Tallinna Sõber M 30. KuuStellikömneS aaStaM Tallinnas, Leikusekuu 25. päawal 1894. Üleüldine aealeht Eesti rahvale man! ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna? Lindfor»'i pärijate triikimajal: 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aaStae 1 rubla 70 kop. Fr»«r«<used maksawad iga rea ehk t«T« aseme peatt 5 Nop- Tellimised wõetakse VaSka: Hallilmas: Lwdssrs'! põriMe trüktma'»». H. SeelauSt, Osauspösa S 4. Kartus- FaaKmaiui. Aakweres: Z. Kuljs. Paides: A. — Lapiakus:  H. KsllSerg. F> Mtt!i«r'i pootüS. WiliailZis- L. Karow'i ja K. raomatukiiuplnsrb. Alaris.!»: M. Põder. Mõrus- Praua Bie!rose. WalKas! M> Ziudols, - iõ — Maal- tu.da istõrsuis tuuturalje. WaStaja redaktor W. F. SichHor n. Älab Balliatis, kirjad Mwad Bailiski (Baiüschport -> kuarikeM.slopri..> Register Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Mälestuse-sammns. Õnnetu simn. j AnukingituS. Wene kahel Wene-turul. Tulekahju. Laewa õnnetus. „Russalka" kere olsiiuine. ! Pahateud. Kholcra. - BaltlSkistr Ilmad. -- Rakwerest. Jurjclvist. Wiljandist. Pärnust. Wörust. Rimst. Pcu!lü!i',ist KciSrilozast. - Kyvicm. LmmmaaU. Warschawrst. Üks kasulik uus leidus. Üleüldised sönumid maailmast. Baltiski's, Leikusekuu IS. pääwal, Sõda Koreas ja Korea pärast Khiina za Japau'i wahel, seisab kõige maailma tähelepanemise all ja meie pealtuna-lehed panemad iseäranis seda kentsakat mangu tähele, mida Inglismaa selle soea aSjus jälle mängib.  Nenda kirjutab .Nowoje Wremja" sõnumisaatja Loudon'is, et palju Inglismaa ohwitserisi ennast seal Khiina SaatekondaS Khiina teenistusesse pakkuda ja et mitmed London'i suurkaupmehed ennast pakkunud olla, Khtina'le sõeariiStu ja püsfimoona toimetama. ,Kui Inglismaa", tähendab Wremja" selle sõnumi juure, , ennast selleS sõeaS neutral (osawõtmatakS) jääma kuulutanud on, siis on arusaamata, kuida Inglismaa teenistuses seisivad maa- ja meremäe ohwitserid oina teenistust  Keskpaiga-riigile pakkuda wõimad, ilma et sellega oma Walususe ametliku kuulutuse waSta teekfimad. Inglismaal  el pane keegi seesuguseid üksteise wasta rääkiwaid nähtust imeks. Kui ka Walitsus ennast osawõtmakS kuulutada  ruttanud on, siiski -vaatab seesama Walitsus niisama  kõikide ettetulemiSte peale, kus neutrslolemise  rikkumine tema plaanidega ja tarwitustega kokku läheb. Inglismaa ohwitseride astumine Türgi teenistusesse  mitmase sõea aeal seisab meel kõikide maleStuseS, niisamati need suured sõeatarwituSte - saatmised, mida Türgi sõeawägi Inglismaalt sai." ÜkS kawalast wälja arwatud opportunitäti- (oma-tarwltuse-j politika, mis iga ettetulemise järel käib, olla Inglismaal ikka pruugi law olnud ja sellepärast ei tohtida ka sel korral Inglismaa lahkuS Khiina waSta mitte tähelepanemata jääda. Kui wõitlemiseS lapan'i ja Khiina wahel Inglismaa lahkuS ennast wiimase riigi poole pöörab, siis olla sellest selgest näha, et Khiina wõit Inglismaa tarmituStelc kaugel Homikumaal wäga kasulik on. ,Necd tarwitused seifawad  aga, kuida igal poolel tuktaw, otsekohe meie tarivituste  waSta. Wenemaa on ,Journal de St. Pekerbourg'is  (Wene WäliSte asjade Ministeriumi ametlik leht) üleüldiseks teatusekS kuulutanud, et Wenemaa Walilsusel kindel nõuu on, Korea ,Autonomie- (istolelemise) politikat"  tuelada, sest et see kõige suuremat kinnitust nende paljude Wene alamate kaitsemiseks annab, keS Korea's elawad. Sellest programmist ei saa meie Walitsus arusaadaval  wiistl mitte körwale minema ja kui Inglismaa lahkus Khiina wasta Korea's üht uut korraldust järjeks saama piakS, siis oleks meil-võimata, täideõ Inglismaaga lollitada." Wenemaa neulral-olemine sõdijate riikide kohta saada ennast läieSte otsekoheseks wälja näitama, sest Wenemaal ei olla «vähematki aSja, ühele ehk teisele wöitu joowida. Mis järjega sõda ka lõpeb, Wenemaa ei wõida ega saada üht muutmist Korea asjades mitte rahuga pealt -vaatama. Inglismaa teha paremini, kui seda Wenemaa tahtmist oma edaspidiste sammude juures tähele pauekS, ,sest selle waStaseS etletulemises  saada Korea-küflmine salgamata asm uuteks segadusteks Peterburg'i ja London'- wahel andma." KaS see ähwardamine ühe lehe läbi, miS nagu „Noivoje Wremja", mitte ametlik ei ole, siiski aga sel korral -vist Weue Walitsuse meelel kirjutab, kas see Inglismaal palju mõjub see ou wäga kahe-wahel. Kawalusega on Inglismaa  oma plaanisi ikka nii palju peita oSkanud, et neist -vaewalt  sõea-aSja wälja arutada wõiS, nii selgest nende otstarbe  ka ikka wälja paiStiS. Europa'S ei põrka Wenemaa  ja Inglismaa tarwitused, peale Balkani poolsaare, kusagil üksteise wasta, seda rohkem oga igal poolel Taga- Asia'S ja sellepärast -vaadatakse mõtemill poolelt ikka kahtlase silmaga üksteise peale. DiplomakikuSte kulgedel saab wtst ka sel korral ühel poolel ja teisel poolel palju tegemist olema; sõeameeSte kuke- ja terariistadel aga kõiki ettearwamtst mööda küll tvist mitte. Wähemafl ei ole sõda otsekohe Venemaa ja Inglismaa wade! mille karta; ennemini weikfiwad aSjad Wenemaa ja Khiiua wahel nii palju teritatud saada, et Venemaal Korea /sioiemls,/ kaitseurisekS Khiins waSta legewalt üles astuda lärmis läheks, kui lapaniased, Inglismaa salalaUiluStest hoolimata,  Khiinlaslest ise >ägu ei saa. Saksamaalt. ou Bochumi'Z koosolekut pidanud ja sealt ivaõlusi PaaSii cncyklika peale kuulutanud, mis ksiki seltõkondlitku mässamist lahkumise süüks Rooma-Kalholigi kirikust, j. o. Lulherus'c usupuhastamise  ja Ewangeiiumi kiriku asutamise süüks, iued ja kõiki kirikuid ennast Nooma-Kalholigi kiriknga ühendama, f. o. Paapvti wõiruusc alla heitma kutsud. Sellest ,Saksa-Ewangeliumi waStujest Rooma Paapsti zucMka peale Jaanikuu 20. (8.) paamast 1894/ olgu järgmised lõpe laused ka meie lugejale. ,EeSli EwaugeliumlaStel/,  ette pandud' ,Mele teame küll, et meie päiwil ka Ewangrliumi kirikus palju umbusku walilseb Aga kus on Jumalast lahkunud prnmõtlemüre õige lse poolest kodu ja kuS on mäSjamiste tuleasemed? Vabadusega uskus on meie juures  üks köieluS igaühe enese südametunnistuses sõlmitud ja, kõige usutunnistuse mitmekesisuse juures, kuida wõitlemme  tõe järel, just nagu Apostlile aeal. seda tingimata omaga toob, oi» ükS waimu-ühidnS, mida mntdugi ainntt see ära tunneb ja mõiütab, krS midagi Jumala walmnst kuuleb (2. Kor. Ä, 14) ja meie Õnnistegija enese alalist elawak ligio-emist usnb. Matt. 23.20). Sellepärast on, mitmesugusest äralangemisest hoolimata, Saksamaal usk ja sellega lruuwuS weel tänase paä-oaiii üks mägi, kuida ühegi! teisel maal mitte; ka Saksa-Kalholtklased selsawad selles Ewangeiiumi tõe ja südametunnistuse mõnu jargeS kõrges Me Romania maailma. . . . Aga meie kohaline on, kui Ewangeliuml usu tunnistajate kohaline,  sellele, keS mitte ei lõpe, maailma ja Khristuskouda (RiStrahwasi) õpetamast ja maiuljemast, ka omalt poolelt üht sõna Jumala nimel ütelda. Paapstkoud Noo>nas ei ole ükskord tema healt mitte kuulda tahtnud, kui tema seda Saksa reformationi (usupuhastamise) kõueldök-de läbi ümberpööramisele kulsuS. Ses (Paapstkoud) ou ennast meie päiwil ainult ikka süga ma mait omasse Jumalast lahkunud eksitusesse mässinud. Seesugune pimeduse >a waljustuse üllmöek piab ja saab ükskord Jumala õiget kohut oma järel kiskuma. Kas tuntakse Vat>can'is midagi selle ligendamisest, sest et, kuida iialgi suue mitte, seal kõiki selle pooliti juba hamklatud maasima-ualilsuse une-- näu laitmiseks ära tehakse? Saagu Paapst Leo XM. meele järel olema, ühe encytllka teise eucpklika järel kirjutamise  asemel, seda kirja ikka jälle ja jälle lugeda, mida üks Italia kõrge riigimees, üks Nooma- Katholiklane, temale saatis ja miS kõige tigemal! tema külge puudub. Selles kirjaS seisab! , Italia rahwaS hakkab, kuida minul näitab, omaS südmetunniStufeS üleS ärkama. Kui miila mii te ei eksi, siis tahab see rahwas ka usu poolest üht sügamamat elu. Sel rahwal on janu. .... selle elama mee hallika järel, millest KhristuS Tamaria naefele juua audiS. Mitmed arwawad khristlik ivaim Kalhoiigi kirik»? olla u!h-kunud  ja ühest nii kitsast sil-uariugist, kulda see seal on— ek woolala see hallikas mitte enam. Nenda el woolannd fee hallikas mitte enam 15. aaSka-saea lõpul ja reformation tuli ilmale. Mina ei pia seda mitte wõimälumaks,  püha-isa, ek Italia'S ka sellesarnast t-.l?b, kui Teie omal wöetud keel edasi käike/ Kuida näha, ei tste ,Saksa Ewangeiiumi - ühendus" mitte pelgunud PaapSti ülemeelise, kannatamatu ja teutawa ringkirja peale üht kohalist waStust andmast. Saagu mõjuma! Kuida juba enne siin paikaS tähendatud, on Saksamaal  wiimaölel aegadel jälle suuremat tähelepanemist Sozialde m okratlaSle peale heitma hakatud, keS küll omas algnS-loomuses taltfimad on kui Änarchistlased  ja RihMstlased, ja kes ise ikka ktnnitawad, et neil mõiemile wiimaõtcga ühtigi tegemist et olla, kelle keS.kist aga juba enne Saksamaal õige koledaid kurjategijaid ja kuijategusi ilmunud on, nagu Hödel ja Nobelmg nende kurjalegudega Keiser Wilhelm I. elu waSta, kurjateu-plaan Gcrmauia kuju waSta Niederwald'i3, Polrtseimeister Rumpsi äratapmine Fcankfurt'is Maini kaldal j. n. e. Keiser Wilhelm 11. lootis kurja maimu Sozialdemokratlasleö  sees lepitada, iseäralised seadused nende wasta saiwad  tagati Võetud ja kord näitas, nagu hakkaks see neid lõeSte tallstlama ja korralisele teele tagasi juhtima; Viimasel  aeal on aga nähtused ilmunud, mis selle peale tähcndawad, et nemad ennast õige kardetawal wiisil AnarchistlaSlega ligendawad. Berlini's ja mujal on Sozialdemokraltased  koosolekuid pidanud ja nendes programmist teinud, miS Au arch ist laste programmidest mitie kaugel eemal ei seisa, ja paha maim on ennast mitmel wiistl ikka rohkem ja ikka karjemini näitama hakkanud. Nüüd on BerlinsiS Leitusekuu 13. (9.) pääwal Anarchistlane Schewe kinni wõetud, keS selle juures kuus kord rahwa seika laSkiS, kaht kriminaltohtu-amelnikku ja mitmel teist lnintrst haaivaS. Hiljemini on Politsei Schewe juureS leitud kirjade järel weel 50 kahtlast inimest kinni Võtnud. Pärast esimest läbikuulamist oliwad nendest ainult 6 jälle lahti iaslnb. Juba enne seda ou healesi tõusnud, mis BiSmarkl aastal 1350 Eefurl'i Parlamendis peetud kõnet meele lnletawad, kes awalikku tähelepanemist selle kartuse peale juhtis, mis suure käraga päritud ,Seitside-asutamiseja  tulla Võib ja tulema piab, kus Mawaid kõnest peetakse, mis igaühel olema pidada ja mida ükski seadus piirata ei tohtida. Nüüd päruaksa rahu-armaStajates ringkondades jälle isearallse  leadusi Sozialdemokrattaste wasta. seltstde-asutamiSie,  kolklunlemiSte ja tcüki-wabaduse kitsamale pingutamiseks.  Nüüd ou Prantsusmaal, Italia,s' Schweizlls ja PMa-Mnmka ühendatud-rilkldeS iseäralised karmid seadused  AnarchistlaSte wasta autud, seal wõiks maapind nende jalge all palamaks minna ja nemad wõtkstwad kui Saksamaa selles teis te taha jääb, sealt Saksamaale Voolama  hakata, kuS Sozialdemokraliased neid weunalikult waSta wötakstwad, kui ueude eneste päitseid ei pingutata. - Keiser Wi l hel mou lagiiSuraalt lagast tulnud ja Lelknseknn 13. (S.) pääwal Berlinsis gardiwäe sügiseparadit  pidanud. Inglismaal, kus Keiser Wilhelm otsani Mge lahkusega, ilu >a uhkusega üles peetud sai, on tema ka PraulsaSmaa endise Keisripraua Eugeni e, Napoleon  M. õnnetuma lese, juures käinud, aga et mitte Saksamaa sõeawäe mundreS, maid Inglismaa meremäe muildres, et Prantslased untle arwama ei hakkaks, temal olla ehk wahest paha nõuu nende Republika wasta. Seda kiidetakse jälle üheks kalllsmeetisekS üleSnäituseks nii heaSie Prantsusmaa waSta, kai ka õnnetuma ükstku KOSriprana wasta, kelle tahinliku himu läbi Paapstile /ktzerite» waSta appi minna, kõige rohkem sõda aastal 1370 ü!eS kihutanud ou, mis tema meest ja sellega ka teda ennast kroonist ja thronist lahti tegi ja omas edaspidises  järgeS tema ainust poega Lõune-Afrika Sje surma suhu saalis. - - II u e Niigi-pääwa-maja awanstse-pidu  Äerliu iS saada Tal we kuu lõpu-poole peetud kuS siis ka Rilgipääw kokku tuleb, mis waremini wõima-