harjutus, iseäranis weel neile, kes edcspidi wäeteenistusse peawad astuma. Jõudu õppimisele! Wiljandimaalt. Ehk küll Wiljandi linnakene  nii hüsti oma snnrnse, kui ka rahwa-armu poolest wäikenc on, siisgi sündis 24 in. k. p. saal imelik uudis, mida siia maale ka säält, kus miljonid  inimesed on, pole kuulda olnud. Asi on tõesti kahetsemise wäärt ja järgmine: Kaks noort- meest andnud sääl mõne päewa eest uusi ajalehti ilma kõrgemalt poolt luba saamiseta wülja, muidugi mõista, nii kui noorte toimetajate ja lehtede lubaga lugu, nii olnud ka nende sisu waStu riigi seadust. Trükkimise tähed olla nurjatumad „Sakala" trükkikojast -varastanud ja nii siis teine oma raud-, teine puu-prcssiga trükkimise tööd toimetanud.  „Sakala" toimetusest aga märgatud pea, et säält tinatähtede hulk -väikeseks jäänud, antud all kohalisesse politseisse teada, ja selle hoolsa otsimise järele leitud 4'/» naela kadunud trükitähti eespool tähendatud noortemeeste juurest, kust omanik neid jälle kätte saanud. Uute lehtede -väljaandjad aga istuda puuris, kuna nende rahwa kätte laiali laotatud lehed wõimalikult  politseist kokku olla korjatud. Kõlwatu tegu noortest meestest! Haapsalust. Sääl elawale Kuresaare linna kodanikule T h e o d o r R. H a a ck' i l e „Eestimaa kub. ajalehe" teate järele on kuberneri poolt luba ai-tud, sinna Wenekcelist ra amatu-kauplust ja raamatu-kogu asutada. Liibatvist. Põhja-Amerikamaa aurulaem -viljaga on 5. Märtsil sadamasse jõudnud. Tema waStuwõtmine sündis ühe tollilaewa ja ühe kaubanduse-aurulaewa  läbi suuretüki paukude ja elawa rõõmuhüüete läbi, mida rahwahulk, kes talle kaubanduse-aurulaewa pääl waStu sõitis, õhku saatis. Tollilaewa pääl sõitsiwad „Jndianale" kõigekõrgema näljahäda-komitee saadik, grahw Bobrinsky  ja palju teisi tähtsaid mehi -vastu. Kui „Jndiana" kapten maale astus, terwitaSZteda rahwahulk tormiliselt. Lasw jäi esiteks sadamasillalt  kaugemale seisma, kus üks jägu koormat -vähemaks wõetakse. Peterburgist. Hiljuti walmistas riigimaade ministerium uue jahiseaduse, mis nüüd kõikide üleüldise kubcrmangude-põhjuSkirjade all seiswate kubermangude kohta. Liimi- ja Eestimaa kubermangud kui ka Kaukaafiamaa ühes arwatud. Kõigekõrgemalt kinnitatud on. UuS jahiseaduö, mis 1. Märtsil maksmaks pandi, ei ole meel mitte „Wal. Teat." awaldatud, aga sellegi pärast trükiwad pealinna lehed temast mõned kohad ära, millest meie ka enda lugejatele tähtsamad punktid järgmiselt teadustame: Wõera maa lubata jahipidamise  pärast langemad süüalused rahatrahwi alla 5- 25 rublani. See trahw mõib kuni 50 rublani kõrgendatud saada, kui jahti aiaga ümberpiiratud  puieStikudeS ja elajate-aidades ehk enne niitu heinamaade ja põldude pääl peetakse. Jahipidamise  pääl ilma nõutama jahi luba-tunniSkirjata seisab trahw 5—25 rublani. Jahipidamise pärast wõera lubatähega, kui ka mctsalindudc ja elajate hoiu-ajal ja mctsalindude püüdmise pärast seaduses keelatud wiisi järele langemad süüdlased trahwi alla 10—100 rublani, kuS juures ka jahiriistad, olgu missugused taheS, ära wõetakse. KeS nõudmise  päalc jahi ajal lubatähte ette ei näita, langeb, kui nõudja Inimene on, kellel sellel kohaline õigus pärimiseks on trahwi alla kuni 5 rublani. Inimest, kes püssiga ehk mõne muu jahiriistaga teelt körwal kas põllul ehk metsas on, peetakse jahipidajaks, ning mõib temale sellepärast scllekohalisi  nõudmisi ette panna. Ka seisab trahw metsalindude ja elajate müümise  ning ostmise pääl, kui seda nende hoiu ajal tehtaksc; sarnasel korral päritakse iga põdra ja hirme paalt 25 rubla, teiste loomade eest iga ühe päält 1 rubla trahwi. Trahwi-rahadest kui ka rahast, mida jahipidamise  ajal ära wõetud jahiriistade eest müümise teel saadakse, asutatakse sisemise asjade ministeriumi osasse iseäraline kassa, millest jahiseaduse täitmise järelewaatamiseks tarwitaw raha wõetakse. Hirmus mõrtsukate gu on 1. Märtsil õhtu kellu 10 wõeraStemajaS °„Moskwas" ühes eratoas jälle ära tehtud, nagu sarnasid paraku Kuhu . . . Auhu wõiksin ennast peita H» Ligeneja pitkse eest! Kuhu wõiksin ara heita. Tormi-walu rinna seest?! Pilwe hõlma tahaks lenda. Hiilgwad tähed särawad' Lootus, kahtlus taksikwenda, Pilwcd pole seisajad . . . Waikida ja wõita tahan, Kannatusel walge rüüd, Künni ükskord senna lähen. Kus on lõpnud lootus-püüd. Pitksed, tormid wõiwad lõhku Rõõmu-riigid rinna ra'ait. Aga ei nad õudsuZ-õhku Peleta saa hinge-maalt! Maia. Ülesanne. (Kahejärguline sõna.) Ju lapse põimest oled sa, Küll seda hakkaud arwama, Et kõik maailma waranduS, On minu pääle rajatud. Mu teine karja elajas, Kes maga kuulus puksimas; Mu habe on küll oige pitk, Mu kasu siiski puudulik. Kui mõlemaid sa ühendad, Et kahest järgust sõna saad, Siis olen mari punane, Üks taime riigi kroonike. M. Imtwr Seletus tulemas numbris. 4892. Xs 11 Saarlane.