11. pääwal: Sagedad wihmad ja soojad ilmad on suwiwilja  oraseid ja rohu-kasivu kosutanud. Talwewili linna ümberkaudu on arw. Tambow'ist, Jaanikuu  43. pääwal: Pärast pitkalift wihma on ilm nüüd juba kakS pääwa selge. Kõik wiljad on head. Saratow ' ist, Jaanikuu 43. pääwal: Zacizõini ja Nowouseni maakondades on rohutirtsud ilmunud. Nende häwitamiseks on nõuu wõetud. Rostow' i fi, Doni kaldalt, Jaanikuu 43. pääwal: Ilm on selge ja palaw. Wili on wäga hea, heinaga ollakse wähem rahul. Tschistopol'ist, Jaanikuu 43 pääwal: Suwiwili on wihma järel paranenud; talwewilja paranemise peale ei ole lootust. Mustmere waldkonnast. Sewastopoltst, Jaanikuu 43. pääwal: DnjeprowSki maakondas on talwewili ja hein wiletsad, suwiwili on hea. —Kulda »Peterburgt Zeitungi" kirjasaatja Lx, kirjutab, on rahe Lehekuu 49. pääwal seitsme küla wilja ja aiawiljad SerabuS'e ja Simferopol'i  maakondades, umbes 4400 dessätmi peal maha löönud.  Rahe-terad ou kana muna snurused olnud ja wäga kange tuulega tulnud. Kahju on umbes 60,000 rubla suur. Kaukasiast. TtfliS'!st, Jaanikuu 4. pääwal: Wthm ja rahe on kahel wiimasel pääwal palju kahju teinud, wiljapuu ja keeduwilja aidast ja põldusi laastanud. Jaanikuu 7. pääwal: Kachetien'iS oodatakse rohket wiinamarja saaki. Signach'ist kirjutatakse, et Jelissawetpoli  kreisist määratumad rohutirtsu-parwed Schiraki lagendikkudesse  lendanud on. Wili hakkab looma. Kõik wiljad ja rohi on head. TifliS'ist tulnud sõnumid kinnitawad neid kokkupõrkamist Armenlaste ja Türgi sõeawäe wahel Erserumi  ümberkaudu, millest ka teiselt poolelt sõnumid tulnud on. Mõlemil poolel on umbes 450 meest surmatud. B akus peeti kolm pääwa kohut Tütarlaste-Gymnasiumi kooliõpetaja Sinjawski wasta, keS kaebtuse all seisis, et tema Paastukuul oma abikaasa ära tapnud. Prozess sai lukkuS uste taga peetud ja Sinjawski 45 aastaks wangitööle  mõistetud. Taga Kaspiqst. Usun-Adast, Jaanikuu tl. pääwal: Sadamasse' on 250,000 puuda puuwillu kokkuveetud ja raudtee toob igal pääwal umbes 20,000 puuda juure. Siberist. Wladiwostok'ist, Jaanikuu 45, pääwal: Heile tuli Khiina Kindral Tschon kahe Inglismaa  insheniöriga Posfjeti kaudu Mongoleist seia, kus nemad maad raudtee ehitamiseks läbi waatanud on. Nende jutu järel tahab Khiina Walitsus rutuga raudteed Wene piireni ehitada. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlin ' i fi, Jürikuu 27. (45 ) pääwal: Tõea-MiniSter  Verdy dn VernoiS on ennast mõtele-wahe pärast Rtigikanzleriga ametist lahti palunud. Tema asemele saada Kindrai-Leitnant von Wiktich, KeiSrl pea-stadi kommandsr,  nimetatud. Helsin g ö r 'i st, Jaanikuu 28. st 6.) pääwal: Kelser  Wilhelm jõudis täna seia ja sai Kuningast ja Prlnzidest  waSta wõetud, kellega ühes tema Fredeuõborg'i?se sõitis ja kaheks räämaks senna jääb. Sofiafl. Jaanikuu 29. (17.) pääwal: Prinz Ferdinand  oli enne oma ärareisimist kohtu-olsuseid Pauiza ja tema seltfllaSte wasta kinnitanud sia otsust Panlza wasta mitte muutnud. Selle järel sai Paniza täna homllu kell 9 kõige garnisoni ees maha laStud. Surnukeha sai mahamatmiseks  lesele autud. .Journal de St. PelerSbomg" leiab weldrakS, et Prinz Ferdinaud enne surmauuhlluse täitmist ära reisis ja kõiki Stambulow'! hooleks jälilS, kelle käsu peale juba werd walatud on. Mõnda leprast. Deceut Dr. W. Zõrge Mo »1 ? ufset' l t!l> (Talja ./pnirkunz! .gMuügisi > Lepra wäljalagunemife peale Vallimaa kubermangudes on kõige esiteks Ed. vou W a h i, endine chir. ProsoreSsor TartuS, tähendanud ja on selle kui ühe rahwalbbe iählsnfi ära seletanud. Juba WachSmuth oli ükssikuid seesugust juhtumisi tähele pannud ja E. vou. Bergmann oli neid rohkemaks minema näinud, muda et juba temal asja oli ütelda, lepraga olla lugu Vallimaa kubermangudes teisiti, kui läännepoolises Europa'S, kuS tõe poolest ainult üksikuid juhtumisi nähtud on; Ed. von Wahk'il läks siis korda selgeks teha, et lepra kardetawal wiistl laiali lagunemas on. Wellberg i ja nimelt P. Hellal i uurimise.tööd on sellele kõigutamata tunnistusi aimud. Pea kogusiwad ka teised seesugust tunnistusi, nenda A. Bergmann, Panlson ja Chomse Riiga's ja Kuuramaal. Igal poolel leiti lepra, haigeid rohkem, kui arwatud oli. Selle jargeS toimetas Ed. von Wahl ühe komitee kokku, keS ette wõttiS üht lepra-hoSpidalit asutada ja selle karwis raha korjata. See kallis tegu aga, mida Ed. von Wahk algaS, see ei ole weel lõpetatud. Kui tema mõte pärast tema surma ka rohket wilja on kannud, ja just pärast tema surma uut elu saanud, siiski ei ole wM weel mitte küpsenud see mõte weel mitte teukV saanud. Nimelt Peterburist, siis Tartu'st, Kuuramaa'lt, Eestimaalt, Kowno'st ja Pihkwa'st on andeid tulnud, mis ühe lepea-hoSpldali asutamist selle kalli mehe mälestuseks tema uime peale ja kui tema uümeSte-armaSluse mäleStuse-kiwi wõimalikukS tegema piawad.  Ltiwimaa Rilkerkond ou siiS osawõlivas lahkuses üht maatükki hoonetega lepra-hoSpidali asutamiseks anuud. Ikka aga ei mõju see kõik weel, ka 20-uemale jäule kõikidest  juba tuutud lepra-halgetest peawarju ja ülespidamist saata, itta oa weel palju teha ja anda tarwis. Selle elawa ja tegewa osawõtmise jumeS, mida see asi wiimasel ae ai osalt ka kaugematel maadel leidnud, ou wüst kohaline lühidelt ülev panna, mida meie sellest iseäralisest  haigusest ja selle wäljalagmmmsest teame ja mida sellest laiematel ringkondadel teada iarwiö läheb, kui ehk selle juures ka midagi piakS korratalud saama, mis juba euae luitaw on. Lepra, Biidiid pidalitõbi nimetatud, on üks külgehakkarv  haigus, miv bazilluse (ühe wäga weike eluka) sisserändamisest  ininrese kehasse sigib. Kaht sugu pidalitobet tuntakse, ssl m list ehk m u hk li st, ja palju pleklikku leprat. W limane on siin maal natuke arwem, näitab aga Palästina'S (Kannani maal) sagedani olema. SSlmline ehk muhllme lepra algab enamisi naha tõmmu.punaje paksettdamijega ot ja -esise ja silmakulmude ümberkaudu. kusi karwad ära lahmad. Rägu läheb kujutumaks,  sölmUsM ja muhMsew koguks, silmade nõder waatuS peidab kuju poolest hirmsast rikutud õnnetuma mõistust, mida temal sagedasi weel täieSle eu. Pea sigiwad  sõlmed ka käte ja jalgade külge. Kus neid puhtad ei peeta, seal sigimwad uelsi muhud, millest haisewal mäda wäl-a jookseb, uus seda kergemini tulla wõib, et tundmus haigest paigast kaub ja walu mitte enam kahju eest ei kaitse. Ka teine nahk, kus mitte sõlmest peal ei ole, on muudetud; selle peal nähakse kõmmukaid plekkist ja fee näitab iseäralise! wIW klaast.samam wälja, läheb õhukeseks  nagu rauga nahk. kulda AS pidalitõbine ka ülepea ranga-nSMsekS saab. Puudub halguS nina ja kmgusölme külge, siis lähemad heal ja hingamine korifewakS. Sagedast hakkab lrpra nüüd ka nerwideSse, ka nende külges nähakse iseäralist sõlmest ja kehalised paigad on tundmuseta. Wenib haigus seeõptdiSte orgamde --- kopsu, maksa peale, fiiö laugewad muidugi juba nõrgendatud haiged aastateks haigewosdWe, kust nemad enam üles ei tõuse. (Järg jääb tulemas AossvTvLv » 22-ro IZoss iMO. UrONtNr öin » kI, itllt t s» kkkvz» Mndade-arm > Kõigekõrgemalt kiunikatud Seltsi poolt F. G. Babajewi tilleltilldlll Me mllitistWiscltsja kltUjilemisklig. St. Petersburg, Pufchkinfkaja Nr. 4. Materialide nimetus. Wüie. Kaalu järel "Mõcdn järel Hind. puudades, süldades. r. l Tulilindel wöie Nr. 1. 1 " 1 50 Westkindel wöie Nr. 3 1 Tulilindel wöie Nr. 2 (poolwedel) t 1 50 Tulilindel spachtel smaalre-wärwide altwöic) . . . t 50 TuldkuStutaw wedelik 1 Wedelik niiskuse waöta 1 2 50 Wubriku tööd. Tulilindel katuse-papp 1 Tulikindlad wildid 1 1 " Tulikindlad presingad sterwetes tükkides) .... 1 . Tulikindlad schatullid (hindaSjade hoidmiseks) ... S kunnt 50 rublan' Tulikindlad tahid, igasugu lampidele, 5 werichokki pitkad, iga ltnia eest skerosini, Lli j. n. e. kulu 15'/° wähem.) -- 1 Tulikindlad katused. PilbaS-katuSte läbijootmine Õle-katuSte läbijootmiseks ......... 1 V Wöie puu peal (õhuke koor) l I" Iseäralise kaubategemife peale saamad järgmised tellimised wavta wöetud: Kangaste,  dekvratfionide, gardinate, nahksele ja teiSle riiete, sepa põllede, lukascpa-klnnaSte tuletõrjujate mütside läbijootmine. Tellimisi palutakse mitte wähem kui '/» hinnaga flsse saata. Tellitud asjadega ühes saadetakse juhatus tarwitamiseks. Tähendus. Ehitused ja teised asjad puust, mis selle võidega läbi joodetud on, on ka mädamise eest kaitsetud; tarwitaw raudtee-pakkude, postide, sildade ja ülepea  kõige wefi-ehituste puujägude juures. Riistade hind saab iseäranis arwatud. Pea-aSiatallitaja Baltimaa kubermangude jäuks: Oskar Martenson, St. BeterburaiS. Teadaandmised. j Ms kchmSis, M watamaad, pNunmad ja sce juurc tar»: lwiM heinamaa jakarjasmaa, Tapa jaama, ligidal, wöib lohe rcndi peale antud saada/Z isadust aunad s Hapa mõisa waüisus, > ksliiliiii mõisa põllumaad saab cendi pealcs antud. Looma.tall sa elutoad on hari-j mata maa peas, Holohino raudtee, jaama Belajast. Sigcmat teaduöt s saab wallawanema Heinrich Pud -I d erf eni juurest, ! Talukoha miimse! ia ! ostmise lmtrakti lehis on saada j Lindforsipärijaie lrukimajas, Pihkwa kubermangus, Opotschezki krel-° stS, AfoimSjewl klita ligidal, deSsälini suur. Ligemat teatust saab: (/.-Ilerepöfpri,, I'ian»ye> Vapan.ieuje »MS« Devuaiia, >lk»u»a 92. Head heinad on mliilia Siamae-mSisas. M P»»R8««e« 'W E««>t i m na rnstma ' i>' ' ° <u;tz manast leltstst on «eei jaada Mdsorsl!riüii«l>jlls, x Mssmms, Laia-uusiisas. ! I X' MMM MMolim-Ww Ualams A Wchml lüinltt zon juure turu ääres, Amm waekoja majas. Kuator ou lahti homik M IV-neSt künni kell 4. pärast lõunal ja õhku kell '/»7 kuuni ke .8 Wnm Pühapääwad ja Kn-ounpuhad maha arwakud. XXXXXXXXXXXXXXZXXXXXXXXXXXX> ms« 1 " »» w » toimetatud siiivimaa PõkkilkV j.i Milköö MmiO Skitsi j peolest selle aaSka 1 WW Leikusekuu 25., 26. 27. päawas. »W Program: SoonmuaituS ksugkoomade laadaga Kodukõv. Wöidutiwdmine. ÜleSandeid mõlad waSka ja annad kõiki karwilist seletust Direktor Ed. Beckmaun, Toompeas, Tarkus