Tallinna Sõber « 13. WiiSteiflkümnes aastakäik Tallinnas, Paastukuu 31. paäwal 1893. Ultnidine nealeht Eesti rnhnialk innal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad Tallinna» r'indfor«'i pSrijate triikimata»: „»ta» S rubla, 4V kop.— pool-aaStal 1 rubla 4(1 kop Koju ehk po«tiga saadetud: aa«t«» ll rubla pool»aa»tal 1 rubla 70 kop. lu«r»t»s«b «aNs»«ad t«a rea ,y« lelle aseme peatt S Kop. Tellimised wöetakse wasra«aMunas:  Ltud,»rs'i värtjate trüütmajas. - Yeter-urgis: S. Keekaudt. 54. Hartus: Laakmanu. Aakweres: Zl. Kuhs. Paides- sr. Seldetäera kus: H. Lolkverg. Ltyukas: A. Nüttn«r'l paadis. Miliaudts: «z L starau»'t i° s' Leoke'se raamatukauplused. - Aarwas: M. Põder. - MSru.: - MakKas: W. Iludolst. Kuresaares - TV- Maal: kulda iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Balti»ktl, kirjad kNiwad Baltiski (Baltischport .1 Negister. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Hobuse Margused. Kubermaugu-kohted taluasjadeks. Koolide asujft. Kholera. Kruntmaksud. Umbernimetamine. Jsitapja,  Baltisk'ist:  Jliuad. Rakmerest: Kentsakas: soowimine. Tulekahju. Leitud surnukeha. Jsitapja. Kingitus. Hull koer. - Hanela kihelkonnast: Paks lumi. Hiomaalt: Kingitus. Marn-tõbi - Walaa'it A Kuresaare st: Kallrs aeg. BurtneeNst: Kurjategu. Leidus. Liibaw ist. Peterbura'ist. Maik wast. Charkow rst. Tambow'ist. Lodz'ist. Saratow'ist. Kaluga'st. Kewade sõnumid kõigist rigist. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltt < ki's, Paastukuu IS. pääwal> 6l»ksuinua(t. PaapStile on Ketsel Wilhelm oma tulemist telegrafi läbi teada annud ja Paapst on telegrafi läbi waStanud. Ceremonia (kombe) üle, kuida Keiser Vatican'iSse tuleb ja knida seal waSta wöctud saab, ei olnud weel otsust tehtud, arwati aga niisamati, nagu aaStal 1888. Kaks nime tilidawad sel korral Saksamaa  ja selle järges muidugi ka teiste maade lehtest, nii tundmata need nimed ka hiljuti weel oltwad. ükS on endine rahwakoolide-juhataza (rektor) Ahlwardt, teine on aealehe-toimetaja (redaktor) Fuõangel. Esimene sai, kuida lugejad küll weel mäletawad, oma kirja ,Juudi- pärast, milleS need söeapüSstd ära laidetud on, mida sõeawäe-walitsuS Löwe wabrikuõ teha laSkiõ, kuueks kuuks wangi mõistetud, sest et selleS kirjas meeS Löwe, Üks Juut, ühes aga need ohwitserid raskest teutatud saiwad, keS neid püöfifi waSta wõtnud oliwad. AntisemitlaSte (Juutide-waStaste) poolest sai Ahlwardt selle peale Ar»Swald«'V suure healede-cnamusega riigi^aL»va« saadikuks malitud. Kui tema wangist lahti sai, stiS wõtfiwad  tema erakondlased teda määramata aun-käraga waSta, tema wõttiS riigipääwal aset ja algaS oma laulu Löwe wabrikuS tehtud püsside ja Juutide waSta ülepea, uueSte ja nii kange tuhinaga, et mõistlikumad ja tasasemad sellest erakonnast, nagu Stöcker ja teised, ennast temast lahti ütlcsiwad. Aga Ahlwardt läks omaS kahtlustamises weel kaugemale, klnnitas nimelt, et aastal 1873 Prantsusmaa poolt maksetud sSea-kuludest 561 millioni markaga asutatud  invalidtde-kapital, kust wanad ja wigaStatud jõeamehed oma pensioni saawad, palju suurem oleks olema pidanud, aga Juudid, nagu Bleichröder ja teised, keS Berlini börsil  ja Saksamaa rahatallitusteS ülepea nii wägewad ou, olla mõjuwaid mehi oma poole meelitanud, et riik mitte nii palju raha omaS käeS ei piakS ja selle abiga ennast Juutidest ei wabastakS, See on riigipääwal pea nii suurt kära teinud, kui seda muidu ainult Prantsusmaa ja Ungrumaa parlamentides näha ja kuulda harjunud ollakse. Ahlwardt on kirjalikkufi tunnistust ette panna tõutanud, selleks aga kolm uädalit aega pärinud, mis aga mitte lubatud ei saanud, sest walitsuS ega ritgipääw et tahtnud seda teutamist üle pühade kanda, mida Ahlwardt nende üle wälja kallata katsunud, otse nagu tahaks tema Saksamaal üht niisama inetumat pahandust wälja nuuSktda,  nagu Panama-pahanduS Prantsusmaal ou. Paberid, mida Ahlwardt hiljemini oma teutamiSte tunnistuseks tõi, oliwad aga aktid Numäuia raudteede aSjust, mida omal aeal (1872) SlrouSberg ehitama hakkas, selle juureS aga kõik oma enese ja aktsionäride wara kautas, ja millega invaltdide-kapitalil wäheinatki tegemist ei ole. See asi sai omal aeal nenda seletatud, et Rumäuia waülsuS kõik nende raudteede aktsiad oma peale wötliS ja nendega üheS ka kõik kohtu-aklid oma kätte sai, mis hiljemini ära kadunud  ja millest mõned kuidagi Saksamaa Juuttde-waStaste kätte näiwad sattunud olema. Ahlwardt seisad nüüd kui awalik laimaja kõikide eeS, kangemad tuisulafed tema erakonnast  ei taha teda aga siiski weel maha jätta. Antisemitlased  käredamalt poolelt oliwad selsamal pääwal, kus Ahlwardt riigipääwal pahandust lõõtsutas, ühe suure kogu kutsunud, kuS Ahlwardt umbeS 2000 kuulja eeS kõnet pidaS ja uueSte kinnitas, kõik olla tost, mis tema JuudipüSstdest,  tnvaltdtde-kapilalist j. n. e. ütelnud. Mitmed, keS kutsutud, oliwad küll tulemata jäänud, sest nende aun ei kannatada seal olla, kuS ükS Ahlwardt kõnet piab, kokku tulnud tuisulased höiõkasiwad aga seda rohkem. WiimakS pani endine ohwitser Herter kõnelejale koguni lorbeeri-pärja pähe, nagu suurele kangelasele ja woitjale. Nii suur fegapea see meeS ka olema näitab, käratsemisel» Juutide wasta on tema läbi ikka käredamaks läinud ja koguni tasaselt teelt kõrwale weetud, mis wõitlemist Juutide ülemeelr  waSta ainult raskemaks teha wõib; ka tema kahtluStamised  walitsuse wasta wõiwad ikka mõnda jälge järel jätta, rahwa meelt segada ja walitsusele raskusi teha. Olpe'S on redaktor Fusangel kesk-erakonna (ultramontanlastr)  poolest ära surnud Reichensperger'i asemele riigi» pääwa-saadtkuks walitud. FuSnagel on omaist kahtlustamiStest  kuulsa rauawabriku-peremehe Baare waSta luttaw, miS wiimasel aaStal palju kära tegiwad ja oma terawat otsa koguni ka Würst BiSmark'i waSta pöörama kippufiwad.  See olla üks täht, et kesk-erakond, PaapSti sõeawägi  Saksamaal, Windhorst't surmast saadik oma keSktS lagunemas on. Reichenspergcr, kui ka üks kõige ägedamatest  paapstlaStest Saksamaal, oli fitSki kui puhaS ja õiglane meev ka teiöteS ringkondades auuStatud. Tema asemele walitud FuSangel seisab igal poolel kui hoolimata tülikihutaja raske kahtluse all. Riigtpääw on Paastukuu 22. (il).) pääwal Jürikuu 13. (I.) pääwani  pühadele läinud. Pärast kokkuastumist saab wist sõeawäe.ettepaneku kolmaS lugemine pääwakorrale tulema, siis ugu toikidc ccvtähtcdc järn riiglpääwist lahutatud ja uued walimifed wälja kirjutatud, nii kardetaw see rammuproow  walitsusele sel korral ka on. Rätsepa-meister Dowe Mannheimis on üht kuuli-kindlat riiet walmiStanud,  mis sseamehi püssikuulide eest kaitseb ja on seda oma leidust juba ühe wabrikutc-ühendusele Berlin'iS ja Mannheim'iS hea hinnaga ainuS-oigusrkS müünud, saada ka weel oodatud kasudest osa. Berlin'i lehed kirjutawad, et see mitte just uudiõ et olla. Juba kolme aasta eest olla insheniör Skarneo üht riiet kanepist ja linast teinud, miS püõkuulisi läbi ei lase. Sellest pidada schirmid ikka kuue mehe jäuks walmtStatud saama, mille taga nemad warju waenlaste kuulide eest leida; igaühele sellest muudret  teha, olla riide raskuse pärast w»imata. Sõeawäewalitsuse  poolest olla seda proowitud ja heakõ leitud, et seda aga sõeaS ka tõeste tarwitada wõib, seda kahtletakse, sest see teha föeariiStade raskust liiga suureks, takistada lahket liikumist, jätta aga pea, näu, käed ja jalad siiski katmata. Paaõtukuu 22. (10.) pääwal on Wetter- Wltten'i raudteele umbes 2000 kubtkmetrit kalju-ktwa kukkunud, kui üks kaubarong mööda sõitmas oli. Maschin ja 12 wagonit on lõhutud, üks preSfi-meeS on raskest wigaStatud. - - Orjakauplemise-häwitamise lotterie-kommiõsion on nõuukS wõtnud, Major von Wlssmann'i  tallitust seiSm.. jätta ja NyaSsajaama  Saksa riigile pakkuda. Uusi tallitust ei pia mitte enam ette wöetud saama, sest pool uullioni marka, mis sel sellsil weel on, ei ulatada nii kaugele. Emin Pascha kaasalaue Afrika's, Dr. Stuhlmann, on Antwerpen'is  ja Brüssel'is, ka pilkemal aega Belgia Kuninga jutul olnud ja kinnitanud, et kõik jutud Emin Pascha surmast tühjad on. Emin Pascha olla kartuseta paikaS ja pea tulla temast kindlad sõnumid Europa'Sfe. Äuslria-UngrumaM. AuStria maapääwa präsidentiks on Fretherr von Chlmnecky walitud, keS omast Slawikeelisest  nimest hoolimata, Saksa wabameelise erakonna liige on, kuna selle aseme peal tänine ikka üks Slnwlane olnud on. Kõik Saksa aeakirjanduS AuStrta'S rõõmustab ennast selle üle ja loodab sellest lepitust Sakslaste ja Tschechilaste wahel. Tschechi lehed kinnitawad, AuStria olla sellega seespidisest rahust eemale nihutatud, kui iialgi enne. Ungrumaa maapaäwal on jälle kord kuri kära olnud. Gcas Karolyi on Koloman Tisza't knrjaSte teulanud.  Hariduse-minister ei pidada mitte ainult koolide üle walwama, waid ka noore sugu elukombete üle, et edaöpidi mehi kaSwatatud ei saaks, nagu TiSza. Tema wöida oma mõisasse minna ehk Rooma'Sfe, siin ei mõtleks siis keegi enam tema peale. Maapaäwal ei olla temale aset. Präfident hüüdis kõnelejat korrale- Suur kahin tõuflS paremal poolel, kus üht iseäraliste nsuupidamist päriti, kuida parlamenti seesuguste teutuSte eest kaitseda tuleb. MiniSlerpräfident Dr. Wekerle toimetas Tisza'le, keS kaua aega auuga miniSterprästdent ja weel kauemini parlamentt-liige olnud on, igalt poolelt auutunniStust ja iseäraline nõuukogu on pidamata jäänud. Kõige wasfakuma  poole juhataja maapääwal, EötwöS, pärib, et walitsus  kartmata ja aegsast oma kiriku-politikat ette paneks. Michaeli-weunastuse palwe peale on wäliSte asjade minister Graf Kalnoky Rooma'S järel pärida lasknud, kaS pilgerid seal halwa pahwa tuhinate eest julged olla wõiwad. Italia wäliSte asjade minister Brin on waötata lasknud, AuStria pilgerid seista seal niisamati kohtute kaitsuse all, nagu kõik teised. PaaStukuu 23. (11.) on Keakau Kazimierzi alewiS mitmed kaubamajad läbi otsitud ja palju sala-kaupa leitud. Kardinal Vaughan Inglismaalt tuli PaaStukuu 23. (11.) pääwal Wien'iSse, ühe kirikliku kunsti maailma-näituse aSjus, miS London is piab peetud saama. Kardinal ja Graf Kalnoky on mitu korda pitkemat aega kooS olnud. Wist on seal ?a teistest asjadest jutt oluud, kui kirikliku kunsti näitusest. Daanimaatt. Kopenhagenis räägitakse, et kaua-aegne wisa miniSterprästdent Estrup, keS folkethingiga ikka tülis on olnud, nüüd ometigi ametist taganeda, peale tema aga weel hariduse-miniSter GooS, söeamintSter Bahnson ja merewäe-miniSter Ravn. Nende asemele tulla uued ministrid tasasemast wabameelisest erakonnast. Tee olnud see kaup, millega solkething budgett (riigi majapidamisearwu)  waSta wöttis. SiiS olekstwad mõlemad waljud kiwid kõrwale saadetud folkethingi wisa präfident Berg üliwabalaSte erakonnast surma läbi, ja ministeriumi wisa präfident Estrup ülihoidlaSte erakonnast; fltS wöikS Daanimaal  seespidine lepitus tulla. See wõikS aga ka üht wäga tähtsat muutust Daanimaa wäljaspidises politikaS tähendada. Neid ministreid wõib sealise söea-erakouna sekka lugeda. FolkethingiS on 57 healega 16 heale waSta seda ettepanekut wasta wõetud, mis järel kõikides tähtsamates kaubapaikadeS ametlikud konsulid ametisse piawad pandud saama, kohaliste kaupmeeste asemele, kes tänine konsulite ametit tallitafiwad. Folkething  saab pea oma koosolekut lõpetama. Roolsi-Zlorwmaatt. Norramaa hoidlaste lehed kaebawad  wäga selle kurwa aõjakorra üle, mida storthingi nõuuwõtmised Norramaal teinud on. ,Kuhu meid juhitatakse,  seda ei tea keegi Norramaal/ kirjutab ,Afleposten/ aga lüli erakondade wahel tõuSta ikka selgemaks, Ühel poolel taheta ühendust Rootflmaaga ja monarchlikku walitsust,  teisel poolel lahutust ja republlkat. Ka ,Morgen- arwab, et jutt ühenduse lõhkumisest ja republikaft on. Rootsi lehed on kõik ühel meelel Norralaste pärimiste  wasta. Malmö'st kirjutati Paastukuu 23. (11) pääwal, et laewasõidud jälle taieste korraldatud on, wõeramaa  poStid lälle Malmö kaudu käiwad ja poSti-ametnikud järgmisel pääwal Helfingborg'ist MalmS'sse tagasi tulema pidiwad. Christiania'S on need kolm madrust hukka läinud laewa meestekonnast, kes ühe oma seltstlase  ärasöömise pä.ast kohtu all seisiwad, süüst lahti mõistetud.  Arstliku heakSarwamtse järel ei wöida küll just mitte tõeks tunnistada, et nemad sel acal oma mõistust taieste kautauud oliwad, aga näljast nii nõdrendatud, et nemad pea kõik surema oleksiwad pidanud. Nemad ise on kohtu ees uueste kinnitanud, et Hollandlane ennast ise ohwrikS pakkunud ja liisk kaks korda tema peale langenud olla. Relgia'st. Aealehed toomad hirmutawaid sõnumid ettewalmiStamiste  üle mässamisele tööliste keSkts, kui üleüldist  healeandmise-sjgusi neile mitte ei lubata. Sõeaminister  Kindral PontuS olla käsku juba alla kirjutanud, mis läbi tagawarawäe-mehed sellest aasta-käiguft fisse kutsutud saawad. Sozialistlaste pea.leht ,Le ähwardab kurjaSte, aga teiselt poolelt soigu-