Bexljnz toULmatsu ksnwexentss sshlG txatah P)ch ,- ej WxneMaq wplinjk, riigMuuflit W, 3. jm strjärsesv, L?. GtfttMhxil Pete?» Hstpist Kersini sacha öx<? rfjsjma, K. Z. PSh ja Lelegxahwi seltsi telegrammid- Berlinis, 13. tl,) Sept. Mordd. Allg. Z." kuilleb, et asjqtuudjaM Wene- Saksa lepingu-tegemiste kphja otsuse küsimimisep  15. Septembril peale algqwqd, Vprifis, 13. (1.) Sept. Kindrali de Mixibeli maMs on 15. (3.) Septembril Grenohles, 13, (1.) Sept. Wiimsed sõnnmed teatawad, er Mribel südame rahandusesse surnud on > lanpHewas sündis rabandus ja hingetu olek kestis 53 tundi, Rahandus arwatakse wäsimuse järelduseks, kus ta hil? juti Alpide piirjl retsis, 13. (1.) Sept, Kejs. kõrgus suurvürst  Aleksei Aleftandromitsh rejsib täna Khtu BLarritzi. LynjdpniS, 13. (j.) Sept, Wene spa? laety «Admiral Nachimow" sõitis täna Kartageuasse  ära; töised siia eodetamad Wene laewatztikn saemqd ei sqg Md mitte lÄih? raltari purjetama. Parists, 13. (l.) Sept. Prantsuse ajakirjanduse komitee on Wene meremeeste anuks pidneeskawa juha kokku seadinud, Nõuu on suurt mstakopdade pidu, millest maakpndade ja ajalehtede saatekounad osa wõtamad, suur; rahmapchu, hobustega wõiduajamist,  kontsertisi, ilutulesid jne, Halvustada,  Miinis, 14, 52.) Sej)t, Prqagq liu- Ngs pn spaseqduse mõjul zubq neli Noox- Tshehhide ajalehti seisma ja kesk Noor? Tshehhi klubid kinni pandud, ?>aristlSf Is, (2.) Sept, Ajakirjanduse fommisstoni ppolt kokku säetuh pidueeskama jääb alles siis kindlaks/ kui ta Wene ja Prantsuse Võimumeeste poolt kinnitatakse, Toislongi bürgermeister ja Pati departemangu  ülem tnlewad psthapgewal Parist, et presidenti Eamot ja harnn Mohrenhenni ametlikult pidule kutsuda. ' Ka Marfelje kinn saadab bürgermeistri Parisi, et see Wene saadiku paxun Mohreuheimi  juures asja nii kaugele ajaks, et Mene laewastit ka Marseljs alla tuleks, Kopenhagenis, 14. (2.) Sept, Täna oli Taani knnNM wsnna prints Wlheim von Glücksbum surnukeha mannins Ros. kilde doomes, kus kuninglik perekond ja tema würstlised külalised, wäljaarwatud MajssLael Wenemaa keiser, juures oliwad, Surnttkrda pandi Friedrich V. hauda. . Berlinis, 15. (3,) Sept, Kui Mürst BiSmarki haigus wiimgstel päswadel oige raske oli, auti keisrile igapäem selle ü!e teatust, Würst on praegu heas paranemises;  Kissingist ära reisimine vn aga wees ehasi lükatud, Pnrisss, 15. (3.) Hept. Naha lubamised  lähemad Prantsuse-Peue pidude lval- Mstamiseks rõõmustawalt edasi. „Pcltt Aournali" direktor kirjutos 590 ftchntl, «Petit Parisieni" direktor 2099 franki, ajalehed  «Poleil" ja „Gauloitz" ku,nbki 590 franki, Pas de departemangu süekaewanduse  töölised Wõtsiwad nõuuks selles Põhjusel, kus tööpaika mitte et kõrgendada, esmaspaewal kõik töö seisma jätta. «Ageuee Havas" teatab Buenos. Airest; Mässaja Prasiliq laewasasga järg on öig>- halb. Londonis, 15. (3.) Sept. Bnenos-Njrsst  teadustatakse: Mässgw laewasril laskit kolmapäewal kõik püew otsa suuretiUidega Nso Jallejro linna peale. Mõned awasised  majad on piigMatud, inimesi aga mitte palm surmatud. Kindluse Mägi jääb Msilsusele t?uuks. Mqdrihis, i 5. (3.) Sept. Wene lqe- Mastjk jõuab 1. Oktobril lill. Sepr.j Kgdiksi  ja 6. Oktobril (2 l, Septemhril.j Ka?> tayenasse. / PsterburiS, 4. Sept, Kolera laiali lagunemise eest hoidmiseks ou kõikide Mustamere  aurulaeMde peale arstid pautud> Parists, 16 54.) Sdpt, GreUoblls oli eile kindral Miribell matus, kus ka Carnpt ja Weue söawäe a.,euvi asemikud juures, oliwad. Haug ääres peetj poliitika wärwi? ltjj kõnest. -> Ist. f 4 j Sept. Esimesed neli ajalehte pn 1500 franti pidu karmis lubanud. Mujalt  löiste tehtede poolt tuleb ikka weel rohteste  rahafumaiasi juurde. Wene meremeestele  walulistatawast pidusöögist saawad 2500 inimest osa mõtma. Pidule pnjrakse wöimalikult  rohket toredust ja hiilgust anda, Wnms, 16, s4.j Sept, Teatus Cetinjest;  Prints Peeter Karageorgijewitsh saatis Serbia kuningale telegrammi, kus ta Kara Georgi hauale pärja panemise eest tänab. Parists, pühapäew 17. sö.j Septembril. Njaecio linna kogukonna mcüttsus awaldas sovwi, er Njaeeio Wene - Mahemere laewastiku  seiw-sadamaks saaks walitüd. Kogukonna  walitsus on malmis Wene kircku ehituse jaoks platsi andma. Berlinis, 16. (6.) Sept. Hamburis ou reedift saadik 12 wimest kolerasse Haigeks  jäänud ja S surnud. Stockholmis, 18. (6.) Sept. Heale andjad Stockholmi ajalehed piawad seda Mäljamaa lehtede sõnumit, Rootsimaa as- Luda ka kolmeriigi ühendusesse, tühjaks j.auks. Peterburis, 7. Gept. llks 23 Peterburi  ajalehe esinjkkude kouwerets tegi otsuseks,  Parist ajalehtede komiteele Weue meremeeste  wastuwytmise eest telegrammi saata, komiteele wennaliku tänu tundmust mastmoptmiseks ettewalmistuste eest awal>? datakse. See küsimus. Peterburi azakirjan duse poolt üht iseäralist saatkonda Toulongi ja Parist saasa, jäeti esiotsa wastamata. Raudtee sõidud. Tartust P terbnrks: Tartust ärasõit kell 7, St «in. ?btu ja kel! ii, 6 min. Jöge-valt kxll 9, 12 min., v. ja kelt 12, >0 min. ööst. jõnsb Tapale 'ell 2B min. j« kell i; 50 min- vosel Tapalt edgsi jainult 1 ja » Nasst kell 12, 23 min. ööse!, ja jkõik kslm klaSfi) kell 2. 10 min hom» tnikul, jõuab Peterburtj kest 9, 40 mm. ja kell W, !S min. hommiku. Peterb u r z st Tartusse: Peterburist ärasõit kell 4 veale .'õunqt Itõik kokni klassil ja kel! 9 õhtu läinult t j, 2. klass >. jõuab Tapale kell 11, 40 min öösel ja tell 5 14 uuu. h.om Tapa l t roast j kõik sostzt klassi'» kell L 2 öösel za ikõik kvrm tasiii d'U 0. 19 min tzom., Iõqewalt ä-asõit kell 145 uiu, pozel ja kell 9.10 m, vom, jõuab Tartusse kell 2, 5t miu oöjel ia tell 1 . 54 min, enne lõunat. apa l t Tg! l , nas s p: Tapalt ärasõit kell 3, 59 min. l.e-m., ;ouab Tallinnasse kel! 6. 37 mm. hom eht fiuujlt !. ja 2 äraiõn kell S. 59 mii'' hom., jõuab TgUmuasje kell 8, 4 nnn. hom Talli u n a st Tapale sainult 1 ja 2 klass, ärasõit kel 9, 37 min. õ. jõuab Tapale kell 1! 4Z min. phk kõik kolm klassi) Talluuast kell 3, 17 mm v. 1., jõuab Kapale kell L, 24 min. p; l; Tartust Walka. Tartust ärasõit kell li, 20 min enne lõunat ja kell 3, 1 min. öösel, Elwast kest 12. ?4 min !. ja kell 3, 36 min öösel, Pukast kell l, 24 min. p l. ja tell 13 MM. h?m., Sagnitzast kell 2, 21 mm p 1' ja kell 4. 4 min hom; jõuab Walk» kell 2, 53 min' p' l. ja kest 5. 8- Malgast Riiga: Wq igast ärasõit kell 3. 53 min p. l. ja kell 5. 13 min. hom. Wvlmarist kell 5. 19 mm p. . ja kest 6. 27 min hom., Wõnnust kell 6, 20 mw. p. l ia kell ? 18 mw. hom . Segewvloist kell 7, 46 min p l. ja kell 5 28 mm. hom, jõi.ad A.iga kell 9, 30 min. õhtu ja tell 105 , n Ft l i a,t lr a: Riiqst ärqsõlt kell 9 25 m. hon-miku j. kell S, 35 mm. p. l. Segewokdljt kell; 11 28 min. yom. j. !!u n t Wöunustkell t, 4 mm. lõune ajal j. p' Wvlmarist kell 2, 3 mm. v.l . I' jõuab Malka kell 3, 22 mim p 1 j kell 8, 27 mm. õhtu. ' min ärasõit kell 3, 4. ohtu, kell 4, 30 mi.<. p' l- !? kell 9, 2 mm. ohtu. Pulalt tcll 5,19 min. p. l. ja k?ll 9, 38 nnn. Ejivajt test 0, 12 min. >a kell 10 12 mm. 0; jõuab Tartusse kell 7, 1 miu, p. j. jg un õi M»n. õhtu. Malgast Pihkwasse: är rsvit Walqqst kell 3 'a kell 2, 13 m. öösel Antsinõisast kell 4. 51 mp.  l. ia kell 4, 1 min bom. Mõrust kell 6. l. ja kell 53' nnn. hom., Wastseliiuast kell 0, 37 min pl. zq kell 624 h !->> ».« min. >' j» ,-ü !>. z, Prhkwast Walka: ärasõit Pihkwast kell 9 ,2 MN. hom ja kell 10. 42 min. õhtu. Wasrselnnqst kell li' 20 e l. ja kell 1, 2tj mm öösel. Mõrust kell 12, 1? mm ja kell 2, 27 unu. 0., Antsmõisast kell 1. 18 min v l boin; jõuab Malk kell s. 8 mw. m l. ia bell 4, 49 nnn hommiku. k SH. S 5 ? a z a. 1898 MlMndjq ia P«Htz 9 Leirrsõx» 1893 r. Lr. llon, L»». z"dsk» llonos?.. lisiÄTAil N. ItHHrs v?> üsna uued eht Nuiad lõnga värvid villase ja voomwillqsele, Kerged värvida, õpetus ligu Messiw^Däni^ on nüid kõige parem ja kõige odavam  pesu pesemise ;a pleekimise pulwer, ilma seebita pruukida. Paki hind 2 pqela -? 9.0 kyp. õpetus ligi, Ses uus pulwer saab palju pruugitud,  on Mii hea ja võin seda M auusgle perenaisele jusgeste syowitada, htuch pptoki - rphhD «Kr«i ha v x t«K C, U, Eyrich, Otwigh'« siidipoe kõrwal, Kaxowi ray, mgtupoe tvasm. Mitte enam turu ääres» Wiljandis, tXXXXXXXXXXXZYY Keskmise fuurysegq taku hea põldude, heinamaade,, metsa ja lalallse hea karjamaaga on müia paraja hinna eest, Lähemat teatust  annab WUjandis Põdra poes hra Jyh«s. K « ulu tused. W rubla annan sellele waehpap algaks, kes neist asjades, mi"> Ulilttt aidast 23.24. Juunil s. a. ara on warasratnd? must? Wff- Htget teatust -HW ayngh, wy.Mtele jälis? lyöih saada. Warastatnd on järgmised asjah? I uus palitst moodi hlsaiyi-nabkpe weeöterahwa kasukas, närts-nahkne krae ja rinna-efised, sinikasmust  kastor kaleystne peal-riie. t lantbanahkue yrf-steryhwa reifi kasukas, tad lamba nabad all, must barankeni nahkne krae ja rmna estsed, halli lqlewiga kaetud. 1 naisterabtvy kasukas srotunde), koltata kaxwaga, must kildrline peatts-riie; rlma kraeta. I palitp mvyhi lambanahkne naisterahwst kerged mustad nahad, must kalewine pealis-rne, jahinöhbid ees- I uus Msesterahwa soppituy swatteritudj Pstlsty,  mustjas slujne trapp, siniruuduline kamgstrn wooeer, k>t>as must suri pael ümber äärte kanditud, musta sametise kraega. 1 wana mycstcralzwa reifipalito, mustjas hall Wenc kalew, Wse ruvdulmc flanell wooder, selja taga põõn strip) kahe nööbiga. 1 wana meesterahwa suwepalito, mustjas hall trikoõ ja must täis-arllrs wooder. t paar mustawõimu, roheliste joontega riidest bukskini puksa i lilla-punane, toimne ja iäbiwillane naiöterahwa aluskuub, millet allpool weeres kats musta triipu on. Muusale Kl es andjale maksan, nagu ülemal nimetatud 25 xublq W S ewapal ga ks. Ostmise eest saab kvwaste hoiatatud. J, Sa.hrs, ilurmaaker Pziljavdis, Posti uul. 1. Rahamillistkrii! luist. Kõigekõrgem alti. 3. Nowembril 1892 kinnitatud ministritekomisee  ytsuse Põhja peal on endiste 13. Webruaril 1868 Kõigekõrgema  käsu peale wäljaantud 50, 35, 10, 5, 3 ja 1 rublaste kui ka 30. Oktolril 1880 Kõigekõrgema käjn peale wäljaantud 35 rublaste paberirahade wiimseks tähtpaewaks  1. Mai 1894. a. nimetatud. Pärast seda tähtpäewa ei wõeta endisi paberirahasid ei kroonn- Mysfnks, ega mitu inimeste wahel pruukimneks wasru. Paberirahade Märgid, mille ümherkäimme 1, Kail 1894 äralõpeh,  on: 1) 13. Webruaril 1868 Kõigekõrgema ptzale wäljaantud 50 rublastel Keiser Peter I pilt. Lb „ Aar Aleksei Miharlowitfhr pilt 10 „ Aar Michail Feodorowitschi pilt, 5 „ Suurwürsti Dmitri Donskoi pig, 3 .. Väljaandmise asta on paberiraha taguMse. poole keskele pamud. ?). W-. Hktobril 1880 Kõigekõr g e m a peal? wäljaqnLnd 25 rublastel walge paber ilma mingi ehte ja trükita tagumise poole peal. 8, -yktobril s. a kell ,1 enne l, Mitakft Uklja Wiljandi selle mõisa maad K aasta veale s. o. 25. Aprillist ktmi 25. Aprillini ISVV. Waljapakkumure  hakkab 800 rublast aastarenti.  Kirikumõörmnndri härra O. baron Ungern-Sternberg teeb pakkumisele ormse oma täie Kes soowib maid rentida, see woib iga esmaspäew ja ueljapäew e. l. Wiljandi Kirikumõisas rendi tingimist  teada saada. Dräost A. WeStren Doll. Svtt puuda heinu, 2SV „ õlgi ja 30 tsetwerti kaeru, Wiljandi Stifti majasse anda ehk nende muretsemist oma peale wötta tahawad, saamad selle läbi üles kutsutud  R 8 Septembril kell 12. lõuna ajal Stifti hoomi peale tulla ja seal peale tinguniste ette lugemise  oma pakkumist ja wähem pakkumist  awaldada. WtljMdis, 8. Sept. 1893. G von Wahl Stifti asiaasaja. Annan seeläbi oma auustatud tõötarwitajatele teada, et mina oma kullchpll töötN 1. Septembrist uude korteri olen seadnud ja nüid Schlossi uul. hra von Coulogne majas. Dr. Aieyeri mastu, elan kus ma, nagu ennegi, kõik minu ameti kohta käiwad tööd korralikult  toimetan. Kullasepp Stazebarinsky. Need, kes W . O Snhkurt, kohwiube, nezabivatatuo  kohwi, sigurid, theed, jahu, riisi, manna tangu, rosinaid, mandleid, Ploomisi, kuiwamtud õunu, adikat, petroleumi, ja koit juqust würtsi- ja muud kolo- Ntalkaupa; komwekkisi. Krimmi ja waijamaa M wilMji konjaki, rummi ja «u>d shnapsist; sigarid, paberossist  ja tubakut soowitah ? Aniins Haak, Karowl raamatupoe wastu, EUrichi rohukaupluse t?rwal 000YG<WGYGY»oZ 1 plaanwauker, A kapp^ 2 leentoylt ja 1 rand-myvdt on müig Grafi majas. 14—15 aastat waua, hea kaali haridusega  tarwitatakse riLdekaupiusesss  Jurjewi (Tanusse) A. Popowi juure. Lähemat teatust antakse Kono « owi tauplusses Wiljandis. tarwitab Wiljandi kihelkvunas Tõnis Knrritoff. Kutsari kooliSpetaja. Tänase numbriga ilmut lisa nr. 32. „Gakglg" toim^