mind homme tähele pandakse. Tunnistajate  keelu pääle, et nõnda rääkida  mitte kõlbulik ei ole, wastanud A.: Ma ei wöi parata, pean midagi tegema, sest mind sunnitakse taga ja kui Teie tahate hoida seda tegemast, siis siduge mind kinni. Tunnistajad pidanud seda tähtsuseta purjus jutuks, kuid õhtul nägiwad nad kõrtsi katusel tuld. Muidugi langes kahtlus  A. pääle ja pärast tule kustutamist  läks tallitaja tema juurde. Wiimase küsimise Pääle: Mis riides sa wäljas käisid? wastanud A. näidates  : selle pluusega. Et aga pluuse haises, mida ta süütamise  juures oli tarwitanud, küsinud tallitaja : kas sa panid kõrtsi põlema? mille pääle A. jah panin, wastanud ja selle pääle weel naerdes ütelnud: Mull oli hää meel näha, kui tuli katusel loitas. Kohtu ees ei teadnud A. midagi tunnistada, kas oli selles asjas süüdlane wöi ei, waid ütles seda asja nagu unes mäletawat. Tunnistajate üteluste Pääle wastas ta ühe sõnaga: Mina pole temale  kurja teinud ega tema minule, mikspärast ta siis minu pääle waletab.  Kutsutud linna arst, kes tema oleku üle kohtule selgust pidi andma, ei tunnistanud teda mitte nõdrameelseks,  waid arwas teda wiina hullustuses  olema, mida ka tunnistajate ütelustest selgus, sest kewadel, kui tema koht ära oli ostetud, oli ka tema naene ära surnud, mille põhjusel  A. liiasti purjutama hakanud. Kohus otsustas A. 4 aastaks sunduse  wangitööle, kõige õiguste kaotamisega.  5) oli ka süütamise asi. Süüpingis oli Warangu walla liige Peeter Kristjani p. H. 50 a. w. Ta oli 8. dez. 1895 a. Mõdriku metsawahi Jakob B. heina lau põlema  süü tanud, mis ühes heintega ara põlenud. Kahtlus langes H. pääle sel põhjusel, et ta metsa warguje  pärast, B. ülesse andmisel, trahwitud oli saanud. Kordniku küsimise pääle: kus sa sel öösel olid, kui B. heina ladu ära põles  ? wastanud A. : Ega ma soos ei olnud <sooks nimetawat seda kohta, ?us heina ladu seisis). Kohtu ees sai H. süü kindlaks sel Põhjusel tunnistatud,  et jäljed, mis heina lau juures näha oliwad olnud, H. omaks tunnistati. Kohus mõistis H. 5 kuuks 10 päewaks wangi. 30. mail. Esiteks süü -pinki toodi Woka hingekirjas olew Aadu Jaani poeg K. 49 a. w. Teda süüdistati  hobuse warguse pärast Gustaw W. juurest ja teiseks ärapõgenemise pärast Siberist, kuhu ta ennemalt õiguste kaotamistega oli saadetud. Kohtu ees tunnistas K. ennast süüdlaseks,  wabandades, et tal oma naesest  ja lastest kahju olnud, kes temast  siia maha jäänud, kui ka kodumaad  wiimast korda waatama tulnud; palus trahwl kergitust, kus juures ta naljatas, et enam siit kohtuid tülitama  ei saa. Kohus mõistis K. 2 aastaks wangi roodu ja pärast Siderisse,  Tobolski kub. Pjakischowa walda, oma elukohta, tagasi. 2) toodi süü-pinki Jaan Juhani p. Z. 25 a. w. Paide kreisist Purdi walla liige. Ta oli see aasta 13. jan. Paide linnast trahteri eest talupoja K. hobuse ära warastanud. 2 korda enne trahwitud. Tunnistas kohtu ees süüdlaseks. Kohus mõistis Z. iseäraliste õiguste kaot. B.kuuks wangiroodu.  3) seisis süi pingis Gregori  Wassiljew P., Mustwee alewi elanik, 35 a. w. Teda süüdistati Jaan P. hobuse warguses, Rakwere linnast Tallinna trahteri eest 13. jan. 1896 a. P. tunnistas oma süüdi, mille pääle kohus teda kõige iseär. õig. kaotamisega 8 kuuks wangi - roodu mõistis. 4) oli süü-pmgis Anna lanowna Sch. 25 a« w., Petrowski walla liige. Ta oli 19 dez. m. a. oma peremehe Hans K. kummutist ja kapist mitmeid asju warastanud, millest  ta muist ära oli müünud, muist aga tema juurest leiti. Kohtu ees tunnistas Sch. oma süüd. Kohus mõistis Sch. iseär. õig. kaot. 8 kuuks wangi-roodu. Sch. oli ennemalt juba 2 korda warguse pärast trahwitud  saanud. 5) toodi süü-pinki Hans Willemt p. L. 20 a. w. Paasvere  walla liige. Tema oli 8. okt. m. a. Rakwere linnast Wiiburi trahterist  Gustaw M. Palitu ära varasjanud.  Tunnistas kohtu ees ennast süüdlaseks ja mõisteti 4 kuuks wangi. 6) tuli tee pääl rööwimise asi Harutamise alla. Süüpingis seisis Saksi walla liige Jakob Madise p. L. 22 22. nov. m. a. oli L. Amblast tulles tee pääl Õ. käest uuri ja mütsi vägise ära wõtnud  ja pääle seda teda weel peksnud.  Kohtu ees salgas S. kõwasti oma süüd, kuid tunnistajatest selgus, et ta süüdlane oli. Kohus mõistis L. kõige õiguste kaotamisega 2 aast. 4 kuuks wangi-roodu. Sõnumid Tallinnast. Eestimaapõllumeeste selts on oma märzi kuul ära peetud pääkoosoleku otsust mööda 5 sugu-täkku muretsenud, mis 25. skp. enampakkumise teel ära müüdakse, pärast seda kui 22 skp. koosolekul müüma tingimised ära on määratud. Eestimaakubermangu wanem vabrik u-inspektor R. E. Warsar läheb neil päiwil Nishnij-Nowgorodisse, kus ta 10 osakonna juures hinnamõistjaks saab olema. Tallinna põllutöö wäljanäituse kohta wöib teatada,  et ruum väljapanekute tarwis hakkab lõppema. Mitugi, kes weel loomi ehk asju tahawad mäljanäitusele  tuua, on asjata oma soovi selleks  awaldanud. Masinateruum on juba täitsa ära antud, ehk see küll weel taga järel suuremaks tehti. Hobuseid on nüüd juba enam üles antud kui teistel aastatel. Weiste hulgas on ka 14 wäljamaalt toodud puhast werd Friesi jpulli, kellest 10 Pommerist on ja 4 Hollandimaalt. Raamatu „Pärg würst S. W. Shahowskoi haua paäle" väljaandja Nikolai gymnasiumi  direktor, riiginõunik G. A. Jantshewetzki, oli, nagu A3s." teatawao. Keiserlikule Kõrgusele Suurwürst Wladimir Aleksandrowitschile  selle raamatu ette pannud,  mille eest Suurwürst Peterburi sõjaväe jaoskonna gardiwäe ülema Bobrikowi läbi direktori hr Jantshewettzkile  tänu laskis avaldada. Põllutöö n ä itu s e-p l atsile  on ka üks „weetaw maja" toodud, mida ühest wöib wõtta, teise paika wiie ja jälle kokku panna. Ühest ära võtmine sünnib 9 tunniga, kuna kokku panemiseks 2 päeva äw läheb. Majakesel on weranda ja ümber ringi aed; Lutheri vabriku poolt tulewad weel mööblid sisse. Ehitus on huwitaw waadata. Laulupidu saab Tallin- nässe kahtlemata palju elu ja liikumist  tooma. Kui selle pääle mõtleme,  et tegelasi 6000 ümber saab olema ja weel tuhanded wäliseid pidu  külalisi, siis wõime rõõmsasti armsa ettewõtte pääle waadata, mida Tallinna mõlemad Eesti seltsid „Es tonia" ja „Lootus" Riigi - Isa ja -Ema püha kroonimise mälestuseks ja auuks katsuwad korda saata. Ja meie soowime südamest, et nende toimetatud  laulupidu hästi korda läheks, et neil kõige nende waewa ja mure eest ka kohane tasu saaks ja nad pä- rast rõõmuga oma tööd wõiksiwad mälestada. Kui nüüd kõik need tuhanded  Tallinnasse kokku on tulnud, siis on esimene küsimine küll : Kuhu lähme kõige päält? Müidugi mõista piduplatsile,kuhu  Narwa maantee poolt otse neljast  wärawast sisse mindakse. Mitte wäga kaugel, wärawate wastu särendab  servake Soome lahest. Tallinna sadam hulga laevadega ja enam paremal  pool nurk Tallinna lahest Kadrintali  ja Wiimse wahel. Et piduplats  ise kohe K a d r i n t a l i algul on, siis tahaksiwad ehk need piduletulejad,  kes seda imeilust suurt puiestiku  weel näha ei ole saanud, ometi ka kuulda, mida õieti Kadrintaliks hüütakse ja mis sääl leida on. Kõige päält seisab sääl kestes Keiserlik suweloss  ehk pale?, milles Eestimaa kuberneri  herra praegu elab ja mille ette ka pidurong saab min:ma. See on tore kolmekordne hoone laia toreda  jalutustee ääres, mis teisest küljest  otsekohe mere randa wiib. Meri paistab kõigel sel teel kõndijale kui kaunis sinaw kristali - peegel silma. Teiseks leiame puiestiku tagumisest küljest Lasna mäe jalalt, mis hommikupoolset  Kadrintali nagu müür marjad, Peeter Suure ajaloolikult tähtsa majakese. See wäikene liht majake on kuulus see läbi, et Wene riigi suur uuendaja ja edendaja sääl sume ajal mitu korda on elanud. Peetri lossike on iseäranis seespoolt nägemise wäärt, kus weel mitmed asjad  näha on, mida zaar Peeter omal ajal on tarwitanud. Majast kümmekond  sammu eemal on wäike ojakosk kiwistikuga. „Kadrina orus" oleks palju weel, mis nimetamise wäärt, aga ruum ei luba seda lähemalt teha. Muud kui waataku ja imestagu igaüks  ise, kuda aja jooksul paljast mereäärsest  liiwalagendikust tore hoolega  kaswatatud mets on saatmd kõige kenamate puude ja põõsastega. Palee ees ja taga kaswawad imeilusatel kunst peenardel kaunid lilled,  kaks kena saartega tiiki on weel Kadrintalis ja palju muud, mis kön. dijat lõbustab. Laulupidu plats on mõne maja ja aiaga ümberpiiratud, kus igalt poolt puud üle plankide ulatawad. " Kas alandatud sõidu hinnad laulupidu ajal ka I. ja 11. klassi kohta maksawad? Selle kohta ei ole pidukomitee oma sellekohases teatuses mitte selgust andnud, s. o. teatusest wõiks mõista, kui oleks sõiduhind kõigi klasside kohta 500/ o wört alandatud. Seda arwamist teeb aga jälle kahtlaseks „Rev. Zeitungi" teade sõiduhindade alandamise üle, milles ainult UI. klassist jsel mõttel räägitakse. Et aeg pidukomiteelt selguse pärimiseks hihaks on jäänud, siis teeb iga sõitja, kes 11. klassts tahab sõita, hästi, et ta jaama-ülemalt sõidu eel otsust küsib. Merewesi oli supelkohtades juba kuni 15 graadi soe, kuna ta wastase tuule pärast 4. juuuil 7 graadi pääle ära jahtus. Kurjatööd. Ööselwasta4. skp. tunginud wargad Kabrintalis Lutheri uulitsas majasse nr. 202 seeläbi, et ühe klaas-ukse ruudu sisse majutanud. Asjadest wõtnud nad 70 rbl. wäärtuses riideid kaasa ja ühe köie. Sääl uulitsas wahi pääl olew gorodowoi näinud 4 immest, kellest kaks ära põgenenud, kuna kaks neist, 16 aastased tüdrukud, kes köisi kandnud,  kinni wõetud. Pristaw Allajel,  kes sel öösel Kadrintalis ümber käis, läks korda suuremat wargust keelata. Ta juhtus parajasti ühele kohale liginema, kus 10 warast asju hakanud ära wiima. KeLnnd manudweel  ära lipata, mõnda asja müha Wtes, mis juba neil käes olnud, nagu õmblusmasin, ohwizeri munder ja muud weel. Smironini majast säälsamas warastatud 50 rbl. eest pesu ja ehte-asju ära. Õigust ütelda on suur osa Kadrintali suwekorteri. test ööseti liig hooletult kinni pandud  ja kes jõuab neid kõiki wahtida Juuru hingekirjalise Jaan Kreismanni korterist Toom-kuninga uul. nr.136 warastatud  4 skp. hommikul riideid, hõbe uur ja ärataja kell ära, kokku 187 rubla wäärtuses. Wargad on läbi õhuklapi sisse tulnud, mille nad noaga lahti kangutanud. Polizei otsib kurjategijaid taga. Öösel wastu 31. maid tungi  siwad wargad Püha- Waimu kirikusse, kui.tirikuteenrid õhtul säält wälja oliwad astunud, ja löhkusiwad 3 korjanbuse-karppi lahti, milles kokku umbes 5 rbl wõis olla. Wist läksiwad nad suurest uksest wälja, mis seest poolt ainult puuriiwiga  kinni oli pandud. Aruanne professor M. Weske haua ehtimise korjandusest.  Alamal seiswat aruannet awaldades  peab toimeko)id rõõmu ja tänuga  tunnistama, et auulised suguwennad  ja -õed ligidal ja kaugel korjanduse hakatuseks rohkesti lahkeid andeid toimekonna kätte on saatnud. See annab temale kinnitawat lootust, et tänawune õnne ja rõõmu aasta ka korjandusele saab õnneks olema, sest rõõmsad inimesed on ikka malmis  ka üleüldiste ja käsuliste asjade hääks omast warandusest ohwerdama. Andeid on kinkinud ja toimekonna katte saatnud. rbl. kop. C. Blumberg prof. Kasanis 10,00 A. Feldbachi läbi Narmast: Narma neiud 1 rbl. 80 kop., E. Theen 1 rbl., A. Paap 50 kop., Narma neiud 25 kop., M. Sturm 22 kop., J. Meihholm,  M. Tuisk, R. Tuisk, J. L., A. Kimimägi, M. Iral, K. Tenter, K. Innu, A. Jndthal, J. Bass, A. Oru, A. Elias, Narma neiu, J. Gohfbern, L. Kangert igaüks 20 kop., J. Ilmes, G. Elmik, A. Rosilill, Narma neiu, A. Rebane, M. Elmik, M. Pesser, Narma neiu, Narma nein, A. Nigul, J. Warret igaüks 15 kop., M. Jrak, R. Joost, A. Parwe, A. Kriis, A. Peilbaum M. Jõgi, J. Teras, J. G., A. Kiwimägi, L. Udrik, M. Krall, J. Kangur, G. Lantof igaüks 10 kop., A. Grüügel,  A. Kõljalg kumbki 8 kop., J. Kallas 7 kop. ja A. Keder 5 kop., kõik ühtekokku 10,00 C.Murs ja M. Päss Peterburis  kumbgi 1 rbl. ühtekokku  2,00 J. Kiusakas Ulukist 5,00 M. Milleri läbi Peterburist: K. Sander, J. Leewet, J. Kuusik, G. Pisa, K. Prasso, J. Ninberg, M. Miller, J. Martinson igaüks 50 kop., H. Kerna, T. Sooutag, O. Aboling, F. Pomerants, J. Romet, J. Martinson, K. Willer igaüks 30 kop., P. Ohi 40 kop., A. Kilberg, O. Jürjenjon, E. Palm. J. Martinso  — igaüks 25 kop., J. Mägi 20 kop., kõik 7,70 Dir. H. Trefsneri läbi: õp. F. Buschmann Lodsi linnas 5 rbl. ja Mlhkelson Tähtwere mõisas 1 rbl. ühtekokku 6,00 Reimanni läbi Tähtwerest: N. Reimann 64 kop., G. P. ja T. Tolsak kumbki 20 kop., M. Sütt 15 kop., J. J., S. Sügis, J. Tarik, P. Kipastu, J. Sõrra, J. Oja, J. Tiitso, J. Tiitso, K. Parrust,  J. Erdmann, K. Kiss, J. Laurits, J. Erdman, K. Lemmats, M. Pütsep, P. Kerge, J. Pirsko, J. Petti, J. Petti, M. Normann, M. Adamson, J. Kama, J. Tarik,  J. Puusemp, P. Lubimois,  G. Kull, J. Padernik igaüks 10 kop., K Erg 6 kop. ja J. Sternfeld 5 kop., kõik ühtekokku 4,00 J. Erlemanni läbi Tartu: Max Erlemann 50 Ühtekokku 45,20 Endisest korjandusest üle jäänud 146,00 Kõik ühtekokku: 191 r. 20 k. Südamest kõiki lahkeid andjaid tänades  korjanduse toimekonna nimel: Esimees: H o Tireffner. Kassahoidja: G. SachS. Kirjatoimetaja: J. Jurkatam. Jnuni kuu 1. päewal 1896 Tartus. Tähendus. Rahakirjade adress: I'. Laaex r. no Aö 28. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Moskwas, 6. juunil. Linnapää teatas dumale, et Keisrinna Aleksandra  Feodorowna Geieri kingitud maatüki pääle Alexejewi kloostri lähedal  ehitatama hoiumaja. kus Hodönski  wäljal ilma wanemateta jäänud  lapsi knswatatakse, Oma kaitse alla on wõtnud ja Suurwürstinna Elisabeth Feodorowna selle asutuse auu-eestseisjanna ameti wastu wõtnud. Nishui-Nowgorodis, 6 juunit.  Minister käis priwat-pawilsongides  ja sundis hiliseid wäljapanijaid  kiirusele ja lubas, et koolide õpilased waba sõidu Nishnisse saamad. Nishnij-Nowgorodis, 4. juunil.  Linna duma annetas rahaministri von Wittele ühe albumi ja tänas teda hoolekandmise pärast Nishnij linna hää käekäigu eest. Chiwa khan reisis Saratowisse. Buchara emir annetas hr Timirzasewile  ja hr Sabuginile auutähed. Bakus, 6. juunil. Naphta aurulaew „Oftindia" läks öösel põlema.  Kapteni abiline ja üks kütja saiwad surma. Wõtegras, 5. juunil -- Oma kodumaale põhjapoole reisides jõudis Kroonlinna protoierei isa Joann eila siia, kus teda suur rahwahulk ootas. Londonis, 4. juunil. «vai- Revvs» teatab, et ta Kairost sõnumi olla saanud, mille järele Ko» roskos seisma sõjamäe seas kolera lahti olla pääsnud. 4. juunil. Jtalia kuningal olla, kuda «Lsereiw, teatab, nõuu lähematel päewadel need sõja-seadused, mis praegu Erythräas makswad on, tühjaks mõista. Inglise konsul telegrafeeris Kreeta saarelt, et sääl wissisti pea täielik rahu jalale seatakse. Parisis, 4. juunil.  Wälimiste  asjade mimsteriumi poolametlik  leht teatab, et lord Salisbury Jtalia walitsust olla palunud  saadik Ferrorod Londonisse jätta. Tema tahta Inglise walitsuse  süüd Ferroro wastu hääks teha. 3. juunil. Konstantinopoli kirjasaatja teatab «IsmpL»'ile, et ta neil päiwil babide ülema juhataja, kuulsa Dshemal-Eddini, jutul käinud. Dshemal-Eddin elada ühes wäikeseS majakeses, mis sultani päralt ou. Sinna wõida igamees sisse astuda. Kui schach Nasr-Eddiui surmast juttu olnud, ütelnud Dschemal-Eddin: „Teie olete minu majas. Siia on sisse- ja wäljakäimine igamehele täiesti waba; siin ei ole mingisuguseid  saladusi, mida teiste eest oleks tarwis marjata. Minule antakse osawõtmist  schach Nasr Eddini tapmisest süüks. See on täiesti naeruwäärt süüdistus. Teie näete siin minu ümber hulk inimesi. Need on Mk minu sõbrad; aga nende seas pole ühte ainustgi perslast; Mul ei ole juba ammu perslastega tegemist olnud. Sofias, 4. juunil. Stoilowil tahtis würst Ferdinand keiser Franz Josefi juures audienzi muretseda; nüüd olla ta aga, kuda mitmed siinsed  lehed teatawad, selle nõuu katki jätnud, sest et Austria keiser neil päiwil pilkama tähenduse würst Ferdinandi  kohta teinud. Madridis, 3. juunil. —Barcelonas  kinni wõetud anarchistid tahetakse säält ühe aurulaewaga kusagile  ära saata, kuhu seda ei tea meel keegi ütelda. 4. juunil. Havanna st teatatakse, et kindral Castellano paari päewa eest Puerto-Principe lähedal  Gomezi mässajate - salka olla löönud. Mässajad kaotanud mitu sada meest. Hispania kindralid oliwad  neil päiwil nõuupidamisel koos. kus otsuseks tehti wihma aja pärast sõjapidamist katki jätta. Pühapäewa öösel wastu esmaspäewa plahwatasiwad  Hawannas kaks pommi, üks silla all, teine raudtee jaama lähedal. Kahju ei ole nad aga pea aegu sugugi  teinud. 3. juunil. Neil päiwil jõudis  Kreeta saare randa jälle üks Prantsuse sõjalaew ; sääl seisab nüüd: kolm Prantsuse, kolm Jngliise, üks Wene, üks Austria ja ü!s Jtalia sõjalaew.  Belgradis, 4. juunil. Serbia leht „Male Nowine" ütleb ühes pikemas  juhtkirjas grahw Goluchowsky kõne üle, et mi kaua otsekohest sõbrast  Serbia ja Austria-Ungria wahel  ei wõi olla, kui Bosnia ja Herzegowina  maakonnad Austria walitsuse  all snsawad. Roomas, 3. juunil. »Ita.lLs» teatab, et wälimiste asjade minister, herzog Sermoneta, neil päiwil endist Jtalia saadikut Ressmanni oma juurde lasknud paluda ja temaga kaua aega nelja silma all juttu puhunud. Armutakse,  et Ressmanni kindral Ferrore  asemcle Londonisse saadetakse, kui wiimne lord Salisburyga ära ei lepi. 4. juuni kuu päewal.  Kindral  Baldissera palub hädise terwise pärast ametist lahti. Konstantinopolis, 3. juunit. Siin tapeti wiimsetel päewadel kaks armenlast ära, kes Türgi polizei teenistuses oliwad. Mõrtsukateks peetakse Armenia sala seltsi liikmeid. Tromsös, 4. juunil. Eila sõitis siit aurulaew „«VirZo» Andree  põhjanaba reisu - seltskonnaga wälja. Neapolis, 4. juunil. Siia jõudis Inglise Wahemere eskader. Kreetalaste komitee saatis suurriikide  walitsustele palwekirja, milles  Kreetast wätja rändawatele kreetalastele  abi palutakse.  Aleksandrias  on kolera järele andnud,  Kairos selle asemel kaunis  hästi laiali lagunenud. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja vr. K. A. Hermann.