Tallinna Sõber .V, 41 KuuSteistkSinnes aaNMik. Tallinnas/ Jõulukuu 8. paäwa! iBN4» Üleüldine aealeht Eesti rahivale «ss! ja linnades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas z.'wk»forS'i pSrijate trLkimajas: I«a«las S rubla, 40 kop.— xool-aastaS Z rubla 40 ?°x Koju ihk postiga saadenid: aastas .........3 rubla p,,01-aastaS ... ......... i rubla 70 kop Au«lu<»seb Wa!rsa«sd iga res sW lel?« aseme pealt 5 Ksp- Tellimised Wvstakse masia: Halli,l»as: Lwi»fors'i pärMe trüSimazas. Peteröuxgis; S. Seela-zvt, S-t. Kartus: Laaiimann. - Makweres -K. AuHs. Paides: K. SeidelSerg.  Kapsaius:  K. KollLer». Lrynlas: A. Wüizuer': poobis. Milmwdis: A. S«r«W'i' w H. LeoKe'se raamatukaupluftd. - Aarwas: M. Pöd«r. - WSrus- Praua Melrsse - ZSaliias: W. UudsM-Karesaarss - -Zh. La-'.,;s. Maal? kmda iftäraavZ lauwwlse. ' WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab - kirjad kSiwad BsltiZki cßaltischport LsZ?iSWzA.Zlvp?a>.j Register. Keisri Majestöii matmine. KõaeLstõunsa Keisri wiimastest siliuaptlkudest. Omalt maali. Tallinnast ! Keisri Majestätide pulma-päätv. Kõigekõrgeiuad kuulutused. Waes e saöma-laud. Wauemuise pulma- I kiilgituv> Apthrkidest. — Suur wõit> ÄUried — Paliateud. Baliisiist. Rakuiercst. Jurjewist Parun inaakvnuast. Litwin-aall, Peterburgist: Majestät Keisri matmine. Kõrgestõnnsa Keisri sureliku põrmu m at m i tt e sai, kirjutab, Talwekuu 7. paamal Peter-Pauli kakhedralis, suurtükkide mürinal ja Gürdimäe püssipaukudel peetud. Kell lv seal kogus ennast kõik pealinna suur ilm kaihedralis,  kõik kõrged auukandjad, Majestät Keisri kaaskond, wõeramaa Kõrgete leiuamõersVte kaaskond ja diplomatikakorpus  (Saatekondade-liiked). Kell ivlZ enne lõunat tuliwad  Majestatid Keiser ja Ksisripraua-lesk; selsamal ma! tuliwad ka Majsstätid Daanimaa Kuningas, Kuningas oma Kõrge abikaasaga, Serbia Kuningas, Keiserlik  Kõrgus Majestät Keisri Kõrgestkihlatud prnut Suurwürsti-prinzess  Aleksandra Feodorowna, Preusst PrinZ Heinrich, teised Kõrged leinmvõemd ja Keiserlikud Kõrgused  Smmvürstid ja Gunrwürsti-Prauad ja prinzessid. Kui Majestätid kathedralisss tuliwad, astus Kõrge Eminenz  Metropoli! Palladij Neile kõige kõrge waimuliku ametkonnaga wasta ja terstaS neid trepi pea! Püha ristiga ja pühitsetud weega. Kui Majestatid Msttopoliti õnnistust  wasta wõtnud, siiõ astus Majestät Keiser kathedraltZse,  Majestät Kkisriprauat-leske käekörwas talutates, ja aStuS katafalLi jume. Katafalki juures oliwad piduliku Leina-Zumala-tksnistuse aeal ka Majestät Daammaa Kuningas  Christian IX ja Keiserkud Kõrgused Suurwürstipraua  Ksenia Weksandrowna, Sunrwürst Michail Aleksandrowitsch,  Sumwürsti-prinZess Olga Aleksandrowna ja teised Kõrged herraS konnad. Kell 10 ja 35 min. algaS Leina-Jumala teenistus, mida Metropolil Palladij teiste Piiskopide, Keisrikoja ja pealinna waimulikku ametkonna osawötmisel pidas. Kui kahwatanu igaweseks mälestuseks palwet tehti, siis wõistwad muult mõned wähesed ligiolijad  oma pisarate wasta panna. Maiestät Keisripraualesk  sai Keisrist ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch'ist püsti peetud. ... Kui Kõrgestõnnsa Keisri surnukeha siSseönnistätud oli, siis astufiwad Majestät Keiser, Majestät  Keisripraua-lesk, Kõrgestõnnsa Keisri Kõrged lapsed ja teised Kõrged herraskonnad surnukirstu juure, kahwatanu  surelikku põrmu Jumalaga jätma. Kui kõik juba Jumalaga jätund, ligmdas ennast Keisripraua-lest meel üks kord oma Kõrgestõnnsa abikaasa surnukehr poole ja wiiwiS kaua uinuja sureliku põrmu juures. Sügamast liigulawad oliwad need silmapilgud ja kathedraliS ei jäänud  mitte üks silm Wiwaks. Nüüd astusimad kaheksa Kindrat-Majorit Majestäti kaaskonnast surnukirstu juure ja tõstfiwad maeba pealt ära, et seda altari peale panna; kaheksa Kindral-Adjutanti tõiwad Keiserliku surnukirstu kaane. Majestät Keiser wötliõ purpur-mantte ja pani oma Jumalas hingama isa surnukislu peale Siis sai surnukirst  kinni pandud ja Majesiätidest Keisrist, Daanimaa Kuningast Seabia Kuningast ja Keiserlikkudest Kõrgustest Sumwürstidest Michail Nikolajewitsch, Wladimir Aieksansandrowitfch,  Sergei Aleksandrowitsch ja Paul Aleksandrowitsch  ja teiStest Kõrgetest herraskondadest Metropoliti eesastumisel  Keiserlikule haualekanwd. Selaeal mürisesimadkind. lusest ja selle ümbertkaudu suurtüki-wäe ja söeawäe laskmised, kes oma uinunud ülemale Sseaherrale mii mast sõeawae-auu andsiwab. Hanal pidas Metropolitüht palwet, mis peale surnukirst  pidulikult alla lastud sai. Kõik nuttis kirikus. Siis astus Majestät Keisripraua-les? hauale ja wiskas ühe pihuiäie mulda Keiserliku surnukirstu peale, milles Majestät  Keiser Aleksander M. oma igawesesse elusse läinud wanemate kõrwas wiimaseks, rahuliseks uneks maha pandud on. Kõikides pealinna Gwangeliumi kirikutes oliwad Ksrgestõnnsa Keisri matmise-pääwa shtal Leiua-J-umala-teeuiStused. Pidust Petti - kirikus, mille wägewad ruumid wiimase asemeni palwetegijate hulkadega sügamas leinariides läidetud oliwad, teeb „Peie.bnrgi Zeituug" järgmist aruannet: Erzellenz Kindralkonfistoriumst Präsident Senator GehewerM Barm Us x k üil, L.iwimaa  Landmarschall Baron Meysndorff, Saaremaa Landmarschall Baron Eckesparre, Kimramaa MaswoZinik  Graf Keyser! ing, Eestimaa Ritterschafthauptmann  Baron Vnöberg ja kõik Vallimaa kubermangude saadikud. kes leinapidudeks seia tulnud oliwad, astusiwad pidnmundreS MawaS leinaehtts, läbi sakrlstei kiri-, kusse ja wõtsiwad esimestes ridades aset. Vigiolijate keSkis oliwad Kindwladjutünt Erlauchk Würst Barklay de Tolly - Weymarn, Genarorid Baron Huene ja von Gerke ja palju teist kõrgeid riigi-ametnikkust ja anu kandjaid,  keda leinamine koduläinud Maa-ifa järel Jumalakotta  saatnud oli. TrooZti-fõna, mida herra kirikuõpetaja von KeuMxr oma altari-kõne põhjuseks pani, oli Emmaus'e palwe Mk. 24,29).- .Jää meie juure, sest öhta jõuab, ja pääw weereb. Ja tema läks sisse, nende juure jääma. Petti - lauluselts aitas oma kõrgendama kena, lälmvmmustatud  lauluga palju, pidu kenaks ja aeakohalifM teha. Majestät Kõrgestõunfa KeiSri matmise jume oliwad ka wõeramaa usutunuiste, Ewaug,-Lu!herus's ja Rooma- Katholigi waimnlikku ametkonna eestseisjad kutsutud ja oliwad kathedralis aset RiikSrathi ksrwas wöttmd. Lutherus'e  waimuliku ametkonna nimel oliwad Kindralkonsiftorium!  Vicepräsident kirikuõpetaja Komad Freifeldt ja Peterburgi Kindralsuperintendent P. J. Pingoub. Omalt maalt ja wõeralt maalt saadetud suu- ja leinapärgade sileS-lngemine täidab terweid lshekülgest. Iseäranis ilusateks, uhketeks ja kalliteks saawad Prantsusmaa  PrDdmti, Ministrite, seltskondade ja era-inimestt poolt saadetud 79 pärga kiidetud. -- Tungimisest Kõrgestõunsa  KeiSri sureliku põrmu juure Peter-Pauli kathedralisse,  kuhu rahwaS kolmes jarkus lastud sai, annab järgmist sõnumit: 1) Ho mi kust kell 49 kuuni pärast lõunat kell 1 inimesed kuuest esimesest rangklassist; 2) pärast lõunat kel! 3 kuuni õhtaui kell 7 inimesed mitmesugusest seisusest sisseastumisekaartidega  ja civilkoolide (kodanlikkude koolide) kaswandikud;  3) shtast kell lv kuuni homiknni kel! 3  inimesed  kõikidest seisustest ilma siSseaStumise-kaarüdeta Teisi aegu tcmvitati hingepalwetekS Kõigekõrgemal ligiolemisel, sõeawae-jagude waatamas-käikudeks, surnukirstu ehitamiseks  pärgadega sastekondade poolest ja kiriku tarwsiisteks korraldamisteks. Talwekun 2. pääwasi saadik ou lähendatud  17 lundideS pääwaS kathedraiiSse laStud: Ho mikust kell 19 kuuni kell ! pärast lõuneui ja pärast lõunat kell 3 kuu ui kell 7 õhtaui kuuni 12,999 inimest paamas; õhtast kell 19 künni kell 8 homkuni tunni 18,999 inimest päawas, nenda st paamas umbes 39,999 inimesi kathedraliS käinud on. Igas minutis on sedawiisi  läbiStikkn 39 inimest, igaS tundis 1765 inimest fisse lastud Rohkem ei wüinud loomuSiikul põhjusel sisse lastud saada. Nende nelja pääwade käikns kogustivad  ennast kindluse juureS määratumad rahwahulgad, kellest aga tähendatud põhjuse pärast ainult kõige wähem jagu sisse minna wõis. Mis koolide kaswandikkudest maksab,  siis on neist Talwekun 2. pmwal 1766, Talwekun 3. pääwal 4774, Talmekuu 4. pääwal 2233 Talwekuu 5. pääwal 5257 sisse lastud. Matmise-pääwal, Talwekuu  7. pääwal, telegraferiti Peterdnrgllst: ,Täua lõune aeal sai Majestät KörgestõnniS Keiser Aleksander 111. pidulikult maha maetud. Mitte ainult kõige Wenemaa eestseisjad, waid ka eestseisjad kõigeist Läaue-Europa riiki- dest, A meri ka ja Asta. riikidest oliwad tulnud, maailma rahu luhtunud Kaitseherrole ühes meis leinaja Keisri kojaga wiimast auu ütes näitama. Kolm Kuningast, üks iseäraline Prauisuse Republika saatekond, kolme suurriigi thrmiipKrijad, teised würsikonnad, iseäralised faatekonnad, Daani, Preussi, Austria, Baieri rügemsÄide saatekommd, mille Auu admiral Körgestönnis Ksifer oli, oliwad matmise juures. Peale selle ti,limad Wenemga Saadikud Berlin'ist,  Wien'ist, Pärimist, Londonist, KoKsiantmoPöl'ist j. n. e. Juures oli la lõik Peterburgi diploMStika-korpus swöeramaa Saatekonnad). Wene kuberMangudest tuliwad Kindralkuberuörid, s. o. sõeawäe ülemad koMMKNdZrid WarschawM, Kijew'ist, Nowotscherkask'fi, lugemata  saatekonnad mitMesugusie seltside ja asutuste, nende kestis Soomemaa maasei süste, Umwersitätide ja wõeramaa  kolonieds poolt Wene linnades. Körgeõnnsa Keisri surnukirstu peats pandud pärgade hulk arwaii kolm ja üks poo! sada olema Misemate sõnumite järel palju rohkem). -- Wiimasest walwamisest surnukiStu juures wötstwad nends söewäe--jägude saatekonnad osa, mille iseäraline ülem Keiser Aleksander oli, nende kestis la nende wõeramaa sSeawae-jägude saatekonnad, mis Ksxgestönnsa Keisri uime kandjw.id. Pärast lõpetatud kiriklikku sumu-Mitust jätsiwab  Kõigekõrgemad ja Kõrged herraskoWKd surnukeha Jumalaga, surnukirst sai kinni pandud ja Majestät Keisrist,  Keisrikoja liigetest, wõerastest Würstkondabest Hauale kantud ja palme! ja auu-paukndel söeawäest ja suurtükiwäest,  kes Peter-Panli kindluses ja selle ümber seisiwab, hauda -- ---- Keiser tali matusele leina-tõldas, milles ka Majestät Keisripraua-lesk, Kõrge pruut ja Suurwürsii-prinzess Olga Aleksandrowna istnfiwad.  - Keiserliku perekonna wassakul kae! seistwad wõeramaa saatekonnad —» Keisri, Keisripraua-lese ja Keiserliku perekonna taga wõeraNaa wöerad. Haub oli etawate õisdega Mooderdatud, mis pärast pslwetegijatele mälestuseks wälja jagatud saiwad Surnukirst sai esiteks haua peale pandud, miS glacega spene kindanahaga) kaetud oliwad, siis lasksiwad Jaheksa Palee-grenabiri, nende rügementide  feldweblid ja wachtmeistrid, mille iseäraline ülem arasumud Keiser vinud, surnukirstu käterätikutega ühe punasest wasest kasti sisse, mis siis kahe «võtmega lukku pandud sai. Üks suur jägu pargatest sri kathedrali sammaste ja seinade peale üles pandud, rohkem kui WO mis kokku peale 2 Milliom rubla waärt on. Saksa Keisri pärg sai Jumala teenistuse aeal surnukirstu peale pandud. Suuruse ja töö poolest oliwad Prantsusmaa pärjad üle teiste- Keiser läks Suurwürst Michail Nikotaiewilschäga  ühes kathedralist walja. Majestät Keisripmua-!esk  sõitis Kõrge pruudiga ja Suurmürsti--pri»zess Olga Aleksandrownaga. Kathedrali ees seisis auuwohkis  üks eskadrmi Leibgorde-Husari rügementist mis Majestäti teretas. Majesiäti ärasõitmise juureS sai Wene hymnos mängitud. —» Wäljassidult kindlusesi seisis Keisriteretamiseks  M anuwahtkond Seibgarde-rügemmtist ratsa Uulitsad oliwad rahivaga paksust täidetud. Ilm oli pilwes  aga kuiw. Körgestönnsa Keisri viimastest silmapilgudest kirjutati mõne endise sõnumi seletamiseks Moftowskiia Liwadia'^ ei wsinud (Wiina?un !9. pääwa öhtal) mitte enam saada, et kalli haige lugu ühe kurwa pööruga  lõppema kippus ja et Temal ehk wiimane öö eeS seisab. Räägiti, et Kõrge haige suurt hingets aimamisehäda  kannatas ja ainult weel hapniku (JaueHossj) läbi natuke kergitust saada wõiS. Kõige Winakuu IS. pääwa kaikus oli seda rohtu mitu korda tarwitama pidatud. Häda-