haawatud, kus Majeflät KeiSri-praua Ksrgestoma käega nende juures heldnse-ametit tallitaS. ÜkS nendest kinnastest,  mida Majefiät KeiSripraua selle juures kandis, on nüüd jäädavaks mäleõtufekS Zwangorodi kommandati kätte saadetud, plekkidega haawatud soldati werest.Z Mihklikuu 7. pääwal suri PeterbmgiS Körg, Eminenz Metropolil Isidor ära, ligi 93 aaStat vana. See Wene Ktrikuwürst oli Wiinakuu 1. pääwal 1799 Nikolskoe külas Tula kubermangus,jkui sealise salmilaulja  poeg sündinud ja pea avalikku tähelpanemist oma peale juhtinud, nenda et tema juba aaStal 1834 Piiskopiks  ja aaStal 1841 ErzbtiSkopikS sai. Omal kroonimise-pääwal,  Leikufekuu 27. pääwal 18S6, nimetas KörgestönniS  Keiser Aleksander 11. teda MetropolttikS ja aaStal  1883 oli temal auu meie nüüdse w KeiSri Mäjefiätist kroonida. Metropolil Zfidor jätab üht auuStatud mälestust  kui tasane, tõsine, kannatlik ja lahke kiriku-ülem järel. ,Mofkowskija Wedomosti" toimetajale Petrov  ski le on SeeSpidiSte-aSjade Ministeriumi poolest ühe kirja pärast, mida tema Peapiiskopi kohta avaldanud, teine noomitus antud. LöunaShtu-Wenemaal walitseb kange psud. MõneS kohaS olla kaewud ja tiigid  kutwaaud.  nenda et loomad enam joodetud ei wöt saada. Charkom'ist. Charkowi-Nikolajewi raudteel on hiljuti suur wargus toime saadetud, ühe rongiga tahetud randtee-walilsusele 25.000 rubla saata, kui teel kadunud raha ära. Arwatakse et keegi raudtee-ametntk süüdlane on. Cschenstochow'ist, Petrokowi kubermangust. Jumalaema  Marta sündimise-pääwakS tulewad igal aaStal suured ptlgerite-rougid Tschenstochow'iSse. Sel aaStal on need rongid ära keelatud. Kholera ilmumise pärast Cholmi treiKS Tublini kubermangus, on selle maakonna Kindralkubernõr  neid rongist kardetawakS pidanud ja Weikseli valdkonna Rooma-Katholttgt kiriku ülematele käsku aimud, seda omalt poolelt ka teha. Tschijloposist. Leiknlekuu 22. pääwal: .Talwewllja orased tSusewad tzeaSte." KoSlow' i st, Leikusekuu 2S. pääwal: .Hirse-saak on keskmine, tatrate-saak waewaltue." Tambow' tst, Leikuletuu 2V. pääwal: .Suwiwtlja leitus ei ole weel lõpetatud. Talwewilja-saagiga ollakse rahul. Talwewilja oraS on 3 werschotti kõrge." ZlelrõMwfowBk'isi. Leikusekuu 22. pääwal: .Siberi raudtee mulla-tööde kallal on 2000 inimest ja LOOV hobust tööl. ArStirohlust saamad töölised ilma hinnata." Jutu-leht. Talgi-parwitajad. Äat. >hrmb«rgN jutuetu». Roolfi-trelcst. (Lõpetus.) Nenda läkfiwad isa ja tütar harjuuud paigal sangleppade  all maale, tuiiwad oma rehadega paadist wälja ja tömmafiwad paadi natuke kaldale; siis läkfiwad nemad saare madalamale poolele ja hakkafiwad heina-riiSmeid kokku rehitsema. Tõõ keõtiS tundide kaupa, ilma et selle juureS sõna räägiti. ,MiS pagan, mis piakS seal olema, mis seal kohiseb?" ütleS wana järöku ja waataS ümber. ränd-linuud." ,Kui need ränd-linnud on, stiS ptab neid sel kewadel wäga palju olema." Wana waataS taewa poole, ränd»lindufi ei olnud seal kusagil näha. ,Aga kohiseminne läheb ikka suuremaks, miS piakS see olema?" ,Puud metsas kohisewad wist luule käes." räägid, kuida mõistad." lärSku kargaS wana kohkudes üleS; SeruS oma filmi ükS kord ja teine kord, waataS segaselt ümber, köhatas mõne korra; wiimakS ei wõinud tema ennast enam taltsttada  ja tegi üht karjuwat healt, nagu määramata kohkumises. »3la, mis Sinul on, kaS oled haige? MtS Jumala pärast Sinu! on?" küstS Liisa. 3fa näitaS wärisewa käega teise kalda, Matti Matala. maa elumaja poole. Maata senna, maata teise kalda pooled Liisa pani warjutamisekS käe silmade üle ja wahttv teraselt senna poole. Mina ei näe ühtigi, Sina oled haige, isa, Sinu nägu on hall nagu tuhk." ,KaS Sina ühtigi ei näe? Aga kuS Sinu silmab on? KuS on järw?" ,Zärw? ZSfand-Zumal, ja järm!" 3a neiuke näitaS niisama kohkunud wälja, nagu enne wana. KuS praegal weel taewa-pttwed järwest lagast paiftfiwad, kuS päike wee pinnal säräS, mida tuule-hood kergitastwad, seal oli nüüd ainult ÜkS sopane loga, kolla» rohelise kontsaga ja mudaga kaetud. See liikuv ja mahu. tav >a keeS, nagu oleks jäletn sopp käärima läinud. Siin ja seal wibuStaS MS hiilgaw haug ennast mubuft ülev, lange? aga kohe jälle muda stSfe tagan. West oli kadunud,  nii kaugelt kui film ulakaS. 3fa ja tütar feistwad söna-lausumota ja sügamast kohkutaiud sellest ootamata looduse-näitusest. .See on wiimnc.paäw/ ütleS mana hammaSle-lõdiS. tamisega; tähed näieawod ennast päikese ja tun külpeS. maa kõrweb ja kohtu pasun hüüab kaugelt." Minut minuti järel läks mööda, seda hirmu oodaleS. .Läheme koiuZ" Nemad läksiwad p-.r.di juure tagasi; see oli ära, alanew  west oli seda omaga alla kiskunud. Teinepool, järwe teisel kaldal, mis enam kolmat jckgu eudisell järwesi ei olnud, nägnvad nemad oma kodupaika, muutmata, rikkumata. lärSku bakkaS Liisa walju healega naerma. Kuida tema naeris! Määramata ja otsata naeris tema Wana sai kuriaks ja üheS kuli ka hirm tema peale; tema taples ja küsis. MS ja tapleS: .MiS. Zlisanda nimel, mtV Sinul on? KaS oled pöörane? Mis üle Oina naerad? .Matti! Matti!" hüüdis tüdruk hingeta. .Matti! ja isa sai weel kurjemaks. .KaS mäletad/ ütleS tütar ViimakS ennast lattütateS. .kaS mäletad, miS Sina Viimasel aaSial. >ust siin selle saare peal idutanud oled?" .Ei, mis siis? MiS pistsin mina köutaniid olema?" .Aa, Sina tSutastd" ja jälle naeri» Liisa .Sina tSutastd, et Matti mind saada wsib. kui tema mind kutwal jalal Heinälvoto-saarett ära wttb" LtleS tema, ikka weel naerdes .ja nüüd —" .Za nüüd?" .Nüüd tuled tema ja wiid mind kniwal jalal stit ära, wist oli tema see, teS..." .Ära lorise tühja juttu, tema et Võinud seda järwe ära lakkuda, nii laiad lõuad temal ka on; ja kui tema seda teiuud on, siis piob see temale kalliks minema. Tema piab seda lasuma ja kohtu eeS waStust andma!" .MiS piab tema tasuma? EkS Sina näe, et see tema oma jägu järwest on. mida tema kuiwakS lasknud, ja seda wsib tema ju teha." .Aa, soo. Sina wstad teda oma käitluse alla!" El hirm mõödaS ott, sellepärast laSkiS wana nüüd oma wiha >a tigedust takistamata Välja Voolata, tema neas ja wanduS, ennemini wisata tema Liisa t järwe, kui et teda ühele seesugusele annaks. Küll ühe tunni aega söimaS ja käralseS tema. Aga nälg, jänu ja külm taltsttasiwad teda wtimakS. Tema hakkaS aru saama, et nemad ööseks saarele pidiwad jääma; sest paadid oliwad muidugi kolge ilmalikkude asjade teed läinud. Asa ja tütar läkstwad kaldalt jälle saare peale tagasi, otfiflwad aset küünis ja katsustwad ennast öösese külma waSta kaitseda, heinte-riiSmete alla pugedes. Liisa ase oli waki ja külm, aga tema tundis õnnelikku soojust omav südame?, temal oli jälle lootust. Selle lootusega waataS tema öösel läbi küüni lagunenud katuse tähtede poole, miS särawaS iluS ümber maailma-lcra piirlestwad. Mattt oli «sodisse heitnud, tema oli rahutu ja kurb; aga looduS päri» oma õigust: pärast kümme-tunnist tööd metfaS ja wäljal magad ka üks paha südametunnistus oigele und. Tema ei ärkanud, enne, t„> päike aknaSfe paiSttS ja ärksS oma enne nutu-laulust kadunud ,punrkki< üle. Tema aegutaS. läkS wäl,a ja nägi imeSateS järwr nii kokku kuiwanud olema, et ainult weel HeinäluSto-saare mötemil kaldal nagu peegel läikis. Tema läks üle oma niiskete põldude, axaS paari wästrikku üles, keS ennast keeritafiwad, sadadega wangutastwad ja kenaS menuett' sammus üle magude liikusiwad. ,Kas näe, seltsimees, sina oled ju warane sel aastal,- mötleS Matti. Renda laudis tema oma heinamaale; ükS tikutaja lendad lühikese»  looka» tema ee», künkalt künkale. Vast nüüd märka»  Mall! rõõmuga, mis snneltk muutus kõige maaga tema kasuks tulnud oti. Zckrwe madalam jägu slt kuiwakS  jooksnud. Tema soo. heinamaad ja wesised põllud oliwad kuiwaks saanud ja heinamaale oli palju juure kaswamid; tema wöiS edaspidi niisama palju lehmi pidada, kui AannttS.ialu peremees isegi Auna tema nrnda seal seisis ja selle peale mötleS, miS wana Eerik küll pärast seda muutmist kema kostmise kohta lausuma saakS. kuulis tema kaugelt oma nime hüüdma. See koStlS nagu Vasta - kõla ka,,., j, malk. Tema kuulalaS hoolsast; see tuli Hei. nätuoto saar.kl Tõu. seal seisimad kaks inimest kaldal Pilkade taewalangudega dar,nnud. tundis Matti teraw stim pea ara. ei u..e . iisa ja tema ila oliwad. Aga kuida pidi 'ema iile saama. Heinamaa kandik ehk waewalr  ühi jalakäijal, aga järwe-põhi? Ei, seda tundi» tema omast poisikese.põlwest, kus kema pardi.pesast wcklja rööwinud ,a ka,aka-poegi tapnud see oli põhja a. Aga temale tuli midagi meele; tema läkS koju, wõttiS paari sunSkast kaasa, läks jälle tagasi ja radeleS suuskade peal üle muda saarele See oli raSke töö; enne kui poolele leek jõudnud, seifi» higi kema otsa ees. Ümberringi kihile»  muda libedatest ussidest ja weikevtesi läiladest roomlannadest.  wrepututakest ja wen-ämblikkudest. Mõned angerjad roomasiwak oma kõhn peal, mõned poolsurnud kalad läitiliwad pääwa.paiktel Westrohnd oliwad pilkades loonedek maaS ;a mädanenud rohtude hais täitis õhku. Aul tema weel umbe» kümme sammu kaldast eemal oli ei wõinud KannnS'e Eerik oma wiha enam tallsttada' te,na vttiSka» sõimusõnade ,a ähwarduSte-rahet Matti waSka. Maili kiskus sina nägu esiteks laiale naerule ja ieppiS; kui aga wana ikka karusemaks läkS, siis wihaStaS tema ka ja karjust üle muda - . soo, Teil ei ole wkki küll omast elust saarel; minul wõib fee iikS kõik olla. Mina el taha Teiega enam tegemist leha. Mina pööran ümber sa Teie wõite oodata. tunni Kannust eik lähemal! järwelt ühe paadi inna laskb. Teid peadla. sest Tele ,i woi kiist mitte, nagu orawad, kooeettllkkide peal üle särwe purjutada Malli pöörak pahal meelel Ümber. Aga nüüd hakkas Aisa nulma ja Eerik dakkaS häid ssnu andma, nii hapu see lemal ka olema näitoS ,Noh. minupärast. Mina tahan Teid aidata, aga kaubaga, ei tüdruku omale saan Teie olete peale selle ise kord idutanud, ek mina Lii sall saada wsin. kni mina teda tuimal jalal fltt koju miin, ja fedawtist Kannude Eerik oli tige nagu ärritatud madu, aga see ei oiianud Ühtigi. tema plaksuta» lõua.luid ja neas. pidi aga lepituse-kaubaga rahul olema. Et aga kõikide mana temdulamidte eest julge olla mõik», mii» Matti esttekS neiu köwa maa peale, et igaüks näha wdik» kuida lema mana kaupa täitnud. ... Kui tillulaza üks kuu hiljemini kurmaStuseS ja kaeba, te» Kannud,ärwe endist kallast mööda rändas ja aSjata oma endist haudumise.poikair oistS. ehk üht kohalist küngast maks pesaks; tui isa-part oma kaasale lobiseted jntudlaS ,arw olla liiga weikekd zäänud. ja luuker-vart seda. mis kärmest Mr jäänud, liiga madala olema srwaS ja nõuu pidad. kuhu nüüd ajuma mmna. ins teadllwad Matti ja Liisa, knd nemad oma pesa elu aeakd ehitama pidtwad. 6os«,Lg»-> ?SSS7PO«. A.op-r», LS rv v«Li»üx- ISSS. » «K»»o ,»»o>-p»4iev s»»»»xi«-o« » ?««-» Eestimaa Põllutöö-selts l annab sellega teada, et 22., 28., 24. ja 25. Jaam k. p. 1898 aastal ükS r Wllulõö wäljanäitus' WAsMmtuse-Komitce. I Tcadaandmtscd. IV rubla j maksan sellele, kes mulle selle metfawarga  üle kindlal teatust annab, kes l. AuguStil Pafiku möisaS minu poja peale lasknud on. S. uiu Atay. Pastk. er. kceAAsp». kaeru müib J. C. Kuhlmann, Kotzebue uulitsaS. **KMuguseV*^ r» », moovno ! saamad müüdud RkeseKkampfi uulitsa  S. Zakowlewl MajsS F: . »»»«»»>«»!»»»»» !»rw Umwersititi sMsterchW-MMils saan. ad igal aeal ilma maksuta rasked  ja mahasaajad naesterahwad Aeswöetud ja haiged naesterahwad ilma matsuta tallitsetud. Haigele wastawõkmine igapaaw kell lv e. l. Haigete wastawötmine Septembrikuu l. päawafl saadik. Direktor: vr. KWer.