Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa ajalehed kõnelewad nüüd muidugi aina Bismargi tülist ja räägiwad sellest teatawalt igaüks nii, kuda see tema seisukohast passib. Tähelepandaw aga on, et isegi senised BiSmargi jüngrid ta wiimseid tegusid siingi ei kiida. Nimelt suur „Kölni-Zeitung," mis nii mõnda korda mõjuwat sõna BiSmargi heaks on ütelnud, näitab nüüd õige pahast nägu. Küsib, et mis Bismark õieti oma tõreluStegä tahta, mida ajalehtedi kaudu ilma saadab? On tal midagi asjalist sõna praeguse walitsuse talituse kohta ütelda ja soowib ta, et see ka midagi aitama peaks, et mingu riigipäewale, kus tal ju ase on ja rääkigu sääl. Aga säärane aia taga tolmutamine  ei olla midagi wäärt. BiSmargi enda „häSlekandjad" lehed, nagu kõige päält „Hamb. Nachr.," ei ole seni suuremat wastanud, kuid aga weidi..pilkanud, et see „Põhja-Saksa üleüldisel Zeitungil" ei passida, oma endist isandat -- Bismargil koolitama hakata. Kui BiSmargi poolt käredamaid wastust ei tule, siis ehk waikib ja soikub waidlus pea iseenesest. Saksamaalt. Liisk on langenud. Saksa endise riigikantsleri würst BiSmargi ja nüüdse keisri Willem 11. wahel on küll lepitus siin ilmas wõimatuks saanud. Wõitlus nende wahel on nüüd otse awalikult alganud kui kaugele see läheb on muidugi teadmata, sest mõistlikumad loodawad, et nii wana kantsle - kui noor keiser ometi järel mõtleivad, kuda sellega iseendale kõige suuremat kahju teemad. Ka suurem osa ajalehti kurdawad kurwa waidluse üle ja wannutawad mõlemaid pooli, selles mitte unustada,  et isamaa õnn ja auu üle kõige peab käima ning inimene ikka peab paal südame üle walitseda laskma. Muidugi olla Bismargil hästigi asja, nii mõne asja üle nuriseda, nagu ka tema läbi praeguse walitsuse mehed rängasti pahandatud olla saanud, aga sellepärast ei tohtida ometi Saksa riik ja rahwas kahju kannatama hakata, mis aga tõeste sündida, kui ta endised ja nüüdsed wõimupidajad teine teise karmu kiskuma halkamad. Kui palju seda maenitsust kuulatakse, saame küll pea nägema. Rumeniamaalt. Rumcnia kroonprintsi nüüdne mõrsja, Edinburi Maria, näeb oma mõrsjapõlwest mähe rõõmu. Neiu Helene Vacarescu,  kes ju enda õiguseks armab, kroonprintsi kätt ja südant omale päärida, kuna neil ju kaunis soe liginduS onolnud, ei taha sugugi lubada, et keegi teine ta armastatud mehe kaasaks saab. Ning südi, agar ja osaw on see neiu oma õiguse eest seisma, seda peab ütlema. Ei ta lepi sugugi ainult sellega, et protesti kroonprintsi kihluse kohta on awaldanud, maid ta on osanud ehk naisterahwaliku  terawusega kohta leida, kuhu ta nooled naela pea pihta trehwamad. Temal on nimelt oma ajast, kus ta kroonprintsiga nii õrnas läbikäimises oli, suur tulipalawate armutõotustega  täidetud kirsasid oma kallima käest. Neid on ta muidugi hoolega hoidnud ja tarwitab nüüd kättemaksuks. Saadab teine iga kolme nelja päewa tagant ühe nendest printsess Maria kätte, kellel muidugi magus ei wõi olla, oma peiu armuawaldusi kellegi teise wastu lugeda. Küll naisterühmas teab ja tunneb, et sell teel armukadedust äratada ja ehk koguni mõrsja paari wahele lahutuSscemnet külwada wõib. Printsessi perekonnale on asi wäga piinlik ja on ju selle üle Rumenia malitsusele kaebatud. Ja Rumenia ametlik hoiatab ka Vacarescu perekonda, et see oma tegewusega endale kohut kaela ei kutsuks. Kas südi neiu sellest kuulab on ära oodata. Mõtte terakesed. Oh kui magu» tundmine on see, õnne jalge ees püherda! Jgawest tahaks ma sääl laamada, kui ma surres tohiksin tale suud anda! Naisterahwa ehk meesterahwa armastusele kummagile wäertust arwata, on asjata, aga neid õhuga ehk suitsuga wõrrelda wõib mõlemaid. Tahame meie armastust ja truudust näha, siis heidame ühe pilgu ema rinnale, sääl on need igawese paeldcga ühendatud! Ilusad naisterühmad on enamasti ilusate lillede sarnased, kes küll hiilgawad aga ilma lõhnata! Dkals,. Kena aeg. (Wiidu laul.) Wiisil: „Minge üleS mägedele". Kena aeg meil kätte jõudnud, N Wali külm on kadunud; Kuldsed päikse terad wõitnud. Loodust uuest äratand. Armu-rikkast mulla pinnast Tõuswad lilled iluga. Rohelisel kuuel kenast Näeme halja heinamaa. Rõõmsad linnud puude ladwal Lõbust laulu ajawad; Kari-loomad haljal mättal Lustilikult kargawad. Inimene, kes sa lauljaks Oled loodud kui on häält, Lindudega ühes laula: Ilus oled kewade! Lillekesed koldsed, walged, Magust lõhna annawad; Metsad, wäljad, puiestikud, Armsasti kõik lehkawad. Rõõmu noor ja mana tuninvad Kõik kes mÄul kõnniwad! Õhk ja loodus elu andwad Kõigile, kes liiguwad. Noorus, termis rõõmuStawad Kõiki elu-kewadel. Kõige meeled rõõmsaks saamad Sume ilu-wärawail. Aja jooksul elu-kewad' Saab ka jõudma lõpule, Tulewad siis wilud päewad. Saame rahus hingama. Ülesande seletus. Roosi põesaS. Kenas lille-rikkas aidas, A Kaswis roosi põesake, Ja end peitis lehte haljas Ilus roosi õieke. Noormees enda lusti käigul. Juhtus teda silmama; Mõtles: murran teda endal. Ime ilus on jo ta! Nii kui mõtles tegi tema. Tahtis lille häwita. Aga okas mis end peitis. Torkas teda waluga. Sõber, wõta sellest märku. Mis on üksik, abita. Ei ta kergest lange wõrku Mõistab ennast marjata. Õigeid seletusi saatsiwad: A. Wallik, J. K, M. Kuldsaar, T. Liim, J. Wahter, J. Estorn, Nlex. Mikkau, A. Rüütel, H. Kesküll, M. Saan, J. Koppel, A. Tishlcr. Kirjawastused. W. M. —K. Tänuga tarmitud. Kai need nimed, mida soowite, suurt seletust saamad tooma, on wist ilmaasjata  katse, sest neid on esiteks wäga mähe ja teiseks ei tunne meie praegune rahwaS wist enam midagi. Nad arwawad küll, aga see pole enam aSja kohane. Kui just arwate heaks, siis wõib jo ka kord seda nalja teha! Sh ala. Täname laulude eest ja teeme teistega nagu rääkisime. Nüüd on nad juba reisi pääl ja saamad ehk pea Taara tammikus kõlama. Head termist Teile ja kõige perekonnale! —A. S—la Põidel. ..Railterahwa päema raamat" ei kõlba küll mitte, sest et magu mitte hästi tuumakal ei ole. Esimiscd tööd tahamad juba head aniliinist, mida oga meie hooleks küll ci wõi lükata. Olge head ja parandage ise. Jäete säält meile sõnumite saatjaks, siis saate muidugi prii lehe aga palume mitte niisugusteks jääda, nagu meil Põidel juba mitmed on, kel siis umbeZ kirja aadawad, kui ta uudise hunniku otsa kummuli kukub! Luuletajatele. Nüüd oleme kõik need laulud ilmutanud, mii „n>õidu laulude" nime all, keivade kohta on luuletatud. Oli küll wähc saatjaid, aga fiiZzi on mLni sule kätte wõtnud ja rõõmsa kewadele kiituse ja tcretuse laulu sepitsenud. Tänu, et niigi palju neid on olnud ja nüüd peame küll see kõige ilusama wälja otsima ja selle meistrile auu hinna määrama. ArwuStusi nende kohta oleme juba kaunis rohkest saanud, aga palume meel mõne tundliku käest, et nad ome arwamisi meie noorte luuletajate „kewade" kohta meile sisse saadaksiwad. Siis alleS wõime nende üle teatada. Kuresaare kiriklikud sönumid. Piihapäewal, SB. Junil. Saksakeeli Jumalateenistust kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Vel2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ringkirjad. Saaremaa kreispolitsei ülema ringkiri 13. Junikuu  päewast 1892 a. walla ja mõisa walitsustele. 1. Kuresaare kreispolitsei walitsus otsib: 1) s°/o panga piletit II wäijaannc nr. 126383, wäärt 1000 rubla, mis pettuse kombel Minski kubermangu rentreist saadud on. Kui juhtub, et panga pilet leitud saab, siis teda omaniku käest ära wõtta ja kätte tuua. 2) AZõnnu linnast ära jooksnud wangisi Laudona walla talumeest Jwan Antsu poega Mednist, 20 aastat wana Branti mullast Peetrit Jakobi poega Krastinat, 20 aastat wana ja Wana-Waale wallast J w a n i Tawi poega Dsen ist, 19 aaSt. mana; kõik kolm on kerges mangi sume riietes. Kui nad ülesotfitud on, peawad kinni wõetud ja wahi all politseisse toodud saama. 3) Paide linnast ära jooksnud wangisi: talumeest  Hermani Peetri poega Witbaumi, järgmiste märkidega: 2 ars. 5 werS. kõrge, 23 aaSt. wana, juuksed, kulmud, habe ja tutSpar walkjas pruunid, silmad hallid, nina, suu ja koon harilikud (nagu igal ühel), nägu puhas ja paks, ning talumeest Marti Jaani poega Jndreast,  tema märgid: kõrgus 2 ars. 5 wers., 42 aaSt, wana, juuksed, habe ja tutspar walkjas pruunid, silmad hallid, suur lai nina, nägu puhas, on ära jooksnud jalg raudades. Kui nad üles leitud saamad, peawad kinni wõetud ja politsei walitsusesse wahi all toodud saama. 4) Hukka läinud lacwa „Krosala von ArenSburg"  peremeest Leonti Liika, et temale 16 rub. 19 kop. kätte anda, mis Hapsalu kreispolitsei walitsusest saadetud on. 5) Kahe hobuse peremehi, mis Maasi waldaS, Wehma külas karjamaal leitud on: 1) wana must mära hobune, kellel täht otsa ees on ja 2) täkk, 2 aaSt. wana, kellel ka täht otsa ees on. Kui omanik kahe nädala jooksul alltähendatud kuu päewast arwates hobuste järge ei tule, siis saamad  nad ära muidud. 6) Asjaliku näituste peremeest kohtulikus asjas raha warguses talumehe Willem Lemberi käest ja nimelt: linane kot, käterätik, köis, kõwas, plekist asjad, tina koost, tangid, 3 wõtit, rätik, piip, kalender ja raha kot. Kui asjade omanik kolme kuu jooksul nende asjade järge ei tule, siis saamad nad ära müüdud ja sisse tulnud rahaga seda wiisi tehtud, kuida Z 323, seaduses kurja tegude keelmisest, nõuab. 517, 613, 667,630, 662, 939. 2. Liiwi kubermangu walitsuse käsu järel 29. Maist sell aastal panen ma walla talitajatel  ja mõisa politseidele ette, et nad iga kord ranna äersete wahtide poolt nende hoole alla antamad merest wälja wisatud ehk päästetud wõi hukka minemise eest hoitud materjalid ja asjad wastu wõtmises kohalise kwiitungis neile wastu andwad ning üleüldse iga hukka minemisest ja päästmisest ilma aja wiitmata minu kätte usaldatud Politsei walitsusele teada andun d. Nr. 623. 3. Ekselents Liiwi kuberneri hcrra käsu täitmiseks 19. Juunist sell aastal nr. 5570 annan walla talitajatele teada, et taluinimesed neist waldadest, mis Kuresaarest mitte kaugemal ei ole kui 30 wersta ei pruugi linnas elamise tarwis omale passisid muretseda, wa>d neil peawad  olema ainult: meesterahwal maksude rehnungi raamatud, ja naisterahwal tunnistused walla walitsuste poolt, et nad ühegi walla kulges on» Nr. 676. H 26. Saarlane. 1892.