Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jõulukuu 13. Pääw a SMsKKwM. Gmf Cap?'Vi latzkuminl NiigikauZlsri ja PreuSfi MiniSterpMdmti ametiA ja suuü Wrimine MiniSteriumiS ülsPsK, mis weel ksksts VpstsMd si näi olema, teeb Sakfamsal ikka wttl fMrt kshlnst skalehtsbeS ja kõikides pMika-NNgksndsdeD- Psoltti pooliti pilgates ««tswgh »r«!ejab igaA ersksnMst, Zt nende neli M üks Rool aMM s«K, kus nosr Keiser Wilhelm  11. waMfeö. nZüd juba NiieAeistkÜNMend Nmisirit M kolm Riigisekretäri ametist taganenud on, MWist sms enese tahtmist mZsdK, «uist NSKlysidstud käsk Pssle. Keisri ysinust lsesygMe KMtustZ juursß Panuakss imeks ja osalt pahaks, M tUlstakss t»K sõna Meele, mida tema siis ütles, Zn! Würst BisMark ametist lahkuma pidi: ».Mma üksi olen herm Seda sõna ei taheta laiades ringkondades Saksamaa pshMseaduse kohaliseks pidada, kus Keiser mitte MsaMsKja ja MusVaMseM «i ole, wmd ühes nöAus Ühenduse-kõuukoguga ja Riigipääwaga  WglitseZ, Toota wõib aga siiski kindlast, st tusk mitte mmMuks wastgUAKemissks iileS ei koha, sest üliwabalased mitmesuguseA joonest js ka?Wast teswad ks Saksamaal palM mmet ja näits oad, et asjade korraldamisew  üht üht kindlat Mt kibedast tsrwis läheb. Tvsmusliknlt  Nõitz ses käsi aga ainult Monmchi käsi olla. Räägitakse, et Würst Bismaxk Jõulukuu 5. (Talwekuu TA) pääwal Mgipääws awamiseks Berlin'iDss tulla. ----- Keiser Nikolai ll° sm PreuW AlsksWder-Garde-rügeKmti ja Baier! Z. ChsvÄnlegri-rügemekti «Memaks Nimetatud.  Sachssn-Weimsmi Mbsumherzog (thrMipärija) on Talwekuu Tl. (N.) päswa õhtul kell It lz äm surnud Erbsuurherzogiks on äm surnud WmZ Wilhelm'! wanem poeg nimetatnd» - üleüldise Zei tungi' toimetajad Klsssr ja Restln m Riigisekretär Va?on Mar-- schall von Bisberstein'! ttntamise pärast kaheks kuuks wangi, Zimmermann 159 marka msksma mõistetud. --- Õõsel wasta Talwskun 14. RZZwa läks Elberf?ld'is ühes sigari-wabrikus Kipdorst-mMsas tuli lahti. Kustutamisetööde  juures sai üks Potttsei-meZG suitsus äm läksStatud. Kamerun'! tagamaal, ZZän?'Afriks's, « seatine koburahwas Lieutenant, Domimk'i ja tema roe ike fõeameeSle-salgu  Peale tunginud ja teda Muud Zieutemnt Dominik on ise raskest haawatud. Ssalins ksduxahawa-' peamees Hsndrik Wtdoi on euKast küll stiugiNKta Kiimast  kordas. o. löpupmitisM, alla hsitnntz ja pidada edaspidi Saksamaa asumaade poolt 2999 marka aastaraha  saama. Armutakse aga, et tema sellegi pärast sma armsat ametit, härgade-wargust, maha ei jäta, sest seda pidada tema sma tähtsamaks WMseja-ttsõigusM. Vöune-Afrika Saksa asumaal on Sakslased Wiimkuu M. (13.) pSäwal pärast xittemal Võitlemist Knirmga, Wahehelaste  Pealinna, sisse Võtnud, kus Lmttmant Maass ja kaheksa Askrialast langenud. WsenlMs kahM oks mäga suur. Sakslased on need suurtükid zg püssid tagasi Võitnud,  mis fiis Wahehelaste kätte langesiWKd, kui ZZlewfki rong sea! maha raiutud ssi. Peale selle su suur püssirohu-tagawara,  palju loomi ja xleWMti-kihwsfi wÄtjats kätte langenud ja umbes IZM rZAwitud naest ja last on orjusest peastetud. Jõulukm 7. (Tawekun Ts.) Pääwal on Saksamaa Niigipäaw omasse messe uhkesse Riigipääwamajasse,  Berlinll, „Kuninga-plaGi asunud. Uus! Riigipääwa-maial  on kullatud kuppel, seespidi nõretab kõik rikkusest  ja kenadusest; laidetud saab seda aga siiski mitmelt poolelt. Throm-köms on Keiser kõikumata ssbmst Wmemaaga  kinnitanud ja seespidistes asjades suuremat rõhku seaduse peale erakonna Vasta pandud, mis Sa kohe pAäwakorrals Võetud sai. Sozialdemakratlased,  kelle keSkik ju Saksamaa RiigipZäwal palju Mkeid on, on ?a kohe pahandust teinud. Kui Riigipääwa präsi. dent, herra von Letzow, oma teretamife-kõne lõpul KeiSri terwise wälja hüüdis, siis on Sozialdemokratlased oma asemete pea! istuma jäänud. Kui neid selle eest hurjutati, siis on nemad nurjatumal wiisil Vastanud ja üks nende esimeestest, Singer, on li«i!anud, nende erakonna Viis ei olla mitte, ühe ainsa Mehe pärast üles tõusta. Pahandus  Keisri- ja riigi- truuwides ringkondades oli wäga suur ja ette sai pandud, neid KeiSri-teutajaid kaebtuse alla panna, mis aga wist mitte wasta Võetud ei saa. Juba enne oli RtigipääMa poolt luba päritud, et Riigipääwaliige,  Sozialdemokratlaye Aebknecht, Keisri-tsutamise pärast kohtu alla antud saaks, sest pshjusseadust mööda on Riigipääwa-liiked  oma ameti-aeal ilma selle lubata puudutamata. Seda ei ole aga mitte Vasta Võetud. Teised erakonnad tahawad ka seesuguseid Avalikkust arutamist eemal hoida ja loovamad, et rahwa-heal ennast iseenesest nende waSta tunnistab ja nemad edaspidi enam Valitud e! saa. Kõik uued Ministrid, KNer, Schsnsiedt ja Hammerstein, niisamati  ka Riigikanzler Würst Hohenlohs, oliwad Migipaäwal.  Suurem tähelepanemine oli muidugi uue Riigikanzleri  peale heidetud, kes weike ja sms aaStats-koorma all juba kokku wajumaS on. Tema silmad olla aga ikka weel lemmad ja waadaia kõrge mehe julgusega oma ümber» Tema on kinnitanud, et tema mitte üht uut joont Saksamaa  seespidise ega wäljaSpidise politika sisse tuua ei taha, Vaid oma eelkäija jälgil lummusega oma kohust täita. Põllumeeste soowimisi tahta tema tähele panna ja nõdraid tnstadü. PõlluMseste-ühenduse lootused, mis Wme Vilja tollide alandamjse wasta käiwad, olla tõusmas. M nende keSkist on KeiSri jahtidel Siebenberg'is Keisri jutul olnud, põllumeeste häda seletamas. Keiser olla seda teraselt tähele pannud. Telb«'i PõlluMJeWd köita selle külge suuri lootusi. TMids-kaup Saksamaa ja Wenemaa Wüyel sn aga kümne aasta peale tehtud ja selles ei ole wist enne selle aea lõppu muutmist oodata. Juba hakkab malehiehealesi  uue MgikanZleri wasta tõusma, tema wamduse pärast (76 aastat), kus ka üks hiiglose-loomuS, nagu Würst BismarÄ, Wkewaga oms suuri kohuseid kanda jõudis; siis pannakse temale pahaks, et Keiser Wilhelm Prantsusmaa  nende päewads sees ära surnud kuulsa inshenöri, Ferdinand von LeSsepSl, Suezi kanali ehitaja, lesele kaastundmise-telegramnü  saatnud ou. LessepS olnud küll üks wäga osaw insheuöör, aga omakasu-Mdja nagu kõige hoolimataM  petis, kulda suursS Pauama-kauali-pahauduses kõige Maailma ees ilmunud. Ühele seesugusele si pidada üks Saksa Keiser Mitte tagajZxel mvcüikult auu andma ja süü langeda Riigilanzlert peale, keS selle waZta oleks rääkima pidanud, Endine MgikcmZler Graf Caprivi olla Keisri umbarmu alla l-augemw, kõigist auust hoolimata, mida temale tema lahkumise jnureS Keisri poolt üleS näidati. Üht kõrget sõeawae-ametit, mida tema endiste sõnamits järel saama pidi, ei ole tema mitte saamid, nii tähtjaks sõeameheks  teda ka peetakse, kmda Za Würst BiZmark temast ütelnud on, kui tema Riigikanzkriks sai: ..Saskmmaa on oma kõige parema Kindrali kautanud,' Saksamaa rahamehed on omale Wmemaa uutest laeimpsberikest Z 3 kuuni Z 4 tuhat Milliom marka (umbeS 3 tuhat mill>oni kuldrubla) eest tellinud Saada wõiwad tellijad ainult 1 '/z protsenti. Kuida juba lühidelt tähendatud, on Würßtipraus Johanna Bismark, sündinud von Puttkamer Talwekun 27. (15.) pAawal Varzln'is ära surnud. Talwekun Z 9. t t 7.) paama! on surnukeha kohalisest  kirikuõpetajast waiksett siSseõmüõtatud ja walkfelt esiteks  Varziu'iS puhkama pandud, saada aga hiljemini SchZuhausen'isse jäädawals rahupaigale wiidnd. Juures on ainult kõik würfllik perekond, Dr. Schwanwger, Würst Bismarki kodu- ja metsa-ametnikud ja need, kes Ba?zin'iZ elawad, olnud. Surnukixstn kandsiwad kuus metta-ametnikku  js kuuS yõllutoZ-ametnikku aia-majM?. Würst Bismark  käiS oma tütre, Grasipraua Rantzau, käe kvrwas surnukirstu järel tugemas sammuS. .M-inchener Allgemeiue  Zeiwng' äratab mõtet, Wanakanzlm lahkMud abikaasale  Saksa rahma poolest mäleõtuse-sammast ehitada. WlkSli tenvis ei anda palju mmek, mstid emnawad temale aga nõuu, õige pea Varzin'ist Fttedrichsnch'esse elama asuda. Ämberasuluise pZZw ei olnud weel määratud. Smna minna siis Riigikanzler Würst Hohenlohs teda teretama,  wist ka KeiSri nimel, kelle kaaStundmise-kuulamisest tänini ühtigi kirjutatud ei ole. Würst BiSmark on aealshtede  läbi paljude osawõtmise tunnistuste eest Saksamaalt  ja wõeralt maalt oma enese ja oma laSle tänu kuulutanud. Kuida elatanud Würst seda kurwaSlust wälja kannatab, seda saab aeg näitama. See abielu on igapidi eeskujulik slnud ja kodused kmwastused oliwad senni sellest paarist eemale jäänud. Weel Viimasel aastal on Würst BiSmark ühele tema juure tulnud auustamise-saatekounale liigutatud healega omast kodusest elu-õnuest rääkinud; kõik tema kolm last on rõõmsast üleS kaSwauud. WürStipraua surm oli tema esimene kodune kurwastuS. Kergest wõib see rauga juba muidugi kõikuwat termist õõniStada. Karta on ka, et Bismarki würstlik nimi hauda läheb, mida ikka tema järeltulijate wanem liige kandma pidi ja mis pärast tema surma tema maaema poja, Graf Herbert BiSmarN, omaks saab. Graf Herbert BiSmark kosis aga hilja ja tema esimene ja tänine ainus laps on ükS tütar. Teise poja. Graf Wilhelm Bismarki, lapsed on ka tütred. Wana Würõti tütrel, Grafipraua Rantzau'l, on küll kolm poega, aga need et ole ju mitte BiSmarNd. Wist saaks Saksamaa,  kui Würst BiSmark'! mõlemad pojad ilma poegadeta surema piakflwad, ennast omal aeal rõõmustama, kui selleaegne  Saksa Keiser WürSti-nime Graf Ranhau «vanemale järeletulijale annaks, keS siis harjunud wiisil Würst Nanpau- Bismar? ehk Würst BiSmarl-Nanhau nimetatud saaks, suure Ritgikanzleri, Saksa Keisririigi ühendaja, auuStatawakS  mälestuseks. Seda on ka teiSteõ riikides tehtud, nagu Wene riikiõ Kõigekõrgema käsu peale sugukonnad Würst Barklai de Tolll-Weimarn ja Graf Brevern- de la Gardie on. I.ustria°UnZrNMAM. Ungrumaa Liberal- Une) eraksnd. on Jõulukuu 9. (Talwekuu 28) paäwal Pest'iõ koosolekul pidanud. Ministerprästoenj Dr. Wekerle on uueSte kinnitanud, ei Ketser uut kktkn-seadust kinnitanud  olla. Ses sõnum sn seal suurt rõõmu-kahinal teinud ja Sibsral-erakond plaanida suuri pidust. Selle näda// lõpul pidi Dr. Wekerle Wien'isse Keisri jutule tulema ja siis pidi otsus selle seaduse üle tehtud saama, mis teda tema MinisterprAsidenti aseme peal kinnitab ehS selle pealt ära tõukab. Tema ise olla täis lootust ja olla kinnitanud, UngruMM Liberai- (wabameeline) erakond olla tugew küll, Konservatiiv-(hoidlaste) erakonda Valitsusest eemal hoida.- Wim'is käiwad jutud, Serbia Kuningas Aleksander olla ennast Erzherzogi-prmzess Auna Maria Theresia'ga kihlanud,  kui tema Hiljuti Wiensis oli. TaulatKMius olla tulema aasta peale Wiinakuu peale määratud. Erzhsrzegi. prinzefs Anna on ErzherZsg Franz Salvator'!, Keiser Franz Josefi wsiMehe õde. See kostmine saaks wist sidemeid Serbia ja Austria-UngrmMK wahel weel kindlamM köitma, mis uüüd õige tugewad olema nAttawad.  - Sõnumi järel Jõulukuu Tl), (-v) pääwast on Ungrumaa MiniSterprästdent Dr. Weckerle oma enese ja kõige MinMsnmn! taganemist Keisri ette pannud. Keiser on oma nõmmõtmist pärast pühadeks jätnud. Austria- Ungrumaa Saadik Petsrb»rg'is, Graf Wolkeustein-Trosts burg, on ennast sellest ametist lahti Võtnud. Prinz Lichtmstein  sn tema asemele nimetatud. VaamMMli Kohtute-Minisier on kuulutanud, st aeglised  seadused tõbede sissswedamise wasta WenemM sadamatest,  Idamerest ja SosmeMerest, Hollandi sadamatest ja Londonist nüüd jälle maha jäätud sn. Ingli.WmM, Wöitlemised Parlamenti Pealtua Pärast kestawad Inglismaa Hoidlaste ja Wübalaste Vahe! ikka edafl. Sellest mast saadik, kus Gladstone sttep«ek lirimaale  homerulet (isi-tsllitusi) anda, Parlamenti Alttuas wssta Võetud, Pealttms ags tagasi lükatud sai ja sedawiisi  täitmata jäi, pküawad Wabalased seda wana asutust mis ksikisi Alttus uõMmõtmisi tühjaks teha wõib, kas täi-Ste häwitado eh? Vähemast omaS Võimuses nii palju nõrgendada, et see HZwitamisega pea üht ja sedasama tähendaks. Juba sn wabameeliselt poolelt lausa mässamisega  ähwardatad, kui Hoidlafsd järel Zi auuK; need tähendowad aga hirwitates, et mässamine MjaZ lapsemäng on, kui ratzMas sellest osa ei Võta. kellel Mässamiseks wähemaM  himu si Ma. Aga isegi Pmlttm enese liigete keskis  päritakse muutmist, sest seal istuwad ainult Lordid oma sündimise-õiguse mõnul, mitte Valimise järel. Ka endine MiniNerpräsident Lord Salisbury on kord ütelnud: ,-Meis oleme siin üleliiga oma keskiZ.' Muuttmsew päxiwad  selle eestkostjad, et muist liiteid walitud saaks ja sedawiisi  xMt merd' selle mitmes tükis WM»mud kehakMM sisse woolaks. Et see Võitlemine pea lõpetatud saaks, selleks ei näita Vähematki lootust olema. Hsrmomlsist su Jõulukuu Z. (Talwekuu Z!.) paamal sö«M tulnud, et mml«V ftal eelkäinud päewa hommiku! ühe ttjsijate-KMulKewaga paksus udus kokku põrtanud ja wiiMane kohe, wist kõikide pealolijatega, põhja wajunud on. Pshja langenud laewa nimi oli tsadmatK. xAlbertins' on küll kohe peafimise-PKstisi Välja saatnud, aga need ei sle ühtigi leidnud. ise on ka raskest Vigastatud  ja Dermoitthl sadamasse läinud. Keiser Nikolai 11. on Royal Scots Gerys Tiigsmenti Auu-OberStiks nime. tatud. Keiser Wilhelm 11. sn sellele rügZMMkile oma önnsssowimist selleks suuks saatnud. PrMsNSMaM. ParMs teeb protsess Kapitän Drey- M'i waZta, kellele sülttZ antakse, e! tema Saksamaa Sõmwae-sSjatallitajaZs  Prantsusmaa sõmmäe-sKladust müünud, ikka weel suurt kahinat, oli aga tsisM korraks jäätud. Protsessi käikuS on malehtede läbi ja ka kohtu ess nii palju tsutufl Saksamaa SõeKwZe--asjatMtajats Vasta wälja puiStawd, et Saksamaa Saadik Gmf Münster diplo- Matikq-tallitusts seismaMmissga ähVardmud on, km Prantsusmaa Walitsus Reils otsa ei tee. Sealtpoolt ou siis ka awalikult kuulutatud, et Mk katsed wöeramaa Saatekondasi salKkuÄaMise-aWdK Me rebida, ilma põhjuseta  on. ülepea n taha salakuulamisx- za ärMndmisekärad  Pmntsusmval lõOedA, Nüüd on endine Saksamaa ohwitfer SchõnbeÄ, kes arVuandeid ja kirjast Prantsusmaa kaitfeNise-pZaanidx üle awaldanud, wiiM aastaks mangi ja 5009 franki maksma mõistetud. Tema ise ei ole kohtu eeS olnud. Mitmed «alehtede-WZljamlÄjad ParMs on mitmesuguste Pahanduste pärast kiuni wöetud. Nimelt on need lehed kõrgete ametikandjate käest ähwardamisega, nende üle muidu paha jnttufi teha, raha kurnata katsunud.— KuuluS mslMZr, SueMsnM Mtaja Fsrdinand LessepS, on Jõulukuu 8. (TalWsknu 26.) pääwal ära surnud ja suure amiga maha maetud. Aealehed kinnitawad, Suezikanali  ehitamine olla Prantsusmaa suu ja kuulsust mi palju kõrgemaks kaswatannd, et see kõiki pahandust Pa- nurja läinud ehitamise juures, kus tema ja tema poeg Charles LsSsepD ennast kurjasti sopastastwad ära tasuda. Parlamenti-president Burdeau on ära surnud  ja Brisson tema asemele walitud. — > üks Parisll leht tahab kirjast ühe kauba üle Inglismaa ja Itana watzel saanud olla, mis järel need riigid üheskoos Sudan'i wasta wälja minna, kui nemad seda tarwiliseks piawad. Jtalia saata 25,000 meest, Inglismaa kanda kulud ja anda peale