Tallinna Sõber 24. NeliteistkümneS aastakäik Tallinnas, Jaanikuu 22. pättwal 1892. WUW«r Wlrht Ktsli rehVilt »g«l j> !i»»«i>t«. Tuleb ükskord nädalis walja. Malsab TalliunaS LlirdforsN pSr ,ie trükimajas: aastas S rubla, 40 pool-aaStas l rubla 40 -op. koju ehl postiga saadetud: aastas ......... 3 rab-a pool-oaStaS 1 rubla ?l) kop. Anurutuled maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt S Kop. Tellimised wHetaef? »,«,» » staMuaa»! ,r«i>lma-a.. - O. Keelaapl. Naiyape... H b«. Sari»»! Ta»i»«a>uk. - Ä. Luge - Paid,»l ». »e-d,r««ra Kaplaln» - ch. SsllSerg. ! > «"ilneiN pesdlt. Wikt»«»i« : S. A. Kara»'- ra-m-iupood. >- Rar»a« Al P»d.r. Mr»»: Praua -Plekrak - Matta»! M. Uudalg A-reiaare»; g» .ja»ge. - Maali lu.da tsttraai, kuulmaksr. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab voIMM, kirsad Mwad B«»i«n lValtischpari - ilaHritcaib.Nop,-» Register. Juhatused metsawähtide-e, wäljawahtidele ja «etslindude-hoidjate-t. Uleüldiftd sõnumid Maailmast. j Omalt maalt. Tallinnast: Taluasjade-kommissionidest. Wilja wtiljawedannile lubatud. - Sõcawackvhnje  täitmisele kutsutud. Sekretär R. Hocrschelmann st. Synod. - Neelatud raamat. Üleüldine ! rahwa-ülelugemlne,Üks lepra-haige ära surnud. Wale-rahad. Tangus siga. Wargate uuhilu». j Rõuge panemine. valti«l'isiJwmd. - «ala.püÄdmine. Lae«a.Mi»d. - Suwi-wõerad. Ralwere'ft-. Rahwapidu  Ilmad. - Lid»la'st-. HSk>k--"'lmad. - K,K. Suvnvgch Modimir Aletsmidrowitschi reisukt. Tarln'sn Tulekahi» Peirttinrstlf, öienn-kojast. Änlia-fild. WiinapÄeta-ate.knarrs. -- Wo-M. lam»l',st. - Sliiadra'tl. - - Saniarch, - - SegaiSumMb kõigist nigis,. - PSUuMumid -Sigist riigist. Mis metsawahtidel, wäljawahtidel ja metslindude-hoidjatel  jahiseaduse täitmise üle walwates  tähele panna on. Kõigekõrgemalt Küünlakuu 3 pääwal 1892 kinnitatud  jahiseaduse § 27 annab walwamisi selle seaduse täitmise  üle, pea!e teiSte. ametnikkude, ka metsawahtide, wäljaehk  põlluwahtide ja metSloomade-hoidjate hooleks. Metsawahtide  ja wäljawahtidc amet on meie kodumaal juba wanast aeast saadik aeast saadik asutatud ja on rahwal tuttaw, ainult, selle -vahega, et neid uuemal aeal ka korraliselt  on wannutama ja neile ameti-tähtest andma hakatud, et nende tunnistutz ilma tunniStuS-meesteta maksaks ja rahwas neid kui ainetniklust ara tunda wöikS ja nende sõna nende ameti-tallituses tõrkumata kuulma plaks. UuS jahtseaduS lisab weel ametniku, metSlindude-hoidja, niisamasuguse  kohustusega ja õigusega nende juure, keS nenda ametisse pandud, kinnitatud ja kohustatud saab, nagu metsawahid ja wätjawahid, jahiseaduse Z 28 põhjusel. Selle ameti peale -vöi-vad ainult mehed pandud ja kinnitatud  saada, keS juba wähemast 2l aaStat-vanad ja igapidi  laitmata ja Matawad ou. Et koigeil neil kolmel ametnikul jahiseaduse täitmise ülewalwamife juureS ühesugused  kohused ja õigused ou, sellepärast saagu nemad selle kirja lühendamise heaks siin kõik stlepea nimetatud. Et need wahid ja kõik teised, kellel nendega ja selle asjaga ülepea tegemist on, köigeist omaist kohustnStest  ja õigustest selgest aru saakfiwad ja käSkideS ega käSku kuulates mitte oma enese ega leiSte kahjuks ei ekfikS, sellepärast on EeStimaa lahimeestc-ühenduS. nendele ühendustele  jahiseaduse Z 29 seeS määratud õigust tarivitateS, oma präsidenti, ühe õpetatud seaduse-tundja, läbi seda lühikest juhatust üles panna kasulikuks arwauud, miS ka era-trükkis ilmuma saab, et igaüks, kelle külge see puudub, seda omale muretseda -võib. Iga waht, oma ameti tähega rindas, maksab omas tema ülewaatamise alla usaldatud tallituse-ringkondqs nagu iga teine Politsei-ametnik, kelle sõna ja seaduslikku pärimist igaüks tõrkumata kuulma ja täitma piab. Km nüüd ükS waht tema ülewaatamise alla usaldatud ringkoudas üht wõerast sõid u t e e kõr - waS püssiga ehk ühe teise riistaga metslindude püüdmiseks  leiab (w. jahtseaduS IV. 9) W on wahi 'kohub pärida, et see inimene temale piab ette näitama: 1) tema nime peale -väljakirjutatud jahitunnistust; 2) tema uime peate selle maa peremehe poolt -väljaantud kirjalikku tunnistust, et temal seal jahipidamiseks luba on autud; 3) neid metslindust, mida tema lasknud ehk teisel. -viisil surmanud ehk kiuni püüdnud on. Kui waht leiab, et wöeraõ -ühegil-. w-istl jahiseahuse psasta eksinud pst, W piab waht teda mõistliku sõnaga oma kaasa kutsuma. Km jahiseaduse waSta eksinud wöeraS heaga sõna ei kuule, siis on wahil täieline kohus ja õigus teda kiuni -võtta ja lähema Politsei ehk Wallawalitsuse majasse wiia. Kui süüdlane waSta paneb ehk kui teised inimesed temale appi tulewad, stiS ei pje wahil koguni mitte tarwiS nendega riidlema Hgkata, waid süüdlased piawqd paigase jääma ja tui tema neid tunsteS, siis pigb tema wende peäjse seaduSlikub wtisit kaebtust sisse Kui -vaht Ma süüdlasi mitte ei tunne, siis pjahKeuia ueMe jälgAe käima, künni keegi tuleb« piab teekäijqte poplt omale abi paluma ja süüdlaste käest midagi ara -võtta püüdma. miS nende süst huuMtusekS sünnib on, aga tahete pannes, et feaduS püsside ja Mte Sräwötmisl keelab, sest et nende wägiwaldse ärawötmise läbi kergest ükS suurem õnnetuS juhtuda^-võiks. Oma püsstehbmuuh surma- ehk haawamife-riiSta tohib aga waht ainult niS tarwilada, kui süüdlased ähwardamtsega tema kallale k-puwad, nii e! temal oma elu ja terwise kaitsemiseks muud nõ>m mam üle ei jää. üleastumiste tõekS-lunntStamisekS jahiseaduse waSla piab wõimalikult wiiwimala ükS protokoll üleS pandud saama, milles üles panna on : j) protokolli üleSpanija oma nimega ja ametiga; 2) kes (nimega ja elupaigaga), 3) kuS koha», 4) mil aeal ja mil wiifil eksinud ja eksitud ou; S) missugused püüde-riiõtad (mitte aga püssid ja koerad), miS tõugu metslinnud ja kui palju neid südlase käest ora wõetud sai-vad; 6) knuuiStuS'meeSte nimed, keS osawõtjad prokokolli  ülespanemise juureS oliwab; 7) kõik iüüdlase poolt ette pandud -vabandamised ja -vabtarääkimised.  Protokoll  saab kõige nende kuulde» ette lnelud, keS selle ÜleS» panemisest osa wötsiwad ja nendest olla k rjutatud. KeS kirjutada ei oSka, see piab üht teist, keS kirjutada oskab, paluma, tema asemel tema nime alla kirjutada, järgmisel  -viisil: Mktte-kirjaoSkaja N. N eest tema asemel alla kirjutanud N N. (Esimese R N. koha peale saab allakirjutamiseks kohustatud tunnistus mehe nime pandud, teise N N koha peale selle oma nimi, keS tema asemel alla kirjulaS). TunniStuS-mehed, keS protokolli ülespanemise  osawöijab oliwad. plawad selle junreS tunniSlust kirjalikult üleS panema, et protokolli sõnakäik just sedamööda  on, kuida nemad seda aSja tõe voolest ise uwmib ja kuulnud on. Lihtlafest nime allakirjutamisest ei ole küll. Kui süüdlane ei kahaoma nime protokolli alla kirjutatada, siis piab ka seda protokoMSse üleS wõetama ja kahele teisele tunniStuS-mehelc teada antama. Majade sisse wahid nende läbiotsimiseks oma lubaga aStuda et kohi, waid selleks plawad nemad PoMsei osawõtmift ja abi paluma. Protokollid üleaSknmiStest jahiseaduse waSta, mis mitte peale 100 rubla trahwiraha alla ei lauge, wõtwad  ka ilma tunniSkuS-meeSte osawõtmisela üleS pandud saada. Kui protokollid üleSaSlumife-aSiuS jahiseaduse waSta ülemal tähendatud seaduslikul kombel üles ou pandud, sits maksawad need protokollid kohku eeS täieSke nende üleastumiste töekS-tumuStamtfekS, ilma et protokolli üleSpanijatel  ehk ofawötjakel kohku ette kutsutud ioada tarwiS olett. Ainult siiS saawad protokolli üleSpanizad ja ofawõtjad  sellest ülespanemisest kohtu ette tunnistama kuts», tud, kui kaebtuse-alustd protokolli uStatnwuse kohta Rahu» kohtu-wanemale j midagi, lõe-aSjade peale põhjustatud waStawaidlemist ette panna suuda,vad, mida Rahukohtuwanem  makswakS arwab. On kork seaduslik kord tähele pandud ja Rabukohtu-wanem ei pia süüdlase maStawaidkemist  Mitte nstatawakS, siis on nendel protokollidel tõekSk  unnistaw w õ l mk ohtn e e S. Wale-tunnistuse eest lauged -vaht raSke nuhlluse alla: Tema saab kolmeks nädalikS künni kolmeks kunkS kinni mõistetud,  ehk teda pannakse kahekS kuuni neljaks kuukS wangi. Peale selle saab stema ametist lahti mõistetud ja ei wsi iialgi enam üht eesugust ametit lollitada. Ilmud aga koguni, el wahl maksu eest wale tunnistust teinud, stiS langeb tema wale-wandc peale määratud nuhtluse alla, saab Siber'tsse-faalmisele ehk MangilSöle möiStetnd. Selle kuulutusega ja seletusega arwab EeStimaa ahimreste-üheuduS oma kohust täitnud olema. mihesSte metslindude raitsekS õigüseta ja just .fcllepäärasi hoolimata  küttide za püüdjate eest, kes, kuida teatakse, ka ema-linnud sagedast noore pesakonna keSkill maha lasknud on, kui ka wahtidc ja rahwa kaMemifekS ekstluSke ,a sagedast õige raskele waStatamiSle eest. mis jahiseaduses määratud on, WetMn seda niisama lahkest waSta, kui seda pakutud on -a hoitagu ennast pahanduste, kulude ja teiste umdtulade eest. EeStimaa lahimeeSle-ühenduS. Üleüldised sõnumid maailmast. « a > s Jaanikuu IL. MWÄ. Saklamaalt. KakS av,a seisa,rad Saksamaal kõige awakikude arutamiSte eeS-otja» : Italia Kuningavaar,  woer» skäi ? sa Würst Bismark' t ssit U iktt ikje. tema wauema poja. Graf Herderi Vismari'i.  laulatamisele J t a l s a A u n i n g a S H u m. beil ja Kuuingapraua Marg ueri ta jsudsi. wad Jaanikuu 20. (8) pääwal pärast lõunat Wtldparkl randtee-jaama PotSdami juureS, kuS Saksa Keiser, KetSripraua  ja Prinztd neid wäga südamelikult waSta wõtfi. wad. Niisama südamelikult ja elswa rõõmuga leretowad köit Berlinl lehed Kõrgeid wöeratd. kelle wöeruskäik Italia ühenduse truuwust tähendada. Järgmisel pääwal sai Potvdam'iB  suur parud peetud. TeiStest pidudest ei olnud weel sõnumit tulnud. Italia Kuninga kaasas on peale tema kaaskonna kõrgemate liigete ka WäliNe asjade Minister Brin; MiniSterprästdenl Glolttti e« ole tungi, wate tööde pärast kaasa tulla wõinud. WÜrst B«S. marki sõit Wien't«le. Berlini ja DreSdeni kaudu, on otie kui wöidmong olnud; igal poolel on temale hiilgawal  ja wa,mustatud waStawõtmist walmiStalud. niisamati ka AuStriaS. kuS Walilsuse poolest kõmad käsud antud o'iwad, et Politsei Roor-Tschechilafl ja teist TakSlaSte'vaenlast  kõigist j õnn st eemal hoidma piab. keS ehk kõlwa, kumat kära keha h-mnSiaksiwab. Sellepärast ei ole Würst B-Smark ka mitte Prag i kaudu reisi und. Berlin iSse Mdstwad  Würst ja WÜrötipraua BtSmark Jaanikuu 18 (0.) pckawal pärast lõunal, sai wad suurtest rahvahulkadest waimustatud  hõiskamisega teretatud ja reiststwad weerand tunni pärast DreSden i poote edast. Tähtjas suure poti. tita kohta on iseäranis see, et ka Wenemaa Saadik Beriin  iS, Graf Schuwakow. Graf Herderi BiSmarki pulmast osa wõlma WkenllSse reistnud on. DreSden tSse jõuviS Würst BiSmark Jaanikuu lg. (7.) pääwal. kuS waimuStotud  wgStawStmine weel suurem oli. Rahwahulgad ou wiimakS läbi mahti de. rida tunginud, uenda et Würst tungijate  eest WürSlide.holeli saaliSse taganema pidi. ülembürgermeister  Tlüdel ja Hofrath Osterkoh pidastwad waimuStatud kõnest sellest osast, mida Wanatanzler Äaksamoa  ja SatSlaSte Ühendust wötnud on. OmaS waStuseS on Würst BlSmark kinnitanud, see ühendamine olla raSke olnud, olla aga nüüd lahutada weel palju raskem ja sellepärast  põline, ühendatud sõeakäikuS Saksamaa päris-vaenlase  waSta olla Sakslased, nimelt aga PreuSstlased ja Sakstlased wast Üksteist läieSte tundma ja auuStama sypinud Wäga suurt tänu selle ühendamise juureS olla iseäranis Sakst Kuningas Albert teeninud, keS , Kõrgest elagu Iseäranis wSmuStada tema ennast stiS ta DreSdeni kodanikkude nii lahke waStawõtmise üle, kes keda juba enne nimetamisega omaks AuukodantkukS nii wäga rõõmustanud. Nüüd olla endised waenlused PreuSst ja Sakst riikide wahei jäädawalt lepitatud. Ühes on Würst ViSmar? ka kinnitanud, et tema iialgi enam üht riigiametit  waSta wölla ei taha; Saksa riigi ühisusest ja kosumtfest  saada tema aga ikka sõnaga ja sulega osa wdtma, kuS seda tarwiS lähed. Jaanikuu 18. (6) paäwa öhtal oli WÜrStide-hoteli eeS uhket tuleloutide-rongi peetud. Jaanikuu 19 (7.) pääwal reiAS Würst BiSmark, WürStipraua  ja nende wäimeeS Graf Rautzau oma abikaasaga