Koorest materjali wäljamaadesse saadame, omast taskust kallid wev ja kõrged tolli rahad  juurde maksame ja siis kui walmist tööd ja kõrgehinnalift kaupa tagasi ostame. Kas ez wõi meie maale ka kord aeg tulla, kuS ta seda kõik ise walmistab, wkihemalt onm tarwitu sekski? Paremate põllnriistade poolest on Eestlaste  põllutööljne majap idani ine, ehk küll wahese! mõõdul ja aegamööda, siiski ikka ka oma sammukese edasi jõudnud. Kahehybuse  põörusader ja raud äked ei ole weiksepõllumehe  wäljal enam liiga aruldgsch asjad,  olgu et neid ühes kohas enam ja töises  wtthem tarvitatakse. Põllumees Piab kokkuhoidlik olema, aga ühe ehk .töise tülusa põlluriista muretseniises uintetame siin ainult näituseks seemne atra, millega üks mees kahe hobusega niisama palju tööd seemendamise aeg ära teeb, kui nms meest ia hobust liht adraga ja seega lühikese  ajaga oma kasu tssa teeb sea! ei sünni, km jõud wähegi lubab, liiga kokkuhoidlik  olla, fte oleks tõlsel teel pillamiue, tPpvMi.) kuna ta ghi otsides ühe peolt töise peale lvaams. «Mis Sinul tarmis yn?" kostis Mihkel karedast?.  ~Katsu, kuidas Sa yma majatalitusega MMiL soad, muuga ei ole Emu! midagi tegemist!" «Seda orwon minagi," tähendas Jatob rahuliselt,  nagu see eilasest saani temale zviisks nähti saannd olewat. «Aga utttd plge ppnda head ja andke hobused kätte!" «Tulge!" Mihkel aStuS külalistega tvast mäljä. Ta juhatas  neid kuuri juurde, kuS hobuied tinni oliwad. Jüri p?ni neile päitsed päha ja tõi wälja. Melge oma isale, et ta Pärast lõunat kabju üle Maatama tuleb!" hüidis Mihkel neile mees järele, im nad hobustega õue wärawast mäljq Wsiwad. «Ma kutsun kohtumehe ka sinna juurde," «Kuulsime küll," koStis ilakph. kuna ta pilku iua atente poole wiskas, kust kahwatanud ja nuume yem nägu qeile järele waatas. Jaan saatis poisi ja Jüri maad kordama, kuna ja ise heinaliste juurde läks. Hommik oli tuulene ja jahe, läks aga warSti, kui päike kõrgemale tõusis,  soojemaks ja higi tõusis niitjatele otsa peale, WaStu kesk hommikut tuli Kparel tööliste juurde. Ta oli lõpmata pahas tujus, sest pgä walutas te. mäl ja kvjk liikmed olivad roidunud. . Esmalt ei plpud tema aru järele kujgj pahu Wd tehtud, Mda tg Jakobi süits audis, «Ma tean juha. et Sina oma raqmasute kallal puusid, urises ta, tuna ta mätta otsa istudes piipu seadma hakkas. Selle Viisiga wiidgd Sa kalli aja gra. ega Mütsi tpisi kohe Messe ajaha, et töö sigfl ajal peale mõiks hakata. Mis siin nüid siis oige tehtud on, muud fui paar keerukest. Need raa- Matu raiped tghakfid tõik pliidi all ära põletada. Nü W pagan teid siit peale käskis hakata! Enne oleks tarwis olnud koplj-alune mahu niita ja fte olekS wõinud winpaieks jääda. Tal ei tulnud meeldegi, et ta kest hommiksti pli maganud ja laupäewa õhtul alles ütelnud „Esmaspäem Mutame selle nurga siit See oli kolme nurgeline heinamaa tükk põllu äiust mustu mõisa metsa ja kustuti Kassi sooks, ehk kH maapind seal kõma oli, kus ilus ristikheinaga 5 gatud aru hein kaswas ja keegi riSli inimene Mäletanud, et ta seal kunagi ühte kassi oleks nud. olgu siis wssikäppasid, mis sööd;peal kai masiwad. ' Kaqrli piip ei tahtnud põlema minna, see tä teda meel pahasemaks; nkud oliwad ka otsa „Kas Sul tikku pn?" küsis ta Jakobi käest. «Ei ole." «Midagi ei ole Sinul!" „Tiknd oliwad otsa saamas, Sa pidid eile nc tooma," julges Liisa tähendada. «Teie raiskate kõik ära ja kannate lasali!,, k ratas Kaarel mätta otsast püsti karates; ta oli niitjatest hulga maad maha jäänud. «Niitke ka red otsa ja kasige heina Üles lööma: Eks te näe. pgew juba warstt kest hommikus on. Täna pic loog tõik Üles wõetud saamu, ma arwan, et tär meel müristamise wihMa tuleb." Nende sõnadega longerdäS ta kodu poole tu otsima, sest ilma piibuta ei olnud midagi pea hakata. Muidugi oli KaaM õigus, et täna müristami? oodata oli, kuigi töist möodi. kui tema mõtles. Kä selle müristamise ajal aga ta wihma sadas, st Sra oodata. NU hästi sööma kui töö juures räö gtti wäStu igapäewäst wiisi wõimalikult wäha. kun igaüks aegajalt salaja mana Kaarli otsa waatasinia köit tegdfiwad, etkohmmees pärast lõnnat Heina maad üle tuli waatama, aga ei julgenud temale seda ütelda. Ainult Jakob oli rahulik, kuigi tema igapäcwased naljatused ja laulud otsa saanud Nähti olewat. Kõik et heinamaa lugu tema rinda r?hns ja suud sulus, aga nagu teame, oli asjal töine põhjus, mis järjel Jakobite see, kas heinamaa söödetud oli. ehk nntte, üsna üks köit oli. Keskhommik oli heinamaale toodud, aga löuneks läksiwad koik kodu sööma, sest kodn ei olnud kaugel. „Sa piad pärast lõunat Üleoja Mätasniidu heinamaale minema isa." ütles Jokob söömalaualt ülesse tõustes. Ehmatades waalakiwad töised üks t? se otsa. aga paremat aega selle asja «maldamiseks ei wöinud enam ollagi, sest Kaarel, kellel hommiku Mtte iwagi alla ei olnud läinud, oli oma ha tilise tubli Wma isu jälle , kätte saanud ja oli supi kallal  tuliselt aiüetis mis pärast temal paukumiseks Mhem aega oli, lui muidu, (Järg jääb tulema). Postijaamade ehitus. Nue raudtee ehitamine tõi suuri muudatusi  Liiwimaa postijaamadele. Seda nähes  soowitas rüitli- kogu eestseisus tuhe rmaug  u w alitsuse luaga 1888 Talurahwa seaduse § sõo järele kohustatud jaamade ülespidajatele s, a, mõisatele ja talukognkondadele jaama ehitusi ja nende moona? maksust sündsa hinna all raha peate muuta ja ühesuguse üleüldise hinua järele iga aaM Liiwimaa posti-kassasse maksta, Hinnad piimad järgmiselt määratud; 1 tshetw, kaeru 9 rubla 30 kop.; 1 puud heinu 30 kop. ja 1 süld puid 1 ruhla 44 kop, metsas, mida mõisad maksma pjdiwgd, aga raiumise? ja peo-kulu oli niisama kõrgeks grwatud ja oleks talu kogukondade peale Ehituse kulude tasumiseks ehitust kassa amtMd ka talttkogukonnad ISSS aaSta Mkuraaman, «nhj„scl ük s kvp'k M taadn ehk K 0 kop. W mao pealt sisie pidimad maksma. Nimetatud ehitusekassa kaswamLM oleks tulewiws loota wöinud, et kassa oma protsentidega kõnes slewad ehituse kulud Ise kannab. Tähendatud  muudatused wpjstwad ainust wabatghtkikult  ja ühenduse teel mssiute ju kondade wahel ettewõetud saada, aga asi jäi mana warna! sest talvkogukonuad lootsiwad  ammu juba jaamade ülespidamisest toguni lahti peaseda ja ütlefimad: ei taha, Möjsad ei Mõiuud ostialt poolt jaamade ehituse aLjuS, ja puude maksus muudatust üksi ettemõtta ja sellepärast jäi asi nõnda, km ta enue oli olnud; sest tarwilik ühendus  vuudus, Nüjd on praegu Wtljalidi kihelkolmas, kes kohustatud ml Lodja jaama Pärnumaal ehitada, posti direktori ringkiri liikumas, milles laudu, palka, telliskiwa j, n, e, Lodja jaama nõutakse. Kedamõyda nõu- takse kütt suwel, kui ehituse- töö algab töömehi sinna juure, mida kohalikud kogukvu uid audma piawad. Et uiisuo nmterjali wedu ja iseäranis päewade mine, liiati weel kibedal töö- ajal põllumehele  ütlemata raskeks koormaks en, wõib igamees arwata. Peremees, kes ise Wirtsu järM kaldal hingitseb/ piab oma sulase peale W wersta Pärnumaale Lodja jaama ehituse tööle saatma, mis see maksma mleb? Pealeselle on seesama sulane kütt adra ja äkiga põllul wilunud, aga kirwe ja peitliga ei ole La harjunud ümherkäima ja ehitusetpö  on hoopis tundmata. Mõistlik nlyistab ja arukas saab aru ja wõib M kasu ja kahju käega kaaluda. > —Y—^ Toim, tähendus. Et kihelkonna tööd weel päewadega, mis talude peale gra jaotatakse,  tcba tahetakse ja ka tehakse, on küll weel endise pimeda oja pärandus. Päechgde anömisega üht kihelkonna ehitust walmis teha tuleb küll tõeste kolm korda nii Palju taladel maksma, km see ehitus rahaga tasuda oleks. Mõtleme ainult kibedal töö ajal ininuse oma töö juurest ära saatmise Peale ning uis ka weel seda, et kui ukspgew teha on, siis mitu selle tarwis ära kulub, nagu eelnimetatud ehituse iuurch; sinna  sulane  koks päewa minema ning kaks päewa kodu tulema ning mi teenib ta wjie päewoga Übe pgewa alles ära. Iga wald teeb sellepärast  mõistlikult, kes rahaga kihelkonna tööd teeb. Töiseks on päewad wäga rasked talude peale ära jaotada. Kuna 2l) taadri talu ühe päewa teeb, piaks lb taahri talu kolmweerand päewa tegema. Kas see on nil? Ei. Vähemad talud saawad päewadega  lüja. Aga raha laseb taadrj aru järele  ennast kas weerand kvpikn kaupa jaotada. Ka kaob walla ametnikkude wahetgmisega tihti päewade tegemise ring käest ära ja nii hakatakse tihti neist taludest jälle päewadega  peale, mis endiste ametnikkude ajal alles käsil piimad; mõned talud jääwad niiwiisi kogum wülja ja wabaks ning mõned ka üsna meelel kahe silma wahele. Jällegi au siin rahaga maks palju pahanduse hoidja. Et nüid waldade käest kiriku eestseisjate poolt järele küsitakse, mil wiisil nad kihelkonna  ehitusi tahawad korda saata, siis piaks küll iga wald wastamise juures hästi asja läbi mõtlema. Nagu teada, annawad mõisad materjali, wallad wiawad, üleEehii- ...... ..... » waldade peale pooleks; tahab aga kihelkond päewad anda, siis annawad mk isad meistri. Andku aga mõisad ja wallad mõlemad ehituseks  raha ja wisatagu Päewad koolikambrisse,  siis jääb palju kulu ja asjata aja raisku ara ja kihelksnna ehitused saapad head. Poliitika ringwaatus. Prazzksusp ministeriumi kukkumine Ha on praegu tähtjam Eurcha poliitika sündmus, milleks tüli piiskopidaa ja kiriklastega üleüldse mõnusat Põhjust Ai andnud. Juba ammugi ei olnud täieliselt ümbennuutjate partei (radjkaallased) walitsusega  euain rahul, sest et Freyeineti ulinisterium  nende arwates kiriklastega wäga pehmet ümher käis. Nende "nõudmine on, et riik kirikust taieste lahutatud saaks, mida ministerium esiotsa läita ei tahtnud, liiati, et praegune püha isa omalt tepitawat nägu näitas ja lootust soendadi nagu wõiks wäbadriik kiriklastega koguni ära leppida ja üheneda. Sellepärast lükkas Freyeinet ümbermuutjate nõudmise seda asja päewakorrale  wõtta, kõrwale, mis üle elaMm läbi rgäkimjue tõusis. Et asjale ühekorraga lõppu teha, selleks nõudis Freyeinet rahwa saadikute kogu poolt ministeriumjle usalduse tunnistust, mis aga 304 healega LIL heale wastn keelatud sai. Peega ollwad min»steriumi  elupäewad lõpetatud. Kunmgrijklqsed  oltwad rahikgallastele appi astunud ja ministeriumi kukutada aftanud. Keeruline Hugu on aga Aue mPtjsteriumi asutamisega, chida keegi enese peale ei j ülge wõtta sest et temale seesamasugune lugu kätte wõiks tulla, nagu endiselgi. Ei ole jn ükski partes  nõuda tugew, et ta päris üksinda ministcriumi  kaitseda wõiks. Parajus-waVadriiklastes  on küll üksikult healte enamus käes, aga kui töised parteid endid miskis asjas ühendawad, siis käib nende healte enamus temast ikka üle. Kukub aga üksainuke  ministerjnmi ettepaneku läbi, siis on ka surm käes, sest anu pärast viab ta iss ennast lahti palumcu Ei ole siis ei Freyeinet  ega ka senator Laubet ministeriumi asutamist oma peale wõtta julgenud, kui riigi president Carnot neid selleks palus. Läheb aga lugu nõnda edasi, siis ei jää presidendil muud nõuu üle, kui rahwa saadikute  kogu kodu saata ja uus lasta walida, kus siis ühel ehk töisel parteil korda läheb tarwilist healte enamust, seega ka oma meelelist  miuisueriumi kätte saada. Saksamaal on oma kvoljseadusegg praegugi alles tegemist. Püiawad mehed nüid kätte saada, kuiva nende keiser Milleni ise kooli seaduse üle mõtleb, aga sealt poolt on mõista antud, et keiser üleüldse mitte Ähegi partei ega nende põhjus mõtete poole ei hoia, waid kord ühe kord töise abil oma eesmärgile saada püiab. Ei ole siis selle poolest selgust sugugi. Kull aga on ketter Willem ja korv jälle kõnet pidanud, kus ta oma „sihti" ainu üksi õigeks Nituud ja see siht on, ehk kuhu ta õige wiib, seda ei tea muidugi keegi, sest keiser tähendanud kõnes ainult seda, et Saksamaal weel suured  asjad" ees seiswad. JngkiS parlamendis on lirimaa küsimus  enam kära ja waielust sünnitanud, kui esiotsa arwata wõidi. Nimelt oli lord Balfour  alamkojt-s ettepaneku sisse andnud, mis järgi tema arwamifel lirimaa küsimus ja segadused heale otsusele wiidud piatsiwad saama. Selleks olewat aga wäga wähe lootust,  sest Balfoun seadlus olewat nõnda mõistmata ja wastikult kokku pantnd, et isegi mitmed wanameelsed teuiaga rahul ei ole- wat wabauteelsed ja liri erakond koguui arwamata. Jtalios on üliõpilaste segadused laiali lagunenud, mis põhjusel mitmed ülikoolid kinni on pantud ja wöned prohwessorid ametist  lahti lastild. Sinna juurde, tuleb et alamal rahwal töö, sellega Fa Wt AtW pidamine puuduma kipub, viS walitfusele muidugi palju muret teeb. , uueste kokku astunud riigi päewal  on walitsuse wastalised seega, et nad riigipäewa alustada ei tahtnud lasia, palju segadust ja kära teinud. Ikagu tuttaw Näewad  ueed meyed ühest iskseiswast  riigist  und, mis põhjusel ,md nõuawad, et kuningas  ise riigipäewale tulema ja seda amama. ammugi ou neil soow olnud, et Austna  keiser ka Ungria kuninga nime piakS kandma, mis neil aga kuni seiemaani korda et o!> sä''.ud katte saada. Mrreiamaal on Athenas alam rahwaS Ühe hulga Luteruse ulmiste peale, kes parajuste  oma koolimajas Jumala teenistust oli pidamas, kiwide ja kaigastega tormi jooks? uud, palju.inimesi enam ehk Vähem Vigastanud  ja lõpeks nende koolimaja põlema pistnud, km enne kõik asjad, mis kõwad küllalt  ega kinni ei olnud, ära oliwad lõhkunud.  Mõned üksikud politsei ametnikud, kes juures juhtusinad olema, ei jõudnud tujukal rahwahulga wastu midagi ette whtta ja kui pärast abi juurde jõudis, oli juba kõik mõõda,  ega wöioud enam midagi snndimatakö teha. Lugu ou Kreeka Valitsusele muidugi enam kui halb. Sa küsid - Sa küsid kust tuleb, et leina Ja kaebamist kannel mus toob? Et wiisid täis. piniedat viina, Et üksinda nuttu ta lpyb ? Ah kallike waatg, kui kurjaks Ja külmaks mu wastu Sa jäid, Mu nutetud pisarist märjaks Siis kannel ja teeledgi said. Rüid hõislan. ehk lustil teen nalja Ei kao mu kandlelt kurb kaik: Nqed pisarad pole mee! wälja SM jõuhnud ju Wada koit ... ' A. Sri mm* Eestimaalt. Wiljandift. Kuidas „Herold" teatab, oa tänavu l. Mail wees viimane päev, kus wana paberi rahasi veel riigipaugaS waStu veetakse. LMel põhjusel on juba praegu riigipangas kche waua u»sodi paberirahade ümber wahetamiue uut>x praeguste paberirahade vastu. Muudatused veksli seaduses, Kuidas „BirsH. Wed." teatah, on rijginöuplogu veksli seaduse» juba järgmised muudatused kinnitanud. Koht, kus veksel piab vgljq maksetgmq, tähendtttakse veksli peale üles; kui seda aga mekSss peale mitte tslech märgitud e« ole. siis wpetMe vaksu kohaks kaS Mssli wa! ja andmise wyi veksli andja elukoht. Klnnilamije ulusid võib ainult veksli andja täesk nõuda, ud.ae agg nenhe käest, kelle kätte veksel V yUPU-e ootepäewa  kaotatakse ära ping saavad vekslid kolme päewa varast peqle termini kiyuitatud testeritud). Kg vefssi plankektidel tulla uus vaglt. Kaevalt alivad Tartu tsapdgh mug suurele  «Saksu laadale" wyi «jaarmargjle" kuidg nad teda omas peepes keeles vgremipe arryavad kutsudu,  nuiaga pähq virutanud/ või tema risti löönud.  kuida temal holpsamine elu ugwke rinngst välja läheb, kui mõned eupeaegsed prohvetid  meie Küinla laadule sedasama mahu uotti, ustst eite hukiuuwad tuulmgma. Kuid meie liht nimega nädala pitusel laadul on enam sõpru, kus mõni arwab. Isegi meie Vilsandi kaupmehe isau« dad ci soow.' te»»al keri kiptti pigistada, maid are wawad et ta weikene mehitene uit mõndagi kaasa toob. mida siinsed kaupmehe' saksad muretseda. ega alZcs Ho ida ei suuda, sest tzt Dkie pfthast-ohku weel tossumasm määrnua ei ole jõudnud saada, siis Wilzaudi Küinla laqt tossumasina eest kui tnls eest. sest niipea, kui see elukas kustkist.popil Muttide  pää!m na piuks torm ulama, oleks ta Mula laada elupäevad luetud, Kas aga tossum.asin. tui ra Küinla laada lori kiuui ou uvöripud selleks aiaks muama paljn esu Viljandisse kokku urgu siin tmvc mtuev nädäl otsa walttses.  seda ootame ära. Wiljandimaalt. Ta r ivvStu it tead meie kirja saatja ainult õnnetustest rääkida. ESmalt on keegi wana mehekene, kes torllpilsigg oma igapäewast  valukest teeninud, veale selle, tui ta mitn päewa Wiljandis oli wnbiyud, koda tulles teepeal oma kelgutese eue maha kitkunud ja, arwamise järele wiina wäsmmsel igaweSte tnagama jäänud. Siis on tesk Aanuari küulühes ködlvatises Tarwastu  lörnis H. E. nimelille mees uökda kana ööse purjutanud, kunt ta wälja ree peale pääd lahedaks  magalnatassituy. MeeS oli aga ennast surnuks maganud ja ka sprnüks jäänud, eht lM tohter -varsti juurde kMsutnd ja teda elusse ärarada  püidnud. Naene kahe lapsega Mnttd meevr» tumat inimest leinama. Kirjasaatja tähendab oi« gusega, et köuvalisteS kõrtsides iväga korrata olek walitsemat, ööd läbi jopdaVät j. u. e. Meie teada on Tarwastus tubli volläwälitsns. teS, kiti fine sellest märki- on antud, särnastd tõrwalisi kohte iseäralise  tähele panemise alla saab wbtma. Pa jumaalt. Tori Saimeseltfis oki S. Webtuaril pääkoosole? kus jörtzmW mehed eeststispiesse  saiwad walitttd; ' ' / Esimeheks: kohaomanik ja ko.jNkonua kvhtn eesiftpik hra M. Kiisk. ghidSks: tvoüspet. J. Mtz ja Ä. Juurikas; kassahoipjakS: J. Link. abiks Nt, 8. Ozs u !