lepituse westa. Galizia'S on Ruthenlased Poolakatega ja oma keskis riidns. Johann Orth ' i (Erzherzog Johann'!) ja tema laewa .St. Margaretha' üle ou ühe Viini arsti abikaasa, kelle wend Chile'S insheniör on, Viinakuu 19. (7.) pääwast üheS pitkemaS kirjaS järgmise  sõnumi saanud: xJohann Orth'i laew oli luuinll sadama poole, Pisagua'st natuke lõunepool, wälja jooksnud, seal salpetrik laStima. Laew on täna kadunud ja on kahtlemata kõigega hukka läinud, mis peal oli.' Kord oli natuke lootust, et see laew ühegisse kõrwaliseSse sadamasse  peaSnud olla wõiks; ka see natuke näib nüüd otfaS olema. Schweizist. Kairo's ära surnud Grnfist päritud Professor Gustavc Revillod on Genfi linnale omaS testamenkiS oma mufeumi Varemba's umbeS 4 millioni franki wäärt, oma mõisa, 600,000 franki wäärt, 1 millioni eest hiudpaberid ja oma elukinniwse-polise 100,000 franki. peale, Päranduseks  määranud. . Inglismaalt. Äpardus, mis Parnell'ile Pöhja-Kllkeuny's'  juhtus, on lirilaSte wali-wõitlemist natuke jahutunud,  aga mitte häwttanud. Tähtsad ringkonnad, keS lirilaste ja nende eest kostsiwad, on pärast pahandust Parnell'i era-elus ennast ära pööranud eh? ka kõiki lootust kautanud. PaapSti ligikoudaS waadati suure osawõtmisega lirimaa liikumiste peale, aga ka seal on lootus kadunud. ÜkS Amerika Prälat, kelle sõna kaugele ulatab, on ütelnud, et ,Home-ru!e' lootused ühe terwe põlwe peale eemale nihutatud olla. Parnell tahta oma silmade pärast Paris'i arstide juure minna; Kapten O'Shea lahutatud abikaasa on juba PariS'iS. Lääne-Jirimaal on nälg juba lahti läinud. Londonist on kanom-paadid Meahorse', Magnet' ja Mappler' kartuhwletega senna saadetud. Ilmad on Inglismaal wäga külmad; kanalid  on kinni külmetanud ja laewasõidud nende peal seismas.  Teede peal on liikumine paiguti sügama lume läbi takkstatud  —Inglismaa asumaadest Lõuneida-AfrikaS,Sambefl j õgikondas, kus Inglaste esimene kokkupõrkamine Portugtslastega oli, loodawad nemad suurt kasu. Need maad on nii suured, kui Portugal, Spania, Prantsusmaa. Belgia ja Holland kokku. Kõik olla hea põllumaa, seal olla palju kulda jo hõbedat ja teist mineralisi. ja kaubaajamisest  olla palju loota. Maa olla kõrge küll, et kliima Europlastele eluõhuks kõlbab. Kui põllumehed neid suur! maid harida jõudnud, siis saada need pea Australia ja Amerika kõige paremate asumaade sarnane olema. Pransusmaalt. Boulanger on nüüd jälle Jersey saarel ja Deroulöde on temaga nõuu pidamas käinud, kuida jälle wee peale töuSta wõiksiwad. Nemad tahta tulewal nädalil oma erakonda kokku kutsuda ja üht plaani wõitlemisekS nüüdse Valitsuse waSta teha, nimelt aga kõige seaduste waSta panna, mis läbi riigile suuremad kulud tulla wõiksiwad  Deroule'de ja tema sõbrad tahawad maal reisida ja maarahwale kõnest Boulanger i püüdmiste kiituseks pidada. Nende aeg näitab aga möödas ja wist kõik nende waew asjata olema, Senatis on Seuator Augle-Veaumenoir  pärinud, et Asuka asumaade ErzpiiSkopi, Kardinal Lcr.vigerie, palk riigi majapidamiserehnungist  maha kustutatud saaks. Minister FalliereS on wastanud, Kardinal Lcwigerie olla kui hea kodanik kõnet pidanud ja Paapst olla sellega rahul, et lepitust Republika ja Rooma-katholiigi kiriku wahel tehakse.  Just wassakul poolel on Ministri arutamist kiitusega  waSta wõetud ja sellest on arwata, et uue lehe uõuu, Prantsusmaa kirikut PaapStist lahutada, mitte kerge täika ei ole. Douai's on Anarchistlane Lorion, kes kahe Politfei-ametniku peale laSkis ja mõnda möödaminijat kergest haawas, 10 aastaks wangitööle mõistetud. M adagaskari saarel on ÜkS kodurahwa-salk. keda Madagaskari Minister-präsiidentist arwatakse palgatud olnud olema, Rooma-katholiigi missioni maja ja Prantsusmaa  Vize-präfidenti maja wälja rööwinud. Ewangeliumi  missioni maja ja Inglismaa Konsuli maja külge ei ole nemad puutunud. Siam'i Valitsus ou PrantsuSmaa  kaubamajade asjakallitajateke luba annud Mekok'is elama asuda ja Prantsuse Jndia-Khiina telcgrafi Luangarabong'isse  Siam'is edasi ehitada. Prantsusmaa India asumaadelt tulewad sõnumid, et Kindral Godin seal hea järjega mererööwlite waSta wõidelnud ja neid Caothuong'ist ja Tindao'st wälja ajanud on. Saint Pierre jaMiquelon't saarte nõmi-kogu Põhja-AAerika's ou otsuseks teinud, et Prantsusmaa õigus  maksuta kalapüüdmise peale New-Fundlandi randaS  milte teisiti Inglismaa heaks ei wõi maha jäätud saada kui ühe maatüki wasta New-Fundlandi lõunapoolises  randaS. See kalapüüdmine on üks wana tüli»ast Prantsusmaa ja Inglismaa wahel. Cambrai- Cateau raudteel kargas Jõulukuu 21. (9.) pääwal  üks rong roopatest ja umbes 30 inimest farwad rohkem ehk wähem wigaStud. Öösel wasta Jõulukuu 22 (10.) pääwa läkS üks Prantsusmaa laew kangeS maruS Ambriero-saare juureS hukka. Kapten ja neli meest uppufiwad ära. Jtalra'si. Parlamenti eestseisus ou Parlamenti waStus-adreSfi  thronikõne peale Kuninga eite pannud. Kuningas  on selle juureS uueSte kinnitanud, et riigi rahaasjad  ilma umkfude kergendamiseta piawad korraldatud saama, ja et Cnropa rahu kindel olla, millest Ikalialle kasu tulla. Bonefana, keS AuSlrla Saadiku Graf Revertera tõlda kaks kiwi on 10 pääwaks wangl mõistetud. Rilgi-prokurakor oli pärinud, teda T kuuks wangl mõista. T r i p o l i k a n i a 'st on sõnumid tulnud, et Türgi sõeawägi seal Iõuiukulr 12. (Talwekuu (31.) pääwal neli PralsuSmaa ralsawäe soldatli kinul woinud on, keS Tunafla'st 60 Mometrlt üle Tripolilauia piire läinud oliwad. Tähtjas ou see ast selle poolest, et Prautslased Jtalia't järgeS Türgl Walltsufe eeS Trlpolitauia  pärast kahtlustawod, ise aga oma salakuulajaid senna faadawad. Paapst on Jõulukuu 23 (11.) pääwal Kardinalide pühade-õnuesoowlmlst wasta uuKnud ja selle peale wastanud, kõlge selle trooS'! juure? tunda tema südame-walu selle häda üle, mida kirikule iseäranis nende rahwaSte poolest tehta, keS kiriku heategemiSkest kõige rohkem osa saamad. Iseäranis näidata ennast Zlalia oma sõea läbi kiriku wasta wälja; sellega arwata head tehtama, sünnitata aga wlletsust, lagunemist ja tulewat  õnnetust. Sõda kiriku waSta olla nüüd juba oma kõige kõrgema harja peale jõudnud, iseäranis RoomaS, kui ka kirik Valitsuse waeutaue el olla, waid throulde kinnitaja.  Paapst lõpetas soowlmisega, et Italla õigele teele pööraks. See tähendab muidugi seda, et Italia PaapStile tema ilmalikku riiki tagasi annaks, sell PaapSti arwateS ou lema ilmalik riik ja wõimuS kirikuga ÜkS ja seesama. Räägitakse, el PaapSti Riigisekretär, Kardinai  Nampo! la, .haiguse pärast' sellest ametist taganeda.  Tema on wall 47 aaStak wana sa ei ole seuni oma terwife üle kaebanud. Wist arwab aga Paapst, ek üks teine tema ilmaliku wõimuse eest paremiue wõidelda oSkab. Spama'st. Melilla'st on sõnumid tulnud, et Spania laew Man Francisco', petroleumi ja puu-laskiga Albucema  ligidal Marokko randaS, kinni ZookSnud on. Ma. rokkanlased olla laewa wälja rööwiuud, meeStekonna kinni wõtnud ja kõigist, ka riietest, palzakS riisunud. Spania kommandör M«tilla'S olla sõeawage wälja saatnud, keS wangid peafluud. Spania poolt tahetakse selle llle Marokko  Valitsusele kaebata. Portngalia'll. Isamaa.meel. mis PorwgaNS igal pootek ärkanudon, kui see seal ka mittmes-gnSkest erackoudadkst mitlnesugusel  kujul ilmub, on ZnMmaal uis palju mõjunud, et seal juba natuke järel mõtlema hakata"?, runo kui Portugali asumaid Lõime afcika'» heakS saagiks t-iiuiiStalakse. Viimast tüli juureS Portugali ja Inglis Lõiineafrlka.seltsi wahel. on Inglismaa Valitsus wiimafe üliagarusi solgutada püüdnud.  Portugalis naib suuri aSju oodatama ja liikumine kaSwab iga pääwaga fuuremakS. Kuninga wrnd. Oports Herzog, on selle Portugali sõeawäe-rong! sekka aSlunud. mis Oberst Arevedo Eotinho all, keda Inglased wäga heaste tunnewad ja kardamad. Lõuneafrika'Sse läheb.  ÜkS MkorpnS fludentisi Galmdro, Oporko ja LiSsaboni  suurkoolidest läheb ka kaasa; WaliisuS annab neile kõiki, mrS fõeakäiguks tarwiS läheb ja maksuta relsu Mosambikc'sse. Nende kommandör on ü?S Major, telsed pealikud saamad nendest nende eneSte keSkist walilud; kuuS uulerohwikseri on neile harjutajateks autud. Neile on raha korjatud, et nemad AfrikaS omale kohe SOO meest kodurahwast  koormakandjateks palgata wõtwad sa WatitsuS on nende soowimifl täita lubanud, mitte ronna-paitadeS garnisoniks peetud, maid kohe kangemale saadetud saada, kus wSitlenM tulla wõikS. Kord kirjutati, Lord SaliSbury  olla Inglis Lõuneafrika-seltsile käsku anuud, Massilisest  taganeda, hilisemate sõnumite järel tahta Lord Salksbury enne aga weel järel kuulata, kulda aSsab seal on. Türgi riigist. Tüli Türgi Valitsuse sa Greeka Pakriarchi  wahel keSkab edasi. Viimane ei taha kirikuid enne lahti teha lasta, kui temale niipalju särele antakse, et KhristlaSte testamentide späraduse) aS?ad ainult tema kohtumõistmise all seisma piawad. Greeksmaa poolt olla selle pärimisele tuetust suurrikide poolt otsitud, mitte aga leitud. Greekamaalt Kronprinz ja KronprinzesS on Iõulukuu  22. (10.) pääwal AlheulSse tagasi jõudnud. knS Kuningas, Prinz Nikolai ja PrwzesS Marie neid wa?S-hallis  waSta wõtmaS oliwad, kuna Kuningapraua neid Kronpriuzi paleesse teretama tulnud oli. Montenegros. Vürst Nikita on kuulutanud, et Montenegro'?  üks nuS aeg, tõö - acg, tulema piab. KsneS. mida tema kokkuwootauud rahwa ees pidas, kiilis Würsi Nikita Monleuegrtntaske wahwusi ja lifaS juure, kui nemad  niisama head töömehed oleksiwad, kui kangelased. fliS saaksiwad nemad rikkad sa kuulsad olema. Selle peale käskis Würll, et iga sõeamees neist maakondadest, WS wimapuu kosub, aastas 200 wiinapuud iSkukama piab; iga rügementl-tommandör Pidada 20, iga bataljoni-kommandör  ja alam kommandör 10, iga pealik ja lipumees 5. iga alam ju halaja 2ja iga km pural ühe olip nr istutama KeS sel aastal priitahtltkult 2000 wiinapnu-wdsn istutab, see piab kümneks aaNaks maksudest wabastatud jsaama. Ametlik aealehk loodab, et Vürsti käsu järge? kewadei 1891 Monteurgro'S 4 millioni wiiuapnu-wõsu ja 20.000 õlipuud rohkem olema saawad. kui nüüd. TarwiS läheks seda wist- Cnue elastwad Moutruegrinlafed neudanimeiatud  ,lu»a.srbadkst', s. o. nemad luliwad ruägedest alla ja ajastwad AldautaSlk lauuua-karjad oma koju. See ei taha e»>am korda miuna ja sellepärast ou nemad mamist Weuemoa kiugttuStest elauich. Wikst Nikita ou ucid juba eu-ie tööle harjutada kaisuuud. kaS see nüüd korda läheb, seda ou ära oodata. KäiketasuuliSie tegude pärast, u.iS Oeranje maakondaS Mohauuuedaulaste ja Khristladle wahel ette katnud. W 25 KhristlaSlc-perekonda Mmmucaro'Sse  põgenenud. SerblaA Twptschinas on uõnukS wdelud Vali isuse paolt seadmist pärida, et lülid Kuningakoja liigete wahel rWle kahju ei tee. Teda on Knuiugaprauale ametlikult kuulutatud. Kõik aealchtd arutawad seda. ,Odjek' on sellega rabul ja anoab. Kuniuga ummeurad pidada õrna era-aSju lsamaa ja throul tarwituAte alla heitma stolm keill lehte ksStawad Kuuiugapraua Natalia eest. Temal oluad uõuu sma aSja aeakehtede läbi rahwa eeS arutada laSka. enne kui oma u,ärguktrja Sknplschina ette palmi, kus sellele mingisugust järge autud ei ole, kuida juba eune kirjutatud. --- Jutud, et Ku n iug apraua Natalia Serbiast wälja saadetud saada, koStawad ikka kindlamini, sest et lema sel wiisil ise ka aeguti sealt lahkuda ei taha, kuida see määratud oli. Garaschaui u ou üht aruannet nende kaupkemlSke Üle wälja annud, mida tema Kuninga perekonna lepitamiseks tallitauud ja tuunlslab, et süü ainult KunkngaS Mllonsi peale kangeda. Et Kuniugaprauat liiga Weue-sõbrattieks peetakse, seda tunnistab Garaschaum otsitud tühjaks põhjuseks Ainus põhjus olnud Kuuiuga tüdimus temast ja soowimjne, keda Serbia'st ära saata. Ristitsch kuulutab selle waSta ametlikkus lchteS, see aruanne ei olla õige. Arwatakse, et need arutamised mitte ilma järjeta ej jää, sest nendega pannakse steda kiw! jälle weerema, mIS omaS käitus erakondafl üksteise wasta uueste wthale kihutada wõib, kui Skupkfchmal mikke korda ei lähe, nende tuhinaid soigutava ja neid lepitada. Esiteks ou pealehtedes kange purelemine selle aSja üle. Austriafõbrape  lehed ktuuilawad. nende erakond olla ainult sellepärast  alla jäänud, et Garaschauiu Kronpriuzi kaSmalamise  wavta wõersl maal olnud. Wrue-sõbrallsed lehed ütlewad. teised olla endisele Kuningale liiga palju järel anuud. sellega kõiki maad ja Kuninga perekonda oma keskiS tülisse ajanud, Kuuingapraual lubama sundinud, el Kroirpriuz  wõeral maal kaswakatud saab, emat ja poega ivägiwaldselt  lahutanud ja Kuuiugapaark lah,!lamisetS asja anuud. Kuida näha, ei o'e Kuningakojas tehtud raSke palu järjed Serbia'? weel kaugelt miile möödaS. Bnlgaria st Sõbranie Prästdeut Ttaw.w oli ennast Ühe kirja Üle pahandanud, mis üheS Radosslawlow'i juhatusel MwaS leheS leisis. kargas uulitsal selle lehe toimetaja reale ja peksis teda liuast kepi-mrpuga pähe. Selle peale töustS kiskumine Slawtow't ja aeatehe toimetaja  sõbraSe wahel. keda Politsei wiimaks ühest lahutas. Amerika st PSHia-Amerika üheudakud-riiDe WatitsuS  on Dr. Kech', rohu mumsemifekS 100,000 dollarit määranud, lkst inimesi saawab juba selle rohuga arstitud. - Mormanla j ed on omale Põhja Meriko'S üht suurt maad ostnud, kuhu nemad ovend0 vendalud-mkide piiretest minna ja elama asuda tahawad, ek omal wiifll elada wõiksiwad. New - Orlean ' i sadamast sõitis aurulaem ,Br > tib Qnee n' Jõulukuu 20. (8.) MM !2,2ö0 pnuwiila-kimduga wälja. See on kõrge suurem pu, wtlla last, mida üks laew tänine korraga peale wõtnnd on. ja saab BmueMse wildud. Qu ebe cki juure» on ütS raudlee-rong 20 jalga törgtst tammist alla kukkunud. Umbes !5 wrmesi olla surma saanud. Argentina'», Cordowa liuna juureS, ou kanali kamm katkenud ja u esi ou üle linua wooianud. Mitu sada maja on siSse kukkunud, ja umbes ZOO inimest surma saanud. Seal on ka jätte Üdt toktuwandumik Valiljufe waSta leitud ja mõned osawõtjad on kiuni pandud. Suuremal asja sellest et Meka. Omalt maalt TMnuasl. Tartu koelikouna Kuratort ringkiri kuulutad  Rahvahariduse-ministri käsku, G w a n g. - L u t husutunnistuse  usnõpet u s e - t u n did e rohkendamiseks,  selle koolikorma Kroonu-gymnafiumidcS. Selle käsu zarel piawad nende tundide suure nädaliS kolm tulema, nenda et neid nädaliS ülepea IL on, nagu Greeka-katholiigi usutunnistuse ususpeetuse-tundifi ka. Kooliõpetajate  palk nende juute tulnud usuõpetuse tundide eest piad nende Gymnastumide iseäralisest warandufest wõetud saama.