Kärlalt. Küünla päewal pidas meie koguduse õpetaja Rahumetsa palme majas Jumalateenistust.  Rahwast oli kaunis rohkesti kokku tulnud, nii et ruumikas palme koda tungil täis oli. Pääle korraliku Jumala-teeniStust pidas õpetaja meel lühidelt kõnet, selle maitse palme koguduse ecslugeja Svaastase ameti päema mälestuseks,  milles ta tähendas, kui truuiste ja ilma wäsimata see mana maga mccZ seda kallist Jumala sõna seemet oma usumendade südamete sisse on püüdnud kaswatada ja mäija lautada, ilma et ta selle eest oleks tasumist saanud ehk nõudnud; seda püüab ta praegugi meel, kus tema hall pea nüüd jo küll marsi hauale langemas on. Kõikide süda sai selle kõne üle rohkesti liigutud. Wana mees nuttis ise rõõmu pisaraid, kui õpetaja temale 10 rubla kinkis, mida mõned auusad inimesed kokku oliwad pannud. Selle pääle pani õpetaja käed õnnistades wana mehe halli pea pääle ja maenitses teda ikka nii kaua edasi püüda, künni oma Õnnistegijad  täielikult saab leidnud, et tema oma surma tunnil maga Simeoni kombel wõiks ütelda: „Jssand,  nüüd lased sa oma sulase rahus ära minna, sest mo silmad on sinu õnnistust näinud!" Karjast. Uut moodi kosja käik. Keegi noor talunik otsinud omale pruudi, aga ei leidnud kuida tema ennast tema eluga tuttawaks oleks wõinud tehja, enne kui teda kosida. Häkist tulnud temale Tamme põllu Jaakopi lugu kalendrist meele ja teinudgi selle tembu ära ja läinud sandi näul kullakese kodusse; aga see hea neiu olnud lahke kui pääsuke, teinud õhtul kohe kerjajale hästi pehme aseme hõlgede pääle malmis ja homikul ära tulles, pistnud sandile ka meel üks paar kindaid peuSse. Peiu tulr.rd kodusse, heitnud kerjaja mundri ära, pannud kosja mundri jälle selga ja sõitnud kohe sellsamal päewal kosja. Olgu see lugu nüüd ka teiste neidule õpetuseks ja tehke igaüks niisamuti! Seesama mees tegi ka uut moodi pulmad, mis maga soowitaw oleks, et ka teised seda järele teeksiwad. Need oliwad niisugused, kuidas need iga haritud Eestlaste juures pidawad olema: ilma wiinata ja ühe ainsa õhtuga. Ei olnud sääl kisa ega lärmi kuulda. Wanade naiste aimamiste järele pidada nende elu nüüd wäga halwasti ehk minema, sest mida pitkem pulm seda parem olla nende elu! Oh mammaksed, ei ole see kuidagi moodi tõsi; arwake ise natuke paremine weel järele! Reede, 16. Webruaril, õhtu, lendas üks suur eha sarnane tüht põhja poolt ida poole. Lennates sünnitas ta palju kurgede sarnatseid sädemid, mis ligi 5 minutid meel hiilgades alla tulid; maade oli ime ilus. Harjumaalt. Hilja aja eest laksuvad J. mõisa moonamehed Tallinnasse wilja miima, muidugi wankerdega, sest et teed paljad oliwad. Süäl juhtus aga midagi, mis kohutaw ja kurb oli. Kui mehed koormatega parajuste üle raudtee luksuvad, kinnitas üks, et nad mitte üheteiscl tiisle otsaga selga ei ajaks; aga just kui ta neid sõnu oli lõpetanud ja oma hobuseid suu kõrwast juhtis, libises wanker üle rööbaste ja tiisle ots andis teisele hea wopsu kõhu püüle; selsa taga oli üks post ja nii sai waene mees posti ja tiisle wahcl surmahoobi.  Tohter maatas järele ja leidis, et teine rahu oli lõhki piigistatud. Õnnetu miidi hoSpitali, kus teda tohter paari päewa järele arivaS ära surewat. Õnnetumal jäekfiwad fiiS naine ja 3 last leinama. Jah, ikka enam ettewaatust! Wirumaalt. Kadrina kihelkonnas Kolu mullas saiwad kaks hobust meeste purjutamise läbi otsa. Kõrtsis pitkalt aega wiiteS kiskus'wad hobused külma käes kõrtsi ukse eest lahti ja läksid minema. Nad ci olnud aga mitte kodu läinud, maid eitea mis juhtumise läbi Pala suure metsa, kust neid nelja nädala pärast üles leitud. Nälja hädas olimad hobused jämedad puud üsna läbi närinud, kuni wiimaks nende jõud loppis ja nälg ja külm nad ära wõttis. Wiljandift. Möödaläinud aastal on Wiljandi  linna kahes õllewabrikus 60,555 pangi õlut tehtud, nimelt Rosenbergi wabrikus 43,374 ja Sewighu wabrikus 17,680 pangi. Pääle selle kuues Wiljandimaa õllewabrikus weel 89,138 pangi; kokku makseti kroonule selle eest 80,010 rbl. 60 kop. Miitawist. Miitawisse taheti uut Saksa keeli ajalehte asutada, milleks Riias ilmuma „Põllu- ja metsatöö ajalehe" toimetaja luba oli palunud. Seo palme on tagasi lükatud ja nii jääb leht ilmumata. Peterburgist. 12. Webruari ööl põles Peterburgi poole päkil ühekordne puumaja ära, mille waremcte alt pärast kolm põlenud naisterahwa surnukeha leiti. Kuida hiljem awalikuks tuli, olnud õnnetud tulekahju korral joobnud ja jäiwad nii tulesse. Parist näitusel on Wenemaa näitajatest  80 protsenti auuhindasid saanud, kuna kulud näituse juures kõigest 100,000 rbl. olnud. Palju Wene näituse asju saanud ära müüdud ja Wenemaa tööd saanud Prautsuscmaal tutwaks ja lugupeetawaks, nii et sääl neid nüüd rohkesti taga nõutakse. Alaealiste w abrikut ö ö l i s t e kohta tahetawat pääle enne nimetatud eeskirjade ka kooliskäimist  seaduSliseks teha ja pühapäewa tööd hoopis ära keelata. Ka saada wabriku walitsused kohustatud,  oma töölistele haiguse korral arstilist abi muretseda. Simferopolist. Säält tulewad sõnumid, et Musta mere rannas kauged tormid hirmus palju kahju teinud. Orenburgist. Orenburgist kaebatakse kange külma üle, mis sääl päewal 30, ööseti aga 35 graadi alla nulli näidata. Inimesed ei julgeda nina toast wälja pista, aga ka kodus olla külmetamine  waraks, kuna kütipuud hirmus kallid olla, 35—50 rbl. kubiiksüld. Ka majad olla kehwad külma eest kaitsejad, kuna need pärast suurt põlemist 1879 rutuga wäga kergelt ehitati. Wäljamaalt. Wenemaauued laenupaberid on Europa rahaturul nü suure himuga waZta wõetud, kuida seda enne weel nähtud ei ole. JngliS-Hollandi laenupaberid aastatest 1864 ja 1866, ja laenupaberid aastast 1855, oli 280 miljoni franki ehk 70 miljoni  kuldrubla eest ümberwahetamiseks sisse antud, nõnda et uutele tahtjatele rohkem neid uusi laenupaberid üle ei jäänud, kui 80 miljoni franki ehk 20 miljoni kuldrubla eest. Tahtjaid on aga 200,000 olnud, keS neid paberid 3,125 miljoni franki ehk 781,250,000 kuldrubla eest saada tahtsimad, nenda et iga tahtja läbistikku ka mitte üht uut laenupabcrit saada ei wõi. Parisis on juba esimesel päewal nende uute laenupaberide  hind protsenti üle nimehinna tõusnud. Prantsusemaalt. Prantsuse ministerium  on kangesti kõikumas, sest ta tähtsam ja tublim liige, sisemine minister Kon - stans, kes mõnda aega enam peaministri, Tiradiga hcasti läbi ei saanud, on ametist lahkunud, aga selle läbi ministerium nagu põhjata ja kaaneta jäänud. Inglismaalt. Pidul, mida Londoni pürgermcister ehk lord-mayor, Jsaacs, 21. Webruaril andis, on iseäralise waimustusega Saksamaa keisri termist joodud, kes ühetasase osawõtmisegawaesemate ja rikkamate, alamate ja ülemate eest hoolt kanda. Kui keiser Wilhelm jälle Inglismaale tulla, siis saada tema sääl kui säälise meremäe ülem admiral teretatud. Terwise joomise pääle sai kuulus Saksamaa sõjawäe-laul, „Wacht am Rhein," laultud, mis wiimaseks sõjakäiguks Prantslaste  wasta komponeritud oli. Suur Inglise leht „Times" teab ütelda, et Bismarki ametist lahkumine kindel olla ja siis kohe sündida, kui tema ametite edespidise talitamise kohta nõuu on leitud. Sotsialistide poolest on ka järel walimiste puhul tüli ja käratsusi tehtud, nimelt Dortmundis, kus üsna lausa mäss lahti olnud ja 30 inimest kinni wiidud. Bulgariamaalt. Bulgaria walitsus, millele alles hiljuti sisemine mäss hukatust ähwardas, näib ometi nii upsakas olewat, et otse nüüd oma ebawürsti seaduslikuks  kinnitamist uuesti päewakorrale tahab tuua. Ta wolinik Wulkowitsh Konstantinopolis  olla käsku saanud, seda asja liikuma panna ja käinud sellepärast ka kord Sofias. Muidugi ei wõi asjast midagi wälja tulla, sest Türgi walitsuS olla kohe ütelnud, et selleks nüüd sugugi sünnis aeg ei ole, ehk küll soowi ka otsekohe tagasi ei tõuganud. Isegi Austrias wangutakse pead Bulgaria walitsuse sarnase püüde üle. Ahwrikamaalt. Marokko riigist tulewad  õige rahutumad sõnumid. Sultani järg näitab sääl õige halw olewat, sest et mässamine kaunis täies joones on. „Epoka" saab Tangerist kirja, kus kõneldakse, et mitmed sultani maawalitsejad wäga waljult neid karistawad ja ka palju juba ära on hukkanud, kes minewal sügisel Kabili suguarude  mässamisest osa wõtsiwad. Kuna nüüd keiserlik peawägi riigi homikupoolsetes jagudes hirmuwalitsuse wiisil töös on, olla kkabili suguaru uueste jälle mässama hakkanud  ja olla terwe Wasani kuberneri sõjamäe ära häwitanud. Mässajatel olnud kõiki küllalt, mitu tuhat hobust ja rohkeste suuritükka.  Uuem sõnum ütleb, et nad Wasani linna koguni juba sisse olla piiranud. Sultan olla sellepärast ühe keisrimaja printsi suure wäehulgaga Wasani maakonda saatnud, kuid ometi ei olla meel siiamaale mingit waigistust tulnud. Mässajate nõuus olla ka meel mõned sultani sugulased. Kõik karawanide teed Alshiriamaale ja ka mujale rannamaadesse on mässajate käes. Alshiria kuberner saatis wäesalgad piiri pääle mähiks. Mõndasugust. Kuulus ilmamaade uurija, prohwessor Vr. Rudolf Falb, on arwanud, et sell talmcl enam luud ega korralist talwe külma oodata ei olla. Palamust wiimasel Lehe-kuul olla maa niipalju sooja sisse imenud, et sellest talwe läbi wäljaõhkamiscS õhu soojendamiseks küll saab. Sooja õhu ülestõusmisest tulla, et igalt poolt uut õhku juure woolab, Asta õhk ulatab sellepärast ka meieni, ja et see nendest Khiiua maakondadest üle on woolanud, knS suured uputused oliwad ja inimesed  miljoni kaupa surma saiwad, sellepärast on see õhk influcnza idudega täidetud olnud ja sellest on see tõbi tulnud, mis idapoolt läbi Europa woolaS. Tulewal Lehe-kuul tulla jälle korralised ilmad ja selle järel ka korraline talwe. 72 pci ema sees ümber maailma: Luuletatud JuleS Verna naljajutt», et St) päewa sees ümber maailma sõita wõib, on nüüd kaks Amerika neidu tegelikult koguni ümber lükkanud. Ajalehe „Nju Jork Worldi" kaastöötaja miss Nelli Bleix läks Nju Jorkist 1 1. Nowembril ISSS ümber maailma reisile ja jõudis homiku 22. Januaril  1890 tagasi ja oli seega 72 päewa ja 6 tunni sees ümber maailma reisinud. Miss Elisabet Beiland jäi Haamres laewa püüle hiljaks tulema ja jõudis Z—l päewa hiljem Nju Jorki, kus neid mõlemid suure auustusega wastu wõeti. sl° 10 Saarlane. 1890