ehk Sui päike seda yääwals « tos". Sisse on umbes IVO koormat pr kõmata wilja, palju sRWjWW-VMu ja peale lokomMle kõik «schiMd ja riislud jäänud. --- Weike-Maarja kihelkondas rööwida sõnumite järeltzobßsewargad keda ssal ka WZga Palju olla, huntidega wõidu hobuseid. -- Kuida omal seal kihutatud,  põles Jõelähtme kihelkondas Lehekuu 4. pääwal üks talumaja maha, kus kolm inimest tulesurma satwad. Hiljuti olla nüüd Postimehe" sõnumite jarsl ükS sealtpoolt päritud noor hulgus kinui wõetud, kes selle tulepanemisega kiitlenud ja üht teisi kmstsgijall kahtlustanud  on< keda aga keegi ützekZ kurjategijaks pidada ei wõi. Sinalepa mõisas, Ridala MelkondaS,  on öösel wasta l5. pääwa fiõselõhkumisega  siidi-riideid, Mrildeid mitmesNguseid hõbe-asju, kokku iVVV rubla wZärt, Zw warastatud. Ambla kihelkondas on, kuida kirjutab, pimedad ööd tulekahjudega ja hob«se-w«gIMKW PõllLWexstele hirmutuseks.  Pea üks öö ei minna mööda, ilma st ligema! eh? kaugema! tulekahju nähakse. MmMord olla koguni kaks eh? kolm tulekahju korraga. Aga ?a päawa aeal ei laõta tuli oma HZwitawat tööd mitte seiSma jääda. Rsnds saiwad Mihklikuu 20. pääwal Rakamõisa karjalaudad tule rööwM. Niisama sagedad olla jultunud hobusewargused.  Reuda süa hiljuti M. Maldas ühe tawmchs hobune ära waraZtatud ja wargZtt olla ühe kirja senna jätnud, kuulutusega, et pea kõikide peremeeste hobused selleS külas ära wsrMatud saada. ------ Ööse! wasta Mihklikuu 9. pääVü su wargad ennast Zärwa-Jaani kiriZrmõisaß sisse lõhkunud ja iseäranis hind-asju, kullast, hõbedast ja ms-hõbedast, ja raha, kokku peale 450 rubla eest, ara warastannd. Lusikate, nugade ja kühwlete, ühe kooreta uuu j. u. e. peal oliwad ristinimede ja s u g u ko n n a - u i m e d e esimesed tähed s. N- O. ja V. Peale selle on M pitsar-sõrmus wapPmigs, kaks hõbedast stgari-karpi ilma uimetähtedeta, üks kullatatud kirikuõpetKja-rinnarisi ketiga ja mõned teised asjad äm Varastatud. ---> Kohwtaw ridake psha- ja kurjattgust lühikese aea kaikus meie kallil kodumaa' kuS weel keskialiste  inimeste mälestuse-aml ka pKhategusi ette tuli. nagu patuste inimeste keskis igal poolel, kus aga nurjatused, nagu Mwimised, hobuse-warguftd ja kogum weel mõrtsuk- Nõlktamised(tulepaneMlsed)miheasteZmkuulmata asjad oliWad. Eided ja wana-eided meie- nooremal põlwe! raäkifiwad ,hobusewargatest" ja mehetapjatest" ühise koledusega, nagu muMejutu-kusiMllstest. ttliwimaalt. «.Düna Zeitungi" sõnumite järel pidiwad  Riia Ringkonnakohtu krimmal-jäutuse 'ees järgmised kirikuõpetajate - protsessid peetud saama, lurjew'is (Tartus) Wimakuu 7., Wolmar' is Wiinakuu 12. ja 13. pääwal: 1) Puhja Zttikuõpetaja Andreas Laas, 30 aaStat wana. kaebtuse all taluneiu Juliana TaSka laulatamise pärast, keS Greeka-Katholigi usutunnistusesse ristitud ja hiljeuuni temast leerikatud ja pühalauale Võetud  oli, Ewang.-Luth. usutnnn>stusest Wuks'igs. - Udenurme  kirikuõpetaja Heinrich von Hirsch Hansen, 33 aastat wana, kaebtuse all. et tema Gresw-Kachottgi usutunnistusest talumehed Krischjan ja Krasting Ewang.- Luth. usutunnistuse kombe järel pühalauUe wõwud. Juba aaSta! 1889 on kirikuõpetaja von Hirschhansen sellesama kaebtuse all seisnud ja kuueks kuuks ametist lahti mõistetud  ja on nüüd Greeka-Katholigi usutunnistusesse ristitud,  hiljemini Allendorfi kirikus pärast leeritamist Ewang.- Luth. usutunnistuse järel pühalauale Võetud Krufeubecg'i Mudsii vmas kirikus pühalauale wstnud. Mihklikuu 17. UZZWaI sai Saaremaalt Mrla tirikuõpetajK Johann Kerg Kuresaare's Riia Ringkonnakohiu  krimiusl-jAuwse poolest üheksaks kmckS ametisi lahti mõistetud, ühe endise kohtuotsusega kokku, mis teda ameUMWAe Pärast Greeka-Katholigi kiriku koguduse sekka Inetud inimeste juures kolmeks kuuks ametist lahti mõistnud oli. Rõuge kirikuõpetaja Rudolf KallaS, kes kuueks kuuks ametist laht! mõistetud oli, su pärast selle sea MsödsAmeMist Mihklikuu 4. pääwal jälle Astmest  korda omas kirikus jutlust pidanud. Esimeses kohtuotsuses  oli kirikuõpetaja Kallas koguni Vaimulikust a»st ja ametist lahti mõistetud, mis aga Senatis ümber lükatud  ja ühe teise kohtu -jäätuse alla astud sai. Nagu Eestimaalt, muda kaebatakse ka Liiwimaslt Paljude nurja tümate kurjatsguds üle sel sügisel. „PMi- Mshs" sõnumite järel on öösel wasta Mihklikuu 16. pääwa LuZtiwe? e mõisa küün põlema pistetud, kuhu 390 koormat odre ja häMpea-hmm sisse jäi. Et ses üks kättetasumise"--tsgu olnud, seda ei olla Siets arwsta, sest mZisahena, herra ?sn Wahl, on oma wallaga ikka lahkuses elanud, olla ka wesl hiljuti talllpsttmeeStsga kannatada lubanud, kellel temale ostuhinna-osasi ja Ziustfi maksa oli ja kes sel põllumees teis raskel aeal raha saada ei wõinud. Zkka on tema tarwitust mööda oma abiga ligi olnud ja weel hiljuti kshalise Wallawansvm palws peale wallakoolile ilu-?õ?said, wiljüpuid ja marjapössaid istutamiseks kinkinud. - K n d i u a maldas Maarja-Ragdalena  kihe!kondas on ühe taluperemehe aidas kõik õunapuud,  mis wäga head wilja kannud, nurjatumal Viisil Ara kooritud, st ttüwama piawad. Kahju su 150 rubla peale mw-atud. KahtlnS oli peremehe ühe sugulase peale langenud, ksZ kwni wõetud ja oma tegu ?a juba tunnistanud  olla. Tõstama kihelkondaS on ,EeSti Postmehe" sõnumite järel ööse! wasta Mihklikuu 13. paäaa Selli ja Pootsi ühendatud koguduste magasi-ml kurjast käest põlema pistetud. Sr! kiwi-hoone! sli õlekatus  ja sellesse on kurjategija tuld pannud, nmda et kõigist hoolsast kustutamise tööst hoolimata, katus ja lagi ära põlesiamd ja kõik wili rikutud sai. Õnneks ei olnud Veel kõik sügisel maksekaw laenu-wili kokku tulnud. Hoone seisis assekuranzi alla. Kuida omal aesl kiristatud. Põles aastal 1359 asutatud Wolwüdi ka l e wi-wa d r i k Saarde kihelkondas  Jürikuu 12. pääwal maha. Peale rikutud maschinate  ja aurukatlale, niisamati ka rikutud mask-- ja raudriiSlave,  cl jäänud suurcft wabriku-hoonest muud järel, kui suilssnud teliSkiwi-müürid. Ä!gi 500 töölist saiwad sell? õnnetuse läbi tööst ja leiwast lahti. Wabrikn-walitsus  lubas neile knuS kuud ilma üürita töõliste-korterites elada, aga tööd ja leiba pidiwad nemad omale otsima, kust leidsiwad. Möödaläinud kuu keskmiste pääwade sees oli see aeg mööda läinud, kus meel endistesse elumajadesse  jäänud onwad, need pidiwad kas edaspidi üüri maksma ehk ära minema. Suurem hulk nendest on , EeSti Postimehe" sõnumite järel juba suwel ära läinud, muist Riiasse muist Narwa'sse, mõned ka teistesse linnadesse,  seal wabriwtes aset otsima. Palju nendest olla aga weel nüüd ilma kohata ja tööta ja Viletsuse sisse langenud. Saarde kihelkond on wabriku häwimise läbi palju omast elust ja liikumisest kautannd ja wabriku ülesehitamise  peale olla sel korral wähe lootust. luritw'ist (Tartust). /Rishki Westmku" sõnumite järel saada Jurzew'i suurkooli theologia facu ! - tätis (kirikuõpstajats jAuiuses) juba philssophis (ilmatmkuss-teadAA)  Wsne keeles luewd. Ses lcht lisab selle sõßWmi juure, ei studmtid sellega wägs rahul olla, sest KeWüH osats Wene-keelt yareMiUi, kui Saksa-keZlt. Wist MWgb ses lcht, et riigi seespidistest kubermangudest palju nssri mehi Zurjesvttsse theologia! studerima tuleb, mis õige msks arwata on. Niia'st. Palju-luewd Riia Kmleht für Gtadt und Lmd" uimetab ennast Wimaüm 1. NZZwast saadik Rundschau" (Riia Ämbemaütus). WAssüudja  on oma lehele lüh«at nime ja ka seds soswimd, st nimest kshe KZHa su. kus leht ilmub. PeierdMg'ist. Keiserlik Kõrgus Sumwürsti -Mm Aleksandra Zosifswus ja Grseka KRUingapmNS reisistwad Wlinakun 4. pääwal SKwaKsNol'iKss. ----- Keiserlik ksduarst  Gsheimerath Dr. Hirsch tuli Wiimk« 12. (Mihklikuu  M.) Tirol'ist Wien'iZse ja reisis AwMaW, Keiserliku yacht-laew ,Ps!jamajs Swssda" ja krsuzsr /Wladim? Mommach" ssitsiwad MinaZm 2. paäwa! Korfa saarZl?. ---- Flügeladjutant Graf BeuksudsH rZisis Wiinakuu 13. (1.) paamal WiZn'ifl Korfu saarele, km enne Austria Keisri jutul olnud sli. Ka Grseksmaa Kuningas sai Korfn saarele oodatud. ----- Keiserlik Kõrgus Sumwürst Wladimir Alsksandrowitsch oli Wiinakuu 17. (5.) pääwal PsriSlS Prantsusmaa PrZsidmti juures, kes järgmisel pääwal Sumwürsti jume minems pidi. Wmemaa Saadik Ksn st antin spetsis, GehZimerath Nelidsw sai Mihklikuu 30.. NZSwal AwMM Keisri MazZstati jutule wõetud. -- kuulutust mööda M ennast Stawwpoli kubermangus 228 Buddha-usulist KalmMast Greka-Katholigi kiriku kogudusesse Ass wõtts lasknud, kes mõned aasta-kümnsd seal Wenrlaste ksskis elanud ja Wene keelt ja Wem eluwiistst tundun» õppinud sliwad. —> Mihklikuu 23. pääAal tuliwad kaks woori kullaga ja hõbedaga Siberist PstsrSmg'W. ÜkS woor tuli ToMBk'ist 237 puuda kullaga era-kKewiMdnõtest,  teine Barnanl ist 2V4 puuda hõbedaga js puuda kullaga kromm-kawandustest. Mihklikuu 29. Pääwal  tuli üks woor 43V puuda kullaga Zrkutskstst. KZik on raha-löõgisse Viidud. WilM'st. Noor Würst Aleksender v. Hshenlohe ElsasS-Lothringensi Maawalitsejs poeg, on Mra-jahil Naliboksts eksituses kakS korda oma jahisettstlasZ Bmou Vi?tlughoff'i ja ühe metsalinnu-Wahi peale lasknud, keda tema Mradeks pidanud. Õnneks on kuul Barsn Vietinghoff'i  körwüü tagasi põ.kannd ja melsalinnu-waht m ainult kergest suu-äärest haawatud. Würst mm Höheulohe  on temale 25 rubla waluraha aunud. Siber'ist. Newcastle'S ehitatud ratas-Kurulaewad harkide  ja ehituse-tarwituse Vedamiseks Siberi raudteele jõgede  peal, on Mihlikuu 23. pääwal tulnud, kui juba Leikusekuu 29. pääwal Jenissei jõesuule jõudnud  oliwad. Wii na kuu 1. pääwal sai Siberi raudtee Wladiwostosist Ussuri jaamM, 327 wersta, awatud. Charkowi Kubernör on MaapeameeNele selles kubermangus  ringkirja läbi ette kirjutanud, talupoegi asumiseks. Siberi raudtee ääres TobsMi ja Tomski kubermangudes ja Akmolini waldkondas kutsuda. Muud abi neile ei anta, kui prii-söitu asumise-pmgam ja tuewst esimese moona muretsemiseks. Kasan'ist. Mihklikuu 89. pääwal oli Kama jõe ülemal  jooksu! IV graadt külma. Zaewassitusi hakati lõpe ta ma — IS-W 01-«öM ISS4. " llk?ArWo N »IZMO IZZZIvrpSchjSW LsvZNMMvN» .iZZZZHchoxo» gr. Z?MS»» Teadaandmised. tellimised meie lehe „Hallinna Sõber uenle saamad kõikis kobtates. mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate Ä ma7as p°al° s-ll- °n suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta ja toimetada. 2 Trllimilk hind on 1894 assis pealr: «ostiga Hk Kodu Kätte saata aastas Z ruSta kop. poolaastas 1 „ 70 Hassmnas ilmmtmm aastas Z ruöla 40 kop» poolaastas i 40 Tallinna Sõbra" wWmW Lindstrsl pärijad, Laia nn. Ur. 48 W>. Tallinnas. LmWrs'! MriMe lmkimazas, T al linnas, Laia-uulitsas, Wjhid j« Kkllllid mis pruukimises, (poke heaste üra-Lienta. tud), niiheasti uued Zui roanad saawad õiendatud ja Mwaliseks tehtud. W. Paalzw, wasscsepp ja metaliiwalaja, Rotermami vos wastas. Metall-chrünoleum asfalt-kittiga wihma kindlaks tehtud ms aga jM Zmalt äraproowitud riis katusele taimseks °n saada Grünrr i juures Laial-uulitsal P. Bäri kontoris, Florelli majas.