nii kaugele jõudnud, ek Madagaskari saar täieste Prantslaste  wõimuskouua alla langeb ja nemad õigust saamad, oma Läätte-Äsrika asumaid Tsad-järmeui mhutada. Küsimised  Egyptus'e Tunesia ja Neufundlaudi kalapüüdmise asjus jääwad sellest kaubatigeunsest Mlja, et lepitus Kesk- Afrika asjuS wiimitatud ei saaks. JugliS-Jdaafrika-selts  i juhatus on üht aruannet ette pannud ja selles on nimelt üteldud: HRandtee ehitamine Victoria' järwele ja aurulaemade sõidudselle järmepeal, on Jdaafrika-seltsi juhatuse arwamist mööda wäga tähtsad, sest et selle läbi mitte ainult kaubaajamiue rannast maadele järwede ümber korraldatud ei saa, waid jka suur keskpaik Ngauda riikis ja perekad maakonnad Victoria-Nyanza järme kallastel  teiste asutustega ühendatud. Pea saab selle suure ettewõtmise plaan ette pandud, ja Walitsnste ühised nsuumötmised  Brüsseli konferenzil orjakauplemise hämitamiseks ja sõeariistade ja spiritufe sissewedamise keelamiseks, annamad  lootust, et riigi poolest ühe tööle, nagu raudtee ehitamine  on/ abi antud Kuida näha, hakkawad Inglased juba ka Uganda riikis nagu kodumaal tallltamn. See maa öy Stanley tunnistust mööda kõige tähtsam Kesk-Äfrikas. Maa on hea, rahwas on hea maimuga, Ristiusk on wasta wõetud ja Kuningas mõida carmitust mööda künni 129,999 sõeameest korraga wälja saata. Dr. Peters oli seal kaupafi teinud, mis järel Uganda Saksamaa, wõimuse alla laugema pidi, aga enne kui tema tagasi jõudis, oli see maa tuntud lepituses juba Inglismaa  wõimuse alla antud. Sakslased piamad leppima, kui ka raske südamega. Kes aga Ristiusu ja hariduse wäljalautamisest ülepea osa mõtamad, mitte iseäranis Saksamaa ehk Inglismaa aSjust, need mõimad ennast selle lepituse üle ikka rõõmustada, mis läbi asjad Kesk-Afrikas kindlast korraldatud on, üks rahwas teist seal enam kiustletes  ei tülita ja sellega wastaSkikku hariduse tööl ei takista. Ewangeliumi usutunnistuse seisupaigast waadates on ehk koguni parem, kui Inglismaa wõimus Kesk-Afrikas suurem õn. il l e ilmline Rahukohtute - kongress riikide ja rahmaste tülide rahuliseks lepitamiseks,  mis London'is koos oli, on oma uvuupidamisi selleks, korraks Heinakuu 24. (12.) pääwal lõpetanud. Järgmine kongress selles asjas saab Rooma'!' peetud. London'; ja Cardiff'! sadamates on jälle sadama-tööliste tülid lahti läinud. WiimaseSse linna on Sozialist Tillett ärritama tulnud ja kardetakse, et kõik kaubaajamiue Bristotti kanalis aeguti seisma jääda wõib, kui töölised tema nõuu peale tõrkuma lähemad Ka raudteede ja aurulaemade alamate ametnikkude ja teenijate keskis liigub paiguti paha maim, nimelt Dover'is. Prantsusmaalt. P e 11l cic r' sütekaewan d)zs e s oli Heinakuu 29. (17.) pääwa õhtal, kui ös-köölised sisse sõitma läksiwad, kange mäeõhu-kärgatus. Terwelt wälja peasiwad 19 töölist, wigastatud 37; kõik teised jäiwad sisse. Zärgmise! pääwal saimad IV7 surnud ja 73 -vigastatud  inimest wälja toodud. Wäljakaewamise juures leiti ükS kinni-panemata lamp ja sellest arwatakse õimcinS tulnud olema. Jtaliast. »Dante Alighieri-"selts teeb Jtalia'S suurt kära ,Pco lahutamise pärast AuStria's, Walitsus ei wõta sellest aga osa ja arwab wist, et see selts Austrias asju taga ajanud on, mille! jkoolkga ja Jtalia keelega Trient'iS ja Trieft'is ühtigi tegemist ei ole. .Jrredenta"-selts Jtalia's, Millega /Pro Patrla' selts Aus tr ia's silmitsenud, tallitab ka kodumaal aSju, millega WalitsuS leppida ei wõi. Jtalia ja Austria WalitsuSte rpahel ei saa see juhtumine tuska tegema. Kui Paapst oma wiimafe sõiduga üle Jtalia Kuningriigi pittna neid juttusi kõige maailma ees maleks on 'tunnistada tahtnud, mille järel tema waug olla ja Vatmanist wälja tulla ei tohtida, siis on tema seda armu ilma Jesuiitide nõuuta teinud, keS teda tõe poolest mangi? piamad, ja need ei lepi sellega. See seltskond, kes mäest Paapsti oma Äägiwalla all piab, arutab nüüb, see nurguke Jtalia Kuningriigi pinnast, kust Paapst üle sõitis, olla Vaticani piiretes ja tema Riigisekretär, Kindral Rampolla. tahta suurriikidele ringkirja saata ja selles kinnitada, et Paapst üle Vaticani piire läinud ei olla. Seda uaerumäart juttu olla Jtalia WalitsnS Paapsti kahjuks teinud. Jtalia Walitsus oli kaks ehituse-meisirid senna hoowi saatnud, kust Paapst läbi sõitis, seal mõnda parandust plaanima, neile on aga seal üks Vaticani ehituse meister wasta tulnud ja kinnitanud, see olla Vaticani maa. Jtalia ametnikud on selle peale taganenud, kas aga ast nenda jääb mõikas piire-tnli kohtute seletaniise alla läheb, see on meel teadmata. Spania'st. Melil l a ' s, Marokko raudas oli hiljuti wöitlemme Spania ja Marokko sõeawäe mahel.  Spania Kubernõrlle Meltllas sai jkäsk saadetud pealetungijaid kõigest mõiuiust tagasi tõrjuda ja Spania Saadikule Marokko'3 sai ette kirjutatud, sealise Walitfnse poolt wastatamist pärida. Saadiku poolt ou uüüd sõnumid  tulnud, et Marokko Sultan seda aSja läbi kuulata laSta on lubanud. Kh ole ra on Valencia maakondas  jälle kangemaks läinud. Heinakuu 30. (18.) pääwal ou seal 43 inimesi haigeks Musid ja 2? ära surnud. Wrtugalttsk. Kuida mõlemill poolelt kirjutatakse, ou tüli-asi Inglismaa ja Portugali wahel Lõuuc Aftita'B rahulisele seletusele jõudmas. Portugal saada' selle .kauba järel läänexool Afrika's umbes 33.999 ruutpeuikösrum! ja idapool Aftikas Iv,VVS ruukpeuikoormat, kuna Portugal ise 1725,,, ruukpenikoormat suur ou. Lään ep ocl saada Portugal kõiki maad Saksa lcnnelääne asumaade ja Kougo-riigi mahel, rannast Sambefl jõeni, omale, idapool üle Samb esi jõe, mlst Saksa ja kõik! maad idapool NyaSsa järme. Inglismaa saada sllle maSta õigust määda Pungwe jõge Maucla'st 'abi Maschona-maale  käia Sambest jõgi piab siis käkkidele tahmastele  wabaks kaubateeks jaama. Türgi riigist. Vnlgaria Piiskopid, aSjus Makedouia's,  on waene Sultan üsna kimpus. Nüüd ou ka Wem> maa Saadik Konstan-incpettis, herra uou Nelidow. Türgi Walitsusele teada aunnd, et Wenemaa sellega ei lepi, kui Sultan Greeka-Katholiigi Piiskopist kiuuliaiua hakkab, maid et see ainult Homikumaa kiriku Pakriarchi asi ou. keS Ko»sta»tinope!'iS elab. Nende Piiskopid? kiunllamise kirjad ou uüüd kord juba alla kirjutatud, aga.Sultan ja Türgi WalitsuS ei tea, miS nendega teha. Ühe sõnnini järel olla need kirjad teiseks korraks minetatud Piiskopid? kätte anda jäätud, seise sõnumi järel ometigi juba käite antud. Olgu nüüd ükS ehk teine sõnum Walesi wõetnd, tõeks jääb igapidi, et see asi snurt küli Homikumaa kirikuS  teeb. Inglismaa kaudu tulnud sõnumite järel ou Arnautlased Prischtiua ' S, kus nemad hiljuti Serbia Konsuli sala-mõrtsuka mii st l ara tapsimad. nüüd Serbia  kooli peale iaugenud ja sealt kolm meesterahvaja  ühe naesterahma-kooliõpetaja ära milund. Niisamati Inglismaa kaudu tulnud sõnumite järel Kouflaiitinopettisi. on Armeulased Pühapäämal, Heinakuu 27. (!5.) pääwal kathedml-kmknS oma Patrkarchl, AschMaull, wasta suuri kära teinud ja keda tegemaks tcutaund, kusi te uni nende eest wiimaks ühesse era-masasse põgenenud. Sõeamäge on kära lämmatavuseks saadetud ja mõlemllt poolelt ou tuleriistu tarwikakud, mis läbi 4 Türgi soldatil ja 3 Armeulast surmatud, palju teisi haawalud saanud. Armeulased  ou mihafed oma Pakriarchi ja Wiskopldc peale, keda nemad rohkem TÜrttasle sulaSkeks, kui oma ersikMjatM piamad. -- Mokedonia Vnlgaria PiiSkopide aSjnü on Homikumaa kiriku üleüldine Patriarch ennast Heinakuu 26. (!4.) pääwal Sultani jutule palunud, ei ole aga maSta mõeiud. Tema on siis üht märgukirja sisse aunud, selles uues te nende nimetamise waSka waieluud ja lõppeks soommud, et need Vulgaria Piiskopid, kui nemad kord selleks jääma piamad, erausulastekS (ketseriteks) kmmkStakud saakfiwad ja et kõik BulgarlaSke maimulikud ülemad Makedouia'B  sunnitud saaksimad, teistwiisi riideid kandma, kui Greeka-õigeusu waiuurlikud ülemad kaniiowad. -- Räägitakse.  El Inglismaa ja Greekamaa wahek Kreeka saare pärast kmiplemised olla. Inglismaa kahka omale saare lõunepoottseS raudas mõned mere mäe, jaamad asutada ja saare teisi jägu GmklaHlrle jätta. Kui Türgi riik selle kaubaga rahul ei ole, siis kadeka Kreeka saarel uuk mässamist tokmetada ja Inglased kulla rahu tegema, nagu nemad seda EgvvtuB'eS tegiwad. Wenemaa Saadik, herra vou Nelidow, ou Sultani jutul olnud ja reisib teenistuse wahe-aeakS oma perekonnaga aurukaema peal Odessa'Kse, sealt edasi Peter burgVsfe. Greekamaa'lt. Saksamaa KeiSripraua-ema ja tema tütred, PriuzeSfld Victoria ja Maegarelhe, on Hewakuu 29. (17.) pääwal GirgenliP Pimu»'eSse (Alhenl sadamasse)  tulnud. Cerigo saare juureS on Heinakuu 23. (11.) pääwal AuSlrka aurulaew ja JnMmaa kokku põrkanud. ,Berenlre' on 7ap Spati juures randa jooksnud, et põhja ei wajukS. Aurulaew  ou 57 reisijat ,Berenlce' pealt Sura'Sfe m linud. Serbia st Weel ei paiSka mitmesugustest sõimmttesi selgest wälja, kestele PliSkopide-synod järel auiiub on, kas Kuningas Milanttle, kes pärib, et tema abielu kahutamlfl  seaduslikuks peetakse ja lcda asja mitte uueste arutamise alla ei wõeta, wõi Kuningapraua Nataliaste, kes sellejlahutamife ümbseadusttkukS-mõistmtsi värU Wäkja näitab aga, et Kuninga? Milan'i tahtmist täldeiud on. Kunlngapraua olla nÜÜd nõuks wõknud, mitte Wenemaale  minna, waid Servia'Sft iääda. Wene-sSbraiine erakond on suurt kocSolekul pidanud ja kinnitatakse, et se erakond täieste ühel meelel, tugew sa kõigutamata olla. Teiselt poolt räägitakse aga teksti sa ka endisel Kuningal näib uõuu olema, Serbia pinna pealt wlttt lahkuda ja noore Kuniltga kaswatamist mitte käest ära anda, kestega tema nüüd Nlschi linnas on. SedawW wõiilewad Wene-sõbrallue erakond ja endine Kuningapraua Ühel poolel, AuSkria-sõbraiine erakond ja endine KnningaS teisel  poolel, ikka weel üksteise wasta ja keegi ei wõt ette ütelda, mis sellest umbloomuslikust tülist wiimakZ wälja tuleb. Bulgariast inliwad jälle kord sõnumid, Bulgarlased lahla ennast Leiluseluu 3. (Heinakuu 22.) pääwal Türgi Sstltanj ülkWaliksuje alt lahti kuuluMg ja Prinz Fcrdiuandtti  MuinMks Wäkja Zga M usaldada ei ole seda uGde MileuM mitte. PrjH. Ferdinaud sai kahe nädali Wkns. Heinakun 25. (lAj pääwasi SasiaM tagasi oodatud, oga ka seda sõuuiuit ei ole diele usaldada. Weel teiske sW»M järel olla kõik Minisierlum  kõikumas, nimelt siis, ml BulgarlaSke Piiskopid Makedoma'? nttlke kinniladud ei saa. See mõllS kergest üht Mripääwa Bnkganas lähendada. Ämerika'st. Heinakuu 26. (l 4 ) pääuwl ou lõniiepool San Lsre>izo jõge jälle kange maru möllanud, mi? lääne poolt ida poole läks. llkS jagu Massachnse!lS'ist ou laastatud  ja mneS llv maja lõhutud. JnlmeSlest on 6 surlna saanud ja 35 on oigaSkalud Umbes Zvv inimest oir ilma p.ü!varjnla; kahju armutakse !l V VVV dollarit suur etema Kcs k. AlNer i k a «vabariikides on sõda lahti. Need wils riiki, Gnal e m ala, Ho ndur  a S, Nlca rag n a, Sau Salvador ja Co - starika oliwad c>.nast Kesk-Amerika Ühendatudl  lkid e ts kokku htlwud ja selle aasta Mihklikuu  1.5. j 3 s pääwal pidi Präsident waliknd saama. Wc.na tüli ou aga nüüd jälle lahk! läinud. San Salvadori ja Guatemala mähet ou lausa sõda ja kardetakse, et teised kolm riiki ka selle sisse mässitud saamad. See kuri liikumine  algas Jaanikuu 22. stv. l pääwal San Salvadoris,  kus Kindral Ezela Präffdeul Menendesi ühel pidul ära kappa laskis ja wõkmuse oma kätte kiSkuS. Siis wliwod õernmised Gnatemala'ga, Sau Salvador'! sõeawZgi luugis seuua sisse, sõda läks lahti ja mõlemil poolel on juba palju merd joownud. Kelle pooke se-uu wõit langenud  eh? edaSpidi jääda malk kangema kipub, selle üle littewad mitmesugused sõnumid, millest üks ikka teise maska räägib. Kord kardeti, et Meriks ennast ka selle sõea sisse mässib, seal ei olla aga muud tehtud, kui oma enese rahu kaitsemiseks rohkem sõeawäge piirele saadetud, ja sealt taheta koguni ka sõdijaid lepitada katsuda. Teisi kolme Kesk.Amerita riiki armatakse San SalvadorlSse tungida, Kindral Gzeta't taganema sundida ja seal üht seadusliku Walitsnst korraldada tahtma. Helnakuu 28. jl4.j pääwal  on ÜkS Jndiaulane nnaga Guakemala Präsident Vari  llas'e kallaie klpplmid ja keda tappa tahtnud. Mõrtsuka»  ou kinni wõetnd ja ou tunnistanud, et keda selleks teukS palgatud. - Argenti n a wabariikiS, Lõune- AmerikaS. on mäSsamkne Präsident Cekmanll waSto, mis sõeawäe keMst lahti läks. Präsident oli esiteks põgenenud, mässamine läks laiali ja peale tVW meest ollwad wõitlemiSkes  juba langenud. Hiljemini oli Präsident tagasi tulnud, mässajale püsst-moon oli oksa saanud jn nüüd olla kauplemised Walltsufe ja mässajate wahcl algannd. Mässamine olla raha puudusest tulnud. WalitsnS oli paberraha teinud, aga seda ei usaldatud ja ei tahetud palgM wasta wõt ta. - Va!par a t s o' S, Lõime- Amerika sshiki wabaritgt pealinna», ou umbeS 5009 mäSfajak poobist wälja rSöwiuud ja maha põletanud, ja mässamise tämmakamife juures on werd wasakud, Ka see mässamine on paberraha hinna langemisest tulnud. TSõlised on niipalju rohkem palka pärinud, kui paberraha hind langenud Zja selle peale on Mlffed poodidest seda wäglse wõkmd, mida nemad enne sealt oinaks elu. tarwttusekS ostsitvad. Mässamine on lämmatatud. Brasilia mässamine näib kõiki neid tülist kui paha eesmärk üleS kihutanud olema. PrantsnSmaa poolt on nüüd Brasilia WakttsuS seaduslikuks waSta wõetud ja see Walitsus ähwarbab oma Saadikuid neist riikidest ära kutsuda, kus seda mitte tehtud ei ole. Omalt maalt. Tallinna'st Pühapääwal, Heinakuu 2? pääwal, kui Majestät KelSripraua n i m t p ä ä w a l, ottwab lstäralised tänu- ja eestpalwed kõikides kirikutes. Majad sa laewad feiffwad lipu-chteS. Uuemate sõnumite järel kulla Saksamaa Kelle? lv kaasalafega Weneu,aaie, keste keski» ka PreuSst Priuz Heinrich ja Gaksen-Allenburg l Prlnz Albert olla. Kõik Balti Mere sõea-laewnStik saab wastawõkmisM Tallinna lahele saadetud ja maa- Mäest Majestät Saksamaa Keisri ja PreuSfi Kuninga 85. Wyborgi falawäk-rÜgeWknt/ millest aunwahid muusikaga  m lipuga antud saamad ja mkS Peterburgstst Leikusekuu  3. pääwal ära saadetud saada. Maale kulla Keiser Wilhelm steikusekmi 6. pääwal ja sõita kohe Keiserliku  rongiga edast, nenda et Tallinnas pidulikku tereta  misi ei ole MrwaS saada Keiser Wilhelm endises Skieglitzl, nüüd Oolowzewl. fchkSSsiS, Narowa loa idapootifel  kalda elama ja selle fchkoSfi wäkjaehttamiseks kõrge wsera kchaiiseks, olla fchkoSst peremehe poolt rubla määrakvd. HeMlma KubekNör, Würst SchachowSkoi, sai Heinakuu 23 pääwaw Tastlnna'sse tagasi oodatud.