selle ütekuse üle teised ennast pahandagu, sest ka teiste kohta anname kõige parema otsuse. Meie peame ka siin kohal tunnistama, et näitemängu  juhatajal hr. Allikal tõesti korda on läinud, häid mängijaid enesele muretseda. Muidugi mõjub ka juhataja enese osawuS rohkesti mängimise  hääduse pääle. Osawõtjaid oli nii rohkesti, et ruumist ja piletitest puudus tuli ja mitmed pidiwad tühjalt tagasi minema. Ka wõime julgesti tõendada, et KuresaareS ühelgi etendusel nii rohket osawõtmist osaks ci ole saanud, kui see kord. Nimetatud näitemängust osawõtjate seas oli ka rohkesti kõrgemast seisusest inimest. vr. Hermann oli kõnes olema pidu päüosa  täitja, sellepärast saagu meel paar sõna tema kohta üteldud. Kuresaarde jõudis omistatud suguwend  üheS abikaasaga hommikul 12. Augustil. Sadamasse sõitis temale karskuse seltsi eestseisus wasta. Korterit wõttis Or. Hermann hr. Tekmanni majas. Sellsamal püewol pärast lõunat käis ta üheS abikaasaga mõne karskuse seltsi eestseisuse liikme saadetusel Kuresaare kirikuaeda waatamas, kus neid kirikuaja jürelcmaatajal hr. Mürsonil õnneks läks oma korterisse kohwi pääle paluda. Pühapäewa hommikul äratas omistatud fuguwenda ühes abikaasaga Kuresaare linna-ja karskuse  seltsi ühendatud segakoor lauluga üles. Sellesama  päewa Zhtul sõitis Or. Hermann abikaasaga Kaarma õpetaja juurde külaliseks. Säält sõitstwad nad esmaspäewa õhtul Morienthali, kus nende auuks hr. Kingisseppa poolt pidusöök anti, millest pääle karskuse seltsi eestseisuse, weel õpetaja Ederberg oma abikaasaga, hr. Undritz j. m. osa wõtsiwad. Tcistpäewal käis hr. I)r. Hermann tähtsamaid  Kuresaare linna kohti waatamas, ja selle päewa õhtul sõitis ta Riia kaudu Taara linna tagasi. Mälestuseks kõrgesti auustatud suguivennale sai temale ilusasti „Kurcsaare nädalalehe" trükikojas  walmiütatud album Saaremaa karskuse seltsi poolt antud. Albumisse on kõik tähtsamate Kuresaare asutuste ja kohtade pildid, mis Kuresaare päewapiltnik hr. Lutsu kiiduwääriliselt -valmistanud, mahutatud. Album ise on punase sameti sisse köidetud, ja tema wälja poolist nägu on kullassepp hr. Lindholin kaunisti ehtinud. Pidu kirjeldust lõpetades, awaldame siin kohal weel I)r. K. A. Hermannile pakutud küla-kosti eest südamelikku tänu. Oma tulemise läbi Saaremaad ja Saare rahwast auustadeS, on I)r. Hermann paljude Saare Eesti poegade südamed enesega lohutomala sidemetega jõudnud ühendada. Tänu olgu ka kõigile, kcS pidu korda seadmises tegelikult osa on -võtnud, nimelt lauljatele, laulu juhatajatele  ja pidukomilecle pakutud haa pidu eest! Rahul oldawa -viljasaagi tõttu oi- teraivilja  hind hästi alanenud. Rukki -vakk maksab praegu 100-180 kop. ja arwatakse, et see edespidi  wcel odawamaks saab minema. Ka kartuhwlid on minema aastasest hinnast odawamad. Wakk maksab läbistikku 40 kop. Meie arwame kohaseks ka siin kohas tähendada,  et rahwnköögi eestseisus maha on teinud, et sääl igal puhapacwal ja neljapäewal lihasupp, esmaspäewal' kala- ehk piimasupp, teifipäewal ja reedel ernesupp ja kolmapäewal ning laupäewal puder piimaga lounasoogikS saab olema. Nahwa köögi hääks on keegi naesterahwas,  kes oma nime mitte amaldada ci taha, hr. Flichi, waestemaja eestseisuse esimehe kätte 100 rbl. saatnud. Kaarmalt. 0. Augustil kadunud Kaarma- Uucmöisa karjapoiss ära. 10. Augustil leitud, et ta ennast nimetatud mõisa ligidal pajupõõsas ülessc poonud oli. Enese tapmise põhjuseks arwatakse joomine olewat. 27. Juulil warastanud keegi kelm Kaarma koolimajas majahoidja laua uuri ja ühed tangid kokku 10 rbl. wäärt ära. Waras arwatakse walwanud  olewat, millal majahoidja toast wülja läheb, sest et wargus just sell ajal korda on saadetud,  kui see aedas käinud. Ansikiilast. 18. Augusti jäänud sääl Hispania  auru laew „Zuria" kinni. Musta näolised laewa elanikud sünnitanud kohase rahwa seas kaunis suurt imestust, mitmed tahtnud ka laewale minna, ühed, nõnda ütelda, uudishimmu pärast, teised, et laewa lahti awitada, kuid kapten pole aga kedagi ligi tulla lasknud, waid tõrjunud „malakaga" tagasi. Kiuni jäänud laew olnud kaunis suur umbes 00 sülda pitk. 14. Aug. läinud lacmal õnneks jälle minema pääseda. Laew olnud laudadega, nahaga ja linaseemnetega täidetud. Jamajast. 9. skp. oli siin Sõrwe sääre ligidal 12 suurt kroonulaewa suurtükkide laskmist  harjutamas. Ühel lacmal miinud kuul masti päält maha. Karjast. Möödaläinud kewadel peksnud keegi J. T. oma alaealist poega sellepärast hästi raskesti, et ta metsas oli koorma ümberminna lasknud. KoduSie jõudes tahtnud isa teda meelgi peksta, saatnud poissi ennast keppi tooma, kuid poiss jooksnud aga kepi toomise asemel oma sugulase P. juurde, kuhu ta ka mõneks päewaks  jäänud. Sugulaste juurest ei tahtnud poiss sugugi kodusse „isa kätte tappa" minna, aga oli wiimaks siisgi isa nõudmisele pidanud järele andma. Poisi isa saanud aga selle üle oma sugulase P. päälc nii pahaseks, et kohtu läbi tema käest poja ära wiidctud „kooli aja" ja muu kahju tasumiseks 80 rbl. nõudis. 17. Augustil oli nimetatud asi Saaremaa ülemas talurahwa kohtus harutamisel, kus aga J. T. nõudmine tühjaks mõisteti. Pärnus olnud hiljuti woorimeeste tõrkumine. Sell ajal on woorimeeste hobuste  asemel posthobuseid tarwitatud. Ühe trahteri ees on ühel postwankril nahkkatted puruks lõigatud. Keegi gorodowoi, kes eemalt lõikajaid näinud, arwab ära tunnud  olewat, et need woorimeeste sulased on olnud. Asi läheb kohtu kätte. Tallinnast. Arewjewi uulitsal kahe tütarlapse seltsis kõndides löödi ühele nooremehele  nii raske hoop selja tagant pähe, et ta enam meele mõistusele ei tulnud. 17. Augustil suri ta ära, kuna ta raske pää wigastuse pärast pääaju põletiku sai. Õnnetu oli Riiast pärit ja 26 aastat mana. Selle sündmuse pärast on hulk kahtlasi inimesi mangi pandud, kelle seas ka miskist!  süüdlased saamad olema. Riia koolikonna kurator Lawrowski on Riiga tagasi jõudnud. Peterburist. Liiwimaa kuberneri herral oli 15. skp. õnn Keisri Majesteedi ette saada. Tululikud juhatused. Pesemata puuwilja söömise eest tuleb hoolega  hoida, sest et muidu kergesti mitmesugused külgehakkavad haigused nende läbi laiali kauuetud wõiwad saada. Nagu Paisu arstist tähele on pannud. Juba seegi en põlastamise -väärt. et igasugune uulitsa sa turu tolm koormate pääl olewate õunte ja marjade paäle heidab ja nad nõnda ära määrib. Peetagu seeparast õunad ja muu puuwili enne söömist ikka puhta meega puhtaks. Tähtsam eesmärk. MssäMfid kõikidel mitmeid Ln olemas eluteel. Üks rikkust siin nõuab sa teine Zuun nime ja kuulsust wcel. Kuid surres me õieti aru Wcel saame, kui tühised Need eesmärgid kõik meil on olnud. Et 'polnud nad kohased. Üks ainuke eesmärk meil aga Peaks eluteel olema: Nii elada surres et wõime Me õnsasti lahkuda. C. Palk. Wäljamaalt. Saksamaalt- Freiburgis wõeti üks 13 aastane prantslane, kes Neubreisachi kindlusewärkifid päewapildi masinaga üles wõttis, salakuuljana kinni. Lübeckis peetawal põhja Saksa näitusel  on ka Soomemaal oma osakond. Tampere  tapeediwabriku töösid nimetab „Bank u- Haudeks Journal" kõigcparemate sekka, mis Wenemaal walmistatakse; niihästi kauniduse  poolest äratawad nad kõigi näitusel käijate imestust. Rahiva hariduse edenemine on Inglismaal  hääd wilja kandnud. Aastal 1870 oli sääl 12,000 inimest wangis, a. 1894 ainult 5000. LaSte seaS oli eelnimetatud aastal 14,000 kurjategijat, wiimasel aastal  5000. Need arwud näitwad paremine kui mingimuu, et koolisundus tähtsam seadus maal on, kui õpetus kristlisele põhjale on rajatud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S. Septembril. Eestikeeli jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. ZH 35 Saarlane, 189 S. Teadaandmine. Sellega annan auuStatud Saaremaa rahwale teada, et mina olen Fe!dberg'i majasse, Sõrme turu äärde ühe Mrtsi - poe alustanud, kus ma kõiksugu kaupa, nii kui: suhkrut, kohwi, jahu, ja ka hääd puhast soola, koti kui ka puuda wiifil odawa hinnaga wäljamüün. Am.pakl»M J. Althoff. W s s stj IIDDT ZSHM leiawad 1. Septembrist s. a. korterit rätsepp Stcinbergi juures Kohtu uul. Käsu majas. Korteriga ühes on lukkupandaw heinde pööning, tõllawaja ja tall I—3 hobuse tarwis. WichM W, Sellega annan mina auupaktikult teada, et mina minewal nädalat Peterburist wäga häid ja wärskeid  saabaste nahkasid olen saanud ja soowin, et auuStatud tellijad osawõtaksiwad ja teen odawate hindadega, kõiksugustd meeste- ja naestcrahwa töösid:  kui sääl peaks midagi wiga ette tulema talbade  kui ka päälmise naha katkiminemise juures, tahan mina pool aastat parandada ilma mingi raha maksuta. Kuresaares, woorimeeS Loorenzi majas nr. 9. C Link. Anruweske T. F. Schmid. WeSke eesseiswa parandamise pärast, mis kõige lühema aja järele olema ja mis ligi kolm nädalat wältama saab, luban enesele seda aegsasti auuStatud jahmatajatele teada anda. KeS endale tagawara jahmatada laSta tahab, palun oma wilja võimalikult vee! sel! nsilalsl weskele jahwatamifeks ära anda. Parandamise aegas saab wilja iga päew pärastiseks jahwatamifeks waStawõetud, nii kui ka jadu ja tangu müüdud. Kuresaares, 28. Augustil 1895. K. A. SchmiS.