Tallinna Sõber Ki 11. Wiisieisiküinnes aastakäik Tallinnas, Paastukuu lk. pääwal I89Z. Ultiildint aekltht Eesti rkhmile mial ja lkkaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Miksad Tallinna, LindforsU pärijate tMimaias: .... » rubla, 4(1 kop.— podl-aaSta» ......... l rubla 40 kop koju ehk postiga saadetud: goltaS K rubla — povl-aaltat 1 rubla 70 kop. Kuusuiuled maksarsad iga rea ehk kesse aseme pealt s kop. Tellimised «võetakse wasra r Hairin»asi pärijale lrükimajas. — Peteröargis-S. Seelaadt, 0»>luoper,r S4. — Kartus: TaaKmanil. — Iiattweres: Z. Fluhs. —Paides: A. KeidekSerg. — Kapsa» l»s: K. Kollverg. — -Mullas: M. z»ütt«ter't poodis. — Mkjaudis: Z. Kar«w'i ta K- Leokene raamatukauplused. — Aarwa»-. M. Põder. — Mõrus- Praua Melrose. — Matkas? W. Zluvokst. Kuresaares: Zh. -Lauge. — Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eichhorn. Elab Balti«ti«, kirjad täiwad Baltisit (BalNschport — NaZvütoniS-IIoxi».) «eaister. Üleüldised sõnumid mailmast. — Omalt maalt. Tallinnast- Audienz. — Kuuendika läbiwaatamine. ! Muuüniscd sõeawaekohuic-seaduses. — Ühendatud wallakogudused. — Ringkonnakohtu maja. — Posti asjust- Mereikeeste cksaamid. — Pahateud. — Ilmad. — Suwi-linnud. — Takistatud laewasõtdud. — Hapsal'ust: j Suwilinnud. — Wirumaalt : Surnuks joodud. — Kulina laat. — Rõuged. — Tulekahju. — Tartust' Muudetud nimed. — WiljaudNst. — WalmarW. — Kaiawerest. — Tarwastn'st. — Riicõst. — Kuuramaalt. — Peterburg'ist. — Soomemaalt. — Moskwa'st. — Mitmesugused sõnumid kõigist riigist. — Iseäralised ja uuemad sõnumid. — Jutu leht. Üleüldised sõnumid maailmast. Pa : ! > »ki's. Pdnötükuu 5. piiäwul Snkjnmualt. Wene«naa kuulu tos Bulgaria põhjuSseaduse  «nuutmise waSta, ei olla Saksa pealinna politikaringkvndadeö  palju liikumist teinud, juba sellepärast mitte, et sellega ühtigi uudist ruulutatud ei ole; et Wenemaal sellega rahul ei olda, mida Bulgaria niiüdsed wöimuSmthed  teemad, seda teatakse kütkiS Europas ju ammugi. Ikka aga olla sellest näha, et Wenemaal pahandus Bulgaria  wõiwusmeeSte wahta «viimaste ette,tulemiste läbi weel suureinakS kaswanud on. Knihagi ei wõida Bulgaria  walitsus karbata, et head sõbrad põlMsseaduse muut. >nise. eest initte .hoiutanttd ei ole, seda on Inglismaa ja Jtalia poolt kangeina rõhuga tehtud. Saksamaa poolt ei ole seda ametlikult mitte tehtud, sest sellest aeast saadik, kui Würst Aleksander Bulgariwst ara aetud sai, ei ole Saksamaa Pulguria asjust ülepea mingil wilsil osa wõtt nud? Sõeawäe-ettepancku esiniises lugeinises ou selle esimesed MS paragrafi ja sellega kõik see ettepanek tagasi lükatud: -. Nüüd tulfwad weel kaks lngemift ja kui nendel paremat järge ei ole, siis saada siiigipääw lahulatild ja uued walimised wälja kirjutatud. Keiser Wilhelm II. tahta selles aSjaõ kindlaks jääda ja leidata, et temal niisama kindel meel on, kui tema wana-isal. Kui plaanitud  uuS koolide-seaduS kardetud waSlapanemiste pärast «valitsuse poolest tagasi wõetud sai, siis olla seda laiades ringkondades «valitsuse nõdrusekS peetud; teist korda ei tahta walitsus, nimelt aga noor Keiser ise, mitte enam nõdrust näidata. — Kohe pärast pühade saada ka tollidekaup  Wene»naaga riigipäälva ette pandud, ja kuida ka pöllu«neste-ühendus selle'wasta paneb, siiski arwatakse, et riigipääw seda waSta wötab. Walilsusel olla nõuu selle rest põllumestele tasumist mitmes ««ende asjade paramqö korraldamises ja hoolekandmises põllutõõ eest pakkuda, nagu püllutöö-kamrite asutamises, kus põllutöö tarvituste üle ««õun peetakse, kuiva kanbaajamise-tamrid juba ammu asutatud  on, põllumeeste elaw soowimine selleS asjas aga täniue itta weel täitmata jäi. — Kohe pärast pühade tahta nltramontaniased ka pärimest, et kõikidele Rooma- Katholiigi waimulikkudele ordenitele, neuda ka Jesnitidele, Saksamaal asumise-õigus tagasi antud saaks, riigipääwa ette vauna. — Gras Caprivi on midagi ütelnud, miö Wenemaal wist tuska teeb. Tema ou Gras Moltke sõna «neele tuletanud, mis järel ssdaWenemaaa wasta Poolamaa soode pärast talwel kerge m olla, kui s u:v e l. See söua ühe ssea«väe juhataja suust, oleks asjakohaline, aga üks riigikanzler ei oleks, kuida ka Saksamaa lehed kirjutamas, seda «nitte ütlema pidanud. ,Loodame", ütleb üks neist lehteteft, et meie «väline politika  mitte Poolamaa soodesse kinni ei jää." Selles lauses on ju kõrwalisel teel tunnistatud, Saksamaa ja Wenemaa «vahel Saksamaa poolt «võiks algatud saada, sest muidu ei ole Saksamaal «võimalik, omalt poolelt sõeakS paremat aasta-aega määrata. — Walitsuse poolest on Preussi idapooliste «naakondade jllempräfidcntile teada an? tud, et kholera-hirlu nüüd eiiani Wene-Poola tööliste wastawötmifele  takistuseks ei ole. Hamburg'ist kuulutati Paastukuu  10. (Küünlakuu 26.) pääwal, ei jutud kholera-kahtlastest  haigetS-jäämistest mitte õiged ei olla. Senati kommision  olla hoolega läbi kuulanud, aga mitte ühest seesugusest  haigeks-jäätnisest kuulda saanud. Ouarantänejaamasse  saada igal pääwal i««i«nesi läbiwaatamiseks ja puhaStainiseks saadet««d, neuda «veel heile ÜkS hulk sopaseid  hulkujaid, aga «nitte ühe juures ei ole midagi leitud, mis kholera-kahtluseks asja annud oleks. — Dresdeni'3 sai Paastukuu 11. (Küünlakuu 27.) pääwal ülellmlille terwise-hoid«n«se- (sanitäts-) konferenz awatud. Sakseni riigimttlisier,vpn Mptzsch. tähendas, awalnise-kõnes selle kpn- ferenzi suure tähtsuse peale. Preusst saadik Gras von Dönhof sai präfidentikS maalitud. Koosolekud pidiwad Paastukuu (14. (2.) pääwal algatud saama. — Saksa Jdaafrika asunraadelt on kaks wõidussnumit tulnud. Uniangwira  juures, teel Mpuapua'st Tabor'iSse, on üks jägu Saksa kaitsewäest «vaenliku peamehe Masenta kindlustatud Tembe linna pärast wisat wastapanemist sisse «võtnud. Saksa söeawäest ou feldwebel Erttel langenud, lieutenant von Bathmer kergest haawatud, 10 ASkarilast muist langenud,  muist haawatud. — Lieutenant Prince on waStase peamehe Sikki kindlustatud linna tormiga sisse «võtnud, kui seda Näärikuu 10. paamast 13. pääwani sisse piiranud oli. Saksa söeawäest on üks must ohwitser ja 4 muSta soldatid langenud, 17 musta soldatit haawatud. Sikki on langenud. — Need kolm madrust Norramaa aurulaewa ,Thekla" meestekonnast, kes ühe oma seltsilase ära sõiwad ja Curhaven'is kiuni pandud saiwad, on PaaStukuu 10. (Küünlakuu 26.) pääwal Norramaa walitsusele wälja antud ja aurulaewa ,Koug-Als" peal Christiania'sse saadetud, kus nende üle kohut mõistetud saab. - — Dresdenis kokku astunud terwisehoidmise-konferenzi kohta kirjutab ,Fremdenblatt/ et Austria-Ungrnmaa walitsus  selle tähtsust ära tunneb ja juba enne teiste riikidega ühendusesse astunud on, ka teisel kui mereteel kholera wasta kaitsetammi ehitaina. Wtimasel aaStal olla, peale Wenemaa, korda läinud, mitmesuguste liikumise-takistuSte läbi kholerat üksikute paikade peale piirata, ometigi olla küsitan), kaS seda eesmärki ka micte kätte saada wõidud ei oleks, rohkema tähelepanemisega kaubaajamife ja üleüldise liikumisega kohta. Pärast mitmete raskuste ärawõitmist olla korda läinud, seda arusaamist ka teiste Europa riikide walitsuSte juureS äratada ja konferenzi kokkutullemist korda saata. Konferenzi tähtsam nõuupidamise-asi olla nüüd, kõige kaugemat piiret määrata, kuhu liikumiste takistamine ulatada wsib, kui seda ülepea tarwis läheb. Jutu-leht. Ühe jäägre pääwa-raamatust. tschjertapchanow ja Mdapjuskin. Iwan Turgenjew') järel. (Lõpetus.) ,Panteljai Jeremiailsch on heile kaks halli jänest lasknud/  algas Njedapjuskin, mitte ilma waewata nueste ja nähtama soowimisega, jutustamist elustada: tõeste, aruldased suured jänesed/ ,KäS herra Tjchjertapchauow'i koerad on head?" ,Oige iseäranis head/ waStas Njedapjuskin rõõmuga: ,wõib Ütelda, kõige paremad kötktS kubermangus (tema nihkus natuke minu ligemale). Kuida sits ka mitte! Panteljai Jeremjaitfch on nüüd kord üks seesugune inimene:  mida tema aga soomib, ehk mis läbi tema pea käib — enne kui ümber waadalakse, siis on kõik seal, kõik kordaS. Panteljai Jeremajattsch, seda ütlen Teile.. Tschjertapchanow astus tuppa. NjevUpjüskill naeratas, oli mait, waatas minu peale ja tähendas silmadega tema poole, nagn tahaks ütelda: ,Tehke ise otsust." Meie hakkasime jahist jutustama. ,KaS tahate, et Teile oma koeri näitan?" küsis Tschjertapchanow, ja hüüdis, minu wastust ootamata, Karp'i järel. ÜkS lihaw pois rohelises sinise kraega ja liweree-nööpidega, aStuS sisse. Mle Thomale, et tema Ammalati ja Seiga sisse toob, aga korraliselt, Kas kuuled?" Karp naeratas kõige suuga, laSktS üht arusaamata healt kuulda ja läks wälja. ThomaS, kammitud juuksetega wööga ja saabastega, tuli koertega. Auu pärast waalastn neid rumalaid koeri (hagijad on itta rumalad) meeleheaga. Tschjertapchanow sülitas Ammalati sõermeteSse, mis aga koerale «vähematki rõõmu tegema ei näitanud. Ka Njedapjuskin  meelitas koeri seljr takka. Meie sattusiine jälle jutustamisesse. Tschjertapchanow jäi natuke pehmemaks, tema ei puhunud ega noorgkanud enam; tema nägu oli ennast järsku muutnud. Tema waatas minu peale ja Njedapjuskin'! peale. . . „ Ah! " hüüdis tema järsku: — Mks piab tema siis üksi istuma? Mqscha! ae Mascha, tule ometigi seiai" Keegi köhatas teiseS tuas, aga waslust ei tulnud. ,Ma -a — scha!" hüüdis Tschjertapchanow lahkest : — seia; keegi ei tee Sinule midagi, tule aga." Uks läks waikselt lahti, ja mina nägin üht Ma, peenkehaga naesterahwast, umbes 20 aastat wana, tõmmuka Mustlase näuga, kolla-tsmmukate-silmadega ja süsimusta juuksetega; suured, walged hainmad särasiwad täite, ümmarguste  mokkade wahelt, Tema kandis üht «valget kleiti ja sinist shali, kurgul kuld nõelaga kokku pistetud, pooliti üle õrnale ünttnerguste käewarrede üle wisatud. ühe metsinimese  arglise kohmetusega astus tema paar sammu edasi ; jäi jälle seisma ja laskis pead eespoole rippuda. teen Teid tuttawakS," ajgas Panteljai Jeremjaitsch:  .. . prauaga küll mitte, aga pidage teda minu prauaks." .Mascha punastas natuke ja naeratas kartlikult. Mina kummardasin sügamast. Tema oli maga minu meele järel. Peenike nina, lahtiste, pea läbipaistwqte  sõermetega, uhked wõlwitud kulmud, kahivad palged, rvaemajt nähtama sisselangemisega. kõik tema nägu'tunnistaS  taltsitamata tuhinat, mureta hoolimatust rahma juttude kphta. Tema juukse-plehtideff rtppusiwad kaks hiilga«yat tutti läikiiva kukla peale, tõuu ja rammu tähed. Tema läks akna alla ja istus maha. — Mina ei tahtnud tema argdust suuremaks kasmatada ja jutustasin Tschiectapchauow'iga. Mascha pööraS tasakesti pead ja hakkas kulmude alt peitus miuu peale metslikult ja rutuSlikult  «vaatama. Tema silm tuli ja läks nagu madu keel. Njedapjuskin istus tema kõrwa ja sosistas temale midagi kõrwa sisse. Tema naeratas jälle. SelleS naeratuses  kortsutas tema natuke nina ja tsmmas pealmise moka kõrgemale, mis tema nägu pooliti kassi, pooliti lõwi sarnaseks tegi. Õiete üks aoli ms wngsrs (ära puuduta minu külge), mstlefin mina iseeneses ja «vaatasin ka kõige tema kuju, tema nurgeliste, elawate liikumiste peale. ,Noh, Mascha/ küsis Tschjertapchanow: — ,meie peame ometigi wöerale midagi ette panema, mis?" ,M.eil on weel natuke fissetehtufi/ wastas tema. siis anna meile sisfetehlusi, aga ära unusta «viina. Ja. Mascha, kuule kord/ hüüdis tema weel järel: — ,too ka oma guitarre kaasa." Miks guitarre? laulma ei saa mina ometigi mitte." Miks mitte?" , Minul ei ole himu." ,Tühi jutti Sinule tuleb juba himu, kui. . ." j,Kui?" küsis Mascha, ruttu kulmufi kergitates. „Kui Sind palutakse," täieldaõ Tschjertapchanow, natuke kogeldates. ,A ha'." Tema läkS wälja, tuli pea sissetehtusega ja wiinaga tagasi ja istus akna aare. Tema otsaesise peal oliwad weel mõned kortsud näha; mõlemad kulmud kerkifiwad ja wajusiwad nagu õrilase habe. Kas olete, armaõ lugeja, tähele pannud, kui tige nägu Sulasel ou? Nüüd, arwalin mina, tuleb maru. Jutustamine ei tahtnud õiete sigida. Njedapjuskin jäi taieste wait ja naeratas waewaga; Tschjertapchanow oli tuskas ja kiskus silmad lahti, mina mstlefin juba ära sõtta. — Järsku töüsiS Mascha üles, lükkaS akna lahti,