Tallinna Sõber l7. KakStelMmnrs aStakäkk Tallinnas. Z 4 MMw Mval iM. Ulcnldne aealeht Eesli rnhuiale maal in linnades, Tuleb Ükskord nädalts walja Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trllkimajaS: ssStaS 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStas I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla pool-aaStas I rubla 70 kop, Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetasfc : TalNauasi pärijale lrätlmajas. Uclclvuraisz H. Scetaudl» Oailaov-aaa Zk S 4. Tarkusi FaaSiuaii". - Uallwcres: ?. Auhs- - Näides! K. SeidrlSera. Aarsalus i A. Aoõerg, Lktzalas ! K. ZZ>tttacc'i Paadis. - Mlja»dls i A»r«W'l raamalupaod. - Aarwas: W. NSScr. WSrus: Amua H-lettdie. Malka»! AudM Au «saart» i Maal: laida iftSraM laulmalse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab ... kirjsb käiWab ÄslltsN (BatttkchpsN - Register: Üleüldised siiuuund maailmast. Omalt maalt Tallinnast: HobuStt MtsZ. llllvom»slik»d sure > mised Eestimaal. Wene kaubilaewastil. Sadama- ja laemolsud. KiwiMe stSse wedtt. Hobuste j wäljawcdu. Kaubarongide sõidu kiirus. Kodutöö kumamisest- Seadus tcrtvise hoidmise asjus. , Kinnitus. Kubernõri mahe aeg. UuS Wene kirik Tallinnas. Koolmeistrite Wene keele harjutused U«ld laadad Ist lapja. Hall koer. Pahad tr»d. -- VakiN-jl: Ilmad. Mtre sõnumid. Maalt! Warana ktwadt. Oavlwstd. Rakmnefl : Tea-rõSwlid. - kaal. kanrtumad hoõäsk margad. Tartast ; Ced-j sellydeft.- Allast : Kõrgeta ülemata mahetaa. Wiljaubist. Sa»rt-mail. - Paiarburgist! Keldri kojast.  Endine  Kural or SnvM H - Läiine ja Kakl-venewaak. Taga-KaSpiast. Jjcäralljcd ja uurntad sõnumid. Mõnda. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jürikuu 13. pääwal. Saksamaalt. Jürikuu 15. (3.) pääwal on Pr enssi Maapääw oma koosolekut uueste algannd ja uus Riigikanzler, Kindral Caprivi, on seal oma esimest kõnet selles ametis pidanud, mida ofawõtmisega ja heakskiitmisega  kuuldi. Kindral Caprivi on hakatuseks kinnitanud,  et temal mingisugust uut programmi kuulutada ei olla; tema ise ei olla omaS uudes ametis weel nii tuttaw, et kõiki juba üle waadata wõiks, mis ees seisab. Et tema oma suure eelkäija aset sellesama wägewusega täika wõiks, selle peale ei olla tema iialgi mõtelnud, aga Keisri soowimist mööda olla tema seda ametit usaldusega oma peale wõtnud ja arwata, et Saksa Keisririik seespidi nii kindel ja wäljaspooke nii wägew on, et see enam ei lagune, kui ka see käsi juhatuses puudub, mis Keisririik! nii wägewast asutada aitas ja semu uil osawasi juhtis. Kuida Keiser kinnitanud, pidada politika Üleüldine joon (kurs) muutmata jääma ja sellepärast ei olla mitte aegade (aera) muutmist oodata. MiniSteriumis saada üksikud Ministrid rohkem meelewalda kohalistes tallituskondades ja fedawiifi ka rohkem wastatamist, kui see ühe nii wägema Kanzleri all, kui Würst Vismark, wõimalik oli. See mis hea, saada Riigivalitsuse poolest ühetasase ofawõtmisega wasta wõetud, üks kõik, missuguse erakonna poolt selleks nõuu ankakse ja sellest olla loota, et kõik erakonnad peaasjas  ühel meelel riigi ja rahwa heaks tööd tegema saawad. Iga erakonna poolt on seda kõnet rõõmuga kuuldud ja sellest selgib, mida ka enne teadma arwati: Esiteks, et Keiser tähtsamat jagu Riigikanzleri täuistest tallitustest, s. o. MiniSteriumi ülemat juhatust, rohkem otsekohe oma enese kätte wõtta tahab, kui see Würst BiSmarki  ameti-aeal oli? Teiseks, et kõikide erakondade, nenda fiis ka Sozialdemokratlaste, arwamisi Rkigipääwal rohkem piab tähele pandud saama. Kui palju nende arwamistest tarwitatawad on, seda saab küll Rikgipääwal näha, mis Lehekuu 6. (Jürikuu 25.) pääwal algab. On Keisri lahkus taltfitates nende kohta mõjunud, siis wõib ju ka nende poolt msnda tarwltatowat nöun kuulda ja siis on lootust, et ka neid sel wiisil seaduslikule elukorrale juhtida wõimalik on. Mis senni Saksamaa, Austria ja ka teiste maade wabrikute, mäekaewanduste ja teiste suuremate tööpaikade tööliste keskis ilmunud, nimelt ka just wiimasete nädalite seeS ilmunud, see ei kinnita küll mitte suuremalt seda lootust. Ristiusk on Sozialdemokratlaste südamekest wälja puhutud ja sellest figib kõige suurem kahtlus selle seltskonna wasta. Lootused, et Würst Bismark'i lahkumine tema ametist ilma pahanduseta ja ilma aealehtede-kärata mööda laheks, näiwad tühjad olnud olema. Selgemast ja selgemast ilmud, et wana Kanzler mitte just suure rõõmuga ennast lahti palunud ei ole, waid et noore Keisri mitmed nõuuwõtmised,  millega tema ühel meelel ei olnud, mida Keiser aga siiski täita tahtis, teda taganemisele sundinud on. Keiser on teda kõige suuremate anutunnistustega, mida temal anda oli, ametist lahti lasknud, aga übele mehele, kes nii suure wõimuse kandja oli, ei ole kõik need auunimed,  head sõnad ja kingitused palju muud. kui fukrukoogid  lõwile; Würst Vismark on aga löwi, kes tugewamat  toitu tarwitab: wõimust, mitte ainult wõimuse nime ja kuju. Juba pea pärast tema lahkumist ilmustwad pßorddeutsche Allgemeine Zelinngis" mõned kirjad, mis nagu Würst Vismarki uurin kostflwad z siis tänas tema sellessamas kõige osawõtmise ja anu eest, mida kemale Berlinis ja mujal tema .lahtilaskmise" juures üles näidatud  on, ja et tema oma taganemist ise sedawU awa» likult ,lahtilaskmiseks" nimetab, see.näib tunnistama, et tema südames sügawam pahandus on, kui esiteks arwali. Hiljuti oli ,Hamburger Nachrichlen" toimetaja Friedrichi ruh'es, oli seal Würst Vismarki lõnnelanal ja kohe pärast seda ilmus selles leheS üks kiri, miS Kindral Eaprivi Maapääwa-kõne üle karmi kohut mõistab. Seda peetakse nüüd Würst Vismarki enese kirjaks ja laiades ringkondades  on otse kohkumine selle üle, rk tema ehk nüüd uue Walitsuse waStarääkijate sekka astuda wõiks, mis kergest üht lshket rahwa ja Walitsuse wahele kisuks. Hamburgist on temale faadiku-aset Niiglpääwal pakutud, et temal ükS awalik paik oma mõtete oleks. Kaö tema seda nmsta ivõtab, see on teadmata, seda ei usuta ka õieti, aga PreuSsi Herrademaja kiige tema juba on kust lema kõued suure pokltika kohta ka käbi ulaaitum kostawad ja peate selle mwatakse, et tema seda aealehtedes tegema saada. Nachrichten" kiuuitawad, et sellel harjunud ja äraproowilud polltika.jnhatajal ka mitte õigust ei olla, ennast nüüd nurka peita ja ouia mõtteid mäljarääkimata jättü. Räägitakse ka, et need tõuswad nääklemised Keisrit juba Pahandada, kes oma nõuu Würst BiSmarki wõerusele minna, sellepärast katki jätnud olla. Seesugune tüli ei oleks Saksamaale mitte soowitaw, sest wana Vismark on wäga sügamast rahwa südamesse kaswanud, ja juba paljad jutud, et temal paha meel on, äratawad paha meelt rahwa keskiS. Teiselt poalelt kostawad jutud, Kindral Caprivi olla omast unest ametist juba tüdinenud ja tahta taganeda. Keiser Wilhelm on jälle oinas riikis reisimas, oli Jürikuu 22. (tv.) Bremen'is, kus suured pidud antud sakwad ja Keiser kt uni tas, et tema kõige maailmaga rahu pidada ja igal poolel rahu eest koSta tahta, reisis seal! WilhelmShaven'iSse ja siis wisi Darmstadti sse, kuhu Inglismaa Kuningapraua Jürikuu 23 (li.) pääwal tuli. Wenemaale tulla Ketser Wilhelm suure kaaskonnaga, kelle keskis Riigikanzler Caprivi, Feldmarschall Prinz Albert von Preussen, Feldmarschall Prtnz Georg von Sachsen, Feldmarschall Graf von Blnmenkhal, Kindral- Oberst Suurherzag Friedrich von Vaden, Sõea-MiniSter Kindral Verdy du VernoiS, Peaflabi-ülem Kindral Graf Waldersee ja Kindral-Adjutank Werder nilnetatnd saawad. Keiser Wilhelm minna ka Moskwa'sse, KijcnKisse, Wilna'Sse ja Warschaw'iSse. Ä hwardatnd t ö Z l i S k e - p i d n Lehekuu l. (Jürikuu 29.) pääwal jõuab ligemale sa teeb igat poolel muret. PreuSsi Walitsuse poolest on kohtutele käsk antud töölisi kaiseda, keS sellest pidust, miS SozialdemokaratkaSke poolest plaanitud on ja okse kui üleilmlise mässamise hakatus wälja näitab, mitte osa wõtta ei taha. Leipzigi wabrikuperemehed, kelle wabrikutes umbes 7MV töölist tööd saawad, on kuulutanud: l) ,Kui ühest wabrikuft kaks kotmat-jagu töölistest pidule lähewad, siis saab töö selles wabrikus üheks määratud  aeaks kinni pandud. 2) Puudnwad ainult mõned töölised, fiis piawad need lahti laSlnd saama. 3) Pidu pärast lahti laStud töölised tohiwad pärast ainult kahandatud  palgaga ja ainult nende endkSte peremeeste poolest jälle tööle ivõetud saada. 4) Pidu pärast lahti laStud töölised tohiivad wast kuue uädali pärast jälle tööle wöetud saada. Nende uimed saamad kohaliste tööandjatele  Niisama-sugust udu ust ou peremeeste  poolest ka telskeS paikades Melud; kohtule poolest ou amallkud pidud sel pääwal mitmes paikas ära keelatud ja Walitsuse poolest saab sõeawägi käepärast peetud. See pääw saad ka vältaara, kuida Keisri lahkus Sozialdenwkraklasle  peale mõjub ja kui palju tarwitatawat nõuu nende poolt Rilgipaäwal oodata ou, AustriaUngrumaalt Saffa-Tschechi teine lepituse-konfereuz  näib ilma mõjmva järjeta jääma. Noor-Tschechitaste paha meel kaswab feuu! ikka suuremaks  ja Tschechi rahwas ülepea näib ka jälle rohkem Noor-TschechitaSte poole heitma, kelle sitkust ka mõned Wenelehed, kes ennast kõige kaugema rõhuga , õigeusuliseks" ja Wene kiidawad, ka meel kaSwatawad, miS seal mõjniuata ei jää. NoorTschechilased on juba enne kinnitanud, ei nende isamaa rohkem Neewa kaldal kui Donau kaldal olla ja see kaswatab sidet ja neude teiste Slawi sugude wahcl Mida Noor.Tschechilased seda oma alama-waudega Austria Keisri waska kokku mahukamad, see ou nende asi. Whmimaa Sakslased ou kõige wähemast  selle poolest nStatawamad; nemad ei ole meel iialgi kinnitanud, et nende isamaa Spree kaldal olla. Austria wabrlkutes ja tööpaikades, uimelt MährcmS, on wäga kardetumad tööliste tulid olnud, mis ikka wecl edasi kestawad ja pahad eeslähed Lehekuu l. pääma peale olema uäitawad Paiguti on tõrkujad töölised rahulefl ka tõrkuma  sundinud, kus juures ka lahkumisi ja nimelt kõrtside wäljarööwimist ette tulnud m. Saak ou muidugi käratsejate walmuStust ja julgust suuremaks kaswatauud ja siin ja seal on merist kokkupõrkamist tööliste ja sõeawäe wahel olnud. Walltsuse voolest on kuulutatud, et kroonn«wabrikukeS  töö Lehekuu k Wrtknu tll.) pääwal seisma jääda ei tohi. Peate selle ou kõik kokkujooksmised sel päämak äm keelatud ja sõeawägi saab käepärast peetud. Kiri palju see aitab, seda ou ära oodata. —8 emberg ist tillemad sõnumid, et WemmaaU uäljakauuatajatele Rutheulastele  GallztaS ZtIMV puuda wilja saadetud on. Austria poolt waadatakse aga kahtlase silmaga selle suguwkndliku  helduse reole; wili ou piirel kiuni peetud ja selle pealt päntakie tslll, nagu kõige leiseZ siSsemeetud nlllja pealt, mkS WW guldnat mälja teeb. Et seesugused helduse anded rnnidn ikka ilma tollita sisse lastud ou, sellepärast ou K.iWa M-?oMee Miiitsteriumi poolt wilja tollita läbi-laskmist valunud, mis wist ka lubatud saab. Zutud. mis järel Saksamaa uuS Riigikauzler juba ametist lahkuda tahta, teemad Austrias muret. Kardetakse, et Saksamaa volt tika rahutumaks läheb, kui Wmst Visinal k kõcSte Kindral Caprlvi waSka awalikukt piakS waidlema hakkanla. Belgiast Belgia saadik Berlmi TööliStekailse-konferenzil,  Aa n f on, on nõu» annud, et iga riigi Parlamcntks,  kelle Wge see kõöliSte-kWmine iseäranis puudub, M alaline rahu-komitce asutatud saaks, kelle arutamiSke alla ksik need asjad lZheksttvad, mis rahu llleSpidamise kohta riikide seeSpidiseS ja wäljaSpidises paiikikaS ette pandud saawad. Prantsusmaa ja Schweizi poolest on seda nAm juba waska wsetud; Ztaliaft oli juva enne seesugust ndnu kuulda ja ZngliSmaa ja Saksamaa  wabameeliSle erakondadega kaubeldakse Stanley