kema armu wiina kaupluste uksed on kinnipaudud,  enam kui kakstuhat laewa on karskuse  lipu all merele sõitnud, kõigis baritud  ilmas on meie ceökuju järele töötama hakkatud jne. Nii kaugel oli juba karskuse tegewuS Amerita maal 4i) aastat tagas:. Sellest wöib armuta, kui kauge! tu juba nüüd wöib olla. (Järg tuieb.) SZ. Jälle ehtis ilus Maikuu, kõige oma ilu ja kenadusega Eesti pinda. S. mõisa saal oli juba warakult pidu tuimus malmis ehitud, kus täna wee! waimustaivam elu oodata oli, kui paar aastad  tagasi. Pidu saal oli nii tungil rahwast tais, et waeivM wecl mõis läbi pääseda. Warsi ilmus ka koolmeister A. oma lauljatega näitciawalc. Kõikide silmad oliwad nüüd sinna poole poonud. Kõik ootasiwud kiuni peetud hingega laulu algamist.  ko.n i llga ::::Mgimc laul oli see! Nii wägew vii r.all. nn. eõeee. aga siisgi nii pehme nii mahe nii ere. —::::du:r, et igaühele südamesse tungis. Suur õul: :õ'.gera::maid laulusid sai seekord cttekamida  k::in:eister A. tauve pidusel õppinud Mi. lllkiuaumd laulud saiwad, paljude soowi pällle. :.::l nr..-:: korratud ja otsata palju kitust sa. lauljatele ja laulujuhatajale osaks. WUmakS lõpp'? Wahekate langes ja kõik jäi-vagusi. Sell: võlli-: mängis jälle muusika; pärast edendati mmis maga suurelt ja waimuütawalt >-.õik oti just nõnda kui paari aasta eesi, aga m-a. palju tublima! ja täielikumal kujul. (Järg tuleb.) Isamaalt. Knresanrest. Künni siiaajani wõeti kroonuposti pääl pühapäeivadel rahakirjod kellu 10—12 we.stu. Kuida kuuleme, saada cdespidi seesuguste kirjade masin wötmine pühapäeivadel kellu 12 —2 olema. Kuida minemas numbris teadustasime,  olla posti ja telegrahwi ülcm-walit-- sus lubanud Kure sa are ja Pärnu wahele meel üht ühehobuscga posti käimist sisseseada.  Et aga Kuresaare postijaam kohustatud  on ainult 3 korda nädalas siit posti ära saata, siis jääb neljaskordne posti käimine nii kauo sisse seadmata, künni linna walitsuS selle ette kohalist tasumist saab andma, milleks otstarbeks 100 rubla nõutakse.  Tähendatud asi oli wiimasel koosolekul  liunawalitsuses harutamise all. Praegu korjab siin keegi manu rabwa riideid Eesti rahwa muuseumi tarwis. Ühtlasi  saab riiete tooja manades rahwariietcs ülesse wõetud. Meile teatatakse, et Saaremaa ja Hiiumaa wahele mitte tammi-silda ei ehitata,  kuida hiljuti teatasime, waid et Hiiumaa  randa saab ainult üht sadama-silda ehitatud, kubu laewad ja paadid juurde pääsemad, sest et wesi Ml nii madal on, et paatidega mitte kaldale ci wõi minna ja inimesed jala läbi mee peawad käima. Kaarmalt. Hiljuti ostnud keegi talumees  T. A. ühe naesterahwa käest 40 rbl. cest hobuse. Et aga ostja enesel nutte peenikest  raha ci ütlenud olewat, sus andnud ta müüale ühe „sniarublalise" weksli pandiks. Sääl juures lubanud ta raha ühe nädala pärast ära maksta ja weksli tagasi wötta. Nii kui sellest ajast juba neli nädalat mööda oli läinud ja hobuse ostja ennast selle aja sees nacsele ei näitauudgi,  siis hakkauud wiimane temale antud weksli tõsiduse üle kahtlema. Et aga õiget otsust saada, naitunud ta nimetatud wekslit  K.-S. walla kohtu ametnikudele, kus juures awalikuks tuli, et naese poolt terwe kuu aega hoolega hoitud „weksel" muud midagi ei olnud, kui paberossi karbi seest wõetud wabriku foowituSriri. Kihelkonnalt. 23. Mail sai karskuse seltsi „Ehe" poolt Kihelkonna kiriku ligidal Rootsiküla mõisas basaar ühes näitemängu, kontserdi ja kõuega ära peetud. Nahwa osawõtmine pidust oli elawam kui seda loota oleks wõinud. Pidu algas kell 2 pl. Kõige esiti sai 3 laulu Kihelkonna neiude koori poolt ette kantud. Laulmise järele pidaS Kaarma õpetaja hr. Ederberg kõue: „Piibli jäljed praeguse Palcstinamaa kombetes",  milles kõneleja näitas, et kombed, mis enne Kristust ja Kristuse ajal Palestiuamaa  rahwa hulgas walitsesiwad, ka praegu sääl leida on. Kõne oli kõigiti tubli. Kõue järele oli jälle laulmine ja selle järge tuli asjade müümine. Asju oli kaunis rohkesti kingitud ja muksiwad ka, Laheutaguse mõisa rentniku hr. Esseni osawal  wälja pakkumisel, kõrget hinda. Mõni paarikopikuliue asi läks üle rubla maksma. Iseäranis nalja tegi ühe weikese põrsa wälja pakkumine, kellel kena punane kleit seljas oli. Kingitud asjad saiwad kõik ära müüdud. Näitemüügi järele laulis laulu koor jälle wüs laulu ja selle järele pidas Kärla õpetaja br. Kerg kane, milles ta näitas et joodik on lõik oma wigurid hobuselt > õppinud, mille järele hobune targem on kui ! joodik. Hobune käib nelja jala pääl —> j joodik käib ka, hobune hirnub, joodik ! hirnub ka, hobune lõhub ja kargab joo- I dil teeb sedasama, hobune käib palja pääga ! ja silmad karmade sees joodik ka niisama,  hobune püherdab maas joodik ka j. n. e. Siis audis ta nõuu, edespidi hobune wankri pääle istuma panna, ja joodik  mankri ette rakendada, joodik kõrtsi ette posti külge siduda ja hobune kõrtsi jooma saata, millest kõrtsimehele suur kasu tulla, esiteks et hobune kortli ehk toobiga ei juua, maid ämbriga ja teiseks ei maadata hobune iga lord ka mitte, kas ämbri põhjas paks wõi wcdel on. Kõne sünnitas palju nalja ja mõis ehk mõnel mehel kaunis hapu kuulda olla aga tõsi oli ta ometi. Kõne järele sai näitemäng „Jsa isa wiisi" etendatud.  Näitemäng läks kaunis hästi, puremine  kui seda harjumata meeste poolt oodata mõis. „Wanala Willcmi" ja „Atsi" osa mängijad hrd Kopiil ja Põder, kandsiwad oma osad hästi ette. Pidul oli kõigiti hää ja auus kord walitsemas. Sisse tulek oli ülepää 96 rubla 61 kop., millest lulud, mis täiesti teada ei ole, maha tulewad arwata. Umbesarwu järele jääb arwata 60 rubla seltsi hääkS üle. Ehk küll piletihinnad odawad oliwad, I. plats 20 kop. ja 11. plats 6 kop. ühes margi maksuga,  tuli nende eest siisgi kaunis summa sisse, nimelt 39 rbl 50 kop. mille hulkus ka programmide eest saadud raha on. Asjade  müümise läbi tuli 57 rubla 11 kop. sisse. Lõppeks awaldan siin kõigile, kes basaari tarwis asju kinkinud, ehk ühel ja teisel kombel selle pidu korda saatmiseks waewa näinud, awalikult karskuse seltsi „Ehe" nimel tänu. A. Lrppardt. KarSkufc scttlt „Ehe" kirjatoimetaja. Pühast. Hirmsa peksmise üle, mida Möndasugust. Äaugclase tegu. Üks Prantsuse raudo-unrik  Psgms nägi hiljun just sclls'Tul  ünmarUgu! kui rong tulemas oli Lõrs irÄtrst las: roobastel mängiwat. Rong olckö arirastamasn nda pidanud puruSta::,... Aga rrahKa mees jooksis teda Mastina, haaras tema käest kinni ja wiskas ta tee pääit körwale. Kuid iseennast päästa ei saanud ta enam mahti. Ta jäi mashina olla ja suri sinna samasse paika. Päästja jättis lese ja wiis waikest last leinama. Tubakat kaswatatakse praegu üle maailma tuhat miljoni kilogrammi aaStaS. On mõlja arwatud, et kakskolmandiku terwcst  inlmese soost sell wöi teisel näol tubakat  tarmitab. llksgi hind-asi ci ole nii suurel mõõdul ja nii laialt tarwitataw, kui tubakas. Rudolf Falb, tuttaw ilmade ettekuulutaza  Saksamaal, teatab, et tänawu Juulija  AngnStl kuu wihmased ja wilud saamad olema. Iseäranis märg saada aga Juulikuu  lopp olema. Õhusöudjauna Viola tõusis hiljuti ühes Australia linnas tuhandete maatajatc silmade ees oma õhupalliga tacwa poole. Kui ta juba üle tuhat jalga kõrgele oli löusnud, lõi õhupall häkitselt põlema. Viola pääsus langcsirmi lahti ja laskis ennast temaga alla. Aga pea oli see ka põlema süttinud nii, et õhusöudjauna hirmsal kiiruse!  maha wuhwatas. Õnneks kukkus ta aga püstijalu, nii et põrutus küll suur oli, aga keha raskemat wigaStust ci saanud. Jällegi üks näitus, kui kardctaw õhusõudjate  amet on. Verlinis näidctakse nüüd Edisoni uut leidust kinetsÄopi, mis kõikide liikiunistepildid enesesse waStu wõtab ja neid tahtmise järele igal ajal jälle täitsa loomuliselt cttckujutab. Fonograsi abil wüis kuulsa mehe kõnet ehk kena lauluneiu laulu loomulisel häälel alal hoida ja teisel korral ja kohal uuesti kuulda, kinetoskopi läbi wöib nüüd ka kena lauljat ehk terwet tegewat lauluseltsi loomulises kujus näha. Mötte-terad. Uhe rumalus on sagedasti teisele teeks tarkusele. Ainult see wõib ennast inimese tundjaks nimetada, keS iseennast tunneb. Lilleke-kenasti. Inlleke, leen usti liitsel), ledkad kellas ti, Xnid ta tln kestarv polo, Lee on küünina nii kiire: ltäna õitsed rõõmsal meelel, Homme närtsitns ta palgel. Inimene, lilleks täitad seega sinule, Ht kõik kõigus übkus ilmas kaduma on kärmas äia et parast udknst, kõrgust, Lahedasti leiad kurdtnst. Miks? tea, miks kaeban ja kurdan weel nüüd? Miks tõuseb mu hingest uks lõhestan) hüüd.' „Kõik otsas!" Oh hirmus see sõna mull' on. Sest temaga kaob mu elu sa õnn. Miks elan, miks waewlcn maailmas ma weel. Kui midagi loota mull pole nüüd eel! Miks ikka weel meeletult igatsen sind. Miks walu all ära ei lõhke mu rind? SwaUüs. 24. Saarlane 1895