Tallinna Sõber K- 52. KakstelflkümiieS aastakäik. ?»Ilt««a?. MM»» ?». Mval IM. Ultüldnt aealcht Ecsti rahnialt «eal!» lillilgdks. Tuleb ükskord nädalis lvälja. Maksab Tallinnas AndsorS'! pLrsiate trlikimasaS: aastad 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS l rubla 40 kop Koju ehk po»Uga saadetud: aaStad S rubla pool-aa»tas 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aksamad kga rea ehk kesse aseme peal! s Lop. Tellimised wKetakse wzsea r AaMima»- Tiuttsr.U MrkDke S. Keelaadt, H Si. Tartu,: Taailma»»,. - Aaliaicrlt A. uha. - Kaide, tA. Keideldera - Ka-sM. tO. LakNerz. - pihuta» tZ. saadie. MkjaM, t «w»'t ra»mal«»»ad. - Nar»»t, M. Ulder. -- Mdru»! Praua Wietrstt. -> WMaa : M Mudttst AmMre, t WMp tMa isMM» lMlmaljk. WaStajo redaktor W. F. Tichhor n. «lad SaltiaU,, - kirjad ttiwad Vaui«ki Wallischpstt - LaaMeM-Uoptt Register. Puhade-teretamine lugejatele. -- Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt! >malt. TalUwmst Usuõpetuse tuuuid Kroonu-gymnasiumides. Tollidest. Wiliakauplcmisesl. Kihelkouna-koolide aõjust.  TlNetiku  wabrikud. Wene-usu raamatud Eestl-keeleS. ÜIS julMum. Kutse Eesli laulupidlüe. Li-nia- Mbi M-koMu - Pahalc-,d PchoicgiMd. - Ilmad. LihMs!. - Tapalt. -- - Kanclafl. Narwast. - Ä iast. Muramaatt. - Pttnduraistz KciMkojast. . Kmttstit lepra hospidaliks, -ovmtmaall... Waychawi,!. UumcsiWsrb ftu. jMttst ritgtst. ZMMjcd ja.ummad sölUlutld. - Uued raamatud. Pühade-teretamiseks lugejatele. .Auu olgu Jumalale kõrges, ja maa peal rahu, jaini meStest hea meel.' Kolm soowimist inimeSle-sugu suureks põõri-pääwakS Wana seaduse ja Uue seaduse wahel kaewa poolt, millest ülemaid ükski msistuS wälja arwala ei suuda, miS ka kõige kohatisemad kõikidel pööripääwadel looduses ja rahwaste-elus, kõikides maailma muutmisteS on, miS üksteisega  nii kindla? järges seisawad ja uil kindlast üksteise külge köidetud on, et kõik nende peale ehitatud õune-koda laguneks, kui nende korda rikutakse ehk Üht wälja kistakse. Ainult siis, kui Jumalale kõrgeS auu antakse, wöib õige rahu maa peal ja iga üksiku inimese südames  olla ja ainult siis wõib Jumalal i nlmestest hea meel olla, miS omalt poolelt iutmeSke emSte hea meele ainus kindel põhjus ou. MiS paremat soowiiuifl wõikfime siis kalliks Pühaks ja aasta pööripääwakS oma lugejatele ja kõigile EeSti rahwale saata! Rahu! Ja rahu, aga ainult rahu, mille põhjuS .Aun olgu Jumalale kõrg?s' on. Rahu, miS mitte selle põhjuse peale rajatud ei ole, miS mitte Jumala au uks tehtud ja peetud ei saa, on ebarahu, laiskuse peale põhjustatud, miS põhjus waremini  ehk hiljemini wajub, kõikumist, wiutsutamist ja tüll päranduseks jätab. Rahu eest, mille põhjuS ,Äuu otgn Jumale kõrges' on, piab igaüks, kes jäädawat rahu nõuuda tahab, igatahes ka w s i l l em a ja laiskuse peale põhjustatud eba-rahu ohwrikS andma walmiS olema, siis leiab tema rahu, kui ka ümberringi marud möllamas on. Seda rahu ja wõitlemise-jõudu selle rahu eest, foowime lugejatele ja kõigile Eesti rahwale kalliks pühadeks ja sellega jätame neid Jumalaga lõppemal wanat aastal, künni uuS aasta meid kõiki uuele tegewusele kutsub, ka uuele wõitlemisele, kuS kõige rahu kõikumata põhjus ,Äuu olgu Jumalale kõrgeS' seda pärib. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, JSulukuu 13. vääwas' Saksamaalt. Sõbrade ja waenlaSle poolest kinnitatakse,  et Saksamaal kaua aega enam nii kindlat lootust wäljaSpidiserahu peale olnud ei olla, kui just nüüd. Isegi »Gaulats/ Üks Prantsusmaa leht, mis seani wihawaenu Saksamaa waSta kõigest wõimust klhutaS, kirjutab nüüd: .Meie Prantslased oleme Keiser Friedrichis  üht sõbral nägema arwanud, aga keegi neist ei ole seda oma arwamist tema tegude peale põhjustada Muud. Selle waSta oleme meie Keiser Wilhelm 11. omakS wamlaseks  pidanud, kes kannatuseta aega tulema wariifeda, milla meie peale karata wõilS; ka see arwamiue seisis ainult mõtete põhja peal. Nüüd on ilmunud, et rahu noorest Monarchist mitte ainult mitte ei ole rikutud saanud, waid et rahu kindlam olema näitab, kui iialgi, ja edasi on ilmunud, et kõik need meie maamehed, keS amektikult  ehk eralikult Saksa Keisriga kokku salwud, ikka rõõmustatud, sagedast otse häbistatud tema lahkuse labi tagasi tulnud on, kuna mele kõik tema püüdmiste armsust ja tema kharateri kõrgust ära tunneme. Maüks, kes wähegi üle suurte hulkade keskmise mõistuse seisab, olgu Prantsusmaal ehk mujal, wõtab elawak osa Saksa KeiSrl sõnadest ja tegcwnsesi, piab leba mitte ainult suuremaks, waid ka jõudsaks suuri tegu st tegema, leiab temas üht kõige tähtsamat mrest meie päiwil. Wilhelm 11. koolidemuutmiSlefl  wõlme mele ainult ütelda: .Panbakse igal paigal sõnade ,SM' ja .Sakslane' astmele .Praui» sust' ja ,Prantslane/ siis wõikõ see kõne ja piakö ka niisamati Prantsusmaa Walitsuse-pea poolest peetud olemast Teised Prantsusmaa lehed kiidawad seda sõnakuulmist, mida koolide-tcuferenz KeiSrl tahtmise waSta üle? näitauud  on. Saksamaa üllwabalasle ichi, .Verllisi ,Rahwa- Zeitungst tahab ka juba head uõuu PranlSlaZte lepitamiseks  leidnud olla. Saksamaa pidada neile Elsass- Lothringi-maade eest omad asumaad JdaafrlkaS andma, siis olla lepikus tehtud ja Prantsusmaa astuda Kolmriigl-üheuduse  kõrwa. WaenlaSle kiilus on ikka üks kahtlane asi ja muda ei ole sits ka Sakslaste eneste tänlne ikka k-'lge uslatawaieNlüle riugkondadc meel noore Kelõrt lalliluSte üle kaugelt mltte »lt hea, kui PuutislaDK ja kodumaa stvabalaSlst meel, ja seesMm rahu kipub seda rohkem kõlkuma hakkama, mlda rohken? Saksamaa wällsed ja kodused waeulased wälise rahu kindlustamise üle hõiSkawad. Koolide asjnS et olda küll mille suurematt  koolide muutmise wasta, küll aga selle wW waSta, kulda Kelsec seda aSja ajab ja mls rllgk pShjuSseadusega kokku mahtuda el tahta. Seesugused aSjad saamad põjuSseadnsi mööda kohalistes uönukogudeS, täides uuibaduseS  arutatud, sa wtlmane nölmwõtmlne Kets,! poolest kinukkatud eh? ka mitte kinnitatud, kus need asj-id siis uur st, arutamise alla plawad wõetud saama. Nüüd on aga Keiser ise arutamlStest osa wõlnnd sa sellega uõunkegu rvabadufl raSkefl takistanud. Kui kooli-kongresS ühest ära lahkus, siis on'Keiser weel midagi teinud, mIS kotzallfl nõuumehl weel rohkem waSta karwa tõukab. Kulda suba enne kirjutatud, ollwad Koolide-mlnlõlkr von GesSlu'il neude asjade üle mlknres tükkis telsed mõtted, kul Keisril. Nüüd osr Kelser temale kooli-konferenzi lõpu-pidul oma pildi kinkinud ja selle alla kirjutanud „Bio eaks, «ls Mm" —: Muda mina tahan, neuda mina kässinst See on üks näitus Noore KeiSrl atnuSwaritfufe-hlmust, millega Sakslased  emm harjunud ei oie ja mis palju nurinat sigitab. Minister von GosSler tahta ametist lahkuda. »Rahwa- Zertungst hea nõuu kohta kirjutab Üks letne leht: , Esiteks  see argdnS, mis ennast ei häbene, Prantsusmaale tasumist pakkumast, kus sellel ühtigi pärida ei ole. Meie oleme neid riigimaid, mlda PrautsuSmaa kord äraandmise läbi wõtnud, mõegaga tagasi wõltnud ja oleme mnde eest 47,939 looknS-rikka elu tasumata hinda maksnud. Meie oleme Prantsusmaaga tasa; Prantslased wõkksiwad m elle üht tasumist EtlasS-Lothriugl maade eest pakkuda. Seda nemad muidugi ei see, sefl neli ou wäga palju rahivnSlikku  nhknst ja lugupldainlsi iseenesest. Siis on selles nõmlS ka tähele panna, et asumaade waSkased semi Ida. afrika'st ikka tlnnitanud on, see ei olla ühtigi wäärl ja nüüd järSku olla seesama nendest tZnine Mgatud maa Prantslastele tasumiseks Clsass-Lolhclngl eest küll, mille eest nemad ometigi elu ja surma peale näidelda lgalatzes walmis on. See kõik laseb mõnda mõtelda.' Teiselt poolest kipub see tüll Saksamaa seespidist rahu rikkuma, mls riigi ülemate aSjakallltajake wahel Jdaasrtka asumaadel  lahti läinud on. Hiljuti ktrjutat! weel su üttest järgedest, mlda Emlu Pascha seal Saksamaa kauba-keede korraldamiseks jg kodurahwaSte lepitamiseks Saksamaa walitsusega kätke saanud olla, kohe peale selle tuli aga sõnum, Mgikommissär Major vou Wijsmanu olla teda sealt ära kutsunud, sest ek Saksamaa teine asjakallikaja, -lotrö. temast seal lülilaiud saada. Nende mõlemate kalliknsrd rl olla aga kusagil ütSleise waöla põrgata wöinud ja sellepärast ou selle küli põhjuS weel segane. Ka Major von MsSmanull ja Dr. Pe!ers'i wahel olla küli. Seuni halatakse Saksamaal juba igal poolel k o o l j » p I a a u i s i m nutma, Ladina- ja Greekakeele  tuubist mahendama, Saksa.keele, mathematika, looduse-teaduse,  joonistamise ja teiõte seesuguste leaduõle ja osawuSte tuubist rohkendama. Keiser on üht plaani alla kirjutanud, mis järel Lreslau linn üheks kindluseks esimesest rangist piab ehitatud saama. Rilgiwalltsuse  ja Dr. Aoch ' i wahel olla kaup tehtud. mIS järel Dr. Kochl leidus riigi omaks autud saab, Kuiba aealeheb kirjulawad, olla tasunrlne, mida Dr. Koch ja tema abilised selle eest saama xiawad, 3 luuni 4 millroni marka peale arwatud. --- Tniewa! kewadel saada üks unujale-rong Saksamaalt Dr. Drygalski juhatusel Gröttland'iSse  saadetud, sealiseid jea-aSju tundma õppima. Khi i n a Saadik Verliuisja Peterburg'is, Hun g. Tsch u n, kes Vestin'iS aset piab, ou kodumaale lagast kutsutud. Tema asemele tuleb H u e - K h i n g > K h e n g Saadikutegr ÜheS saamad ka tõlk saatekonna iiiked ja ametnikud mahe lastid, Würst StSmark on Varzlistist  Verllnll kaudu FrledrichSruheW elama läinud, wakShallisi aga kohe edasi sõitnud. Senna eiirvad aga stkski mõned snead inimesed kokku tulnud, keS teda auu HMmMega teste faalstwad. Keisrikoja ligrkonnast ei olnud kedagi tulnud. Würst BtSmarkl auusamma ehitauriseks  on wiimase sstnmri järel 883,385 marka 33 penniga!  köksti tulnud. Saksa Rauawabrikute-ühenduS, miS DüDseldorsiS oma koossteknt pldaS ja kus umbes 5900 lligst koos oi imab, on Würst VDm a eksite tanu-telegrammi saatmid. tema hoolekandmise crsi Saksamaa wabrikute ja WMde hmkS. UuStria Rugkumaall Plaanitud Salsa-Nustcia kaubaasaur>st'üheudiiS.  ?»>!lc järel ulmelt mitmed tollid nende Mtde wahel Miwad alandalud saama ja mis Wiinsis ühe kommisstoui arutamise üll seisab, ei taha õiele paigalt nihkuda. Selles asjas ou Saksamaa käed mitmel wlisi kammiMatud- llheli pastell päriwad wtlja- ja loomakauplejad  Idamere sadamates ja Weue piirel ülepea, et AuSkrlastlngrumaa wilji ja looma tallid mitte alamad olema ei r'a. st-' Weue wilja ja looma tollid, sest muidu jaäda male kanpttmue ksturl»lestell poolelt pärib Prantsusmaa  Ftünksntthsis tehtud lepituse põhjusel, et Prantsusmaa kaupade kollid sits niisama palju piaksiwad alandatud saama, kui Nustrlastlugrumaa kaupade lollid. Selle kõrwa tuleb weel, et nsiüd, kuS Venemaale weetud kaupade lollid juba ?9 protsenti kõrgendatud ou ja arutamise all seisma plaani järel weel rohkem plawad kõrgendatud saama, Saksamaal himu ei ole, Venemaalt senna weetud kaupade lollisi alandada. See asi puudub sedaanist Wenemaa külge, kus sits ka arutamist Saksamaa ja Austria-Uugrumaa  wahel selles asjas teraselt tähele pannakse. Rllglpääw sai Jõulukuu 21. (9.) paäwal pühadele lastud ja p'ab Näärikuul jälle kokku astuma. Roor- Tschechliased Vöhmlmaal on ennast käredamate edendajatega Ühendanud ja kahawad üht Parlamentikommlssioni  asukada, Ühiseks wõltlemiseks Saksa-Tschech