ParsamentiS Wba tprmi wäsja. kannatama plhayud, kuS Walitsusele wiimakS küll usaldust tunnistati, aga mitte just tingimata ja ainult 169 healega 160 heale waSta, kuna 38 Parlameuti-lnget oma healt andmata iWwad. Giolitti on ennast ka Ma amet,st lahti palunud, Kuningas  ei ole seda aga «fikks weel waSta wStnud. Kuninga paari wõeruskäik Berlm'lS oli wnmaSte sõnumite Jaanikuu  5. (Lehekuu ?4.) pääwa peale määratud, aga weel mitte kindlast. Uus Ministerpräsident Giolitti ei minna mitte kaasa, selle wasta ehk aga Wäliste asjade Minister Brin, kes kindlast Kolmriigi-ühenduse poole hoida, mis siis tähendada, et see ühendus puudutamatä jääb. kui ka Ministrid wahetud saawad. Kõige rohkem saada Italia kindlat ühendust Saksamaaga ja Austria-Ungrumaaga Inglismaa poolt soowitud, et Prantsusmaa Wahemeres mitte wägewamaks ei saa, kui Inglaste meele järel on. Kõikumist selles ühenduse? naib aga ikka olema; mana Würst Bismark ei ole seda mitte enam oma ksikumata käega vidamaS. Portugalist. Mosambike'st, Lõuneida-Aftika'st, tulewad sealije Portugali asumaa kohta jälle õige pahad sõnumid. Ksik QuiWane-waldkond on massamaS ja mässajad kipuwad Quilimane linna peale. Senna oli Coulimbra sõeawäega saadetud, keda aga ühe süü pärast tagasi kutsuti ja keS sõna ei kuulanud, miS peale tc aale enam moona järel ei saadetud. Tema rongi juure oli palju meht kodurahwa  keskist palgatud, kes sedawiifi tJAst ja leiwast lahti saiwad, ennast pahandasiwad, sõea-himuliSte suguarudega ühendafiwad ja Portugali asumaad wälja rööwima hakkasiwad,  Senna on söeawäge ja kaks kanonipaati saadetud, aga PottugiSlaSte kassad on tühjad ja lugu on paha. Greekamaalt Parlamenti-walimiSteS ön DelyanniS oma erakonUaga täieSte alla jäänud. Walitud oliwad sõnumifnatmise aeal 207' Parlamenli-liiget. neist oliwad 160 Trikupisi erakonna, 5 nüüdse MiniSteriumi poolt ja teised 'mttmesuMStejT Kuningas wsiS kui wõitja selle waStäfä alama üle KopenhageniSse reisida ja endine Ministerpräsident Trikupis saab wist pea tagasi kutsutud. Werist tüli wallmiste juures on palju olnud; mitu seal surmatud, mitu wigäStatud, seda ei teatud weel. Lõppenud ei olnud kärad ka weel mitte. DelyanniS oli taieste pööraseks läinud ja kutsuS rahwast lausa waStapamisele.  Egyptus est. Lehekuu 22. (10.) pääwal on puuwillalaagrid  Alekfandria'S maha põlenud. Kahju arwatakse 3 millioni suur olema. Amerlka'ft. New-Vork'ist telegraferiti Lehekuu 22. (tv.) pääwal määratumast uputusest Mississippi jõgikonda?. West oli ikka meel tõusmas jä juba arwati 1500 Inglis ruutpenikoormat nisuga, maisiga ja puuwillaga wee all, St. Louis linnas ja maakondas tehtud kahju 11 millioni dollarit suur olemas Arkänsas'eS oliwad puuwilla iStandused  mee all. Palju hobuseid ja hobu-eesleid oli uppunud.  — B r a s i l i a sõealaew ,SoIimeesV, teistega üheS mässajate waSta Matto Grosfo's saadetud, on Uruguay randas hukka läinud ; 125 meest olla uppunud, nende keskis ka kapten. Ainult .5 Meest on PeaSuud. PeaSnud mehed räägiwad, kui laew kinni jooksnud ja neid maale abi tooma saadetud, siis olla järSku laewa peal kärgaiuS kostnud ja laew kõigiga põhja wajunud, mis peal oli. Selle järel näiwad dynamiti-mehed seal tegewad olnud olema. Australiast. Naeste-mõrtsukaS Dceming on Lehekuu 23. (tl.) pääma homikul Melbourne's üleS poodud. Omalt maalt. Tallinnast. Lehekuu l5. paamal, kui Keisri Maj  stätide kroonimise-pääwal, oli pidulik JnMala-teenistus kõikides kirtkuteS. Linn seifis lippudeehteS  ja oli õhtal walgustatud. — E e s t i m a a H ä d a a e a - ? o m i t e e l e on naljahädaliste heükS riigi seespidistes kubermangudes Lehekuu  l i. pääwani 29,049 rubla 84 kopikat sisse tulnud. — ülem H ä d a a e a- k o m i t e e Keiserlik Kõrgus Suurwürst A u u j ä r j e p a ri j a juhatusel, on juba küsimist arutanud, milla korjandused näljahädaliSte heaks wõiwad lõpetatud saada ja on, et selle Iseäralise komitee kaSsas raha hoolekandmiseks nende hädatiSle eest meel rohkest järel on, heaks armanud, korjandust kirikutes ja ametnikkude palkadest Jaanikuu 1. paamast lõppelada. — Seda sõnumit kuuldakse nimelt selleparast rõõmuga, et see tunnistust miljasaagi hea lootuse peale annab. — Seda lootust kmnitawad ka ennamist kõik sõnumid kõigist Wene riigist ja pea saada ka nisude jä odrade wäliawedamine kõigist riigill jälle lubatud. Rukiste kohta tahetakse selle lubaga meel oodata, kuuni põllud oma annet selgemini wälja näitawad. — Neljas A merita toidulaew Wenemaa näljahädaliStele, ,Tynehead", on Jürikuu 19. paamal New-Norkl sadamast wälja jooksnud ja saab wist enne Riia sadamasse jõudnud olema, kui see leht meie lugejate katte. Laewa peal on peale 7 millioni naela mitmesugust wilja ja palju plekk-karpifi kõiksuguste stSsetehtud toitudega, iseäranis hospidalile jäuks, kokku umbeS 60,000 dollarit waart, kõik Iowa riigi naeSterahwa-komitee läbi korjatud. Sellel komiteel on weel umbeS 3 millioni naela järel, MBd ?a Wenemaale saadetud saab — Pealinna lehtede sõnumile lärel ei saada suur m u » t m i se - p l a a n maamaksude W«ntMr» s ekS sek koosolekul mitte enam RllkSraWS olsustakud. Wiimafete kuude seeS otsiti rohkem statistika.aruandeid selle tähtsa muutmise paremaks korraldamiseks ja mitmed üksikud küsimised selle kohta et olnud ektepanemisekS ülepea  weel küllaliselt läbi arwatud. Seda on nüüd küll juba tehkuh. aga RkikSrathiS olla nu palju tööd ees, et sellega enne koosoleku lõpetust enam malmis saada wõimaltk  ei ole. — Niisamati saada ka Balti maa Rilterkondade nöuukogude muutmine, mis juba mõnest aeast saadik plaanitud on, MksrathiS järgmise koosoleku läbiwaatamisekS ja okluSiamrsekS jäärud. — EeSti m aa R i t t e r k o n n a M a a p ä ä w a l, mis Lehekuu 18. pääwal kokku aStub, saab, kuida meie uStakawast paigast kuuleme, ainult Rittrete ja Dom. k o o ll k ü f i m i n e arutatud ja lõpupäriselt nõuu Võetud,  kas Rrtterkond seda kooli EeSlimaal weel edaspidi üles pidama saab, wõi kaduda laseb. Loota wõib. et selle õpetamise-paiga edaspidine ülespidamine uuendatud põhjuste  peal EeSlimaa Ritterkonnal ometigi soowitow olla wõib. — EeStimaa Kubernõr, Geheimerath W ü r st S ch a ch o w s k o i. ja WürStipraua tema abikaasa,  on Püha Syuodi poolest õuuiSlust saanud, nende hoolekandmise eest Greeka-katholtigi usutUmistuse wälialautamrsekS  ja kaitsemiseks Eestimaal. — Loota on, et uuS k a l a p ü ü d m i s e - seaduS. mis juba mitu aaStat arutamise all seisab ja mis üleüldise majapidamise kohta eht meel tähtsam on. kui jahiseadus. pea käbi arwatud ja kuulutatud saab. Senni piakstwad aga nimelt kõik nende linnade waiitsujed. kuS kalu ja teisi wee-loomi turule juuakse, omalt poolelt nõndanimetatud koha-fiatutide läbi määrama, mil aeal ja missuguses suurused wee-loomi tunrle tuua lubatud on, et rööwpüüdjad. kelle üle ju igalt poolelt kaebatakse, et nemad jögcsi. järwesi ja koguni ks merd kaladest tützjeudawad,  sellrS kahsulikkus tallituseS wähegi takistatud laakstwad.  Mõned linnad on seda juba teinud, on oma turust rööwpüüdjate eest kinni pannud ,a sellega kõige rahwa tänu teeninud. RahwaS ise, nimelt kalamehed, piakstwad aga omalt poolelt rohkem selle peale mõtlema, et järeltulijatel ka kalu ja teist wee-loomi karmis läheb. KuS neid koha-statufi antud on, seal on seda enam ist ka õige osamalt tehtud, üht tahame aga siin tungiwalt meele tuletada: Kusagil ei piakS lubatud olema wähttsi marjaga laka all turule tuua, kurda seda nüüd weel hoolimata igal poolel tehakse. See on otsekohe wähkide hawitamine. — Lehekuu 16 pääma homikul sai Tallinna pritsimajas  117 lapsele hinnata rõugeid pandud; kõikidele esimest korda, kui lapsed ka 1 kuuni 7 aastat manad oliwad. Et nüüd nii valju lapsi rõugepanemisele toodud, see tulla sellest, et kirikuõpetajad wauematele seda nende kohust tungimast meele iulelawad TäieSte kadunud ei olnud pariSrõuged Tallinnast meel mitte. — Lehekuu tl. pääwa Vhlal nhtusiwad saened Liberty juureS ühe 33 aaStase mehe surnukeha kaldale. Tema taSkuS leiti pasS Wikjandt kreisist päritud Gustav K. nime peale ja üks tunnistus, et see Gustav K. TartuS kui tõ llasepp tööd on teinud. Surnukeha sai kohtuarstlikuks käbiw  aa ta mi seks Tornimäele wiidud. — Protsessidest meie kirikuõpetajate waSta on sel korral õige rohkest kuulda. Tallinna Ringkonna kohku poolest sai Rapla kirikuõpetaja Propst Karl Malm ameti-tallituSte parast Greeka-katholiigl koguduse sekka luetud ini-ueSte juureS neljaks kuuks ametlfl  lahti mõistetud. See otsuS on NÜÜd Peterburgi Kohtute-palaki poolest kinnitatud, ei pia aga eflieks weel täidetud saama, sest et tema waSta juba ÄkS teine seesugune  kaebtnS tõStekud on. — Hapsalu's saab Lehekuu  2l. pääwal Tallinna Ringkonnakohtu kriminal jäutuse  ees seesugune kaebluS Mihkli kirskuõpetaja Hermann Lezius ' e waSta arutatud. — Wõru ' S selsawad sealisel järgmisel kohtupaäwal, Lehekuu 18 pääwast 20. pääwani, Karola kirikuõpetaja Ewald PasSlack ja Põlwe kirikuõpetaja Georg Schwarp Rila siklngkonnakohku  krkmiuas-jäuluse eeS. Esimese aSja oli juba Küünlakuul  arutatud, et aga kõik kobtuliiked mitte Greeka-katholiigi  usuuniStusest et olnud, sellepärast jäi protseSsi lõpetuS teiseks korraks. — TartuS seisis Lehekuu 16. pääwal Torma kirikuõpetaja Karl Landesen Riia Ringkonnakohtu  kriminal-jautuse eeS, ametilallituSle pärast Greekakatholiigi  koguduse sekka luetud inimeSte juures. Selsamal  paäwal pidiwad ka wiiS asja laSke kaSwatamise pärast ühed teifeS kui Greeka-kalholilgi usutnuttlSwseS, kohtu arutaiuife alla wõelud saama. Otsused oliwad weel teadmata. — Kuresaares pldaS Riia Ringkonnakohtu  kriminal-jäutus Jürikuu 25. pääwast 30. pääwani kohtupääwa. Seal sai Põude kirikuõpetaja N, Baro n Roläten feesama-suguse süü pärast waimulikust aüust lahti ja kaheks kunkS wangi mõiSLehud. Tema kaebab edsK K«M Maripuu sat oma lapse kaSwatamise pärast üheS teises usutmrnistikseS kaheks kuuks wangi möMelud. Tema lapS prab tema juurest wöetud ja GWka kaGoliW kogBWseWgetele VGwatada autud saama. — RrigaS iealise Ringkonnakohtu kriminak-järltuse eeS LehMu tl. vääwal prötsrss Eenewarden'i kirikuõpetaja Karl Gotlsrred Croou'e waSta peetud, ametitalliluse kolme Greeka-katholirgi koguduse sekka luetud inimese juureS. — Kirikuõpetaja Croon sai üheks aastaks ametist lahti mõistetud. Baltiök'ist, Lehekuu 19. pääwal. Ilmad ou nüüd juba käieSie suwikd, kui ka robke wihma läbi aegnti wilud. MelS hakkab wägewast haljendama, kõik kosub heaStr ja ka kalamehed ei tee ilma kõige kasuka tööd. — Lehekuu 3. pääwal sai WeebadaliSte peaftmise Seltsi peawalikfuse  poolest feia saadetud suur raketi-apparat wankrega. sisse SnniStakud. — Öösel waSta Lehekuu 11. pääwa uppuS aurulaewa Freia kapten Tibi5 meie sadamas  ära. Kuida tema mette lukkunud, see on teadmata; jooma- me,S ei ole tema iial olnud. Wast koi man de aral pääwal sai surnukeha leittib ja keuia õnnetuma abikaasa lig.oltmiirl maha maetud, keS oma iaõlega leinama jäi. Kapten Tidik oli Änresaare» elamas ja wedaS selle laewago  raudtee,pakku,l meie sadamasse. Rakwere st öösel waSta Lehekuu 9. pääwa ou, kuida kohaline .Teadaande kirintab. RakwcreS suur tulekahju olnud. Kesk-öösel on kuli kingsepp Põld u korteri kuurist Langsepp'a majas lahti läinud ja kange kiiruga selle maja ja weel kaks sellesaMr peremehe -maja, millest üks weel täieSte walmiS ei olnud, sütitanud. Tuletõrjujad on küll mannalt seal olnud ei ole aga kõige agara tööga muud teha wöinud, kui ümberkaudseid majast kaitseda. Mitmed, keö uendeS majades eirnwad. on palju oun.ji warast kantanud.  Wargad ou ka tegevad oinnd ja inüne waSta olla läbikuulamised juba algatad. Rakwere Punartöli-selts palub õnnetumatele abi. Liiwimaalt Lehekuu g. pääwal lõuue aeal on malk TarwaStu kiriku torni sisse loo aud. kui kirikuõpetaja  leerilapsi kirikus õpetamas oli. Torn on kohe leekjS seiSaud, siiS katuse peale kukkunud ja kõiki sceSpidi põlema pannud, neuda et ainult müürid seiSma jäiwad. Peastetud ei ole muud, kui altari pilt Laudrakh Karl v"" Meuseukampsil kmgiluS, ja rauast walatud kell. aastast IM?, ou kerwelt maha talund. Kirik oli küll kuise alla milnd. karbelakse aga. et see kaugelt ehitamiseks ette ei W ja kihelkond oma ,õuga läbi ei saa. TarwaStu  kirik on ükS kõige wanemalest Liimimaal ja teatakse,  et seal juba aastal 13 29 üks kirik olnud on, kaS aga puust wõi klmist, >'da ei teata mille. Aastal i 6 l 3 oli seal aga >uba kirik timist, miS aastal 1645, wist pärast üht lõhkumist, kohendatud ja Põhjamaa söeaS aastal  1707 waeulaAest ära põletatud sai. Nüüd ära põlenud  kiriku iluS lorn ott aastal 177t baumeiSter Johann Ghristoph Knauk'i juhatusel rahaga ehitatud, mida Kiudrali  proua Hariuug kirikule päraudusets jätnud, kulda üks klrikuõpekaja Arledrlch David Leuzl kiri tuuniStab, mis torni uuppuS leitud sai. --- Lehekuu 3. pääwal ou täuiue Peterburgi Jaaulkoguduse  abiõpekaja A LoaS Pub, a kirikuõpetajaks õnnistatud HltnkSlamist tallitaS Propst Oehrn, Raunu kirikuõpetaja AiSmulh'i osamõtmisel. Riia st. Lehekuu j. pääwal kell 3 parast lõunat sõitsiwad  Llimimaa Kubernõr, Vicekubernör, Graf Bobriuski, Kindralkonsul Crawford, Konsul Bornhokdt ja Politseimeister  Kroomi-aumlaewa ,Straih« peal lahele. järel sõilsiwad kolm Börflkomitee aumlaewa ja 15 aurulaewa  lauluseltsidega ja muusikakhoridega. Terekamiue Amerika auruloema peal oli wäga südamelik,  kuS Wene l'-ltstd mõeroSiele soola ja leiba audsiwab.  Ka anti neile «dressist. Õhtal sõitis Amerika aurulaewa kapten Spencer nendega ühes linna. Ilm oli wäga kena. — Selsamal shtal andis Graf Bobriuski Kuberuöri ja Konsulite ligi olemisel Keisri Majestäki kingilnse.  uhke thee-serwisi emaMritud hõbedasi, mana Wene tZZwiistl tehtud, kapten Äp«ncer'i katte. Järgmisel paamal oli wõeraSte anuks pidulik lõuneland Kuberuöri juureS, õhtal pidulik mäng tsirkuseS' Lehekuu 3. pääwal oli löunelaud Linnapea juureS ja Shtal pidulik mäug theatreS. — ,<5"N!ikmaugd'i" wäljalaWmine läks kiirest edasi. Konsul Bomholbk aud ö wäljalaStilud jahu wälja, Graf Bobriuski wõktiS waSta. — Jürikuu 30 pääwal põleüwad tolli-laagrites Duna kaldal 400 kimpu margi puumillu ära. Kahju on umbes 30,000 rubla peate arwakud. — Amerika aumlaewa kapten Soen» cer. sai Riia Linnapea ja tema abilise labt Amerika Konsuli  ligiolemifet Lehekuu 8 paäwal uhke hobc-pokali Riia linna wappeniga kingituseks. teised pealikud ja meestekond saiwad kuuS tosinal höbe-iusikaid jagamiseks oma' keSkiS. Sellesama paama parast lõunat sõitis .Coanemaugh" ära. Graf Bobriuski läbi on selle laewa kapten Ipencec