päew, äärde, mõtetele, kuda, rõõmu" peab seisma, muidu on raamatuke lugejatele hästi soowitada. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Inglise poolametlik leht «kloruinA  ?03t> püüdis neil päiwil ühes pikemas kirjatükis ära näidata, et Jnglisemaa kõige kardetawamad wastased  praegu Wenemaa ja Prantsusemaa  olla; Põhjust suureks põnewuseks,  mis praegu nende kahe suurriigi ja Jnglisemaa wahel walitseda, anduud  Egyptuse küsimus. Üks mõlematest  pooltest pidada siin järele andma wõi muidu pääseda pea suur sõda lahti. Inglise mimstrite-president, lord Saltsbury, tähendas hiljuti alamkojas,  et Jnglisemaal aastal 1882 sugugi  tahtmist ei olla olnud Egyptusemaa  üle üksi walitseda; ta kutsunud Prantsusemaad selleks omale seltsimeheks,  kuid wiimne ei olla kutset wastu wõtnud Juhatust walitsuses olnud Egyptusel hädasti tarwis, muidu oleks kõik europlased, kes raha Egyptusele oliwad laenanud, omast ilma jäänud. Selle tähendusega tahtis  küll lord Salisburq ütelda, et Prantsnsemaa ise sääl juures süüdi on, kui Egyptusemaa nüüd täiesti Inglise all seisab. Prantsnsemaa  ei wõtnud ka tõesti aastal 1882 Juglisemaa kutse: wastu, lootes,  et wiimne ometi pea Egyptusemaalt  wälja kolib; ei maldanud sääl senini ju keegi sääl kaua wiibida. Selle lootusega on Prantsusemaa ennast aga wäga petnud: inglased istuwad juba 14-net aastat Egyptuses  ega mõtlegi wäljakolimise pääle, waid tahawad nüüd jäält weel kaugemale  Afrikamaa sisse tungida. Prantsusemaa võttis wahe-ajal Afrikas Tunisi riigi ja Madagaskari saare oma kätte, aga siisgi ei suuda ta Egyptust ära unu?tada, kus ta terwelt kakssada aastat esimest osa mängis. Prantslased cn Egyptusele ka paljn hääd teinud seda peawad  ta kõige wihasemad wastasedgi tunnistama. Prantsuse politika mehed,  Prantsuse kaupmehed ja inshenerid  on Prantsuse raha abil Egyptusemaad  sellele uuele elule äratanud, mis sääl praegu walitseb. Jnglisemaa lõikab oma haritud kombe järele teiste külwatud wilja. Esiti mnretses ta oma kätte suurema osa Suezi kanali akziaid, siis wõttis ta kõik Egyptusemaa oma käpa alla. Et prantslased seda hää meelega päält ei waata, on ise enesest mõista. Prantsusemaa on juba mõnda hääd aastat inglaste walitsuse wastu Egyptuses protesteerinud, kuid ta ei ole siin kunagi nii kaugele läinud, et werist kokkupuutumist nende kahe riikide wahel selle asja pärast oleks wõinud karta. Inglise riigi juhatajad  lnodawad küll wissisti, et Wenemaa  ja Prantsusemaa protestid ka seekord neist piiridest üle ei ulata, mispärast nad endid oma toimetustes Sudani sõjakäigu asjus sugugi ei lase eksitada: Indiast weetakje ühte soodu sõjawäge Suakimisse ja Suur- Pritsumast sõjamoona Alexsandriasse. Ära usalda. Kl. Lvrmontovi järele. Noor luuletaja ära usalda, Kiis ütled vaimustuse tuju, Vaid doia. vt su kaidest dingssta Li pääse vaevlen mõtte Kuju! Lu luules puudud uimelt paradiis, Lest ära otsi taevast ala, õpi.taevaline eluviis da kidvti karik ümder vala! >Võid olla» diuges tuuuil tumedal VVast imvdaliika sa avad, Lust vool vad delid Kõla! rõõmsamal» üdis meelt ja südant ülendavad seid ära Kuula, ära usu neid! Lull unenägu nende mõnu l Li vangista nad teiste südameid Kleid avaldada pole sõnu! LdK asud mure rinda salaja, >Või tormad Kirvxilv su'st üle La oma Kedva luuletusega Liis radva ette ära tulv l Kiiks ennast alandada! Llädene l Ka Kaupled oma tujudega l da auu ja Kuulsust püüa endale La purustatud südamega I Klis on sest meil.st sind on petetud ? Kiis puudud meile sinu valu? Kiis sest, vt Kannatusi kinkinud Kull' väsimata terve elu? Läe. kuidas radva dulk käid vagusi .ja kaedamata darjund rada: Neil näol ei paista mure jälgegi da pisarat oi näe sa seda! Luid nende seast üdt vaevalt leiad sa, Les saatusest on Kätei kantud, Les 'pole pigistatud murega, Lel' õielius osa antud. Kiind usu, naeruväärt on lõpmata Lu kaebtus sinu naadritele, Lui näitleja, kes papist mõõgaga Lüöd daava oma vastasele. 6rünstamm. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ettewal - Ülistused Kõigekõrgema koja pühaliku sissesõitmise  wastu, mis ajuti oliwad soiku jäänud, wõetakse siin nüüd jälle suure agarusega käsile, kuna oodata on, et kroonitud Majesteetide pühalik sissesõit mine juba juuni kuu teisel poolel saab olema. Kõige agaramaid ja laialisemaid eltewalmistusi  toimetawad kohaliste lehtede teadete järele Peterburi linnawalitsus, aadelisugu, kaupmehed, käsitööliste ja teiste seisuste seltsid. Ka mitmed Newski Prospekti ääres olewad seltsimajad, Suurest kaubahoowist pääle hakates, ehiwad end toredasti tulewate pidupäewade wastu. Kõigekõrgema manifesti  kohta on püha sinod  selle seletuse andnud, et see mitte kurjategijate kohta ei käi, kellele waimultkud ülemused mingisuguse karistuse  pääle on pannud, ka mitte rahasummade kohta, mis kiriku hääks saamad ja mitte tegude kohta, misläbi  kirik on kahjustatud saanud. Keiserlikud regaliad jõudsiwad 7. juunil kell 4. p. l. Nikolai raudteega siia; nad wiidi, nagu zeremonia ette kirjutab, kuldsetes  tõldades talwe-paleesje. Kõigekõrgema ukasi järele asutatakse püha kroonimise mälestuseks  hõbe medalje, mis Andrease ordu paela otsas on kanda. Neid medaljesid antakse: 1) Kõigile tegelikus  teenistuses seiswatele ametnikkudele  kõrgemast ja madalast liigist, kes kroonimise ajal Moskwas oliwad; 2) kõigi seisuste ja teiste ühisuste asemikkudele, kes kroonimise-pidustustest  osa on wõtnud, ja 3) kõigile inimestele, kes kroonimise-pidu ettewalmistuse  ja joondeseadmise-töödest on osa wõtnud. Ringkonnakohtute liikmete palkasid tahetakse 1. juulist 1897. a. 124,490 rbl. wõrt kõrgendada. Sellest summast langeb 4000 rbl. Balti kubermangude 8 kohtunikule, kes igaüks 500 rbl. palka juurde saamad. „Punase r i s t i" haigete rawitsemije osakonna poolt, mis 25. märzil Abessiniasse läks, on „Now. Wr." järgmiseid sõnumid saanud: Osakond jõudis selle pääle km ta Djhibutist kuni Harrarisje 17 päewa jooksul üle 200 wersta liiwakõrbe läbi oli rännanud, õnnelikult  Harrarisse, kus teda toredasti wastu wöeti. Wastuwötjate seas oliwad Harrari vize-kuningas, kõik waimulikud mehed pühade kujudega, mitmetuhandeline rahwahulk, ja uulitsatel  oli palju sõjawäge kahele poole üles seatud. Haigete rawitsemije  osakonnale juhatati iseäraline maja elukorteriks ja ka muidu püütakse  külaliste wastu kõige suuremat lahkust üles näidata. Sinna jääb see saatkond kaks nädalit puhkama, siis aga reisib ta Harrarist 600 wersta kaugemal olewasse Entotosse, mille tarwis temal arwatawasti 30 päewa ära kulub ja tal jällegi 10 päewa ilma weeta liiwa kõrbe läbi marssida tuleb. Entotos algab saatkond oma arstlikku tegewust, sest et sinna palju haawatuid ja sõjawangisid on kogutud. Kõik selle saatkonna liikmed on terwed. Würst M eschtscherskij prozess wennaste Polowzennde wastu läheb senatisse edasi, kust würsti adwokat wiimase kohtu-otsuse ümberlükkamist on palunud. Nagu teada, mõisteti noored kepimehed, kes würsti peksmas wõi peksma tahtmas käisiwad, 2 ja 4 nädaliks arresti. Seda karistust peab aga würsti adwokat liig nõrgaks, sest ta loeb Polowzewide pahateo rahukohtu nuhtluse  142. artikli alla (wägiwaldne sissetungimine wõõrasse korteris,ej. Sisemiste asjade ministeriumil  on nõuuks wõetud tulema sügise jooksul siitsaadik weel alles seiswat wiljatagawara,  mis nälja-astadel laenuks antud wilja tagasimaksuna ministeriumi  aitadesse on kogunud, puh. taks rahaks teha. Nagu „St. Pet. Z" teatab, olla see wiljatagawara  700,000 puuda suur. Wärwitud apelsinid on Peterburi kaubaturule ilmunud, mille läbi mõne päewa eest tagasi üks poisike end ära kihwtitas. Ta oli ühest Newski Prospekti ääres ole. wast kauplusest nõnda nimetatud „koroleki",  see on punase lihaga apelsini ostnud, mis nagu pärast selgus, fuksiniga  oli wärwitud. Poisikene.jäi raskesti haigeks ja kui ta mitte ära ei surnud, siis tuleb see üksnes sellest, et ta warsti arsti abi leidis ja kahe tohtri poolt kõige hoolsama rawitsemise  alla wõeti. Asi anti polizeile teada ja süüdlased wõetakse wist wastutamisele.  Moskwast. Lasarewihom- keelte ülikooli professor G AHalatjanz on toolideministri poolt esiteks Etschmiaziani kloostrisse ja selle pääle Wenedikusse saadetud säälsetes raamatutekogudes  alal hoitud Armenia käsikirjasid üürima. Warssalvi wabrikute omanikkude!  olla nõuu lääne-Siberi raudtee tähtsamatel kohtadel kontorisid asutada,  et nende abil läänepoolset tööstikunngi  Siberiga hõlpsamini ühenduses  pidada. Kiewist Iseäralise pidu oli Slatopoli walla elanikkudele Majesteetide  kroonimise pühitsemiseks talumees Feodor Deresa walmistanud.  Samane mees oli „K. Sl." teate järele omal ajal 20 aasta pääle Siberi sunnitöösse mõistetud, kuid keiser Aleksander 111. poolt 15. mail 1883 aastal ilmutatud manifesti  Põhjusel oli talle üks pool sellest  nuhtluseajast kingitud. Kui ta selle pääle kodumaale Jelissawetgradi kreisi tagasi tuli, ei wõtnud teda wald enam oma liikmeks wastu, mille pääle ta ennast Slatopoli walla hingekirjaliste liiki üles wõtta laskis. Kolmteistkümne aasta jooksul sääl elades oli ta endale maakohakese ja majakese ostnud, ka paar lehma muretsenud ja elas nüüd põllumehena. Deresal oli himu rõõmustawat kroonimise-päewa  iseäranis pidulikult pü. hitseda. Ta müüs seks otstarbeks oma lehmad ära, ehitas õue pääl telgi ülesse, mille alla ta söögilauad seadis, palkaS pillimehi ja awas siis pidu, millest „köik, kes tahtsiwad", osa wötma oliwad kutsutud. Pidulisi  kogus ka hulgana kokku ja kõiki wõttis majaperemees kui kõige paremaid  sõpru wastu. Nowgorodist. Mai kuus on raske rahesadu Belebelkowi kogukonnas  13. külakonnas talwewilja täiesti ära häwitanud. Rahesajuga ühes käis hirmus maru. Kõik lõikuse-laotused  on otsas. Tiflifist telegraseeritakse 7. juunil,  äratapetud archimandriti mõrtsutas  tunnistanud, ta olla oma kurjatöö  selle pärast korda saatnud, et preester teda rahaga ei olewat toetada  tahtnud. Saratowist. Reisijate kaitseks wargate ja rööwlite  wasta olla „Sarat. Dnew." teate järele raudteel järgmist abinõuu tarwitama hakatud: Ööajal õhtusest widewikust saadik kuni keskhommikuni sõidab üks shandarm rongis kaasa, kes sõidupiletite  kontroleerimije juures on ja reisijate nägusid hoolega tähele paneb. Igal suurel jaamal astub teine shandarm  wahikorrale, siisgi jääb igale ühele 3—4 tunni jooksul aega küllalt terwet rongi mitu korda rewideerida. Jekaterinoslawilt. Kulla saagi kohta Donezi ringkonnas teatab „Jekat. Kub. Leht": Ametlikkudest  teadetest ilmub, et rahwa seas Donezi kulla üle liikuw jutt tõesti põhjendatud on: kolme saja puuda wäljakaewotud metalli - mulla seast leiti kakskümmend solotnikut kulda. Jekaterinoslawi ja Tambowi kubermangudes kroonimise  pühade ajal juhtunud kurblikkudest  sündmustest, jutustab „Grashdanin"  oma päewaraamatus järgmisi: „Meie külas (selle Jekaterinoslawi küla nime ei ole praegu weel mitte teatatud) on talupojad öösel 15. wastu 16. maid mässu teinud, juudi Abraham Friedmanni ehitusel olewa maja täitsa maha lõhkunud, kaupmees Lobatschewski poe rüüstqnud ja selle siis põlema pannud. Õunases poes põles joobnud talumees Silwester Resnik ära, kes ise la mässust osa oli wõtnud. Pääle selle rüüstasiwad segaduse.sünnitajad ka juudi usuliste Kobrini ja Schapiro poed paljaks. Kohtu uurimine on siia maani selgeks  teinud: 15. mail pakuti pärast jumalateenistust talurahwale wallakontori  ruumides süüa-juua, mille otstarbeks wiis jaudisugu kaupmeest, kes ise pidust osa wõtsiwad, omalt poolt wiis pange (50 toopi) napsi oliwad ohwerdanud. Kõik wiinakaup. luste pidajad oliwad aga stanoivoiehk  kreisi ülema ees ennast kirjalikult pidanud kohustama, et nad nende pühade  pidupäewade jooksul wiina wälja ei müü, kuid talurahwa tunnistustest ilmub silsgi, et juudi kauplejad wiinaga  on kaubelnud ja et rahwas juba õhtul kella 6 aja! üritatud olekus  olnud. Kui talurahwal enam raha ei olnud wiina osta, nõudsiwad  nad säärast jooki ilma hinnata ja tõendasiwad oma nõudmist ähwardustega.  Kui juudid oma poed kinni oliwad pannud, hakkas joobnud rahwahulk oma ähwardusi täide saatma.  Wihawaen Friedmanni wasta oli weel iseäranis selle pärast suur, et ta oma maja ühe krundi pääle ülesse oli ehitanud, mida talupojad omaks pidasiwad. Soomemaalt. Helsingist. Senati otsuse järel pandakse Helsingis neil päiwil kaks ülikorralist sala kabakuid  ülesse otsima, kes selle teenis, tuse eest sel aastal 1300 marka palka saawad. Nad jääwat ka edespidisels ajaks ametisse. Ka möeldawat Sör. näiste alewis liia alkoholi müümisele tõkkeid teha. Tamperelt. Suuri kingi, tu si töörahwa hääks on Tampere lina- ja raua wabrika akzia-selts andnud.  Kingitusi on kokku 15,000 marka, millest 8000 mk. tööliste hai. guse- ja matuse-kassale saab, üle jäänud  osa raamatukogudele, manguja  laulu-kooridele. Mikkelist. Säälseid Saima järwe kalamehed olewat hülgetega kimbus, kes püüduste seest kõik paremad  kalad mokka ranewat, aga nii kawalad olla, et ise sinna kunagi kinni ei jää. Lätimaalt. Riiast. Ilma maksuta tarwitatawate  raamatukogude ja lugemise  tubade asutamise küsimas tulla Läti ajalehtede teadete järele peaagu  igas wallas harutamisele. Wallad annawad raamatute muretsemiseks tar- raha osalt oma kassast, osalt panemad ka wallaliikmed ise seks otstarbeks priitahtlikult raha kokku ja korjawad näitemängude ja näitemüükide,  konzertide ja muude lõbustuste  toimepanemisel häid summakesi ilma hinnata tarwitatawate raamatukogude  ja lugemisetubade asutamiseks.  Mitmed targemad mehed wallaliikmete  seast kingimad ka oma erakogudest raamatuid awalikkudele raamatukogule, mi? enamasti koolmeistrite  ja wallakirjutajate walitsuse all seisawad. Riias tahawad mitu adwokati  õiguse - teaduse ajalehte wälja anda. Laew „Weddo" on 40 Kuramaalt  ostetud hobust pääle wõtnud, mis kõik Jnglisemaale wiidawat, kus neid nagu keegi hobuste wedaja ütelnud,  söekaewandustes sunnitööle pandawat.  Siinses Lomonossowi -(naesterahwa)  gymnasiumis on 30. mail abiturientidel lõpueksam olnud, kus neiu Milda Lapp omale kuldauuraha  wõitnud. Nimetatud neiu olla esimene, kes Lomonossowi gymnasiumi  27-aastase kestuse ajal omale kuld-auuraha wõitnud ja on ta tutwa  Läti kirjaniku hr M. Lapp'i tütar. Läti ethnografialist näitust, mida X. muinasaja kongressi ajal Riias ära peetase, püüawad ka mõned naesterahwad toetada. Nõnda on neiu B. Behrsin, kes mööda lainud  talwel Riias peetud kunstkudumise  kursusest osa wõtnud, 11 nummert kunstkudumise töösid näituse tarwis saatnud, nagu „B. W." teatab. Leht soowib, et ka teised kudumise-kursuse kaswandikud ja muud naesterahwad oma käsitöösid näitusele saadaksiwad. Läti ethnografialine näitus awatakse  1. augustil. Dobleni ümbrusest kirjutatakse „B. W>le," et tööliste puuduse küsimus,  oma jagu tähelepanemist ära- Lada. Hoolimata sellest, et hinnzd pea kõikide põlllproduklde eest lanaeda,  tõusta tööliste palgad kõrgemaks,  kuna neid tänawu selle juures ka weel rohkel möödul puududa. Põhjuseks olnud, et inimesi karjakaupa  Riiga elama läinud, kes saal suurt palka ja kerget elu lootnud. Tänawn tahta ka palju naesterahivaid Riiga kolida. kaebatawat sääl igal pool tööuste puuduse üle, ehk sinna küll teistest waldadest inimesi sisse hakata rändama,  kes sääl kohe tööd ja ülespidamist  leida. Tüdrukuid ja karjaseid toonud mitmed linnadest, nimelt Riiast ja Miitawist. Mõnedgi kes waremalt linna läinud, tulla säält tagasi maale ja kosta nad küsimise pääle, et linnas leib kõrgemal laudil  seista, kui maal. Pääle selle meelitada ka maa-elu neid kagasi Nurmistest teatatakse „D. L. järgmist lugu, mis näitab, et ebausk, ka Läti rahwa seast weel ammugi kadunud pole. Sääl hakanud keegi perepoeg sulase tütart armastama, aga peidmehe wanemad ei ole niisugusest  seisuwastalisest abielust midagi teada tahtnud. Peidm.es lämud linna elama, kuhu ka pruut järele tõtanud. Et nad ka sääl ilma wanemate  lubata endid ühendada ei ole tahtnud, jutustanud nad linna sõitnud peidmehe wanematele, et keegi kuulus kaardipaneja nende abielul?  öitswat õnne ette kuulutanud. See sõnum liigutanud wanemaid nõnda, et nad mitte üksi kohe oma luba noorepaari ühendamiseks ei andnud,  waid kahetsenud koguni, et nad hakatuses „määratud õnne" wastu seisnud. Sortawalas awati 15. (3) skp. kooliõpetajate konfereuz. Juhatajaks on ülem inspektor Floman,  kirjatoimetajaks rriaS. Haapanen.  Osawõtjaid on umbes 500. Esimesel nõuupidamisel tehti otsuseks kooli-karistuste tarwis walitsuselt uut seadust paluda. Teiseks wõeti uõuuks paluda, et üleannetute laste paranduse-kodusid koolide juurde asutataks.  Wiskali wald on otsuseks teinud.  Majesteetide kroonimise pidu mälestuseks rahwa raamatukogu asutada,  kust kirjawara hinnata wälja lugeda antakse. Wald anda tähendatud  otstarbeks iga aasta 10 rbl., mis küll suur raha ei ole, siisgi wäikese walla hääst tahtmisest tunnistust annab.  Wallawalitsus olla kommissari käest luba palunud ja ka saanud, mõeldud otstarbeks walla raha wälja anda. Palwe raamatukogu kinnitatamise  pärast olla juba ülemale poole saadetud. Niisama püüawad ka mit med teised wallad Lätimaal käsuliste asutustega kroonimise pidu mälestada. Kodumaalt. Toris, 4. juunil. Tori ümber kaudu on mõnes paegas siin nii suur wihma puudus, et wili mullas su> gugi ei idane ega üles ei tõuse. Metsad põlewao mitmes kohas, millest  aga siia maale on weel ikka jagu saadud, ilma et tuli wäga suurt õnnetust  oleks saanud teha. Mööda läinud  nädalal tuli küll tükati hästi tugewat wihma, aga seda oli ikka weel wähe, mis kõik jälle kadunud on. Suur häda on aga sääl, kus pääle Jüripäewa sugugi ei ole wihma sadanud; mis esimese kewadese märjaga  wähe haljendama hakkas, see kolletab ja kaob nüüd kõik kõrwetawa palawa päikese ees, kui mitte warsti kosutawat kasted ja jahedamaid ilmasid  ei tule. M-n. Wiru-Nigula khlk. kirjutatakse  „Sakalale": Juba ammu oli siinsetel ärksamatel meestelt nõuu põllumeeste seltsi asutada, nüüd on see soow täide saamas. Põhjuskirjad, millele pääle 50 inimese nimed alla oliwad kirjutanud, on nüüd ministeriumi  poolt kinnitatud ja juba käes. Rõõmustaw on ka, et mõned mõisnikud  sellest talupoegadega käsi käes käies osa wõtnud. Hiiust. Ka wäiksel Hiiu saarel, nimelt Kärdlas, oodati põnewusega  suurt kroonimise püha ja oliwad  selleks mitmesugused ettevalmistamised  ju aegsasti käsil. Laulukoor  õppis ja miilis laulude kallal, mängukoor harjutas end hoolega ja näitemängijad ei andnud enesele öösel ei päewal armu. Wabriku walitsus tegi omalt poolt kõik, mis wõimalik, et pidu ilus ja meeldiw saaks. Sel" muudeti nõnda nimetatud „koppeks :21. 1896. Postimees.