Risud 7 klassi, tschetwerti kaalu 9 puuda 38 naelast ja peale selle, alaspidi kuuni S puuda 6 naelani; kolme esimese klassi sees ei tohi rohkem segadest olla, kui 1 protsent, selle keskis protsenti ltiwa ja tolmu; wiimaste  nelja klassi seeS 2 protsenti segadest, selle keskis protsenti liiwa ja tolmu. Rukkid 9 klassi, 9 puuda 30 naelast ja peale selle, alaspidi 8 puuda 16 naelani; esimese nelja klassi fees et pia rohkem kui 1 protsent, witmase wiie klassi seeS mitte rohkem kui 2 protsenti  segadest olema. Rohelise karmaga rukkid ei pia mitte teiste rukktstega segatud ja niiskust ei pia rohkem kui 14'/, protsenti olema. Pruuli-odrad 5 klaSsi, 8 puuda 20 naelast, alaspidi 7 puuda 20 naelani, segadest  mitte rohkem kui 1 protsent; loomatoiduodrad  5 klaSfi, 7 puuda 20 naelast, alaspidi 6 puuda 30 naelani, segavast mitte rohkem, kui 2 protsenti. Kaerad  on esiteks nelja peajäutusesse jägatud: 1) Sõelutud (maeruiixiS) kaerad, 2) walged kaerad, 3) lihtlased kaerad, 4) mustad kaerad. Sõelutud kaeradel on 5 klassi, 7 puuda 10 naelast ja peale selle, alaspidi 6 puuda 20 naelani; kahe ülema klassi seeS wM protsent sagedast olla, kolme alama klassi sees 2 protsenti. Walged kaerad 6 klassi, 7 puuda 10 ja 7 naelast, alaspidi 5 puuda 30 naelani, kolmes esimeses klassis wõib 1 protsent segadest olla, kolmes wiimaseS 2 protseutt. Lihtlased kaerad, 7 klassi, 6 puuda 20 kuuni 30 naelast, alaspidi 5 puuda 20 ja 10 naelani; kolme esimese klaSsi sees wõib 2 protsenti,  nelja wiimase klaSsi seeS 3 protsenti segadest olla. Mustad kaerad, 3 klassi, 6 puuda 20 naelast ja peale selle, alaspidi 6 puuda ja 10 naelani; segadest wõib S protsenti olla. Kõige wilja seeS ei tohi rohkem kui protsenti liiwa ja tolmu olla. Wili miS nende seadmiste kohaline ei ole, ei saa wedamiseks wõerale maale mitte luba-kirja. Peale selle on nisud, rukkid ja kaerad ka karwa järel jägatud. MHa i S langeb kaheksasse peajäutusesse:  Punane ja kollane Tschinkwantino-mats, ja punane ja kollane lihtlane mais. Esimeses peajäutuseS on 3 klassi, 10 puuda 10 naelast ja peale selle, alaspidi 9 puuda 30 naelani; teises peajäutuseS on 4 klassi, 10 puudast ja peale selle, alaspidi 9 puuda 10 naelani. Üleüldised sönumid maailmast. Baltis ki's, Jõulukuu 13. pääwal, Saksamaalt. Saksamaa Ritgipääw on kaubaajamiseühendust  Austria-Ungrumaaga, ja Belgiaga suure healede-enamusega wasta wötnud, neist kartustest hoolimata, mille peale Würfi BiSmark selle kohta tähendanud  oli, kui Siegettti linna saatekond temale selle linna Auukodaniku-dtplomi tõi. Keiser Wilhelm oli Jõulukuu 18. (16.) pääwal Teltowl Kreispääwa-maja fisscõnniStamise  juures ja oli just pidulaual üht kõnet pidanud, kui temale telegramm selle Riigipääwa-nöuuwötmise üle toodi. Suures rõõmus pidaS tema kohe teist kõnet, milleS tema seda ühendust üheks kõige tähtsamatest aealuguliStest nähtustest  uuemal aeal kiitis, üht peidetud noolt Würst Bismartti  kõne peale saatekonna eeS lendu laskis ja suurt tänu ja kiitust uue Riigikanzler von Caprivi, wasta tunnistas. Kõne lõpul hüüdis Keiser Kindral Graf Caprivi termist wälja ja tõstis teda sellega Grafi-seisuse sisse. Mitmelt poolelt on aga nukrat meelt selle kauba wasta kuulda, millest nimelt Saksamaa põllutööle kahju kardetakse ja millel Riigtpääwal rohkem sõbru olnud olla, kui neid rahwa keskis on. Niisamati pannakse seda suurt ruttu imeks, millega Keiser Wilhelm 11. uuele Riigikanzterile  tasumist wälja jägab, enne kui nende kaupade järjed  weel nähtawad on. miS tema nime all. tõe poolest aga Keisri enese läbi, tehtud saiwad. Kui Zdaafrika kõige tähtsamad asumaad, Uganda ja Witu, Helgolandi 50 deSsatini suure kaljurüka ja uhetile-serwa eest Inglismaale  antuv oliwad, siis sai uus Riigikanzler kohe Preusfi kõige kõrgema auutähe, Mustkotka rittretähe. kuna tagajärel  tähtsad healed kostnud on, mis ütlewad, et sellest saarest, mille kindlustamiseks weel suured summad piawad kulutatud saama, söea aeal Saksamaale rohkem tüli kui tulu tulla wõib. Nüüd on uuS Riigikanzler Grafi-seisusesss  tõstetud, enne kui uus tollide-j. n. e. kaup oma järgesi Saksamaa kohta weel wähegi wälja on näidata jõudnud. See näidata wälja, nagu oleks seda rohkem rkiuste Wanakanzleri wasta tehtud, kui uue Kanzleri  teenitud auuks. Nurinat ja nukrat meelt on rohkest ja näitab, et need asjad pragu Saksa Keisririigi wana kotkukeetja ja noore Walitseja wahel weel laiemaks rebinud on, kui see juba enne oli. Kõige selle juures loodawad aga ka teised ringkonnad, et Kesk-Europa ühendused üleüldise  majapidamise aSjus üht ühendust üle kõige Europa sigitada wötwad, millest üleüldisele rahule kindlam pöhjuS tulla wõib, kui köigeist teistest politika-ühendustest. Teised riigid, kes esiteks selle ühenduse kõrma aStuda weel tõrguwad,  nagu Prantsusmaa, pidada asjade-käigu sündmusel seda wiimakS ometigi tegema, kui mitte ükst jääda ei taha. On aga ühendus majaptdmise-asjuS, stiS olla ka wähem tült politika-aSjuS karta. Sellesama pääwa öhtakS, kuS Keiser Wilhelm oma kõnest pidas, kust tema wasi öhtal kell 7 ära söitiS, on tema Riigipääwa-liikeid igast erakonnast oma juure pidule Uuõ-paleeS kutsunud, ainult Sozialdemokratlast mitte, kellest tema nüüd selgest ära tunnud olema näib, et neid heaga lepitada mitte wöimaltk ei ole. Tollide- j. n. e. ühenduse kohta Saksamaa ja Austria-Ungrumaa wahel on weel tähendada, et Würst Btsmark põhjusmõttes iialgi selle waStaue olnud ei ole, waid et just tema omal aeal seda ühendust pääwakorrale  pannud on. Tema on aga Saksamaa kohta kasulikumat  kaupa soowinud, nimelt kõiki seda eemal hoida tahtnud, MiS Saksamaa põllutööle iganes kahju teha wöikS. Selle komitee juhataja, miS Würst BiSmarksi mäleStuse-samma  ehitamiseks Berlin'iS asutatud ou, herra von Levetzow. on kõiki abi-komiteesi katsunud, kõiki kokkutulnud raha warmalt pea-komitee kätte saatma. Korjandused pidada Jõulukuu 31. (19.) pääwal lõpetatud saama ja stiS nöuupidamifed selle plaani täitmiseks algama. Jõulukuu  18. (7.) pääwal tuli Würst BiSmark Stormarntt KreiSpääwa-waltmiStekS Wandbeck'isse, Landrath von Vülow'i  saatmisel, keS temale Hamburgisse waSta sõitnud oli. ülembürgermeiSter teretaS WürSti wakshalltS ja andis teada, et WandSbecki linn teda omaks Auukodanikuks  nimetanud on. BiSmark tänaS liigutatud sõnadega ja ütles, Wandõbeckil olla tema eeS ühe pealinna tähtsus.  ükskord olla tema maailma näitelawal seisnud; kui tema nüüd pealtwaatajate sekka aStunud on, stiS ei tahta tema pealtwaatajate õigust, uufi mängijaid ja nende mängu arwustada, mitte käest ära anda- Pärast walimist oli Landratht juures suur pidulaud. Linn seisis uhkeS lipu-ehteS. Würst Btsmark, keS wäga priske wälja näitanud  ja rahwa poolest südamelikult teretatud on, sõitis öhta poole FrledrichSruhe'sse tagasi. SuurwürSti-praua Katharina Michailowna oli Talwekuu 20. pääwal Potsdamis  Saksa Keisripaari löunelaual. Keiser Wilhelm oli Kõrget wõerast wakshalliS waSta wõtnud ja teda pärast senna saatma läinud. Jõulukuu 22. (10.) pääwal reisis SuurwürSti-praua Berlinist Peterburgisfe. Austria-Ungrumaalt. Kaubaajamise-ühenduS Austria- Ungrumaa ja Saksamaa, niisamati ka Jtalia, Schwetzi ja Belgia wahel, on Austria-Ungrumaa Riigipääwa poolest  küll waSta wöetud, mitte aga nii tasaselt, kui Saksamaa  Riigipääwa poolest. Selle waSta on nimelt Noor- Tschechilased käratseteö pannud ja Antifemttlased, s. o. need, kes Juutide waSta södiwad, on neid tuetanud; kuida ka Noor-TschechilaSte Riigtpääwa-saadik Gregr sellest aSja wöttiS KeiSrikoda ennast teutada ja ütelda: ,Olekfiwad meie efiwanemad seda aimata wöinud, Kuninga-walimine aast. 1526 oleks teisiti läinud,« sellest on juba kirjutatud. Kuida kirjutatakse, ei ole aga Gregr mitte Tschechilane. Tema isa oli Sakslane Grõger ja metsnik TteiermartttS. Gregr on peale selle weel kinnitanud, AuStria WalitsuS kurnata Böhmimaalt aastaS 118 millioni guldnat. mis aastast 1870 saadik rohkem olla kui see, mida wali wõttja PrantSlastlaste  käest söeakulude tasumiseks wöttiS. Enne olla puukingaga Tschechilaste peal tallatud, Graf Taaffe kanda lakk-saapaid ja lüia nendega. Rahaminister Dr. Stetnbach  tõukas kõik need teutamised wägewast tagasi, tähendas  Böhmimaa õitsema elu peale, kinnitas wiimakS, et Gregr oma kõnega mitte TschechilaSte tänu teeninud ei ole. Ka Wana-Tschechi lehed tunnistawad oma jälestust selle häbemata kõne üle, mis mitte Austria SlawlaSte heaks peetud ei olla, waid riigi lõhkujate heakS. WalitsuS  otsib nüüd seda hoolsamini ühendust wabameellse Saksa erokonnaga ja on ühte selle erakonna keSktst Ministrite  sekka wötnud. Noor-Tschechilased wöida selle pöörase  kõne järgeS köigeist teistest lahutatud saada.  Ketser  Franz losef olla Graf Hartenau le luba annud, Bulgaria  st pakutud aasta-raha wasta wokta. Erzherzog Ernst, mõne pääwa eest ära surnud Erzherzog SigiSmundtt wend, on ka influenza järgeS kopsu-paiSketufeSse haigeks jäänud, oli aga wiimaste sõnumite järel paranemas. Pragt suurkooÜ Rektor on studentisi noominud, ennast mitte politika-aSjade siSse mässida,..selle asemel aga hoolega  wõeraid keel esi õppida. AranähtuSte järel BoSnia's  ja Herzogwina s, kuS sõea-kocradest suurt kasu tulnud,  nimelt wahkide heaks, on uõuukS wöetud, uuel aastal  kõigile söeawäele sõea-koeri muretseda. Taanimaalt. Daant Kuninga käest on Wene SöeaminiSter,  Kiudraladjutant Wannowsti, Danebrog-rittrete suurristi saanud. Wene Merewäe-miniSteriumi tallitaja,  Viceadmiral Tschichatschew, on Danebrog-rictretähe 1. klassist saanud. Holland ist. Parlamenti teifeS kambris on Walitsuse ettepanek. 45 millioni guldnat 3'/, protsenti peale laenata. 76 healega 10 heale waSta, wasta wöetud. Belgiast. KuuluS insheniör Kindral Brialmont, on Söeamintllrtte jkirja saatnud ja selleS kinnitanud, Antwerpeni  plaanitud uuS kindlustamine 900 suurtükiga rohu ja kuulidega kokku, tulla 54,342,000 franki maksma. WalitsuS olla seda teadnud, aga Parlamentile meelega wale aruannet ette pannud ja pidada selle eest wastama. selle üte nöuu päritud ja saada selle järel jägatud: SöeaminiSter tunnistab oma waStuseS seda tühjaks jutuks ja ähwardab Kindralit teeniStuse-nuhtlusega. Minister. JacobS, Rooma-kotholiigi erakonna pea, on Jõulukuu 20. (8.) pääwal ära surnud. Walitsuse poolest on Belgia astumine Kesk-Europa tollide- j. n. e. ühenduse juure Parlamenti ette pandud, üks kogukond Induflrie-seltfide komiteedest, kuS wähe osawõtjaid oli. on tüll selle waSta nurisenud, sest see teha neile kahju, Walttsusel ei olnud aga kahtlust selle üle, et ettepanek muutmata wasta wöetud  saab. Schweizsist. SeltS, mis elutarwituõte hindade körgengamise  waSta asutatud on. kinnitas, et selle seltsi liiked mitte selle wasta olla ei taha, kui Schweiz Kesk-Europa tollide- j. n. e. ühenduse körwaS aStub. Ka siin ei ole kahtlust selle üle, et seda ettepanekut suures nõuukoguS waSta wõetakse. Inglismaalt. Sekretär Söeaministeriumis on UnionistlaSte  (keS Inglismaa ja lirimaa täit ühendust kinni pidada tahawad) nõuukoguS kõnel pidanud ja kinnitanud, et WalitsuS weel 70 söealaewa korraldanud on. Selle läbi olla Inglismaa merewägi igatahes tugew küll kahe Europa riigi meremäe waSta. Sanstbari sadam JdaafrikaS  saab Küünlakuu 1. (Näärikuu 18.) pääwast 1892 priisadamakS tehtud, mitte aga söea-tarwituSte ja põletatud wiiua heaks. PortS on suur kahin Portsea- Island- Ehituse-seltsi, mis üks kõige suurematest Inglismaal on, langemise üle. Wõlad on kolmveerand millioni nael stärlingi suured. mõistis Politsei-kohtuwanem 18 Sozialdemokratlast, kes keelu wasta awalikkust koosolekuid pidanud ja Politsei waSta pannud oliwad, muist raha-trahwide alla, muist wangi, muist kuuni 6 nädaleni wangitööle.  Blakburn'tS  on puuwilla-wabrikute kangrud tõrkuma läinud.  Nemad parimad 5 protsenti lisa palga juure. Palju kangaSpuid on seiSmaS. Parlamenti-liige HasttngS Londonis, seisis Jõulukuu 21. (9 ) pääwal  Politsei-kohtu eeS, kaebtuse all, et tema 15,000 nael stärlingi, mis tema walitsuse alla antud oliwad. körwale saatnud olla. Protsess sai teiseks korraks jäätud, Hastingtts poolest pakutud kautfiqn aga mitte waSta wöetud. Tema ptab protfeseSst lõpuni kinni jääma.  Kuningapraua  Victoria retsida Paastukuul Löune-PrantsuSmaale,  Costebelle uude terwtse-paika, kuhu tema üheks kuukS jääda ja kuS walmiStamifed tema tulemise wasta juba käsil olla. tulla tema Saksamaale, esiteks Darmstadtisse, Hessen i Suurherzogi-koja wöerusele ja stis Cronbergi schlosfi, kuS tema tütar, Saksa KeiSriprauaema  (KeiSripraua Friedrich) aset piab ja kuhu stiS ka Keiser Wilhelm mõneks pääwakS tulla. Prantsusmaalt. Tülid Prantsusmaa Walitsuse ja Rooma-katholiigi kiriku wahel kestawad edast, kui ka pealahtugid  juba löödud olla ja mõlemad nüüd alt-kulmu üksteise peale wahtida ja warttseda. Kuida teatakse, on PransuSmaal usuõpetus koolidest wälja heidetud, selleaegne  Koolide-mintSker oli aga luba annud. Katekhismust  kodu õppida ja koolitundide wahe-aegadel üles ütelda. Roomlased on nüüd KatekhiSmus'e juure juhatust ,Vanemate  kohused, kodanikkude lisanud, kus laStele ja wanematele juhatust walimtSte juures antakse. Nüüdne Kooltde-minister on stiS ka üles-ütlemist ära keelanud, sest et selles usu asemel Republika-wastast politikat õpetatakse. Rooma kirikule ou aga nüüd üks eestkostja ühelt poolelt tulnud, kust keegi seda arwata ei wöinud. See on hiljuti Parlamenti-liikekS walitud Sozialistlane Lafargne, keS kiuste pärast Walitjuse wasta tõrelejate PiiSkopide eest kostab, kui tema ise ka täieline Jumalasalgaja  ou. Rooma-katholiigi lehed tõukamad küll tema pakutud abi tagafl, aga natuke arglikult ja wenttates. Pari S't leht „Maltu', mis koguni mitte kõige käredamate wabalaSte waimuline ei ole, on nüüd Prantslaste Afrika asumaade ErzviiSkopi, Kardinal Lavigerie, waSta astunud, kes Republikat Rooma kirikuga lepitada katsus ja selles juba nii kaugele läkS, et RepublikanlaSte rahwalauln  mis estmefe suure ja merega kaetud mässamise aeat MarseilleS tehtud ja efitekS seal lauletud ja mängitud sai, kirikus mängida ja laulda laskis. See Kardinal, ütleb ,Matin', kaubelda kõigiga, mis Homtkumaal  ja Õhtamaal hindas seisab. Enne olnud tema Kuuiuga-thront pärijale, Graf Chambord'i!e. head nõuu annud, kuida Republikat häwitada wöikS, kui tema aga aru sai, et MonarchistlaStel Prantsusmaal enam lootust et ole, stiS mänginud tema Republika kaitsejat. Et tema ise orjakauplejakS hakata ei wöinud, sellepärast astunud tema orjakauplemife-häwitajate ette-otta. et muStast tnimeSte-töuust  ikka ka kasu saaks. Mitra (Pitskopi-mütS) peaS ja PitSkopi-kepp käes, rändanud tema läbi Prantsusmaa  ja Belgia, kirikute pidanud jutlust ja korjanud raha orjade wabaStamisekS, et ole aga kedagi wabastanud. MiS tema keda tema omaks sõeameesteks orjakauplejate wasta asutaS, ja mis korjatud rahast saanud, seda et teada keegi. Republika ei usaldada teda ja tema ei olla mitte see, keS Republikat Rooma kirikuga lepitada wõib. Kõik mtS tema teeb, olla nagu näitemäng, millega tema rahwast oma poole kutsuda katsub. Isegi tema