Zlnfekiilast. Sääl pidada naisterahwad piipu suitsetama, mis üsna imelik waadata olla. See tubakas, mida meesterahivad pruukiwad, ei olla nendele nii kange kui peab olema. Mõned peawad kirsipuu lehtedest suitsetamise  materiali walmistama. Tooh Triinud, kas see pole natuke kentsakas kuulda. Kas tubakas nii moodi edespidi wäga kalliks ei lähe! Mai kuu algusel tulnud üks nõdra meelne noor naisterühmas Tirimetsa õigeusu preestri majasse, üsna paljalt ja rääkinud, et tema isa tahtnud teda põrgu wiia. Kuida pärast kuulda oli, tahtnud isa teda „targa moori" juure wiia, sest seesugune haigus pidada teise paha inimese töö olema, säält pannud tüttar aga plehku. Ta olla Jämaja kihelkonnast pärilt ja 22 aastat mana, keda kohe linna hospidali sai toodud. Ei tea, mikSpärast mõned inimesed ikka nii rumalad alles on, et seesugust „weetcgijaid" ja nõia kunstist uSkuwad ja nende juurest abi lähemad otsima! Küll on meil praegus õhtutel ilus kuulda, kuidas suwi wastu kõik elu liikumas on. Küll rõõmuStawad meid linnud oma kontserti lauludega;  pea kuuleme konnade koredat meestekoori, mis terme ilma korama paneb. Lilled, puud ja rohi, kõik on suwi waStu ärksal, kõik tahakfiwad, suwe elu nii palju lõpusamaks tehja kui iganes jõuab. Olgem siis ka, armas Saare noorem sugu, kõik ärksad ja püüdkem lindudega wõidu laulda, sest eks meie pole jo palju enam kui linnud, aga ometi naerawad nad meid wälja. Ärkagem ja olgem rõõmsad, praegu rõõmsal suwe aal! Tartust. Oauä. Joh. Jõgewer olla nüüd zensori ametit alganud. Herra Jõgewer studeeris aastatel 1883 —87 kohalises ülikoolis esiteks seaduste-teadust ja pärast elt Weneke ja kirjandust. Wiimase õpeasjaga lõpetas ta, kandidaadi  auunime saades, oma studeerimist. Selle järele oli ta Hugo Treffneri koolis kooliõpetajaks ja kahel wiimasel aastal rahwakoolide inspektor Rakwere jauSkonnaS. Rakwerest. Sääl oli 8./9. Mai öösel suur tulekahju, mis läbi kolm suurt maja, mis puhas kodaniku Langsepa omad oliwad, täitsa ärapõlefid. Kaks maja oliwad küll kassades kinnitatud, aga kolmas, mis alles ehitusel oli, mitte. Kõige suuremat kahju on ka meile Kurefaarlastele tuttaw päewapildi tegija Grünbladt saanud, kes kõigest omast warast on ilma jäänud; waewalt läks korda, haiget prouat Grünbladti ja nende 5 last põlemast majast wäljawiia. Pääle tule on ka margad weel mõned nende majade elanikkude asjad, mis wäljakantud  oliwad, örariisunud. Peterburgist. Wenemaa põldude seisusest kirjutakse „Peterb. Zeitungile" järgmiselt: Tweri ja Moskwa kubermangudes on põldude seisus wäga hea. Tambowi ja Woroneshi kubermangudes on sügisene jäe põldudele kahju teinud ja kaewatakse wälja wihma puuduse üle nüüd kewadesel ajal. Saratowis on põllu ussid palju maatükka paljaks söönud. Ka seal pool on põllud wäga kuiwad, ja see ei tule mitte üksnes wihmapuuduse läbi, maid ka selle läbi, et sealsed põllumehed sõnnikut põldude pääle ei wea, maid seda aga suurte hunnikutesse külade ligi kokku ajawad ja sääl ära mädaneda lasewad. Muidugi ei wvi niisugune ilma rammuta põld mitte põua waStu seista, maid maa on warsti tuha sarnane. Moskustsaanud neilpäiwil esimine trobikond  wangisid 124 meesr ära Siberisse saadetud. Sellel aastase meretee kestusel saawat säält 16,666 mangi 32 salgas Siberisse läkitatud, kuna wiimane saatmine 16. Septembril peab sündima. Warssawist teatab ~Warsch. Dnewn.", et säälscst posti-jaoskonna malitsusest 7666 rubla eest postmarkisid on ära «varastatud. Wargad on järeltehtud «võtmetega sisse tunginud. Armatakse, et keegi postiametnik, kes asja ja kohtasid hästi tundnud, warguse toime on saatnud. Samara kubermangus Staraja Maina kiilas on hiljuti hirmus tulekahju olnud, mille ohwriks miis inimest saanud. Tuli pääsenud kange tormi ajal lahti ja natukese ajaga seisnud kolmas osa külast, 315 maja, leckides. Suurem osa küla elanikkufid on hirmsast õnnetusest palja elu päästnud. Wjätkast. Wjätka kubermangus loetud hiljuti  hobused üle ja leitud, et näljahäda läbi 82000 hobust wähemaks on jäänud. Tööhobused olewat kole kõrges hinnas, et ka jõukamad waewalt hobuse ostmise pääle mõtelda tohiwad. Odessast. Kolmsada matjamaa Juuti on neil päewil laewa „Zari" pääl Konstantinopoli edasi reisinud, sest et nendele Wenemaal wiibimine keelatud on. 4. Mai oli sarnaste Juutide kohta wiimane tärmin. Arwatakse, et Odessas 4000 sarnast Juuti oliwad, kes kõik selleks tärminiks läinud pidimad olema. Juutisi tikkunud nii palju ärareisijaid saatma, et politsei ainult suure waewaga  teed sabama sillale lahti jõudnud hoida. Odessas oli keegi meelega oma maapäälist elukäiki sellel wiisil lõpetada tahtnud, et ta 24 suurt klaasi wiina üheteise järele alla neelanud, mis temal aga korda ei ole läinud, sest et temale appi saadud ja ta kibeda märjukese küüsist päästetud. Kaukafiast teatakse pealinna lehtedele, et sääl määratu suured rohutirtsude parmed põldusid lõastada ja hirmust kahju sünnitada. Wernojest, Siberimaalt. Riigi malitsuse peasiht on, niipalju kui wõimalik, sääl kulla kaema m ise ja leidmise heaks töötada ja ta annab kulla kaewamist ka erainimeste kätte toimetada, mille eest need määratud summa maksetud  saamad. Erainimesed, kes tööd oma pääle on mõtnud, on kohustatud kõik leitud kulda kroonu kätte anda ja kelle käes toorest kulda leitakse, see langeb karistuse alla. Kellel õnn osaks langeb, et ta kusagilt kullarikka maakoha leiab, peab seda kohe tarwilisel kohal teada andma ja mõib ta selle järele kulla' kaewamist lubatud tingimiste eest enese kätte saada. Kesk-Asta kõrgustikul on kulla otsimine wäga haruldane. Wiimasel ajal on kulla kaewamiseks luba saanud mõisnikusugust proua Lydia Hintart ja kodanik Michel Kanter. Wäljamaalt. Saksamaalt. Ajaleht „Täg. Rundsch " teatab, liginemine keisri ja würst Bisin  a r k i wahel olla juba nii kaugele jõudnud, et wiimne warSti keisrit terwitama minna. Daanimaalt. 14. Mail pühitses Daani kuninga paar oma laste, laste laste ja nende laste keskis omad kuldpnlmad. Lapsed on: Daani kroonprints, Inglis troonipärija proua, Greeka kuningas, Wenemaa auulik ja armastatud Keisri proua, prints Waldemar ja Kuberlandi hertsogi proua. Kõik lapsed wõtsimad «vanemate rõõmupäewast  osa. Niisamuti wõttis ka Daanirahwas riigi wanematc rõõmust elawaSte osa. Jnglisemaalt. Sääl kestab Durhami sõekaewanduses  tööliste tõrkumine meelgi edasi, nüüd ju kuude kaupa, ja kuda see kord lõppema peab, ei tea keegi. Töölised on ju lubanud, 10 protsenti wähema palgaga töösse minna, aga tööandjad tahawad 13 protsenti maha wõtta. Selle pätile on aga töölised kuulutanud, et nad parem seista ja nälgida tahawad, saagu mis saab. Greekamaalt. Sääl maksawad parlamendi saadikute walimised palju tüli ja merd. Kaks erakonda, Trikupisi ja Delyannese seltslased on kõige ägedamas -võitluses, kus mitte ainult rusikad ja kaikad, maid ka mõcgad ja püstolid kaasa rääkiwat. Suuremad sõjamehed on Delyannise erakondlased, kes seda südimalt raiuwad, et nad wõitu walimistes Trikupisi erakondlaste kätte näewad langema. Argoses on 7 ja Zagoras 10 inimest walimiste wõitlustes surma saanud ja Pireus kolm haawatud. Senini on aga Trikupisi  erakondlaste käes sellegipärast täieline ivõit, sest 207 walimises, mis senini ees olnud, on 100 Trikupisi meelset meest saadikuks walitud, 5 walitsuse meelset, teised Delyannise erakondlased.  Selle järele wõib kaunis kindlasti arwata, et Trikupis malitsuse ette otsa saab kutsutud. Bombaist (Jda-Jndiast) teatatakse, et Srinigari  linnas suur tulekahju 2000 maja ära häwitanud ja 80,000 inimest peaivarjuta jäänud. Et wili sääl pool wäga ikaldanud, siis on kõik peatoidus hirmus kallis ja inimestel häda suur. Rju-Jorkis. 10. Mail. Weeuputus MiSsuri jõekonnaS on wäga suur; St. Lui linn ja naabri maakonnad on laialt mee all. Wähemasti  1500 Inglise ruutpenikoormat maad, mis enamasti wilja all, on meega kaetud Kahju arwatakse senise nägemise järele 11 milj. dollari pääle (22 milj. rbl.) Uruguay rannas on Brasilia sõjalaew „SaliSmeos" hukka läinud; 125 laemameest, kapten ühes, on ära uppunud, ainult 5 meest on päästetud. Wöidu hüüd kewadel. (WLidu-laul.) Uüüd jälle lustil laulwad keeled A Ja wõidul hääled hüüawad; Ka mitmed murest murtud meeled Nüüd naeratada püüawad. Nüüd igal pool on wõidu hüüdmist. Kus iial kõrwad kuulawad, Ka igal pool on wõidu püüdmist. Kus iial silmad waatawad. Sääl kõrgel õhu-riigi rajal On linnud wõidu laulamas, Ka murul, metsas puude najal On wõidu ehted hiilgamas. Nüüd ööpik laksub wõidu lugu. Sell õhtul waiksel eha a'al; Ka wõidu kukkub kägu sugu. Sell homikusel koidu raal. Ka wõidul õits'wad lille ajad Ja metsad, wäljad, orud, mäed: Ka ilu hüüdel Eesti rajad, Nüüd saatwad kõrged wõidu wäed. Ka wõidul ehib neiu sugu. End ilu ehtes kewadel Et kuuleks lahket kosja lugu, Mis rõõmu saadab südamel. Ka minu laul on wõidu lugu Ja rõõmu lootus kewadel. Kui lubaks lahke luule sugu Mu lootust täita luule teel. Ülesande seletus. Luuletaja. Olewik. Mammun. Ohelik. Noorus. Orjus. Salgamine. Onu. WaMseja. Lomonosow. Õigeid seletusi saatsiwad: J. Estorn, J. K., A. Suudla, W. Laurits, T. Wül, M. Maripuu, A, Rüütel. Kuresaare kiriklikud sönumid. Pnhapäewal, 7. Junil. Saksakeeli Jumalateenistust kell 11). Jutlust teeb õpetaja Rinne. EeStikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Rinne. U 22. Sa a r l a n e. 1892. Waswtaja toimetaja; Hartwig Sah, eauä. oee. xvi