praua-ema Ekl-aaStase sündimife-pääwa iiliühkeid pidust ette, nagu oleks see psa-asi. Juba olla 85,(lWMV marka (26,23A,51)v kuldrubla) korjatud ja weel nii palju pidada korjatud saama. Zusi armastus ei ole see mitte, mis Khiinlafi päritud xpriitahtlikkufi andma sunnib, waid ametnikkude hirm selle wana wckgiwaldse naeSterahwa eest ja lootus, st tema neile siis kohad toimetab,  kuS nemad weel rohkem riigi raha oma taSkuSse panna wõiwad, kui tänine, kuna rahwaS jälle neid mägiwaldsetd  ametnikküfi nagu tuld kardab ja nende käsku täidab. Noor Keiser Kuangsy, kellele wägiwaldne ema mõne aasta eest armastamata abikaasa peale sundis ja kes ikka weel selle ikke alt ei pease, olla küll selle määramata  pillamise waSta ühel nii tõsisel aeal, aga tema ei wvida parata. Tema on wast 22 aastat wana ja wigase kehaga, rapputava küll ema ikke kallal, ei saada sellest aga lahti, katsuda küll ka mehiselt walitseda, olla aga ikka weel täis lapsikuid tuhinaid, lõhkuda omas tuhinas asju puruks ja peksa oma keiserliku käega isegi oma ema teenijaid. Tõe poolest olla öi-Hung-Tschaug walilseja, pidada aga wägiwaldse KeiSripraua-ema sõna kuulama, et oma aseme peale paigale jääks. Sedawiifi ei wöi Khiina asjad wist mite heaSte minna. WalitsuS on nüüd hirmu pärast kohtutele ette kirjutanud, wöcraid ja missiouärisi kaitseda. Kuna Khiina Walitsüs wõerastel maadel omast kohast näputäie kaupa sõea-kuludeks raha laenata otsib ja kodumaal halastamata wana-eide meeleheaks raha kamalutäite kaupa raisatakse, tulewad Ämerika'st sõnumid, et Zapan'i Walisus seal 5v,WV,(11111 dollaril laenata tahtnud, seda raha aga nüüd koduuiaa! kergest kokku saada loota. Toki o ' S, Zäpau'! pealinnas, peetakse protsessi endise Korea juhataja riigimehe Kin' i mõrtsuka R i waSta. Kui Korea'S ükSleiftkümne aaSta eest mässamine  oli, stiS põgenes Aju Zapau'issc ja elas seal nime all Shinsaku Swata, Ogosawarasima Hokayo's, Tokio ligidal, kuS tema Korea tagakiüsamiste eest ennast peitus olema arwas. Kaua aega oli tema teiste oma maameeste  abiga ennast kõige tagäkiüsämiSte eest hoida wõiund,  kuuni tema ometigi mõrtsukate kätte langes. Mõrtsukad  el lootnud mitte ainult suurte tasumiste peale Korea Kuninga poolt, wqid ka Khiina Vieekuninga 8i- Hung-Tschaug't poolt. Käk!l Korealast, Ri ja Go, oliwad tema äratapmist oma peale wötnud ja teda aastal t 892 Tschang)ai'Sse meelitada kus Li-Hung-Tschaug temaga Koera asjade üle rääkida tahta. Seal laskis Ri teda otse Walitsuse silma eeS maha. Korea Kuninga würstltknd kingitused tegiwad temale himu ka Kin'i sõbru kõnvale saata. Selle juures sattus tema aga lapau'i kohtute kätte, kuS tema protsess nüüd peetud saab. Japan'i ohwitserid Kindral L)ku, Oberst õdera ja Oberst Snina on PeterburgsiS olnud, Wene sõeawäge tundma õppimas ja on nüüd kodumaale tagasi reisinud. Enne seda oliwad nemad lehekuul Pramsusmaal ja Jaanikuul Saksamaal olnud. Berlin'iS sai ueile Kapitän Salgo, kes seal juba pitkemat aega ftuderiuud, Peterburg'iõse kaasa antud. Pohja-Amerika'st. Endiste Europa wäljarändajate tagast-rändamine Amerikast Europa'sse on wiimaStel aegadel sul"emakS läinud, kui uute sisserändajate tulemine. Sõiduraha aurulaevade peal on alandatud, 10 dollari eest moib, prii ülespidamise juures laewa peal, Amerika'st. Europa'sse ja 15 dollari eest edasi ja 'tchäsi soita/ skaubaajalnise-seaduse wwvNmine on tööd Amerika linnades  wähendanud nenda et nüüd tööta töölistest kihisewad ja põllutööle nemad ennast palgata lasta ei taha, waid kõige rohkem rändab n e i d kodumaale tagasi, keõ ennasi põllumeeste juure kauplenud oliwad. Kaugeinal läänepool on põllumeestel nii sunr puudus töölistest, et wili nende põldude peal hükka läheb. Mis keegi mõne aea eest weel ette arwata ei ivoinud, see on nüüd kätte tulnud: wäljarändamine  Amerika'st on suurem, kui fisserändamine Amertka'Sse. Ch i r o'' son Politsei mitmed psrgumaschiuad leidnud jä kahtlasi inimesi on kinni wõetud. Omalt maalt. Tallinnast. TuntudtiwiraiujaTallinnaS,kaupmees K o p ij  o w s ki, on oma kulu peale Teliskople furnuaidaS uhke mäles t u s e- sam m a Mihklikuu 12. pääwal 1389 Tallinna laheS ära uppunud ja Teliskople surunaidaS  maha maetud öhüsMa Charles Leroux' haua peale panna lasknud, Mis ' kõigile surnuaiale ehteks on. Saiumas on muStast Soome marüvocift ja lv jalga kõrge. Poliritud külje peal seisab Wene-, PMM- zä Saksa-keeles julge õhusöitjy nimi ja surma-pääwa, ülemal galwanoplastika-teel tehtud' kujustus tema ballonist ja schirmist, tema enese kujuga, tema' näu järel on. See kujuStuS on Leipzigis 'Tallinna kuulsa pääwapiltniku  Bernhard Lais'i paäwapiH järel tehtud. Õnnetuma  Leroux' haua juures on juba enne ikka palju osawotjaid  käinud, ja see haud saab selle künstwärki läbi wist weel rohkem Tallinna jalutajate armsaks eesmärgiks. Leikusekuu 1. paäwa dhkal on lihunik RohS, kes enamist loomade ostmises tegew oli, Pirita jões ära uppu n u d. Kas tema ujuma läinud wõi ühegi õnnetuma  juhtumise läbi mette sattunud, seda ei teatud, Leikusekuu 10. paäwa õhtal sai üks auu - kingitus, üks kallis kullatud pidu-pokal ametist ja Tallinna'st lahkuma kaua-aegfe Linnapea Victor Baron Maydelli katte miidud, milleks suurem ringkond endistest ja nüüdsetest Maasaadikutest oma keskiS raha korjanud olimad, Linnapea asemik, herra Eduard Bätge, pidas lühikest kõnet, mis peale Baron Maydell südamelikkude  tänusõnadega mastaS. ,Rishki sõnumite järel saab Wenekabel  Wene-turul nende päämade fees Püchtizi nunnckloostre omaks antud. Selleks olimad Leikusekuu 10. paamal juba kolm nunue Pücht'z'ist Tallinnasse tulnud.  kes kabeli üle waatama ja seal küünlaid, weikeid püha-viltist ja teist seesugust asju müüma saamad. Sel wiistl saab see kabel igal aeal palmetegijalels lahti, puhas ja kordas peetud. Leikusekuu 10. paama õhtal kell 11. oli Glehn'i majas Kadriuthallis tuli lahti läinud, mis ruttu lähemate  majade külge hakkas. Kui tuletõrjujad senna jõudstwad,  siis oli tuli juba maga laiali läinud ja nemad pidimad  oma raSket tööd läkastarvas kuumas ja keerlewates sädemetes algama ja tegema, kõige pealt naabri majast kaitsema, mis meel taieste leekiS ei seisnud. Kirwcslega ja pritsidega raSket lööd on nemad tuntud mahwusega  teinud, künni kell 2 aeal tuli kustatnd oli. Maha on 8 hoonet Glehu'i, Zwanom'i ja Nikolalewll kruntide peal põlenud, llürijate asjadest ou suurem jägir tulest peaStetud, siiski on ka palju sisse jäänud, uimelt nende asjadest, kes tule lahtiminemise juures mitte kodu ei olnud. WalwamisekS wälja-peastetud asjade üle oli lahkel wiistl sõeawäge saadetud. Kahjusaajaiele ou andeid korjama hakatud; nagu meie minewases lehes awaldasime. Heinakuu 27. paämal jooksis Inglismaa aurulaew ,Niver EltrickÄraSsnaja Gorka ;uur eS li ima peale kinni. Järgmisel paamal kiskus peastmise aurulaew kinnijooksnud laewa lahti ja wiiS sadamasse. Läbi kõige öö ou 100 meest lahlikiskuuttse kallal tööl olnud ja umbes 200 tonni (peale 12,000 puuda) ki mi sü st on meresse wisatud. Otsimised põhja wajunud kere järel oliwad tänine ikka weel asjata olnud. " Wist on see jäädawalt  mere põhja maetud. Jaanikuu 1. paamast Heinakuu  16. pääwani oliwad tuukred kõik saared ja rahud Helsingist ida-poole läbi otsinud, ülepea 112 kord mere põhja läinud, kuuni 19 sülda sügawasfe. ja iga tuuker oli 20 künni 60 minutit wce all olnud. Mis weel nendest palkadest järel on, kus .Nussalka" iganes wõib põhja wajunud olla, see pidi Leikusekuu 15. pääwani läbi otsitud saama. öösel waSta Lelkusekun 1. pääwa kargasiwad kaks kaabakast Kanowarwa-uulltfas Ühe talumehe peale ja rõöwistwad tema uuri. Nemad f-nwad Politsei poolest  kinni wõetud ja kui endised mängid ara tuntud. Öösel wasta Leikusekuu 2 päawa pidas Poiitsei jahti hulguste peale ja wöttis neist umbes 50 kinni, nende keSkiS umbes 20 nacõterahwast. Öösel wasta Heinakuu  27. pääwa sai üks hobusewaras teu pealt kinni wöetud, kui tema Suurel PäriiU-maantel ühest hoowist  hobust ja waukret waraStamaS oli ja ära sõita tahtis.—  Heinakuu 26. pääwal leidis Ms kui tema koju tuli, et tema kua-wstk selle paiga peolt, kuhu tema seda ikka peitis, ara kadunud oti. Uks sai lahti murtud ja leitud, et riidekapist kõik r iided ära wiidud. oliwad. Kahju on umbes 50 rubla suur. Heinakuu «viimase  pääwade/sees msttis Politsei ühe kardetud warga kinni, keS Wilna kubermangust päritud on. Tema oli Suurel Tartu-maauteel ühel tähelepanemata silmapilgul <Zibberstein'i majasse läiiutd ja sealt ühe korjanduse supija  thee-lusikaid ja teisi asju, kokku 230 rubla wäärt ära waraStäüud. Heinakuu 24. pääwal waraSkaS üks kaabakas ÜheS kõrtfiS Wladiuiiri-uuljtsas Ühe talumehe taSkust, keS seal oma pea-täit wälja magas, umbes 135 rubla paber-rahades. öösel wasta Heinakuu 23. pääma on ükS A p o l l o - k u j tl, 75 rubla wäart. ära waraStalud. Khol e r a üle Eestimaal on Letkuseknn lk. pääwal järgmised sõnumid tulnud: Krähnholm'iS on sel pääwal ükS inimene kholerast tecwekS saanud. Zookhimsthal'!S,  Narma juures, jäiwad sel pääwal 7 inimest kholeraSse  haigeks, 3 suriwad ara ja k? jäiwad arsttunse alla. Püssi makdaS jäiwad Leikusekuu 4. pääwast 7. paäwani 7 inimest kholeraSse haigeks, 4 suruvad ära, A saiwad terweks ja l jäi arstimise alla. Laltiski'n!, Leikusekuu k 3. pääwal. Meil on paiwiti wihma, enamist ükfikuteS raõkckeS hoogudes, mis madalamate  maade peal rukki-seemne kohta juba nakule hirmu tegema hakkawad. Nukis on enamist juba maha tehtud ja paiguti paiskab tulema aasta roheline lootuS juba muSta mulla seest wälja. Müürpääsukesed, kes muidu Heinakuu lõpul ära lähemad, oliwad tuna-heile meel siin; hiljemini ei ole meie neid enam näinud. Et need meie smviltnnud, keS kõige hiljemini tulewad ja kõige wareminc ära lähemad, tänawn umbes kaks nädalit kauemini  kui muidu seia jäänud on, see näib pitka sooja sügise peale tähendama. Puude peal nähakse ka meel wäga mähe kollaseid lehta. Uaimere'st. Kohalise sõnumite järel on Leikusekuu 5. paama õhtal üks kõuepilwe Mälkudega  üle Rakwere linna ja ümõerkaudse maa läinud, kuida seda mitte ainult kõige wanemad inimesed enne näinud olema ei mäleta, maid ka need mitte, keS raskeid küuemüristamisi lõime- ja homiku-maabel näinud on. Pada maldas on malk ühe talumaja põlema löönud, mis taieste maha põlenud. Raske mi hm on rahega segatud olnud. Üks teine raske kõuemÜlistamine on Leikusekuu 10. paama loune acal üle Rakwere linna läinud; malk on Rrmmcrt'i maja sisse löönud ja kõiki nimaStanud, kes seal olimad, mitte aga surmanud. Kaks telegrafi-posti on lõhutud ia wakõhalliS on telegrast-riist migastatud. KolmaS nendest wangi dest, kes Jaanikuu 1. päämal  Rakmere mangikojaft ära kargasiwad, on Heinakuu 29. paamal JurjemüS kiuni wõetud ja luku taha pandud. Neljas ja miimane oli meel leidmata. Juhataja Senati poolest on kohalise küsimise peale otsustatud, et Kogudnse-kohmte otsused Balti maa kubermangudes,  miZ süüdlastele ihunuhtlust möiStawad, Politsei läbi täidetud saama piamad, kas koguduse ehk üleüldise Politsei läbi, kellele selleks kohtuotsuse kopia (ärakiri) saadetud saab. Rakmere kaupmeeõ-praua Friederike KurmiZ on kohalisest paigast luba saanud. Mööriki mõisas üht kauplust  Wenc- ja Eesti-keeliste raamatutega asutada. Inricwlst. öösel wasta Leikusekuu 1. pääwa on noormeeS A. P. Emajões ära uppunud, üks suurem seltskond oli weike aurulaewa peal sõitma läinud.  öösel wasta kell t on nii pime olnud, et aurukaew  edasi sõita ei wõinud, mispärast kaks meest paati läksimad ja laewa edasi mrdada katsusimad, kus juures A. P. mette kukkus. Segaduses on üks mees aurulaewa pealt temale appi kargunud. Selle läbi on peastmine raSkemakõ tehtud, sest kuna mii mast aurulaewa peale aibati, on A. P. ära uppunud. öösel wasta Leikusekuu  12. pääwa on ühes suure B okownewi maja körwaltseS hoones, kus 3 Bokownemi raua- ja terasekaupluse  kuuri sees oliwad, tulekahju olnud, mis peale 13.090 rubla eest kahju teinud. Kui tuli juba kustutatud oli, on meel üks suur önnetuS juhtunud. Üks mana korsten, mis ühe haampalgt peale ehitatud oli ja millest keegi midagi ei teadnud, on maha kukkunud ja tuletõrjuja Obuchowl paigal surnuks löönud. Wiljaudllü. Kindralkousistoriumi käsu peale piab nüüd löe poolest Viljandis uuS kirikuõpetaja-walimine ette möelud saama, eksituste pärast, mis endtse Risti kirikuõpetaja  Erast Mickm i h ' i walimise juures tehtud on, kes mahe-aeal Liiwimaa Kousistoriumi poolest selles ametis  juba kinnitatud oli ja seda umbes aastat tallitaund  on. Ka kirikn-wöörmündrid ja kõik kiriku-eestseisus piab nneSte walilud saama. Et kirikuõpetaja E. Mickwitzst  musta kõige selle juureS ühtigi ütelda ei ole, tema pea-maõtane, üks lihunik, pärast lepitust kirikuõpetaja E. M>ckmih'iga, ka juba ära surnud on, siis wötb tema uueste ja ilma endiste eksitusteta walitud saada. —° Leikusekuu 6. pääwa õhtal kell 11 on Kabalaes sealise nlem-metnik, herra 8 öffler ' i, peale läbi akna lastud, kui tema omas töökamrts atam-metsuik llwes  ega rääkiumS oli. Tema oli oma pead käe peale lmtaiiud, kui pauk koStiS ja renn-kuulide laeng läbi tema kae läks, ka tema palgel ja nina haawas. Akna ruudu seeS oliwad 12 auku, haawanud on 3 kuuli. Wist on siin ühe metsa- wõi liunuwarga kättetasumise-teuga tegemist. Piir l»'st. Niigimalilsuse poolest on hiljuti ette kirjutatud,  merd sadama-lammide ees, kus nüüd 12 jalga mett on. 13 jalanl sügamamakS teha. Wöttttst. Urwastu kirikuõpetaja Kart Stein on Riia Ringkonnakohtu krimiual jäutuse poolest kolmeks kuuks ametist tahti mõistetud, taluneiu Uttti laulatamise pärast Lutheranlase Tunderstga. sest pruut oli Greeka-Katholigi usutunnistusesse  ristitud, kui ka hiljemini Ewang.-Luth. usutunnistuses  kaSwatatud, leeriiatud ja püha-lauale wöetud. Ühest teisest süüst, et tema Widrik Mattin'ile, kes ka Greeka- Katholigi usutunnistusesse ristitud oli, tunnistuse annud, mis Mi Olepite kirikuõpetaja Sperling eksitatud saanud teda euuc laulatamist Greeka-Katholigi kombe järel, Swang.- stuth. usmmiStusest Rosa Kepplga laulatanra, sai kirikuõpetaja  Stein lahti mõistetud. Wa'st. Tooreste tegude pärast awalikkudes aidades, on Rahukohtu-wanema poolest wiimastel aegadel RüaS mõned omast kohast karmid otsused mõistetud. Neuda saiwad Johann  Bergmann ja Alfons Bugswezki, kes Keiserlikkus aidas