Nõnda wõite ka meie õrnema sao aega lõbusamine mööda saata, kes praegus käik karmalt ja kahetsema pilguga noorte meeste paale maatawad ja neist ühtegi suuremat lugu ei pea. Katsugu igaüks, noor kui mana, peiu ja neiu ikka ühes koos ja ka kasulikult seda pitka igawat talwe aega ära pruukida; küll näete siis isegi, kui rõõmsad saate olema, kui ilus kewade jälle meile ukse ette tuleb! Igaüks on siis kaunis suure sammu edasi hariduse poole astunud. kui ta seda kõik kuulis; siiski raputas ta uskmatalt pead ja ütles: „On see kõik nõnda tõsi, kui teie tunnistate  ? Kas Ma wõiu seda kõik uskuda?" »Kõik on selge tõsi?" kostsiwad teised. „Uskuge seda, meie räägime teile tõtt." „Olgu siis," ütles Weit wiimaks rahul olles, „ma ei taha teie õnnele siis enam kauemini wastu seista, noor meister. Siin on minu tütar, tema olgu teie." Arnold ja Elss langesiwad tänuliku südamega Weidi ette põivcli, kes käed õnnistades nende Male tõstis ja neid oma rinna wastu surus. Nüüd saiwad truudus ja armastus oma teenitud palga kätte. Arnoldi halli peaga seltsi lane, kes senni sagust päält kuulas, pööras ennast nüüd Me Weidi poole ja ütles. „Auustatud Weit! Weel ühte palwet lubage mulle: Kas teie ei wõiks . mitte juba Home neid lapsi kokku laulatada lasta? See oleks mulle mu mana ea sees weel kõige suuremaks rõõmuks, et sest püewast wõiksiu ma osa wõtta, kus minu kallis kasupoeg Arnold, keda ma kui oma lihast last armastan, õnnelikuks naisemeheks saab. Üle Home pean jälle Praaga Luna tagasi minema ja siis peaksin ma sest Mõmust kõik ilma jääma." „Miks mitte?" wastas Weit rõõmsa südamega. „Kui teie seda nõnda soowite, siis wõtan seda talitust Home ette. Kuulge lapsed,  Home on pulmad! Egeri mäe all karja mõisas tahan ma Mid ära pidada. Mina Lhsu ise weel täna preesteri kutsuma. Else, sina mine ruttu kööki ja pane pada tulele, et auusad wõcrad saaksiwad korra pärast wastu wõetud!" Else kuulis sõna ja läks kööki, Arnold aga kiki warwul, kassi wiifi tema järele. Warsi pärast leiti neid mõlemaid aidas, käed teine teise kaela ümbert kinni wõetud, magusat juttu ajawat. Noh, olgu nüüd pääle, ega meie seda enam ei wõi imeks panna, sest Home pidid jo pulmad peetud saama. Et küll mitmesugused takistused ees oliwad, siiski ei unustanud Arnold, kui üks hää poeg, oma isa hauda ka mitte ära. Ta mõttis Else käe otsa ning nõnda kõndisiwad mõlemad suure rõõmuga seda kohta teretama, kust nad nõnda mureliku meelega, kolme aasta eest teine teisest oliwad  lahkunud. Haua pääl töutasiwad nad uuesti kindla wandega teine teisele igawcsti truuiks jääda ning mõlemate südamed tundsiivad tacwaliku rõõmu, mille suurust ükski suu ei jõua ära rääkida ega sulg üles kirjutada. „Kas seesama üks silmapilk täis õnsust ei ole mitte palju suurem, kui kõik see mööda läinud kolme aasta wacw ja kur« wastus?" ütles Arnold. „Nüüd oleme meie oma igatsemist ja ostmist kätte saanud, sest suuremad õnne ja rõõmu sell waesel maailmal meile enam anda ei ole." Elsc õhkas. „AH et meie ka üks kord nõnda surra wõiksimc;" ütles ta; „käsi käes ja süda südame küljes. Jumal taewaS ärgu lasku oma wiha üle põlema süttida, et meie oma üleliig suure rõõmu tuhinal ka sagedasti tema nime nimetame. Meie woime jo ometi tänuliku südamega ära tunda kui suuri asju ta meiega on teinud!" „Jah, minu armas Elfe," ütles Arnold, «paneme käed palmele kokku ja täname Issandat, tema suure helduse eest. Üks- neZ tema abiga on meil korda läinud, teine teist jälle näha ja kätte saada. Nõnda nad ka tegid. Waikne oli nende palwe, aga püha ja südamelik; liigutud südamega läksiwad mõlemad wiimaks koju tagasi. (Ots tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Paari nädala eest oli meie linn jälle kord inimeste poolest rikkam kui muidu: noored mehed oliwad liisku wõtmas, nagu see iga aasta 1. Nowembril wiisiks on. Muud ei tea ma selle kohta ütelda, kuid selle aastased noored mehed oliwad nii pöörased, et häda oli päält waadata. Nummerdamise päewal polnud küll nende 567 mehe hulgast mist mitte ühtegi, kes joobnud peaga suurt kisa ja lärmi uulitsatel ei teinud! Paewa läbi sai neid politseise lossitud, kuS nad endid pidiwad wälja magama, aga ei paremat ühtegi; kui säält pääsesiwad, oli endine lärm jälle lahti. Üsna peab pracgus meie noorte meeste paale maotuma, et nad sell ajal meel nii harimata on ja mitte aru ei saa, kui sügawasse niisugune pöörane olek inimest minnaks wiia wöib. Esimisel päewal oliwad kõik nii purjus, et oleks wõinud peaaegu ühe elaja loomaga wõrrelda. Õhtul ei julgenud keegi jalga majast wälja pista, sest numbri poissisi oliwad uulitsad täis, keda kartma pidi. Teise päewa oli koguni teine pilt-' See, kes heile purjus rõõmsast „aidu raidu" laulis, pühkis täna silmi, teda oli kroonu meheks tehtud! Ei aitanud siis enam miin ega laul ehk tülitsemine. Raha oli rohkest kulutud, mis nüüd küll igaüks kõigest südamest oleks tagasi tahtnud, kui see -võimalik  oleks olnud. Iseäranis oli selle aasta wäga rohkest riidu ja peksmist nende keskis, nii et praegugi meel mõnel nina ehk silma kulm ripakile on. Jah, mis peab senna tegema, kui igal ühel omal niipalju tarkust peas ei ole, et oskaks kui aunS inimene oma asju õiendada ja mitte teistele oma joobnud, katki lõhutud merist palet ei näitaks, mis see kallis „clutilk" teinud on. Küll saab alati noomitud ja soomitud, et noored mehed psaksiwad mõistlikumad olema, aga see on kui -viskaks hane pääle -vett. Oh parandage endid armas Saare rahivas ja jätke miina joomist -vähemaks, mis nii häbemata kombel teie meelt ja mõistust kautab! Wõtke küll -vahest oma klaas õlut, aga pidage endid aun stecs! Sell aastal oli üks õige wähikcne mees numbri all, keda härjapolwelaseks peab armama. Tema oli küll 21 aastat mana, aga mitte pitkcm kui umbes 3 jalga. Igapidi oli ta päris -väikse lapse moodi sa hoidis ennast ikka ema juure, kes rääkis, et ta kangestc peab wõeraid kartma ja ka -vahest hirmu pärast n-itma. Muidu olla ta üsna terane, aga kui ilm paha on, siis pidada ka teina haiglane olema. Numbri -võtmise juures oli kolkide imestamine suur kui nägiwad, et niisugune -vaikne laps ka suurde meeste hulka astus. Ka läbi -vaatamise all käis ta, aga saadeti muidugi kodusse. Ta peab Muratsist pärilt olema. Imelik asi küll! Reede öhlu, 1 Nowembril, sõitis postiljon  Kihelkonnalt postiga linna. Randwere kortsu  ees astusiwad 4 purjus numbri poissi hobustele  ette ja pidasiwad neid kinni, küsides: „Kuidas sa tohid kellaga sõita?" Sääl astus postiljon -vankrilt maha ja palus ennast rahuga lasta linna sõita, mida aga sugugi ei kuultud. Üks kiskus kohe kella aisa küljest ära 'ja lõhkus puruks, kunas teised postiljoni hallale läksiwad, tema ---õega, (mida neil ikka kaasas on) kolmeks tükiks katki lõhkus ja -viimaks teda nii koledaSte peksiwad, et ta'pea mitmest kohast lõhki oli ja merega kaetud; siis läksiwad naerdes kortsu tagasi. Postiljon küsis kõrtsimehe käest nimed järele ja -veel sellsamal õhtul sõitis kreis-politsei kohalise urädnikuga  senna ja tõid mehed linna, kus neid puuri pisteti. Mehed pidada säälsamas kortsu ligidal elama. Postiljon on praegus -vee! haige ja parandab haawu. Waadake nüüd jälle, mis see kuri, kamal miin tegi! Külap mehikesed nüüd küll seda tegu kahetsewad, aga on hilja! Meie karskuse selts pidas 3. Nowembril juba oma esimist kõne õhtud -või õigem ütelda mõtte aw aiduste õhtud ära. Osawõtjaid oli 3t> kokku tulnud. Et J. Rattas, kes oli lubanud oma mõtte „körtsidest" ette panna, mitte ei ole tulnud, seletas esimees tema eest sellest samast asjast lühidelt, mille üle mitmed oma mõtteid awaldastwad. Eesti seltsis oli ka sell õhtul pidu. Esiteks mängiti üks -väikene näitemäng, siis naideti udu pi ltisi ja -viimaks harjunud wiisi „keerutamine."  Osawõtmine oli -vaikne, mis kandi ilma pärast tuli. Paari nädala eest oli Tori külas jälle nurisemine lahti, et sääl igal mehel -veel mana külimit olla, millega 6 täit waka pääl käib. Ainult ühel olla praegune uus tembeldud külimet. See olla päris petmine, et nende -väikeste riistadega kalu mõõdetakse, mis ikka uue õige külimetu asemel  täidetakse. Politsei lubanud asja järele waadata ja manadele surma nuhtlust kuulutada, kunas siis igal ühel pidada uus tembeldud külimet olema. Ja jah, armsad, ärge kartke, et niisugused asjad salaja jääwad, seinadel on ka -vahest körwad! Ülesanne Nr. 22. L. gtetksus. Nende ruutude sisse tarwis need tähed seada, et keskmine püstrida ühe kubermangu ja põikrida ühte kuulust linna nime Euroopas  wälja annawad; nõuetawad sõnad on järgmised: 1) Kirja täht. 2) Igal hingelisel  armas. 3) Wanem linn Jtalias. 4) NaiSterahwa nimi. 5) Kuulus linn. <>) Tähtjas mees piiblis. 7) Ligem sugulane.  8) Ülewel pidaja. 9) Kirja täht. Seletus tulemas numbris 47 Saarl a n e, 1891