Tallinna Sõber M 36. KolmteistküinneS aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 11. Pttäwal 1891. Üleüldine aealeht Eesti rahwale mnal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Malsab Tallinnas t!indfors'i pärijate trltkimajaS: «aita» 2 rubla, 40 kop.— poõl-aaStaS l rubla 40 kap Äojli ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla -pool-aaStaS l rubla 70 kop, K««l»t»led «aüsawad iga rea ehk lelle a/eM pealt k» kop. Tellimised wöetakse wasta: Hallinuas! Li»dfars'i pärijate trüüimajas. velerSarais - s Seek-wdk 54. - Hartus - Laakmann. - Aaliweres - A. Auks. - Pkid-s - K Kapsalus: H. Kolkõerg. Lihulas! F. Mültuer'i poodis. Mljandis: S 2' Aarowi raamatupood. - Darwas: W. SZoer. - Mõrus Ät-i-,.,,- Walkas: M. liudolst. Kuresaares! Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltinkis, - kirjad räiwad Baltiski (Baltischport - Register : Üleüldised sõnumid maailmalt. Omalt maalt. Tallinnast! Keisn Majestäti mmchääw. Auutähed. Awalik kiitus. Wene vaimulikud Seminond. Waeste-maz>ad. Nälja häda. Rõuged.  Õnnetused.  Pahateud. Baltiskist , Ilmad Kalasaak. Rakmeeest Tulekahjud. Nisujahu hinnad. - Surmatud lapsed. - Järwamaalt! Leidus. - Tartust! Johann Zirk. - Wiliandiii - Soomemaalt! Trutr seadus. - Moskwa'st: Hädalistest. Tschistapolist Alatõirist'— Mätast > Kaukasiast. - Iseäralised ja uuemad sõnumid. - LaenupabentliuMud. - Tamarast. - Üleüldised sõnumid maailmast. Baktiski'S, Leikusekun 3i. pääwal. Europa suuresse poolitikasfe näib rohkem liikumist tulnud olema, kui mõni aeg enne seda ja see liikumine puudub õige rohkest meie suure isamaa, puudub Wenemaa kiilge. Kuida lugejad meie lehe wiimaStest numreteft küll weel mäletawad, oli juba mitu körd Wenemaa ja Türgi riigi wahel waidlemist nende Wene kreuzer-laewade pärast, miS Mustmere sadamatest kanpafi, wangifi ja wahel tagawara-wäemehi  Jda>Afia'sse wiiwad ja wiimaseid ka tagasi toowab. lepitust mööda aastast 4856 on wöeraStele  s õealaewadele ära keelatud, läbi Dardanellide (wäinade  Europa ja Wcike-Afia wahel) sõita. Nüüd oli küsimine  tõusnud, mis need kreuzerid wõi Wene priitahtliku flotti laewad on, kas kauba-laewad wõi sõea-laewad, sest need sõidawad muidu küll kaüba-lipu all, wõiwad aga sõea aeal ka söea-laewadeks muudetud ja tarwitatud saada. Türgi WalitsuS oli neid nimelt fiis sõea-taewadeks pidanud,  kui nendega tägawara-wäemehi weeti ja oli, wist ZngliSmaa nõuu peale, nende läbisöitmiff takistanud, mis juba mitu korda pahandust teinud oli. Nüüd on Türgi MiniSteriumis suur wahetus olnud. Stiur-Wesir Kiamil Pascha on ametist taganenud ja Djevad Pascha, tänme Kubernör Kreeta saarel on tema asemele pandud, keda Wene-ssbralisekS peetakse. Ka Mitmed teised Ministrid on uued ja nende keSkiSsaab Ehituste-minister Mahmud Dschelaleddin  Pascha wäga targaks ja auuatzneks peetud. See uuS MiniSterium on nüüd Wene kreuzertte sõitmist läbi Dardanellide  ka ühe määratud hulga tagawara - wäemeeStega lubanud. Selle Üle on Europa's nüüd suur kahin, sest seda peetakse  selle kauba murdmise hakatuseks, millega KrimMisõda  aaStal 4836 lõpetatud sai. Prantslased kiitlewad, sellega olla KronstadN-pääwade järjed ilmuma hakkanud. Prantsusmaale olla see kasu tulnud, et nüüd jälle maailma  politikas oma healt tõsta ja oma sõnadele kuulmist pärida wöib. Wenemaa priitahtlik laewuõtik olla õigust saanud, takistamata läbi Dardanellide sõita ja pea tulla aeg, kuS Wene Mustmere-laewusti? ülepea lahtist teed Mustmere  ja Wahemere wahel saada. Inglismaa saada küll urisema aga ainult Witn'iS lahtisi kõrwu selle kohta leidma. Kõige selle järgeS saada Italia pea Kolmriigi-ühendufest lahkuma, sest Saksamaa wõimus olla kaugest kahanemas ja Ztalia'l ei olla aSja ennast jäadawalt ühe omas wõimuseS  alanema riigi külge köita. Wene-Prantsus-ühendus olla nüüd maailma? wägewam, kui Saksa-Austria-Italia ühendus. Kui palju kindlat põhjust Prantslastel selleks hõiskamiseks on, seda ei wõi ette ütelda, Inglismaa lehtedest  kostab aga toe poolest palju tuska wälja. Seal näib kartus olema, et Türgi WalitsuS ennast nüüd Wenemaa  ja Prantsusmaa ölade peale tuetama ja parima hakkab, et Inglismaa sõeawägt EpyptuS'est ära kutsutud saab, kus see nimelt Prantslastele teraw okas fllmaS on. Saksa Keiser oli nende pääwade seeS Austria Keisriga Schwarzenau'S toos ja mõnelt poolelt kirjutati, et seal läbirääkimised olnud, kõige Europa poolt selle korra wasta waielda, miS Dardanellide awamisest Wene kreuzeritele tulla wöib, aga Saksamaal et ole suuremat asja ennast selle küsimise sisse mässida, Austriat ka wähem kui Italia'!  ja Inglismaal ja wiimafetest näib esiteks üks teise poolt esimest sammu ootama. Ungrumaa leht ,Pester Lloyd/ mis ikka kõige rohkem kära teeb ja kõige Wene- maenulisem on, kirjutab Türgi riigi kohta: ,Kui see riik ise oma elu lõpetada tahab, siis ei ole Europa'! muud teha, kui pärandust nenda korraldada, et osawõtjatel riikidel  wäga palju kahju karta ei ole" Inglismaa poolt ähwardatakie Egyptus't lõpupärisclt ära wõtto, kui Sultan  Dardanellide asjus Wenemaale järel annab. Igapidi on sellega Europa suures politikas üks kiwi weerema pandud, millest keegi kindlast ette ütelda ei wõi, kuhu poole ja missuguse rõhuga see weereb. üks teine liikumine,  miS Italia Walitsusele tuska teeb, on Rooma- KatholiiklaSte keskisi wälja läinud. Nemad on Danztg'is, oma Katholiigi-pääwa pidanud ja nüüd on Katholiigi-pääw Mechelnis, Belgias, kokku tulnud. luht-sõna on mölemis paikas kõige maailma Rooma-Katholiiklaste ligine, ühendus, Paapsti s. o. ilmaliku walitsuse, tagasi-wõitmifckS.  Ka Prantsusmaal on waimnlikud ametkonnad selles kegemad ja Kardinal Lavigerie kinnitab, tema ei olla iialgi ilmaliku politikaga tegemisi teinud, waid ikka ainult oma püha kiriku õiguSte eest wõidelnud ja seda tahta tema ka edaspidi kõikumata teha. Et tema suus ,püha kirik" ja Paavsti ilmalik riik üht sedasama tähendawad,  fee on juba ammu tuttaw ja sedawiist on tema ja Kathõliigi-iääwade kinnitamised ja nõuuwõtmised lausa sõea - kuulutused Italia ühendatud Kuningriigi wasta. Söeawäge neil kõikidel muidugi ei ole, aga rahwa süda seisab preestrite käes ja sedawiist wõiwad nemad Jtalia's palju wastapanemist ärratada. Rooma-Katholiiklased on sel korral ülepea wäga agarad. Trier'is oliwad wiimaste sõnumite järel juba peale 409,000 pilgerit püha-kuube kummardamas käinud. Saksamaalt. Keiser Wilhelm tuli Mihklikuu 7. (Leikusekuu  26.) pääma õhtal AuStria-Ungrumaa manöwritelt Münchenisse ja on seal iseäralise rõõmuga rahwa poolest teretatud, kuida ka Baieri aealehed KeiSrit iseäranis südamelikkude  teretamise-kirjadega auustawad. Sellele wõeruskäigule  antakse ülepea iseäralist tähendust. Palju oli sellest räägitud ja kirjutatud, et Lõune-Saksamaal, nimelt Baieri Rooma-Katholiiklaste keskis palju seda näha ja kuulda olla, mida partikularismus nimetatakse, s. o. Saksa üksikute riikide püüdmist, ennast Keisri-nigist lahti lüüa ja endisel wiisil täieste oma käe peal elada. Baieri lehed kinnitawad nüüd, Keisri tulemine Lõune-Saksamaale saada sooja mõtet Keisri ja riigi poole uueste äratama ja karastama,  ja kui seda ehk tarwiS saaks minema, siis saada Baierlafed nagu üks mees Saksa Keisri ja riigi eest seisma. Seda kiuuituft ou Saksamaal kibedast karmis, sest wäljaspoolt on wiimastel aegadel wäga palju healesi kostma hakkanud, mis Saksa riigi mõimuse alanemisest ja Kolmriigi-ühenduse lagunemisest raägiivad ja Saksamaa waenlaste harja fedawiisi kangest kerkima panemad. Selsamal paamal kuluvad ka Feldmarschall Graf von Btumeuthal ja Preussi Sõeaminister Kindral-Lieutenant von Kaltenborn-Stachau Münchenisse ja saiwad kuninglikkudes  tõldades Prinz-walitseja Luitpold'i paleesse wiidud.  Seda ja et AuStria-Ungrumaa Wäljaspidiste asjade Minister Graf Kalnoky ja Niigikanzler Kindral von Caprivi  Keisrite kaasas SchwarzenaNs oliwad, et sealt ka Jtalia Minister-präsident Marchese di Rudini'ga palju telegrammist mahetalud on, peetakse täheks, et suures politikas  midagi liigub. Baier'i sõeamäe manömrid, milleks Keiser senna tulnud oli, on hilgawalt korda läinud. Alalistest wthmasadudest hoolimata on Baierimaal kõik wili heaste kokku saadüd. Kogu ja headuse poolest kiidetakse  wiljafaaki. Madalate põldude peal on kartuhwled haiged, kõrgemate põldude peal head. Heinamaad ja põlluon  head saaki anuud; humalatest loodetakse keskmtst.  Wttna-kobarad on weiked; puuwili wäga mitmekesine.  Põllutöö lahcb wihmaSte ilmade parast pitkamefi edafi. Rukiste sees on palju musti iwasi.  ,Norddeutsche  Allgemcine Zeitung« kirjutab Inglismaa seisupmgast  Kolmriigi-ühenduse kohta ja kinnitab, et nende nelja riikide tarwitused enamist igal poolel kokku minna kõlge wähemast kusagil üksteise wasta ei olla. Kui aga kusagilt Inglismaa tarwituste wasta piaks kiputama mis efimeses joones ainult selle riigi külge puuduwad, fiis aada lkka lahkusega tähele pandud, kui palju Europa suur.maa-riikldel nendega ehk ka tegemist on. See poolametlik  leht näib sellega Inglismaale sõbrust Wahemere za Egyptuõ e asjus tõutama. Pealt-Elsass'is on kuus perekonna-isa, Prantsusmaa alamad, käsku saanud kuue nadali käitus Elsafs'ist wälja minna ehk Saksamaa alamateks  heita. Nheini maakondades ja Westfalias möllas Mihklikuu 5. (tieikusekuu 24.) kange maru-tuul , puusega, mis suuri puid murdis ja katuseid lõhkus. Raske wihm pant Speldorf'is uulitsad ja aiad wee alla. ... AuSttia-Ungmmaalt, Salsa Keisri wöeruSlÄlu AnStna-Ungrumaa manZwrilel -» kSi! sealised lehed see. jema osawõtmisega teretanud, kui seda enne nähti. °Neue Freie Presse" ütleb, Prantsusmaa laewustiku wöeruskaik Kronstadt i lahel et olla küll Kolmriigj-ühenduse wöiumst "Ndlust mitte nõrgendanud, kas see ühendus aga weel suudab, see ei olla mitte enam kindel; wötmaltk olla Wene.Prautsus waõta-ühendus ja selle läbi ka sõda. Läbirääkimised Schwarzenartts olla wäga tähtsad,  sest seal olla mitmeid küsimisi arutatud, mis Wcnemaa poolt tõstetud on. ?Meie foowime", ütleb see leht, ,et Curopa rahu sellest kokkutulemisest kinnitust saab, meie ei salga aga ka oma ees mitte, et selle lootuse täitmine selle kartuse klilge köidetud on, mida Parts is ja Peterburgis Kolmritgttühenduse eest tuntakse." Teises paikas arutab see leht seda kaupa, mis Konstantinopel'is Dardanelli üle tehtud on ia nimetab seda Paris'is tehtud kauba murdmiseks,  mida aga Kolmriigi-ühendus rahu pärast kannatada  tahta. Europa seisukord ei olla selle läbi uritte paranenud. Et sel asjal Türgi Ministrite-wahetamisega tegemist on, seda xj arwata Wiinsis mitte. Kuna Keisrid mauöwrite juures oli ivad, on Austria-Uugrumaa Wäliste asjade Minister Graf Kalnoky ja Saksa Niigikanzler  Kindral von Caprivi Mihklikuu 3. (Leikusekuu 22.) paaival kõige pääma Mayers'i schlossts Schwarzenau juures nöuu pidamas olnud. Sealt on sõnumid ka Jtalia Kuningale Monza'sse saadetud, kelle juure senna ka Zta° lia Miuister-präfident Marchese di Nudini kutsutud oli. Enne lahkumist on Saksa Keiser weel Graf Kalnoky ja Austria Keiser Kindral von Caprivi oma jutule wötnud. Muret piab seal wist olnud olema. Suured manöwrid saiwad Mihklikuu 7. (Leikusekuu 26.) pääwal Allensteig'i juures lõpetatud. Mõlemad Keisrid on pealikutele ja meesteksudadele oma tänu ja kiitust kuulutanud, niisamati ka kõikumata weunaStust Auslria-Ungrumaa ja Saksamaa jöeawägede wahel ja on palju auulähtesi wälja jäganud. Söbrustuse ja ühenduse tunnistusi on jälle wälja wahetatud.  Kas fee aga tõsiseid aegafi wälja kannatab, kui neid tulema piaks, see ei ole weel proowitud. Need söeawäed  ei ole weel iialgi üksteise körwas Võidelnud. Keiser Franz Zosef saab nüüd pea Prag't näitusele oodatud,  kuõ mõlemad rahwuSkonnad teda kohalise auustami-