hää käekäigu kombelises ja waranduslises asjaS saaks korda saadetud. Nii palju raha asjade ministri ringkirjast. Kuda sellest naha, on walitsuse püüe rahwa käekäigu parandamise asjus kõrge ja ees? kujuline, nii et ainult soowida jääb, et ka rahwas ise sellest kasulikust püüdest ja eesmärgist  õigesti aru saaks, liia joomise kahju ära nääks ja ennast liia joomise eest hojaks. käe pääl läbi saada. Olgu siis sellega meite waidlemine nüüd lõpetud ja ka mina saan sinu nöuu ja ette wõtmisele Jumala õnnistust paluma. Nii palju ütlen aga meel: kui sa üks kord oma reisi teelt tagasi tuled, siis ära unusta mitte mind ära, maid tule mind jälle kõige päält waatama. Juhtub aga, et sinu lootus õnnetuseks on muutnud, siis ära arwa mitte, et ma sind sellepärast põlgama saan. Tuhatkordne tänu sulle nende sõnade eesti hüüdis Paul rõõmsalt. Ma ei saa sind ilmaSgi mitte unustama, maid alati, nagu oma paremat sõpra südames kandma. Kui sa oma õnnistust mulle mitte ei keela, siis lähen ma rõõmsa meelega teele, ja loodan et õnn minu eest ära jooksma ei saa» Millal sa ära tahad reisida? Wist ühe nädala pärast. Siis on snll selleks meel aega ettevalmistamiseks.  MM tuli wäikene wahcaeg, knS mõlematel  oma Mõtetega tegemist oli. Null oleks meel üks palme, ütles Paul viimaks. Ja see on? See palme on küll wäga suur ja tähtjas, selle avaldamine nõuab palju ettevaatust ja sigitab ka ühtlasi wäga palju kartust. Ometi teen ma seda üsna lihtsalt ja lühidelt : Kas sa tead ka, et meie, sinu tütre Lcenaga teine Aist armastame? . Pauli Nägu oli selle küsimise juures kuum M tuline ja ta waatas kartusega Tuhani oisa. Isamaalt. Kuresaarest. Kole tegu saadeti enne jõulupühast  siin korda. Kaupmees T. läinud õhtul kellu 8 ajal üksi omast poest kodusse. Tee paal karganud kusagilt wärawa tagant keegi kurjategija, kellel pale tahmaga ära määritud olnud, tema pääle, löönud talle ühe mahe asjaga pähe, mille läbi T. ära minestanud ja maha kukkunud. Kohe pärast seda hakkanud kurjategija tema Laskudest  raha otsima, teise käega T. suud kinnipidadeS,  et ta mitte karjuda ei saaks. Õnneks aga juhtusiwad täheudud kaupmehe poeg ja õpipois kuriteo pääle tulema, mille tõttu rööwcl ära jooksnud  ilma et midagi ühes oleks saanud wõtta. Haaw on T.-el pääs kaunis suur, stisgi mitte elukardetav). Oleks haaw natukese suurem olnud, siis oleks T. arsti arwamise järele kohe surma leidnud. Praegus on haawatud maas haige, kuid on juba paremaks saanud. Kurjategija teadmata. Jutt on liikumas nii kirjutakse siit „RiStirahwa pühap. lehele" —et ülema poolse käsu põäle siin tulemast 1. Näärikuu päcwast saadik 34 maa kõrtsi kinni pandakse, mille seas ka kõik Saaremaa kiriku-kõrtsid -- pääle ühe kiritu-kõrtsi alla. 28 kõrtsi kinnipanemist olla küll palutud, kuna ainult 24 esueks kinni saada pandud. Kärlalt. Öösel 12./13. «varastatud siin ühe ivaese inimese riided, raha ja paremtoidu taga-wara ära. Et waraS küll kaugelt oli tulnud, siisgi on ta jälgile saadud. Enne märgust on tema ühte teist meest, kes ka oma eluajal sarnast ametit on pidanud, omale seltsi tahtnud; see pole aga mitte läinud. Seega pidanud tema siis üksi seda rasket asja oma pääle wõtma. Pärast «varastamist küsinud  seesama mees, keda ta seltsi tahtnud, margalt,  kas ta ka midagi leiwa kõrwast saanud olla. Mehike waStanud kaunis kurwalt, et ainult „paar wäikest lamba kintsu, nagu kassi käppa" saanud on. Rohkem polnud mehele teada tarwisgi; marsi läinud  ta kahjukannatanud inimese juurde ja jutustanud  temale, pärast seda, kui tale pool-kortrit „kibedat" osta lubatud, niipalju, kui tema sellest asjast teadnud. Warga käest on ka mõned asjad kätte saadud. Üks särk olnud juba warga naese keha katmas. Öösel 14/.15. Detsembril ivarastatud ühel teisel inimesel ka mõned riided ära. Margust armutakse sellesamma „nupu mehe" tööks, sest seda nõuu on ta enne märgust ka awalikult pidanud.  Et asi küllalt selge on, siisgi ajada waraS seda asja kõigest jõuust maleks. Siin kiskunud hiljuti kaks pitka näpu meest P. mõisa metsa wahi lammaste lauda ukse lahti ja walitsenud ühe kõige parematest lammastest wälja, keda lähedal põõsastikus kohe ära tapnud. Naha toppinud nad õuues olema oksa pinu alla, kust koerad seda wälja kiskunud. Kurjategijate jäljed, mis pere õuest, kus nad paha tegu oliwad  sünnitanud, künni suure tee pääle läksiwad, oliwad kurja tegijatest hoopis ära segatud, sest et nad üks teise jalgades oliwad katsunud käia. Süüalused on alles teadmata. Kihelkonnalt. Lümmada walla talitaja on järgmise ringkirja kõikidele täheudud «valla külakubjaStele  saatnud: „Tcrwel Saaremaal ja ka meie Lümmada wallai on inimestel kombeks kodust õlut suurel wiisil pruulida, mis mitmel pidi rahwale kahjulik on, niihästi terwise, «varanduse kui ka kombeliku elu poolest. Seadus õlle tegemist sarnasel kombel koguni ei luba, meel wähem lubab ta selle müümist  ehk wahetamist mõne mu asja. waStu. Et inimesed ilma teadmata mitte nuhtluse alla ei langeks, kui nemad seaduses määratud õlle tegemise  «viisist teisiti õlut tcgewad, ehk jälle teisiti kodust õlut tarmitawad, kui seadus käsib, siis annan mina rahwale selle kohta käiwad seaduse punktid teada, et iga üks teaks ennast nuhtluse eest hoida ja ka igapidi omas koduses õlle tegemises  ja tarwitamiscs piiri pidada. Aktsiisi maksude seaduse 1893 aasta iväljaande  § 124 seisab: „Külades ja kiriku külades lubatakse küla elanikudele õlle ja mõdu pruukimine oma koduseks tarwituscks ilma aktsiisi maksuta, aga pruulitud saagu ainult kallates ja pottides, sääl juures tähele pannes: 1) et selle tarwis ei saa alalisi ehitusi tehtud ja et kodus tehtud õlu ja mõdu ei saa mitte teistes külades ära joodud; 2) et õlle ja mõdu pruukimine kohaliste kirikuja  küla-pühade, pulmade, marude ja tolguste tarwis  saaks kallates toimetatud. Õlle ja mõdu tegemine katloteS ja pottides oma koduseks tarwituseks  on igal ajal lubatud. § 968 ütleb: kes neid seadusi rikkub, mis koduse õlle tegemise kohta antud, langemad süüdlased: esimese korra raha trahwi alla künni 25 rublani; teise korra raha- Möndasugust. Liigne theejoomine on kahjulik. Nagu tuttew, on Wene rahwas suur theeftber.  ta tarwitab wäga Palju thech ära. Nüüd on aga tähele pandud, et liigne theejoomine  terwisele kahjulik ja halb on. Tohter D. Wud on tähele pannud, et ta 1000 haige hulgast 10°/„ wäga palju theed olirvad joonud. Wüga peenikeselt läbi katsutud theejoojast kaebasiivad 20 sageda päüpöörituse üle, 19 kõhuhaiguste, 45 pääwalu, 19 südamekloppimise ja 15 - unepuuduse ülev Theega kihwtitamisest tckkiwad mõnesugused närwide haigused. Sellepärast olla siis tarwis selle siiamaale ilmasüüta purjetamise pääle tähelepanemist pöörda ja liialduse eest hoiatada. Arstidel  olla wöimalik küllalt sagedasti ülemäära  theejoomise halbu järeldusi tähelepanna.  Nende kahjuliste järelduste uurimisel  olla aga tarwis mõju tähele panna, mis 1. kange thee paljus, 2. wee rohkus, 3. suur palawus, 4. sisikonna muudatus pääle sööki palama wee läbi ja 5. rohkendatud  higistamine organismuse kohta awaldada. üks Wene abielupaar on hiljuti Berni linnas Schweizia maal ühes koos doktori-eksami teinud. Mees teinud ühes ja naene teises toas eksami, ja mõlemad on hää eksami teinud ning auuga doktorinime  saanud. Kõige parem hauakiri. Kui Amcrika kirja- ja politika mees William Penn suri, stis pidasiwad tema auustajad nõuu talle toredat hauakiwi mälestuseks hauale panna. Korraga tuli üks indianlaste  saadik ja soowis, et Penni hauale järgmine kiri pandaks: „William Penn oli hää mees." Haua-kiwi panijad leidsiwad,  et paremat hauakirja enam ei möigi olla, ja nõnda pandi hauale need sõnad kirjaks. Kais maadlejat. Lord Darmonth Ingliscmaal oli tange maadleja ja himustas  alati jõudu katsuda. Ta oli kuulnud, et keegi sepp Glasgow'; ja Edinburgü lm- nade wahel Milcadersi külas kange jõuuga mees olla. Kohe wõttiS lord nõuuks mehe jõudu katsuda. Ta sõitis Milacderi'sse  hobuse seljas ja jäi sepakoja ette seisma, hüppas maha ning wiis hobuse läbi õue aeda. Sis ütles ta kange jõuuga sepale:  „Sõber, ma olen kuuluud, et teie kange jõuuga mees olete, ja olen tulnud Londonist siia teiega maadlema, et näeksin, kumb meist suurema jõuuga on." Ilma sõna kostmata pani sepp, rahwuse poolest shottlane, oma tööriistad käest ära, wõttis lordi ümber kätega kinni, tõstis ta üleS ja wiskas ta nagu takukoolna üle aiaplangi  wälja maanteele, ja näha oli, nagu ei oleks ta terwet jõudu tarwitanudgi. Kui suur herra sellest läbi õhu lendamisest wähe toibunud oli, lonkas ta jälle aia ligemale. „Mis weel soowite?" küsis kalewlane naeratades. „Ei muud midagi," wastas lord, kui et wisake mu hobune ka üle aia, siis wõin jälle Londonisse tagasi ratsutada. „Seks on teil, nagu näha, jõudu küllalt." Millal naest wõtta? Prantsuse kuulus  mõttetark ja kirjamees Voltaire oli abielu wastane. Kord küsis talt keegi: millal wõiks naest wõtta. Voltaire wastas: „Seda ma wõin teile ütlelda ja loowin, et ka teie seda tähele panete: 40. eluaastani  weel mitte ja pärast 40. eluaastat enam mitte. Naljaks. Kohwimajas. Herra (selle pääle kui ta oma tassi on tühjaks joonud): „Aga missuguses imelikus riistas olete täna mulle kohwi toonud?" Kelner (taSfi waadedes, kohkunult): „OH, andke andeks, armuline herra! Ma olen just eksiwiifi kõõgi- Liisa tassi Teile toonud." Herra: 2. Saar l a n e 1895.