mingisust osa wõta. —Teie Durchlaucht on wolitud, seda kohalisel «viisil Graf Kalnoky'le teada anda. Graf Caprivi.' Need kaks kirja, rohkem aga «veel ka kuulutamine ühe ametliku lehe läbi, seisawad nüüd kõige Saksamaa lehtede ja ka wõeraSte maade lehtede arutamise all. Esimene  kirt on selle poolest tähjas, et fee pea pärast Würst BiSmark'! lahkumist Kauzleri-ametist Saksamaa saatekonuadadele  saadetud oli; mõnel poolelt kinnitakse koguni, see olla juba enne tema lahkumist tagawarakS «valmis tehtud, et pärast seda kõik kohe tühjaks ja tähtsuseta asjaks wõikS kuulutatud saada, mida Würst Bismark Saksamaa muudetud  politila-joone, ,uue kurfi', üle ütleks. Teist kirja ja selle ametlikku kuulutamist nimetatakse üheks ,äraütlemiseks'  Würst Bismark'ile, s. o. jäädama lahutuse kuulutuseks  tema waSta Keisri poolt ehk, kuida ka armatakse, Kindral Graf Caprivi poolt, kes nüüd Riigikanzler on ja kellele Keisri kõrw igatahes lahti seisab. Tema olla, kuida nüüd mitmelt poolelt üteldakse selginud olema, ikka Würst BiSmarN waStane ol« ud, olla ennast koguni ka Kcskpaiklastc, Saksamaa sitkete Rooma-Katholtiklaste juhatajaga, Dr. Windthorst'iga, sirba ammu Wauakanzleri langemiseks ühendanud. Need kirjad ja nende kuulutamine olla tema tegu. Niisamati olla ka tema toimetanud, et Saksa Keisri poolest Gien'is tähendatud sai, tema et soowida mitte, et Austria Keiser Würst BiSmarN teretamiseks  oma juures wasta «võtaks. Kõik see on muidugi  teises laagris kangest pahandanud ja wana Würst ei tunne omas südames wist mitte rõõmu selle üle, et temale Wien'iSse kirjad ette saadetud oliwad, milleS teda otse üheks põlatud ja nagu needmise alla pandud meheks tunnistatakse. Tema ise on kinnitanud, tema ei olla iialgi Kindral Capriv'ile raSket Kanzleri-ametit weel raSkemaks  teha soowinud, kelle poolt tema aga iialgi lahket wastatulemist leidnud ei olla. Igapidi on !«Üüd selge, et selleõ aSjas Saksamaa rahwaS, Vürstidest töölistest saadik, nüüd kahes laagris seisab, Keisri ja Wauakanzleri laagris, mis kardetawal aeal riigile otsekohe õnnetust saata «võik. Kõik erakonnad Saksamaal, isegi Sozialdemokratlased  on küll sagedast kinnitanud, et nemad sõca aeal ühel meelel oma ühise isamaa eest «võitlema saada, et aga «rüüd kindel usaldus ühise ülema juhatuse peale puudub, see teeb asja kardetawakS. Aastal 1870, kui sõda Prantslaste  waSta lahti läks, oliwad kuulsad ülemad käsuandjad.  nõuuandjad ja juhatajad, Keiser Wilhelm, wöi sel aeal Preusfi Kuningas Wilhelm 1., Riigikanzler Graf Bismark, peastabi juhataja Kindral von Moltke ja Sõeaminister  Kindral Roon. kõik ühel meelel, see kmnttaS Saksa Würstide ja Saksa rahwa usaldust ja äratas p«t-ramala  w-.imuS.uft, mis tl«u-s-ft ju»° »°° wSilu °n. Niiftd °n nendest -.nui. weel Wiirst B.smar -luS ja temagi on -ige Srri.awal >a hool.malal w> st. t?ma enele ia tema auustajate määramata suure hulga tahtmist waSta, körwale heidetud, salatallituste läbi Austria KeiSri juureS koguni otse teutatud. See saab wist hada aeal Saksamaa Würstide la rahwa waimuStust teades ia tahtes ehk teadmata ja tahtmata kangest maha iusuma. Saksamaa ei saa ühes tulewaS sõeaS msite enam nii kardetaw olema, kui aastal 1870, ku« aS,ad eM mitte ei parane. - Saksamaal smsawad m.ttned Saadikude-wahetamised ees. Kana-aegne Saadik KonstantinopeNS,  herra von Radowch, saab Saadikuks Spa- L nimetatud ja Saadik Paapsti .unres, herra von Scklöier on ennast wannduse parast ametist laht« palum«d.  Tema asemele on Saksamaa Saadik Schwe«z'i herra von Bülow, nimetatud. Ikka wõ«b aga ka olla et neil wahetustel üks ehk teine p^ka -põhjuS om Ka rnäaitakle et Saksamaa Saadik WienlS, Prmz Reuss. °Ä °m°tift I-g-n°da tohin. I-°- iuh°!u!- pärast, m.da Cavriri i-mol« Würst BiSmarN waSiowülmis- kohta Wien'iS a«mud olü juttu ei taheta aga õiele us uda Niisamati olla Würst BismarN wäimehel, Graf Relchmch keS Saksamaa Saadik Holland'«S tahta oma ametit kui Ham«over'i Walitsnsepräsident, ü, Leivzia'is on Hemakuu 8. (Zaa«,«- Wn 2«> vääwa h-miln. 'rll 4 Bau--'i trah.rr.S sunr tüli ja kiSknmine Irahtni-ws-raSt- ja PiantjuSmaa Ktnd. rallanju. olnnd. -st» »"siaus°i- Politsei pidi kutsutud saama. Jacquo esiteks ka Poi!, -i w°s.° pannud j. l-ltrpärast wah. a ara w , varast protokolli üleswötnsist aga «alle lahti lastud. Jarqno.. -°s tüti ÜH- tühja asja pärast p-a - ha annd saada Leipzigsist ära kutsutud. ««oor Kmsingas on Hsinakuu 10. (Jaanikuu 28.) temale nud. Tema isa. endine KumngaS Mlan. ott temale Ober-Lahnstein'isse waSta sõitnud. Ühel paadr-sõidu, mida Jsenhei«n'ist StrasSburg'isse tul«u«d Benfeld« >i«u«lsikaseltS  Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) Je!« >öe peal ette wõttiS, on üksteistkümmend rn«mest ara uppunud, nende keSkis mitmed perekonna- isad. rika Aurulaewa-seitsi uus anrulaew .Wurst B Smax , mis hiljuti teed J««glismaa ;a Amenka «vahel »n ruttu ära käiS. kui seda enne weel nähtud e« ole, on nüüd teed New-York'ist Southamptonttssr, weel rutemini, « pääwa, 1 t tundi ja 57 minutiga, ära käinud.  Heinakuu  12. (Jaanikuu 30.) päawal on ÜkS peale 600 hinge suur seltskond Würtembergilafi, meesterahwaid ja naeSterahwaid,  HeilbronnH, Stuttgart'ist ja Ulm'ist KiSsingen'iSse tulniid, Würst BismarNle oma auuandmist tunnistama. OmaS teretamise-kõnes on Würst Bismark ütelnud, tema rõõmustada ennast nende ülesnäitamiste üle, mis tunnistada,  et Saksa rahmaS kiufllemist tema «vasta mitte õigeks ei pia. Walitsuse kõige efimene kohuS olla rahu ülespidamine ja rahu mõrda ka ida-pool (Weneinaaga) peetud saada. Tevra kõne, miS ikka Saksamaa uüüdist Walitsust waStaSlikul joonel arwuSlaS, on suurt «vaimustust äratanud. Mstrtn-Angrumaast. Ka teeb üliwaimuStuZ  nendanimctatud Bismark'i>pääwadel tagajärel  mõnda tüli ja pahandust. Walilsuse poolest on kuuSteistkümeud studentide- ühe ndu st Wi en' iSjan e li ku de nti de-ühe n d n st GrasiS ära lahutatud ja ne««de raamatud ära wöetud, kes oma Sakka-rahwuSkist meeldust kõige suurema käraga üleS näitafiwad.  kui Würst Biömark Wien'iS oli ja tema nimega üheS Schönerer'» nime wälja hüüdstwad, miS ka wanale Würõtile enesele kohe tuSka teinnd on. Põhjustatud on see nõuuwötmme sellega, et stu! mtide-ühendused ennast politika asjade sekka mässinud ja sellega ka rahwuSlikknst tubinaid AuStria-Ungrumaa leiSke rahwuskondade keSkiS uueSte ärakailud ja ärritanud on. kuida ka juba ilmunud. Ikka «võida aga ka olla, et AnStria WalilsuS sellega Saksamaa nüüdsele Walitsusele rõõmu on teha tahtnud. Kardetakse, et need ükiwatmuSlused ViSmark i pääwadel Walitsusele weel palju tuska tegema saamad. Noor- Tschechilased on juba ähwardanud. ennast kõikidega nende rahwuSkondadega Ansirla'S ühendada, keS Walilsusega rahul ci ole ja nüüdseid Ministreid nende asemelt toimetada.  Nimelt on nende juhataja, Dr. Kutjchera, Prag'iS üht wäga karedat kõnet MiniSlerpräftdenl Graf Taaffe' ja Koolideminister Dr. von Gautschl waSta pidanud. Sügisel tahta kaheksa AuStria rahwuSkonna wolimehed Wien'is konferenzi pidada, üht plaani kõige riigi nuekS korraldamiseks teha ja KeiSri ette panna. Osa wStma sellest konferenzist saada nimelt Juntide.maStased Saksa rahmnsesi. Tschechilased, Slowaklased. Nnkhenlased, Nnmänlased,  Serblased, Kroatlased üheS DalmatialaSlega ja SlovenlaStega. Niigi-nõuukoguS on Noor-Tschechilane Eim arutanud, laitmised TfchechtlaSte üle nende sõbrufe pärast Wenelaste ja Prantslaste waSta olla lapsikud. Würst Bismark olla Saksamaa kulewiku kinnitamiseks ikka Wenemaa sõbrust otsinud ja ka nüüd Wien'ls nii walju healega , Elagu Wenemaa!' hüüdnud, kui Tschechilased  seda iialgi teinud et olla. AuSlria'S pidada aru saadama, et riigil sõbrust Wenemaaga tingimata larwiS läheb. Prag'iS on üks TschechtlaStc-kongresS Politsei läbi ära lahutatud, mis kokku kutsutud oli, nõun Ühise pokitika-tegewnse üle pidama. -- Bulgaria kinnitamata Würst, Kokmrg'i Prinz Ferdinand, on KarlSbadl termileweeie  läinud, wist nii kanaks, kui Beltfchewi mõrtsukale protsess Sofia's keStab. Dnanittrnntt. Heinakuu 'O. (Jaanikuu 28 ) päawa õhtal kell 7'/. laksiwad Majestäkid Wenemaa Keiser ja KeiSripraua oma Kõrge lastega, kõige Daanimaa Kuningaperekonna  saaimisel ssidulae.va .Poljarnaja SwjeSda' peale. Sadamasse otiwad Ministrid, wõsraSie riikide Saadikud ja palju teisi kõrgeid ülemaid lumalaga-jcklmiseks  tulnud. Rootsi-Korramaatt. Farsundi koguduse-majas Norramaal  on Heinakuu 4. (Jaanikuu 22.) pääwai ükS RepublikanlaSte-ühenSuS  asutatud ja selle poolest nöuukS wöetud: pühendus piab selleks tegew olema, et, kui meie isamaal waremint ehk hiljemini tarwiS piakS olema, uut riigi-korda walida. Republika walitud ja sellega ükS riigi-kord kõrwale  saadetud saab, miS nii wähe meie wabameelise elukorra  kohaline on, et see ikka meie riigi-wärkide käiku takistama kipub.' Sellele ühendusele katsutakse ümberkaudsetes  külade» liikeid koguda. Khristtan sandi linnas, Norramaa randaS. oli Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwai suur tulekahju, mIS järgmise päawa homikunt keStiS ja ligi poole linna kõige uhkemast jäust häwitaS. Ilma körwaliSte hoonete arwamiseka on 356 maja maha põlenud, miS 3,890,006 krooni eest kaiksuse alla antud oliwad. Kahju armatakse 7 mtlltoni krooni suur olema. BHweiz'ist. Heinakuu 9. (Jaanikuu 27) päawa! kacgaS Genfi.järwe Auchy sadamas ourulaewa Montblauc'  katel lõhki. Surnuid oli 24 luetud, palju teisi ou wigaStakud. Inglismantt. Kui ka uue Parlamenti walimised senni rohkem rahwasaadikuid ParlamentiSse saatnud ou, kellest arwata wöib, et nemad Lord SaliSbury poole hoiawad, siiski on Gladstone erakond nii palju uusi iSteid ParlamentiS  wötnud, et tema ehk ometigi MiniStcrpräsidentikS saada «vöiks; wähemast ei saa nüüdse MiniSterprästdenti erakond tnlewaS Parlamentis enam nii wägew olema, kui tänine ja sellest wöilS uue Parlamenti seitSme-aaStasel tallituse-aeal mõnda tulla, miS tänist Valitsust hoidtaStemeelel  körwale saadad ja Inglismaa seespidist ja wSIM- ptdist politikat Muudab. Langeb aga wöimuS kohe Gladstone  kätte, stiS armatakse teinal raSle olema neid tõutust täita, mida tema JirLlaSlele nende Homernle poolest ja töölistele nende kaheksa-tunnise töõpääma poolest annud on, ja see «võida leina wõimnst pea jäite raskest kõigutada. Palju on tema uimelt tööliste hralede läbi Londonis «võitnud, kelle aSjataliitojad Parlamentis siis ka tema tõutuSte täitmist pärikfiwad. miS aga «väga raske täita on, sest tõSpääwa lühendamine teeks Inglismaa kõö-kaupade hinda nii kalliks, et see üleilmlisel kanba-tuml mitte enam tetSte maade löö-kaupade hinnaga «võidelda ei «võiks. WiimaSte sõnumite järel oliwad weel 218 Parlamentiliiget  walida ja «võik ühele ja teisele poole oli nende «valimise külge köidetud. Palju kahin «valimiste juures on Inglismaa nüüdsele Wal«ksnse>e vabandused Ugandas  teinud, «niS Prantsusmaad ja isegi Saksamaad ZnglaSle tallitnSte üle Ajnk.vs pahandawad. Prantsusmaa  poolt päritakse nüüd Inglaste mägiwaldsete tegude pärast Uganda ö. et IngliSinaa massionckrid Algieria'st ära piawad knllnlud saama, kes seal usn-ao>ade asemel põlikika-asju  tallikada. Saks. maal on umbusaldus Inglaste waSta õnnel,«mast ttchiuM saadik Ki.imandsharo jnisreS, suureks kaSwannd. Prantsusmaale ia Saksamaale tnlcwad  Asrika st järgeS lõnumid IngiaSle wagnvaldsete kallikuSte  «Ue. Lord SaliSbury ei olnud aga weel Kapitäiside Lugard >a Williams kirjast ctle pannud, milles seletused nende lallilnole üle UgaudaS seista. Wist on need niisugused.  et need knnlnlaiusi.kö ivalimife-aeal süikdsad ei ole. Rüüd on Katholsigi PiMop Hirlh jõnumil Uganda'st  saatnud, missugust lingu»,n Inglased seal Kuningas Mwaugale ette pannad. Need olla järgmised: ,I) KuningaS  ei tohi ennast ühe aasia käik,,» mille KatholiMaseks nimetada. Tema leenisluSkond piul? Mk paganlik olema. Emm Pascha Rubiaiased piaivad tema ihn,vahid olema. 2) Uganda saab jägalnd; suuremat sagn kõige saaredega saamad Protestaullased. 3) Pealinn jääd keskele molemite  inaakondade wahele. 4j MiSsionärid ei tohi seal kirikuid ehitada. Kõige rohkemast taks neist wõiwad seal elada. 5) Kuningas ja KaihoUMafed inaksawad kõik sõeakulnd. 6) sjkski peantees ei tohi oina usulnnnistuse pärast oma koha pealt heidetud saada. 7) Kuningas «võtab Inglis Idaasrika seltst tspn wasla ja tunnistab pidulikkus koosolekus ennast mitte ainult Inglismaa alamaks,  waid ka Inglaseks, s. o. Uganda keelewiisi järel ProkestantlasM. 8) Ilma Inglis Idaofrika-seltsi juhatajate  lubata Londonis ei tohi üks misstonl-jaam asutatud  saada.' KaS Inglased seda köiti tõe poolest päriwad  wöi kaS KathotiiktaSte Piiskop seda nende kahtlustamiseks  ise wälja mõtelnud on, see naib küsitan? olema. London', lehk Moming' kirjutab Heinakuu 7. (Jaanikuu  25.) paamal, el kh. lera ka Inglismaal ilmunud olla Kolin haigeksjäämist khoieraSse olla ette tulnud ja neist katS surmaga lõppenud. Heinakuu t. (Jaanikuu tv.) pääwai olla kaks inimest lihe Prantsusmaa auralaewa peal nierel haigeks jäänud, Londonis maale toodud, hoSpidalisse  wiidnv ja seal kholerasi tulnud nödruseSse ära surnud, üks kolmaS inimene olla Lambelhsts Asta kholeraSse  haigeks jäänud. Ühelt teiselt poolelt ei olnud see sõnum senni «veel kinnitatud. Kaltsude siSsewedamine Wene maalt on kHo lera-hirmu pärast ara keelatud. Inglismaa aSjatalliiaja Sir Evalt Smilh on oma kauplemist  Marokko Sultaniga pea lõpetanud. Sultan olla «vinnaks pia igas aSjaS Inglastele järel annud. Ind ta'st tulnud jõttumite järel on kõik Hazaralased ennast Afgdaniikan i Gmiri «vaSta ühendanud ja te:na pooli pakutud rahutanpa lagast lükkannd. Ainult Scheik Ali-Khan olla rahul. Prantlusutnull. SõeamiriiSier Freyriuet on käsku annud, et kindlused AlpiZe mägedes (Italia piirel) ruttu piawad kohendatud saama ja on neid ise maata ma minna lubanud. Parla neuüS on «va s lust varikud, kntda seda raha larwualud, mtS wsillemlstks Dahomey Kuninga waSta lubatud on «a miks maamägi ja merewägi seal mitte Ühe kommansars kain all ei seisa. Niisamati päriti seletust mitmete önnetuSte üte, mis «viimasel aeat Prantsusmaa  sõesVZel Tonking'is sraliSte röomiiie wasla olnud on. Sellest tulnud waidlemisleS tnunistas Parlament ennast suurema hea!ede-ena malega MiniStertnmt wasta ja MiniSkerium oli raskest kõikumas Esiteks sai asi sellega lepitatud, et Meremä -MmiSttr Cavagnac ametist tagaueS  ja Vurdeau tema ase saete nimetatud sai. Armatakse aga, et Viinakuul. kui Parlautenl, miS nnud suwekS Ktzest ara katnud, jälle kokku tuleb, MiniSterpräsident Loubet  ja köit teised Ministrid ametist tagan emad. kuida seda MiniSleriumtt juba hakatusest laadil nõdraks peetud on. Endise ja nüüd juba ara surnud Prastdent Grevy wäimeeS Wilfon, keS omal aeat wägew oli, raha eest suuri ehitust, riigi ameli-kohtast, auunimesi ja auutähtefi wälja jägaS ja kelle süüde parast Grevy ametist taganema pidi, on nüüd jälle awaliku tähelepanemise alla langenud. Koguduse saadikule walimiske juures on LocheS' linnaS Wilson rvalttud. raha eest, kuida üteldakse, ja selleparast on tema kohtu alla antud, temaga ühes muidugi ka need, keS tema kaest raha waSta wdtnud. PariS iS ja MöneS