kandmine rahwa eest on ka igatahes suur ja mõjuw olnud. Kusagil Europa'S ei seisa rahwas hariduse ja majapidamise poolest parema järje peal, kui weikel Daammaal.  Lehekuu 30. (18.) pääwal Äi homikulaub „Poljarnaja peal. Kõik Keiserlik ja Kuninglik perekond, niisamati ka Prinz of WaleS oma perekonnaga wststwad sellest osa. Ksik würstlikud wõersd. W Kuninga-paari kuldpulmsS oliwad, on ühe kuldse mäleStuse-tähe  saanud, miS Newanti-rittrete stuife paela külgeS kantud saab. Prinzid Albert von Glücksburg ja Eduard  von Anhalt, niisamati ka Lurcmburgi Suurherzsg ja Erbsuurherzog oliwad juba ära reisinud ja sellega pidude lõpetus algatud, mis aga ligemale omaksete keskiS wee! Edast keskastwad. Olgu Kõrge jubel-paari elukäigust siin meel nii palju üles pandud: Nüüdne wana Daani - maa Kuningas Christian IX. on Schleswig-Holstein-Sonderburg-GlückSburgi  Herzog Friedrich Wilhelm Paul Leopold'i neljaS poeg ja tema abi »asa, Kumngapraua Louise, on Hessen»KaSsel'i Landgraf Wilhelm i ja tema abikaasa, Daani PrinzesS Louife Charlotte, kolmaS tütar. Kui nemad Lehekuu 26. (14.) pääwal 1842 Kopenhagenis altari ette askustwad, siis wõistwad nemad niisama wähe kui kõik maailm aimata, et nemad 50 aastat hiljemini oma jubeli-pääwa ühe kõrge throni peal pidama ja seal koguni Wenemaa, Inglismaa, Rootsi ja Greekamaa Walitseja-kodadek  omakseid teretama saaksiwad. Mitmed ootamata  juhtumised on sellest Saksa Prtnzist Daanlase ja Daani Kuninga-throni pärija teinud. Et tema abikaasa ema Daani Kuninga Christian VII. õde oli, selleparast asuS tema Kopenhagen'Sse elama ja km aasta! 1846 kõik tema kaaspärijad selle waSta paniwad, et Schleswig- Holstein ja Lauenburg Daanimaa pärismaadeks tunnistatud  saaksiwad, kuna seimi Daani Kuningas nende Saksa maade üle kui Saksa Herzog walitseS, fiiS lahutas tema ennast nendest ja jäi ka ükst Daanimaa fõeawäe-teenistuseSse.  Kui Daani Kuninga-sugu wälja suremas oli, fiiS soowis Daanimaa WalitsuS teda sellepärast throni pari. jaks, mis ka Europa riikide poolest waSta wõetud ja mis peale tema Heinakuu 31. (19.) pääwal 1853 seaduslikult Daam Prinziks ja KronprinzikS nimetatud sai. See seadus sai ka SchleSwig-Holstein'is ja Lauenburg iS kuulutatud,  kuS see mitte rõõmu et teinud, waid kuS tema kaaspärijad, seisused ja Saksa ühendus oma wastawaidlemist  selle waSta ametlikult üleS andfiwad. Sellest tõustõ  kümme aastat hilsemim, kui neid maid taieste daanistama  hakati, see õnnetu sõda, mille jargeS need maad wägiwallaga Daani Kuninga Walilsuse akt kiSkud saiwad, ja tuli see pSnewuS Daanimaa ja Saksamaa wahel, mis ikka weel edast keStab ja mis aegade ja asjade käiluS oma juuri ja wSisufi ka weel laiemele ajanud on Enne ja pärast oma nimetamist Daani KronprinzikS, künni tema Kuningaks sai, elaS Prinz Christian oma armaStud abikaasaga  Ühtlaselt, otse kodaniku.wiiftl, pea Kopenhagenis, pea Jugenheim'is Darmstadt'! juureS, pea Frankfnrth'iS Maini kadal. Kuus last on neile sündinud, keS priskuses ja kenaduses üles kaSwasiwad. Prinz Friedrich, s indinud 1843. nüüd Daani Kronprinz; Prinzess Aleksandra, sündinud aoStal 1844, nüüd PrinzeiS of WaleS ja ükskord  Inglismaa Kuntngapraua; Prinz Georg, sündinud 1845, aaStast 1863 saadik Greekamaa KuntugaS; Prinzess  Dagmar, sündinud 1847, nüüd Wene Keisripraua; PrwzessThyra sündinud > Cnmberlandi abtsaasa, kes manast Welfide-känuust wõsunud, oma õigust Hannower't ja Braunfchweig'i khrontde peale wee! mitte maha jätnud ei oie; Prinz Waldemar, sündinud aaStal IKSB. Pidu-pääwadest käiwad jutud, et Kronprmzi manem tütar. PrinzesS Louise, Lutemburgi Grbsuurherzogiga  kihlatud saada. Nagu suur puu, mille oksad nii mitmesse wägewaSse Walilsejo-kojaSse Europa's ulatawad, on Kuningas Christian'i fuguwosa üles kaSmanud. Kui suure südame-õnnega wöid wana Kõrge jubel-paar oma laSte ja lastelaste peale waadata, keS kui uhke pärg kuldsel  auupääwal oma kõigist maailmast auustatud esiwanemate  ümber scisawad, keS nii suure aun, wõimuse ja armastuse kandjateks saanud on. Need on tõe poolest õnnistatud wanemad, kelle üle Kõigewägewama kast nähtawalt  walwanud ja walitsenub on. Jumal andku neile weel pitka, rõõmsat ja lahket elu-öhtat! Schweizist. ühendttse-bankt St. Galleni-koutori Direktor  Schenk sai Lehekuu 22. (10) pääwal ivale-ülespauemiSte  pärast raamatutes, kinni pandud, ühe teise baukmajaga  ühes on tema ühenduse-banki rahast 3 millioni franki ara pillanud >a ülepea bankile umbeS 10 millioui franti eest kah,u teinud. Inglismaalt. Kuningapraua Victoria ou sel aaStal oma fünvimije-pääwaks palju auunimefi wäkja jägauud, mis ilma tähtsuseta Inglismaa seespidise ja wätjaspidise politika kohta ei ole. Neuda on Prinz uf WaleS'i wanem poeg, Prinz George of Wales, kes thrompärijokS  saab, kui tema isa i»ba Kuningas on, Dorr'i HerzogikS,  3»vernesS'i Garliks ja Killarney Baroniks nimetatud  Doc? on Inglismaal, Jnverneks Sch otti maal sa Killarneu lirimaal. Sellega on lähendada tahetud, et need kolm maah miS nüüd Üheks Suurbrikania Kuningriiki?? ühendatud on, ühegi nim all Inglismaa Kuninga walitsnse all, ei pta lahutatud saama, kulda wadameelised ringkonnad seda juba mõnest aeaü saadik parimad, nimelt kange rõhuga lirimaa kohta. Ing> liSmaa asjatallitaja EgyptuS'es, Sir Evelin Vari  ug, on Riigt-PairikS (isakS) nimetatud, kõige kSrDem tite!, mida Inglismaal ja Prantsusmaal ühele sõeamehele eh! ametnikule antakse. See tähendab seda, et WalitsuS tema talitlustega Egyptuö'es wäga rahul on ja ek tema ka uue Khedive aeal seda ametil edasi lalinana piad, knna enne endise Khedive surma temale ükö Saadiku-amet ühegiS Guropa rlikis antud saama pidi, mis küll kõrgema järje peal seisab, kui aSjatallilaja-amel EgvptuS'eS. ÜheS tähendab see ka seda, et Inglismaa oma tänift polilikat EgyptuS'eS  muuta, s o. oma sõeawägc sealt ärakutsuda ei taha.kuida nimelt Prantslased ja ka Sultan seda pärinud on, kelle ülewalitsuse all EgyptuS ju ulme poolest ikka meel seisab, kuna Inglased seal nagu peremehed tallitawad ja fiimanähtawalt  jäädawalk talliiada tahawad. Sedasama tähcN' dab sa see, ek Kuningapraua Victoria Khedive AbdaS Paschale Bath-rittrete suurristi annud on. - lirimaal on ära surnud kuulsa tagakihukaja Charles Parnell'i weird. John Parnell. üht wäga wihasi kõnet wana Gkav' stone waSta pidanud, kcS sõnadega JirilaStele küll Home Bulet (lfiwatitsust) töutanud, tõe poolest aga ksiki selle waSta teinud olla. John Parnell on koledast sõimanud ja liri lasi Gladstone ja ülepea Inglismaa Walitsnse wasta ärritanud. Wist tahab tema oma wenuo järel» tulijaks saada. Londonist kirjutatakse Jaanikuu 2. (Lehekuu 21.) pääwal, et sütekaewazake pitk tõrkumine Durham'is. mis nii palju wiketfust sigitab, nüüd ometigi lõpetatud on. Prantsusmaalt. Pari S'i on üht kirja toonud,  milles kange rõhuga selle veale lahendataks et PranlsuS-Weue üheirduS kindlast ja kirialiktuld maks tehtud ja ametlikult ja awakikult kuulutatud saawa. Süü, et seda tänine weel mitte tehtud ei ole, langeda ainult PrantS» laSte peale. Kõige pealt mõjuda selle kohta Prantsusmaa alalised Miuistrite-wahetiiled waga puhaste, mis selle läbi weel rahkemaks saada, et uued Parlammti-wasimised ja uue Prästdenti walimiue ukse eeS seisa«vad. Suur eksttnK Prantsusmaa poolt olnud ka wätzene osawõtmine nälja» hädast Weueiuaal, MiS aga Wenemaad iseäranis kahtlaseks  tegema p!ab. see olla lõhkujate ja kirikuwaötaSte era» kandade tallitamine, uitsamatt ka see ära waS ta kamata pehmus, mida Ravachol'i ja tema settstlaSte waSla üles näidati. Prantsusmaa polittkai, üteldakse selle kirja lõpul, tohtida nüüd üks atnuS eesmärk olla: seda kaupa Venemaaga  kindlaks teha. ,Pelerdurgi Zeilung* tähendad selle juure: ,Meie piame ,Figaro« kaastöölisele tema tõrelemises oma nmarahwaga täieste õigust andma; tema on tatiSkusi Wrne-Prantsusr Ühenduse waSW loomuSliku mõistusega ära tn unud. Meie usume temaga k>>. et Prantslastel  üht kindlat üveudttte.k.nipa Wenemaaga wäga la?« wis lähed. Et aga Vene politika W enemaa wrwl. tuStest ja kasudest juhitud saab, mitte PrauljuSmaa tõepooliStest  ehk arwatud tarwilnStest, fellepär >st ei plaks seda kaupa üheks knulukatama, mille kiudlakSlegemiue juba tulemas ou. Peale selle saab see meie sõpradele Seine kaldal ainult kasu tooma, kui nemad neid takistust selle ühenduse waSta. mida nii osawalt nimetad, kõrivule saata püüawad, -- S»ur turnimise- ja studen» Nancy'S, selles lmuad Eliass»Lothriugi piirel, kuhu peale Saksa studentide köigeilt teistelt maadelt studentist  kutsutud ou. kuhu ka Prästdenl Carnol ise läheb, niisamati ka MiniSterprästdenl Goudlet, kus suurt manöwrit pidi peetud saama >a kuhu ka tuhanded neist ElsasS- Lothriuglaslest minna lubastwad wõi ähwardastwad, kes ikka weel sellega leppida ei taha, et need maad nüüd jälle üks jagu Saksa riigist on, hakkaS Saksamaal kahliust äratama, pealegi weel selle läbi. et Prantsusmaa lehed selle üle ärritawal wiitil hsiskasiwad. Präsident Carnot on ennast aga ttka kui tasane za mõistlik meeS üles näi» tanud ja on seda ka nüüd teinud. Tema on kuulutanud, et tema seal soigutavat rahnkSnek pidada tahab, ou ühe oma adjutanti senna saatnud, kõrki täralsewaid suuandmist tema teretamise juureS ära keelama ja on ära keelanud, sel pidul Elsatz-Lothringi lippufi lehvida laSta See on siiS ka mõjunud. Saksamaal waadatakse uiiüd stma kaht luseta selle pidu peale. Ikka aga wS>b juhtuda, et seal mSueS peaS üliwai muStus wöimust wötab ja sõnu räägitud saab, mis rahn-tõutuStega õiele kokku ei mahu. kui ka mitmed Prantsusmaa lehed nüüd kinnitavad, «k seal mingisugust kahtlast aSja sündida ei kohi, k«S Präsidmt Earuol ou. Rootsi Kuningas tuli Lehekuu 2? st tl s pääwal Biarriziöse ja sai Linnawaiulnse poolest waSta wõetud. Kuningas pidi kaks nädalit senna jääma, stts Partsi kaudu Berlin'iSse reisima, Paris'is ka Prästdenti juure minema. Kobnrgi Prinz Kerdiuand, Bulgaria kinnitamata Würst, tuli Lehekuu W. (tst.) pääwal Pari Sisse ja reisis sealt Inglismaale. Comm«n!ry'S kegiwad kurjad käed Lehekuu 27. s! 5) päwal kahe maja ees dy. namiti.kurjategu, kuS ülemad inimesed seeS elawad. Kahju wara pooiest on suur. Eorbeil iS lakS Lehekuu 30. (l 8.) pääwa homikul weSkite-magafiteS tuli lahti, kM 70M0 cenlneri (I7ÄMS puuda) jahu seeS oli, mis kõige magasstega  maha pSteS. Neli inimest on tuled surma saanud. WMid jUwad terweks. LoudonM, WaddingtM, oa Zord SaliSburp'go kelle üle rääkinud, et lagllS MmfrM-sellfi sSeawägt ja selle pealik Ugandas PranlsuSmaa WtSstoaäridegs wäga halwast ümber käinud on. Küstmise peale selle asja kohta PranuuSmaa Varla  menus, on WäliSte aGade MWter Rida! wa.Stan.ud, Inglismaa poolt ei Ma Saadiku pärimise peale wc ei ametlikku «aSlust autud. Kinda fee waStuS olema saab, selle lärel saava WaMsuS oma nõuu wdtma ja larwitnst mööda Ing!'Smaa poolt waStamist pärima. Niisamati kaeba lakse, et Inglis Idaafrika I-lin söeamägi kodurahwale Idaa»r!ka'S sSeariiStu annus, millega nemad Prantsusmaa nendauimetatud „W.üg«id (üdi miSflom seltst) sealt ara pcletainü plawad. Ka olla mitmed Prantsusmaa WtSstonärid Inglaste kindluSteS waugiS. Ka selle iile lad 18 Ribot Saadiku läbi waSlust pärrda tasla. Kurda lugejad küll meel mäle lamad, sai PranlsuSmaa Afrlkareistja  Crampek, keZ üht rongi Eaäneasrika rannast Tsadjärwele  juhtima pidi, sealisrst koduratzwast ara tapetud ja tema rong ka mmst tapetud, muist laiali pillutatud. Sedasama  räägiti ka MonteilM, ühe teise Tjad-järwe rongi juhatajast. Rüüd su tema kaost kirjad Tripoli kaudu kodumaale tulnud, et kemaeluSza terme, ka jubapooiel teel Tsadjärwe  poole olnud on. Arwalakse, et tema nüüd juba Tsad-Mwkle jõudnud on. kul enmcne Europlaue suurema kaaskonnaga. Ka Prantsusmaa Mizon, keS Nigeri jöe iookfu u-rib. on jsnumile järel Jüriknu 9. j Paastukuu A 6.) paamast terwe ja sealing wdmahwaS olla wäga lahke inna waSta. PrautjuÄmaa aSjad Afrika'S olla ülepea head. Londoni kandu snlewad Kduna'st j suu mid, et seatint Prantsusmaa Saadik oma maa mtSstonaridele  ,a kaupmeestele mitmesuguseid eesõigust nõudnud, mitte aga saanud ei olla. Italra st Knwa juba knju!??nd. oa Mlia uuS Mnwtertum Giolitki jnhawset kSiknmaS. Gwlitt! va, k»» Watilsusel Parlamenti? ainult st healt rohkem vi,, kui MeleMei. pärast nsttikkdamlst teiste Ministritega Kuistnga ll'Ukt jsimnd ja ennast ja teist Ministreid ametist tahti paimwd - KumngaS ei oie seda aga mitte teinud. Seda ollust on GwUtti ParlamentiS teada annud. ja ühes palunud, et Parlament ette puudud majapidamiseretznungi  (budgey kuue kuu peale kinn-takS ja peale selle "stie mmulisemad ettepanekud võimaliku rutuga läbi arutaks  za otsuökaks. Sellest arwatakse, et Valitsusel nduu su Pariameul! tahukata ja uu st -valimist walm kirjutada. Uye iv-,unu järel pivüvad uued walimised juba Jaanikuu lW«l ett, wöettid saama, teiselt poolelt kinnilatakse, see et osta wrrk selge. IgaM on aga Italia'» palju Mrimist za sellest mSiks kergest nwnda mu "kunst Wuropa suureS pMikttaK tulla. - UaubaaMnie-sttMbuV Tchmiz'iga on PMammM Wlt tzealrga ttt heale wasta kinnitatud. DMa sSkowäele on nststb üks uud sõrapiis -vaga weikrst katibrisi muretsekud. mis ainnli 't kilogrammi kaalub ja sedawiisi kergem on, kui kõik tänised söeapüSstz. M harjunud kütt wsib sellest MD 29 kuuli minutis lasta. Kuuli kiirus nime? sekundi» mi ?M mekil (t meier --- 3 jalga) ja selle järel on ka kuuli wägl, miS 3SOO metri peal weel kahest männa-kauast läbi löönud on. Selle maa peale wötb see piijs stw mehe ja hobule wvlilemtselS weimakumaks  keha, IAW inetri peale wsida kuul aga kolm meest meest karraga wrmata, kr» üksteise taga seisawad. Seesuguste  tuleriiKtalega saab ebaSpi pistes sõdades wokdelvud. Prantskasev kiitlevad, et neil weel parem jöeapM olla. Tmm tööliste.linnas ledkes AkamprstfetturiK (Politsei») Lehekuu 2t. (st) paamal üks raske raudmalmtst bemb Hoone müürid on raskest lõhutud. Inimestest ei ole keegi häda saanud. -« Parist Geaf (Prantsusmaa Kuningathroni  nõudja) olla PaaMile teada annud, et tema üht kllja sellr Paapbki kuulutnje wasto walj- anda tahab, milles Paspst Republila eest kovtab ja Prantslast noomis,  ennast RepMika alla heitma, MoMrchifllased Prantsusmaal, keda see pahandad, ähwordawad PaapSkile edaspidi mitte enam Prtti-penningat matsa. See et kohkolada  Battcanis aga palzu, sest mw PrantfuSmaM puudu jääb, see tulla A ««rikast za Australiast ftda rohkem fiSse. PaapW latztuS Wepualita waSta kulla sellest, et tema sellega Akalialaskle julgust teha tahad, Savoya Kuningssugu  maha jätta. Kuningriigi asemele RepubMat kuulutada ja Mla tema ttmaMu riiki uneStk asutada. Mitmed riigimehed PrantlW-naal olla selle» ja Paapft käia sellrS asjaV AmeMa ErzpiiSkop Jrelandi zuhatust mööda. Renöa kirjutad sttt Prantsusmaa leht oma Rooma kirjasaatja  ssniiMlt, järel. G- see aga tSst olekS. seda on währ uStuda. Praost Leo XM, ei ole wist rumal küll arwama et iiks jägn Zkaliatas-eft, kui nemad oma Kuninga ara ajanud ja ennast RepublikanlaSkekS muutnud on, teda omaks Kuningaks teeks ja ennast sedaanist jälle Monarchi  st lasteks muudaks Spaviast uh? kärgatuse lÄi Gadalcauo dyuamiti. WsöriksS saimad 6 meeßerahwast ja 3 naeSterahwast surmatud Kaks h ljsti lahti laVtud töölist seisawad kaht-