taalri suuruse kapitali korjanud. Kui see ka mitte ei ulatanud, härra Varing'it päästa ja temale ta endist hiilgawat elu tagasi anda, siis mõis see ometi teoa wõera teenistusse astumise eest kaitsta. Hanka otsustas oma kümmetuhat taaldrid wälja niõtta, ja sellega miskit tegewust pääel hakata. Ta oli noor, osaw, tegew ja usin; ta mõis oma heategija eest tööd teha, kes teda armastusega kaswatanud, teda meheks teinud oli. Missugune Liin temale, et ta nüüd wähemast osaltgi kõik maitstud headust ja armastust tasuda ja ülesse naita wöis! Põlema peaga ja põlema südamega pani ts oma asjad koitu. Tal polnud enam rahu. Ta pidi ära minema! Ära minema härra Baringi juure, teda trööstima, teda kinnitama, teda tema kahju pärast Vaigistama.  saal juhtus temale teine kiri käite, mis härra Barmgi kirjale juure pandud oli, ja unda ts mitte praegum mitte tähele pannud, mille paale ta waatnudgi polnud. RSN tegi ta seda lahti. Õige küll, see kinnitas temale B. ja kompan! juures teise raamatu -pidaja koha kaheksa-saja nael- aasta palgaga see oli wiistuhat taaln ümkcr ilus sissetulek sarnase nooremehele,  nagu Hanka oli. Üks teine oleks Vahest Mõtelnud: Mis minul temaga tcgemnr?  Kut ts kahju saanud ja Vaeseks jäenud on, siis on see tema süü! Waadaku kuda ta lao-, saav! ometi minu eest muret peetud' Rcõnra oleks wahcft mõni teine mõtelnud ja oleks härra V. ja kompani juure läinud, SMS endisest peremehest suuremat hoolimata. Aga Hanka oli ikka Hanka, truu õiglane hing, ja mitte nagu mõni teine. Hoolimata  wiskas ta kirja kõrwale, ilma et selle sisu üle silmapilku järele-mõtlemiseks oleks andnud, ja pani omad asjad edasi kokku. Aga häkisti mõtles ta teisiti, paremine wahest. Ta wõttis kirja weel kord kätte, waatis teda lennul weel kord läbi, ja wajus waiksese mõtlemisese. Jah nõnda on parem! ümises ta siis, pani kübara pähe, ja läks B. ja kompanii juure! Oh seda täuamatat! saad sina hüüdma, sõbralik lugeja. Aga ära ole mitte wäga nobe, ära otsusta mitte wäga wara. Jah, Hanka läks muidugi kaubamajasse, seadis ennast härra 8.-le ette, ja andis kirja temale ära. Härra B. luges seda, silmitses Hau kat pea-aegu põlgaiva waatcga ja ütles külmalt: Hea küll! Teie wöite meite konturisse tegewusele astuda, sest mull on wiisiks igas juhtumises oma sõna pidada. Ei mitte midagi selle sarnast, auustud  härra, wastas Hanka usinast. Ma tänan Teid Teite usalduse eest, aga ma ei mõtle mitte, seda sarnasel kombel tarwitada, nagu Teie ette arwama näete: seda kohta ei wõi ma mitte wastu Võtta.— Ah! ütles härra B. imestledes. aga mis Teie siis siin tahate? - Mull oli seda kirja tarwis, et ennast Teite juures tutwustada, waZtas Hanka. Teie teate nüüd, et ma Hanka Wesla- Mn olen, ja ma loodan, et mul Teid mitte asjata paluda ei ole. Wäga hea, rääkige! Hauka tõmbas rutust oma kirjatasku wälja, wõttis selle seest mõned paberid, mida ta härra B. kätte andis. Waadake siia, ütles ta. Need on paberid kümme tuhat taalri üle, mis mul kindlas paigas seismas on. Kas tahate nõnda armulik olla, ja nende paberite tvastu nimetatud summa wälja maksta? Aga mis tarwis, minu härra? See wõib Teile ükskõik olla ! Sellest on küllalt, ma tarwitan raha, ja nobedast seepärast et ma jala päält ärareisida tahan. Ning kuhu, kui ma küsida tohin? - Kodumaale Hamburgi! Palun armas härra, tehke nobedast otsust! Hamburgi? Ometi mitte härra Vanugi  juure? Jah otse tema juure! Aga kust teate Teie ....? Ma tean wahest rohkem, kui Teie arwata wõite wastas härra B. waga tasa ma tean et härra Varing kõik kautanud on. Hanka kahwatas. Jumala pärast, waikige! wastas ta. Weel ei pea keegi teada saama . . . Ärge sellest rääkige härra 8., ma palun . . . Ja see raha, see raha ... Aga mis tahate Teie selle rahaga siis teha? Noh, et Teie kõik teate, siis wõite ju kergeste arwata . . . Härra Varing on kitsikuses ta tarwitab raha, sõbru, ja mina ... Ega Teie ometi talle abiks ei taha rutata? (Lõpp tuleb.) ÜL r.!kl s.ktünzi 6 ?üb!s 27 maid neid mõõdeti sellepärast, et kroonul hobust tarwis on, mitmesuguste tööde juure, millepärast seesugust mõõtmist ja ostmist sageli tarwitakse. Niisugused eksi arwajad lciamad ruttu uskujaid ja selle tübi tõuseb rohiva seas jutt laiale, millel otsa ega äert ei ole. Jurjewi kreisist. Maarja Magdaleenast.  Ebausk, posisimine ja tohterdamine hakkab ju siin pool mõnes kohas oma abiotsijatele  ning „targamooride" ülespidajatelgi pääwalu tegema. Nagu mitmed laste-cmad, kelle lapsi tark „mihutauud," kaebawad, hakkawat nende arstid neid armuta petma, nad margata neist nagu pisut ülekohut wõi Midagi selle sarnast. Üks naene rääkis pisarsilmil, kuda tark tema lapse „wihumise" eest 3 rubla wõtnud, mille juures ta ainult mõni minut palamas saunas pusinud. Ka mitmed teised laste-emad nurisewad summade üle, mida seesama „tohter" tasku toppinud. Nad ütelnud, et neil mitte wähemat raha ei olla kui 1. rublasid, ning palunud tarka enestele sellest tagasi anda; see aga ütelnud,  et ta seda ei wõiwat mitte teha, sest siis tulla haigus laste pääle jälle tagasi, kui tema antud rahast, mis armuand pidada olema, peaks tagasi antama! Peaks ometi kord pimedusekate ju nende - silmilt langema, kes endid nurjatumatest „wihutajamoorideft"  tüssata lasewad! - Jurzetvljt. Suurt hirmu sai üks Jaagupi uuliyar emm proua minema pühapäema hommikul  tunda. Kui ta umbes kell<3 ajal üles ärkas, seisis üks mees ta moodi ees, surmanui  kaes, kes aga nii pea km ta nägi, et teda tähele pandi, temast enne ivägimaldselt  lahti kaagutatud aknast wälja lippas,  surmariista maha jättes; ta oli aga siiski umbes 30 rbl. eest asju kaasa wõt- nud. Sedamaid kihutati kurjasegijale järgi, aga mees sai siisgi põgenema; teisel päewal läks politseil ometigi kardetawat lindu kinni püüda ja trellide taha toimetada. Wiljandift. K. Krimm Sakala wastutaiv  toimetaja, on 17. Mail Tallinnamaal  oma wcnna juures, kus ta külalisena miibis. tiisikuse haigusesse ärasurnud. Harjumaalt. Kose kihelkonnas, Uuemõisa  wallas, sündis 22. Mail hale õnnetus.  Umbes keskpäewa ajal, kus rahwas enamasti kirikus oli, lõi pikne Tündrisepa peres korstnast .sisse. Peremehe poeg, 21 aastane noormees, kes kahe mana inimesega kodus oli, läks selle mürina pääle teisest kambrist teise waatama, kas uksed ja aknad kõik meel kinni olimad, sai aga sääl juures ahjust wälja tormamast piksest surmatud. Pikne oli korstnast sisse löönud, ahju poldid  ja kriiskad ära purustanud ja aknast, seda niisamuti ära purustades, wälja tormanud.  Maja ise on terweks jäänud ja manad inimesed, kes oma koha pääl paigal olimad on ka elus. Hale oli noort meest waadata kes surnult ahju ja akna wahel maas oli. Riided ja kõik ta keha oli kangesti  ära suitsnud, pää otsa päält kriimustatud  ja juuksed ära kõrwenud. —> Haiguste  poolest on tänawune kewade iseäranis  rikas, siin ja sääl on inimest põdemas; ka sureb maga palju ja häkitselt noori ja keskealisi inimesi ära. Kuuramaalt. Säält teatakse „D. L.-le" järgmise inetuma kelmuse üle. Sääl hakkanud keegi neiu nägusat nöörimeest armastama,  kes aga esimese wanematele sugugi ei olla meeldinud ja sellepärast oma tütrele naabri peremehe eluseltsiliseks määranud. Seda saanud esimene peigmees kuulda ja seletanud neiule, et ta Riias hää kirjutaja koha olla saanud ja et pruudi wanemad nende ühendusele wastu seista, siis saada ta tarwilised paberid ja tunnistused muretsema  et Riias laulatada wõiks lasta. Seadgu aga pruut salaja põgenemisele malmis,  aga ärgu unustagu mitte ema kummutist  1000 rublalist wäärtpaberit ühes wõtta, keda Mistarvis rahaks wõiks teha. Usaldaja neiu teinud kõik nagu kallike käskinud ta enne Lihawõtte pühi lipanud mõlemad Riiga. Sääl jätnud noor kelm pruudi Wõhrmanni ajas pingi pääle istuma ja lubanud oma sõpra ja kiriku kirjatoimetajat  ülesotsima minna, kes laulatuse asjus nõuuks wõiks anda. Läinud ja jäänudgi  ühes neiu 1000 rublaga. Õiglaselt armastaja neiu ootnud künni õhtuni kallikese  tagasi tulekut, pärast otsinud Riiga mööda kuni 15 rbl. taskuraha otsa lõpenu  — kõik asjata! Südamewalu ja häbi pärast ei olla tal ka wanemate juure tagasi minek wõimalik. Enam ettewaatust! Riiast. „D. L." kirjutatakse et keegi peremees Riia oma talu maksusid õiendama läinud, sääl juures aga kelmide küüsi langenud,  kes 300 rbl. eest 2000 rbl. wale raha müüa pakkunud. Maa inimene lasknud  end ivõrgutada ja leppinud kaubaga kokku. Kelmid lugenud 2000 rbl. waha ja pannud pakikesesse. Pärast waadanud peremees pakikest järele ja leidnud selle eest 2000 rbl. asemel leiwa kanika. Künni maa mees oma 300 rbl. lugenud, olnud kelmid pakikese ümber wahetanud. Peterburgist. Riigi-korterimnksu läbi on nagu „St. Pet. Zeitung" teatab, «/s osa wähem sisse tulnud kui ette arvati. „Nowoje Wremja" awaldab „Ssyn Otetschestwa" järele ühe järeletrükkimise asja kohta tehtud otsuse. Keegi herra 24 Saar l a n e. 1894.