Prantsusmaalt. Kuulus kirjamees Ernest Renan, Prantsusmaa Akademia liige, on Wiinakuu 2. (Mihklikuu 20Z pääwal ara surnud ja riigi kulu peale suure uhkusega  Päntheonis, endises Genoveva-kirikuS, maha maetud. Erneft Renan oli iseäranis oma kirja ,ZesuS'e läbi kõikis maailmas tutkaw. SelleS kirjas, mida Renan oma uurimiste peale koha ja paiga peal, ja Homiknmaa keelede uurimiste peale põhjustada katsub, auuStab Renan küll ZefuS't kui ühk ülitähtsat, tarka, head ja waimurikkast intmist, salgab aga tema iseäralist jumalikku loomust. Õmal aeal tegi see tiri wäga palju kahinat. Wäga pahad asjad on Carmaur' fütekaewanduStcs ette tulnud. Seal sai mäemees Calvignac Mairiks (Bürgermeistriks) walrtud, miS peale kaewanduse peremehed teda teenistusest lahti kasksiwad. Töölised jätsiwad selle peale töö seiSma, käratsefiwad, löhkufiwad ja rööwifiwad kaewanduSte ülema maja wälja. Möllajate esimehed saiwad 4 künni 6 kuukS wangi mõistetud, aga wabamate wabalaste lehed on ennast aeside poole heitnud ja Parlamentts tahetakse sellest aSjast MiniStniumile üht komistamise-riiSta w Omistada. Üht teist komiStamise-riiSta sepistatakse MiniSteriumile Saksamaa  Soziaidemokratlase Lievkurchl kõnedest Marseille tööliSte-pääwal,  milles tema rahwast ärritanud ja ka PrantsuS- Wene söbrusest alatumal wiisil rääkinud on. Selle juure tulewad weel inetumad tülid Prantsusmaa ja Belgia tööliVte wahel, mis neid naabri-maid üksteisest lahutama kiouwad. Arwatakse. Loubet Ministerium kõikumas on, mida juba hakatusest saadik suuremalt ei usaldatud. Ka Prantsusmaal on kholera-asjns suured pahandused teaduseta hulkade poolt olnud, nimelt Calais's ja ümberkaudu.  Politsei poolest oliwad mitmed kahtlased kaewud kinni pandud, aga hea wee eest ei olnud hoolt kantud. See näib prundi wihawacnu-waadi eest ära löönud olema, mis wist juba enne logiscS. Seal on arStisi peksetud ja teist halwu tegufi tehtud. Calais'S ja ArraS'3 on Politsei meeSkekouda rehkendatud ja söeawäge appi saadetud. Kholera kestab Prantsusmaal edast, kui ka mitte wäga kardetawal  wiisil. Suessi-kaanali kuulus ehitaja LeSseps, kelle PanUmaa-kanali ehitamine nurja läks, saada pettuSle pärast wtimase töö juures kohtu alla antud. LessepS on üks peale 80 aastat wana rauk ja protsess tema wasta saakS wist kõiki haritud maailma pahandama. Põletatud wiina latwitamine on Prantsusmaal kangest kaswamas. AaStal 1869 oliwad seal 365,870 kõrtsi, nüüd 440,000, kui ka senni Elsass-Lothringt maad 1,600,000 hingega ära lahutatud  on. Enne tarwitati litret wiina läbistikku iga hinge peale, nüüd litret. Niisamati on koguduste wõlad järgeS kaswauras ja oliwad wiimase aruande järel 3224 millioni franki suured, millest 1872 millioni franki Parisst linnakoguduse peale langewad. Maakogudused leewad niisamati wõlgast ja 36,140 kogudusest oliwad ainult 9706 kogudust ilma mõlata. Wölgade tasumine wäheneb ja määratud lasnmise»aeg wenid ikka pitkemakS. Aastast 1830 künni 1877 määrati tasumise aega kuuni 15 aasta peale, nüüd juba kuuni 50 aaSta peale. Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) pääwal on kange marutuul möllanud. Chalonssi linnas ei ole pea ükski maja ilma kahjuta jäänud, kuuS maja on nenda lõhutud, et nendes enam elada ei wöi. Nimes' linnas on kahju weel suurem; alamas ltnnajäus ei ole mitte üks maja ilma kahjuta, ümberkaudu on kõik laStatud, talumajad  ja tuuleweskid lõhutud. Grezansi lagedal maal on kõik wikt häwitatud. Rhonc-aasudeS on marutunl ka palju kahju teinud; Rhone jõgi tõusis järSku 5 metrit (15.) jalga üle keskmise aru. Point-Sc.-EspritsiS kardeti  uputust tulema. Pärast mitmet werist lahmgit, kus Dahomeylasi tuhandete kaupa, nende kestis ka palju Amozonifi (sõea-neiufi) langenud, on Dahomey KuningaS Vehanzin (Haikala) nüüd täieSte ära wöidetud. Prantsusmaal  peetakse nöuu seda maad täieSte ära wõtta. Wähemast piab Behanzin'i walitsuS lõpetatud saama. 3taüu'st. Waewalt on Kolumbus'e-pidude röömuhealed  oma hõiskamistega Kuninga-paari wasta wälja kõlanud >a juba hakkawad nukrad ja rahutumad maimud muret tegema. Aealeht ,Sccolo" on üht wäga käredat kirja Kolmriigi-üheuduse ja nende koormate üle toonud, mida rahwas selle järgeS söeawäe-kulndeks kandma pidada. Köit piawad selle ,waenliku* Kolmriigi-ühenduse wasta wöitlema kutsutud saama. ÜkS teine leht, ,Palria«, siunab Austtia üle, viiüe heaks Kolmriigi-ühendns ainult köidetud  olla. Demokratlikud seltsid piawad koosolekuid Kolmriigi-ühenduse  waSta. Miniftritc-uõuukogu on Kuningale nöuu annud, Parlamenti lahutada, uusi walimist Talwekuu  6. (Wiinakuu 25.) paäwaks, neirde lõpetust Talwekuu 13. (1.) paäwakS wälja kirjutada ja uut Parlamenti Talwekuu 23. (11.) pääwakS kokku kutsuta. - Dynamiti kurjategusi on ka ilmunud. Wiinakuu 3. (Mihklikuu 21.) pääwal kargas Spania Konsuli elumaja eeS Genua'õ ükS dynamiti-padron lõhki, ei ole aga suuremat kahju teinud. Anarchistlane Schiachi sai Wiinakuu 6. (Mihklikuu  24.) pääwal Pisas kiuni wõetud ja on tunnisianud, et tema Spania saatekonna-maja Rooma's lõhkuda tahtnud,  kättetasumiseks selle eest, et Barcelsaa's mitmed Auarchistlased wangi pandud on. SuS tahtnud tema Sicilia'Sse minna ja seal talupoegi mässama kihutada. Schachi ou Sicilia'st rikaSte wanemate laps, on Palermo'S studerinud ja pärast ühest suurtökiwäe-rügementist ära torganud. Sellest iseäralisest lahkusest hoolimata, mida Kuningas Umberto KolumduS'e-pidul PcantSlaSte wasta üles nätlaS ei näi ufalduS nende peale Atakia'S wäga suur olema. Sicilia leht .Zournal Sicilien" on üheS kirjas arutanud, et see saar PrantSlaSte pealetungimise eest küllalt kaitsetud ei oie ja seal kindlusi nende pealetungimise  waSta ehitama kutsunud. Seal saab ka ükS rahwuSlik kaitsemise-komitee asutatud. Kuningas Umberto  on kuulutanud, et tema omaks hõbe. pulmaks mingisuguseid  kingitust waSta ei wöta ja üheS soowinnd, et kõik miS selleks juba kogutud, heategudeks larwitakud saaks, kuida fee lcmale ka kui sel aeal õige rohkest heategudeks korjatakse. Ätna mägi oli wiimaStel aegadel uueSte laawat wälja keetma hakkanud.  Rasketest  wihmasadudest kangest paesunud Visagno jõgi täitis Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal Genua'S kakS saali KolumbuS'e»näitusest ja on seal palju aSju rikkunud. Mitmed liuna-jäud oliwad wec all ja Sandrio-Colico raudteel pidiwav sõidud seiSma jäätud saama. Secra'S on wiiS inimest ära uppunud. Paa Pst tahta omal PiiSkopi-jubiläumil jälle kord lahkunud Homikumaa-kirikuld Rooma-Katholtigt kirikusse tagasi kulsuda. Spania Katholiiklaste-kongresfile on Paapst kirja saatnud, et sealised  Kakholiiklased ennast tingimata selle walitsnse alla heitma piawab, miS neil nüüd on ja Don Carlos'e pool! taganema. Jesuitide Kindraliks on Spanialane  MartinS -valitud, kuida näitab, ükS tähja» tcaduse-meeS, keS kord ka Salamanca suurkooli Rektor oli. Arwatakse, et see uuS ,muft Paapst niisama suure sitkusega ,walge ilmaliku riigi eest kostma saab. kui tema eelkäija Anderlev keS üks Schwchlane oli. Oma wali-kogu on Zesuitid sel korral SpaniwS. Lvyola kloostreS pidanud kuna seda muidu ikka Roomab tthtt. Sellest tahetakse arutada, et omal aeal ka Paapst wöcral maal walilud saab, kui Leo Xlll. kord ära sureb. Kus Zesuitid oma Kindralit walida tahawad, seda on nemad witmase tunnini saladuses pidanud ; ek nemad seda Spania'S  tegiwad, selle juureS olla neil ka ükS fala-uõu. 6punlu'st. Huelva's sai Wiinakuu 11. (Mihklikuu 29.) pääwal ja järgmistel pääwadel KolumbnS'e« mäleStuse-sammaS katte alt wõekud. kuhu ka Kuningapraua-walitseju  ja noor KuniugaS 23 omamaa ja wõeramaa  laewade saatmisel tulnud oliwad ja waimuSlusega teretatud saiwad. Wöerawaa laewuStikkude Admiralid ja alamad pealikud, on auutähtesi saanud. Aealugulik rong on wäga hiiigaw olnud. Kumngapraua-walikfeja ja noor Kuninga wastane, Don CarloS, on kuulutanud, et tema nende wasta ühligi ette wõtta ei taha. PiakS aga mässamine tulema ja wõitma, fiis tahta ka tema jälle oma õigusi meele tuletada ja pärida. Ciudah.Reali ümberkaudu möllas Mihklikuu 30. (lk) pääwal hirmus marn.tuul, mis palju kahju tegi Su,, matud saiwad 6. wigaStatud 20 inimest, muist raskest. Portugalist. Mosambike'st on sõnumid tulnud, et see laew, mis üht uurijate-rongi senna wiimaS oli, Heina» kuul Moma jõel hukka läinud on. Peale Inglase Gardner  on kõik ära uppunud. Surnule keSkis on Sakslased HaSselbach, Herz, Renner ja Homaun nimetatud. Türgi riigist. Wenemaa pärimiste peale on Türgi Walilsus waStanud, et seal iialgi nõuu olnud ei olla, midagi Berlini kongreSst otsuSte waSla leha ega Wene» maad kuidagi pahandada. Türgi aS>atallitaja Sofla.S olla käsku saanud, Bulgaria Waiilsusele tähendada, ek need sõnumid õiged ei ole, mida  Stambulowsi  ükeswõtmisest Konstantinopelsis toonud oli. Suur. Wcfir olla nende asjade parast Süllani umbarmu alla langenud. Türgi Saadik Londonis on Inglismaa WäliSte asjade Ministrile teada annud, et Türgi WaliksuS  nüüd seda kaupa wasta wõtla tahab, mida Drnmonk Wolff mõne aasla eest Cgypluse asjuS pakkus ja milles määratud oli, et ZngliSmaa Waliksus oma söeawae sealt ära kutsub. Muidugi ei wöeta seda nüüd enam Inglismaal  kuulda. Mihklikuu 26. (14.) pääwal on uuS Prantsuse lheater Pera's maha põlenud. Surma er ole selle juureS keegi saanud. Hreekmnoatt. Kuninga.paari höbe-pulmad piawad maitselt peetud saama. SuurwürSlt.praua Aleksandra Pelrowna tuli Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal Athen'iSse, Suurwürst Auujärjepärija on seuni ka juba senua jõudnud. Greeka koolide pärast Bulgaria'S, tuS Bulgaria-kecl õpetamise-keelekS pandud on, keStab edast. Ministerpräsident on selle üle ringkirja suurriigile  saatnud. keS Berlini kongressi protokolli alla kirju tanud, milles määratud on, et GreektaSke rahwuS ja keel seal puudumata jääma piamad. Bulgaria leht katsub pilkas kirjas seletada, Greeklascd Bulgaria s pidada selle maa keelt õppima, et nemad ka maa ametid tallitada .öiksiwad. Austria leht ,Neue Freie PreSse' ütleb, Trikupis olla raha asjade pärast kimpus ja tahta oma kaebtujega suurriikide iuureS awaMku tähelepanemist wäkjaSpoole  juhtida. Prantsusmaa lehed tirjutawad. ükS suurriik saada Greeklast BulgariaSoma kaitsusealla mõtma ja see saada Europast unest üleS äratama. USkuda ei ole seda küll wist mitte. Kuida juba enne kirjutatud, oliwad tänine Greetamaal kstk koolid ja ka Atheni suurkool maksuta. Nüüd on seal kooliraha ja ettelugemiSte-raha suurkoolis makSma pandud, aga mitte ükS uuS studenl ei ole ennast flsse kirjutada lasknud. Sluoentid on mitu paama suurkooli  uksel walwamaS olnud, et keegi stSse ei pease, on aga wiimakõ oma keSkiS kiskuma läinud, tunni Politsei wahele tuli. Berkra'st. Kui endine Ministerpräsident Paschitsch Wiinakuu 0. (Mihklikuu 27.) pääwal PelrowezsiSse sõitmas  oli, flis on tema tõlla taga ,Pea!" hüütud ja üks ratsameeS on kaks kord tema peale lasknud. RalsameeS on kinni wõelud ja ühekS kohaliseks Politseiametnikuks ära luutud. Tema rewolwri seeS olnud weel kolm laengit.  Serbias on soola ja tubaka kauplemine Walilsuse ainuS-SiguS (monopol). Seda tahetakse nüüd maha jätta, aga Saksamaa poolt räägitakse wasta, sest see monopol on Serbia wollauSkujatele Saksamaal paudikS autud. AwaMku tähelepanemist äratab see, et Serbia lehed asjadest ühel wiisti kirjutama on bakkanud, miS paha meelt Odreuowikschi Auninga.sugu peale äratada wõib. Renda kirjutakse. Würst Milosch, nüüdse noore Kuninga ila isa, olla Prinz Karageorgiewilsch'i, Serbia esimese WürSti poja, petisel wiisil Serbiasse kutsunud ja seal ära tappa lasknud. Pea näitab wälja, nagu saaks seal midagi Obrenowilschst sugukonna Zra.ajamisekS ja Karageorgiewitschl  sugukonna tagafi-kulfumifekõ ette malmistakud,  kuida see mõnest tähest ka juba enne ilmuma näi» tanud on. - ülepea on Serbia S palju kahtlast lntumist. stlontenrgroll. Üks Austria pealik 15 soldatiga on Wiinakuu 3 (Mihklikuu 21.) pääwal ilma lubata üle Montenegro piire ja umbes kuuS merSta maa poole lai» nud. Nende sõeaniStad on ära wõelud ja nemad ise sttS lahti laStud. ÜZukguua'ft. Prinz Ferdinand on oma reisu Kon» stantinopellsse, miS kord selleks sügiseks ette wõelud oli, teiseks korraks jätnud. Wist on leu,ale sealt tähendatud, et Sultan pahanduste kõrwa, miS temal Venemaaga Bulgaria asjade pärast juba on, mitte enam uusi ei taha. Anlniinin'st. Varmad, mis Wene Mustmerc-sadamatest tulewad, piamad Sulina lahel j j pääwa guarauläue all seiSma. Kanpasi Wsne Douau-sadamalest ei laSka koguni mitte Rumänia'Sse. Ungeny sadamas on gnarantäne-aeg kahe nädali peale pitkendatud. Mast. Shanghai st tulnud sõnumile järel on Khiina Meratid ja studentid Mihklikuu 27. (15.) pääwal TschangschaS  suurt koosolekut pidanud ja nõuukS wötnud, Hunansi  maakonna uut Kubernõrt, Wuchatachangsi, keS Europlaste  waSta lahke on, mitke linna sisse lasta  Saksamaa  Saadik von Brandk Pekingis on Khiina Walitsnse soowimist mööda Saksamaa Konsulitele Kdiina S kuuluta, und, ek keegi Ahiiua alamatele söeariiStn ega teist sõealarwituft  müüma ei pea, kui mi,te lelleks kohtutega kaup tehtud ehk ostjal üks iseäraline luba kiri ei ole. KeS selle waSla teeb. selle kohal,sed kaubad piawab ära wõelud saama. Khiina WaliksuS on peale selle weel soowinnd, et Saksamaa alamad, keS ilma lubata Khiina alamale sõeariiSlu ehk teisi sõea-tarwitun müüwad, Saksamaa koha» life seaduse järel waSiatamise alla pandud saamad. Kieng. AongsiS on rahwaS jälle miSstonide peale tunginud za ZngliSmaa miWonäri Phillips maia maha põletanud. PhillipS ja tema abikaasa on Khiina ametnikkude läbi peaSketud. on jälle wõitlemist mererööwlite  ja PrantSlaõke wahel olnud, kes üht kadunud sõeawäe jagu ot ima läinud oliwad. Prantslaste pool on 7 meest surmatud ja 13 haawatud. nende keSkis ka üks Aapitän. Maudarintd Khiina ptire-maadel ässttada neid nendanimetatud rööwkeid. Pranlsusmaa lehed päriwad,  et WaMsus PektngstS üht tõsist svna räägiks. ASjad Prantsusmaa-Zudia S olla ülepea wäga rikkis. Khiinlased tulla hulga kaupa lõhkudes ja rööwideS üle piire. Ainult arSlirohtusi on sel aaSlal 32 korda ära rööwitud. Sol» datile himu teenistusest olla nii ol aS, et omad püSstd lõhuwad ia selle eest wangimaxaSse pandud saada loovamad,  kus parem olla, kui seesuguses teenistuses. Asg h a n i st a n ' i st kirjutakakse, et Emiri wanem poeg HajarelaSte juure saadetud on, asju nendega korraldama. M usi mägedeS oi, Kindral Lockhart Baio küla ilma wöitlemiseta fisse wõkuud. kuhu waslapunijate HaSsanzallaSte  peameeS Halchim-Ä!i põgenenud oli. RahwaS oli enne külast ära läinud See kiila on ZnduS'e jõe ligidal ja olla nii tähkjaS, et elle stssewötmifega waSkapanemnie lõpetatud on. MliKo'k. Marotto Sultan on mässajate BnperlaStega  rah i teinud, feS temale 30.000 durak (umbes 60,000 rubla) üöealulu maksawad ,a kuuS aastat järges 400 meest Sultani iõeawäe juure saadawad. Sõnumid AngeralaSte  koledatest tegudest sõca aeal olla waled. See rahwaS  olla auuS ja tasane. ja olla lahte Europlaste wasta; seal ei olla iialgi üht reisijat tapetud, wälja rööwitud ehk midagi tema juurest warastatud. Nemad olla ainult oma wägiwaldse Kubernöri waSla pannud ja lootnud, et Sul»