nii kaugel eemal, kui 15. ja 19. aaSta-sadä/ .Lodzi Zeitung", mitte järel seda kirjutame, lisab juure: .Herra White arwamist mööda saawad selle kasuliku kaubaga Juudid Argentina'S põllutööga pea jõukaks ja fiiS ka seaduslikku  elukorda saama. Tunnistuseks, et Juudid põllutööga  korda saawad on Baron Hirsch'i arwamist mööda mõned õitsewad asutused Palästina'S (Kanaan'iS), niisamati ka ükS mõne aaSta eest Wenemaalt wäljarändanud Juutide asutuS Argentina'S, miS nüüd «väga heaste kosub. Esimesed  asujad oliwad senna pea ilma särgita ihu peal tulnud, agarast lööle läinud ja Baron Hirsch'i käest saadud  raha-luetuse abil mõne aastaga õitsema korra peale jõudnud. Koloniede asutamine ja Juutide waStawötmine Argentinas saawad, kuida .Jsraettta" kirjutab, tulewal kewavel algatud." Juutide «väljarändamine Wenemaalt seisab nüüd pääwakorral ja seda oleks soowida, sest siin kõige «vähemast, elawad nemad enamist teiste «väljakurnamisest  ja see sigitab nende waSta üht wihawaenu, miS koguni mitte Khristlaste kohaline ei ole ja sagedast pööraste?  tagakiusamistes ÜleS leekab. .Jsraettta" kiitmised Argentina kohta, kuS aSjad kaugelt mitte kordaS ei ole, on aga nii ülemääralised, et neil ehk koguni ükS teine otstarbe on. Kuida kord Poolamaalt kirjutati, katsuwad sealised Juudid, keS wälja rändawad ja mujal maailmas põllumeesteks hakata tahawad, omale Khristlast sulaStekõ palgata. KaS ei piakS .Jsraettta" selle kirjaga mitte sulasteks soowitud KhrtstlaStele sööta wälja panna tahtma? .T. S." t. Tareschtscha'st. Kijew't kubermangust, kirjutatakse erawõi  lahk-usuliStest (sektidest) .Mosk. Wedomollile":  .Wiimasel aeal saab palju StundiSmuS'est, selle wäljalagunemisest, wõitlemisest selle waSta j. n. e. kirjutatud  ja räägitud. Aga et ilmattkkuS ega «vaimulikku? aeakirjanduseS ei ole tähelepa»«emist selle peale heidetud, et StundiSmuS'ega Ühel aeal ka teised weel rohkem rationaltstlikud  sektid wälja lagunema hakkawad ja koguni ehk sellest wälja kaswanud on, kellel fiiSki omad iseäralised tundemärgid ja tse«viist oma-nägu on ja miS tähelepanemist  tarwitawad, sest et need meie rahwa keõkiö wiimaStel  aegadel ilmuwat usulist käärimist tunniStawad. Nende keSkiS on nendanimetatud .Malelvanzõid", keS ennast kõige rohkem on korraldanud. Oma nime saiwad nemad omast asutajast, Kondratt Malewannsi'st, ühest talupojast Tarafchtscha linnas. Malewannõi nimetas ennast KhristuS'ekS, koguS järelkäijaid kohaliste talupoegade kestts ja ümberkaudu, ja hakkaS oma kogudust koMldama. Hiljemini katsus tema üht taewaminemist teha. ühe suure h»,!ga talupoegade ja Juutide silma ees ronis tema oma maja katusele, liigutas tüki aega oma käsi, nagu lennates, sattus aga taewa asemel Politsei kätte ja sai Kijew'isse, ühe heategewa seltst hospidali segameeliste jäutufeõse saadetud.  Nüüd on tema sealt wälja laStud ja laulab muidugi oma õpetust «välja. Selle koguduse eesotsas on «Md kolm inimest, kes ennast Jumala-teutliknl «viisil Jumal-isa, Jumal poeg ja Jumal-pühawaim nimetawad. kelle keskiS Malewannõi ise Jumal-isa on. Sidemeks nende Jumalate ja lihtlaste usklikkude wahel on hulk inimesi,  keS Ewangeliumist «võetud inimesi, kannawad; nenda nimetab ennast üks naene Maria Magdalena. Nende asi, keS koguduse eesotsas setsawad, on. selle õpetuse tarwitusi sõnaga ja teuga kaitseda, kus juureS .Waim" oina tege«vust ainult sellega näitab, et üht «vastast uäheõ «värisema ja tema silma-näysse pühama hakkab. Pärast nurjaläinud taewamiuelnise-katset jäiivad ainult mõned Ma!ewannöi'le truuwits, keS tema juure jäiwad, temale oma auukartust näitama ja nüüd tema koguduse ridades seisawad; teistele andis see kurb taewaminemise-järg asja, üht teist tsewiifi sekti asutada. Selle eestseisja ja kaitseja on nüüd talupoeg  Grigori Wasstltnenko. PöhjusmõtteS on tema Malewannõi  algus-õpetusega ühel meelel. Tema et Lunastaja wee! mitte «naa peale tulnud, weel mitte sündinud  ei olla. Kondratt Malewannõi aga, kes ennast Lunastajaks nimetas, ei olla mitte Lunastaja, waid KhristuS'e-wastase  ja lendawa-mau kujustus, keda Jumal pärast sõda, mida tema inglitega pidas, taewast wälja lükkanud olla. Tema «võimuse, alla olnud antud, Mõnda «väheseid, ja ainult aga neid kiusata, kes tema õpetust waSta «võtnud  on. Oma õpetuse hallikateks piab WaSfilinenko temale Jumalast enesest antud ilmutust ja Püha-kirja. Kõik, mis selles seisab olla tulewate heategude wari, üks raamat seitsme pitseriga, millest just sellepärast igaüks aru ei saa, waid ainult need, keS wälja watttud on, kelle sekka WaSfilinenko kõige pealt iseennast lueb." Kasanist. Swijashoki linnas on Heinakuu 15. pääwal  mitmed uulitsad kõigiga miS seal oli, maha põlenud. Häwitatud majadek ja teistest asjadest on waewült kümnes jägu tulekaSsa kinnituse alla antud olnud. Kubernör on senna läinud. Linna-walitsuS on hädalistele efimesekS abikS 4000 rubla määranud. Odessä'st. Juudid, keS ilma kohalise «varanduseta Palästina Sse wälja rändawad, olla seal kibedas hädas. Mõned perekonnad, kellel weel tagast-tulemisekS raha oli, on, kuida juba teatuStatud ja kuida .OdeSsa Zeitung" nüüd ka kinnitab, OdeSsa'Bse tagasi tulnud. Nende inimeste  jutu järel piawad waesed wäljarändanud Juudid seal oma elu kerjamisega üles pidama ja mitmed surewad nälga. ÜV kommiSfion on seda kahju, mida kreuzer .RoSfia" tulekahju läbi Port SaidtS saanud, 100,000 rubla peale arwanud. Seda kahju kannab assekuranziseltS  .Wene Lloyd". Kahju-faanud laewa last on wälja toodud ja lacw ise parandamiseks Sewastopelllsse saadetud. Bucharast Luchara Emir on ühe hoSpidalit asutnud,  kuS Wenelased, keS seal eiawad, ilma maksuta üleS wöetud saamad, ülemaks arStikS on Dr. Pensjakow kutsutud,  naeSterahwa arStikS preili Breitmann, Peterburgi naeSterahwa-arStikursuSteS õpetatud. Heinakuu 17. pääwal on kuuSteistkümmend Löune- Wenemaalt wälja rändanud Juutide-perekonda Buchara'Sse tulnud. EsttekS oltwad need perekonnad Palästtna'Sse läinud, ei ole seal aga asumiseks parajat paika leidnud ja oliwad sellepärast nõuukS wõlnud, Taga-KaSpia'Sse minna. Usun-Ada'S oli neile aga teada antud, et Kindral Kuropatkin Juutidele Taga-KaSpia'S asuda luba ei anna, watd ainult luba annab, sealt Taga-Kaõpta raudteel Buchara'Sse läbi sõtta. Ilmade- ja wilja-sõnumid kõigist riigist. Röi - bin S k' t ft, Heinakuu 14. pääiva : .West alaneb ükS werschok pääwaS. Ilm on palaw; täna tuli natuke wihma." Tam b o w i st, Heinakuu 15. pääwal: .Taluda,»k on 5000 deSsjatini maad ära-müümimisekS määranud, kui 23 maakogudust oma wöla intressist maksmata  jätnud oliwaZ»." Kharkow i st, Heinakuu 15. pääwal: .Nisu andis 35 künni 40 puuda deSsättnt pealt; wilt on köwa ja raSke, karw punakas. Rukis annab läbislikku 7 puuda. Heinasaak on waewattne"  Koõlo  iv'ist, Heinakuu 17. pääwal: .Kahest kuust saadik ei ole wihma sadanud. Palawuõ on 40 graadt peale töuSnud.  Letwa hind on 2 kopika peale naela eest määratud." Tschist o p o l' i st, Heinakuu 17. pääwal: .Kaer küpseb. Oodakse kestmist saaki. Rukki stSsewedamist lõpetatakse." R ö ibin õ ' i st, Heinakuu 18. pääwal:  .Rukki leitus on algatud; saak on hea ja ilmad leikuse kohalisel Tam b o w ' i st, Heinakuu 18. pääwal.' .Metsa-pölemised lähemad laiemale ja suurem jägu Siberi greuadiri-rügementist on kustutama saadetud." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Bres l a u' st, Heinakuu 29. (17.) pääwal: MarkaewandufeS  Pealt-Schlesia'S, on ükS aurutoru lõhkenud ja kolm töölist on paigal surmatud ; üks neljaS olla hospidalis  ära surnud. Wiin ' i st, Heinakuu 24. (12.) pääwal: Mährenlft, Schl«fia'si ja Galizia'st tulewad ikka uued sõnumid suure wee läbi tehtud kahjudest: Austria jägu Oderi-madalikust seisab juba kolmat korda wee all. Leigatud wilt sai allawett  aetud, kartuhwled ja aiawili häwitatud ja terwed külad wee alla pandud. SternburgllS ja ümberkaudu on Schäferi-jögi suuri kahju teinud. OSwiecim sai Sola-jüe tõSmisest wee alla pandud, mitmed majad on rikutud. Juttu leht. Mhma-warjus. Hammer'il ott ükS riide-pood ja tema tegi riideid iseäranis nõndanimetatud .paremale" seltskonnale. Temal ott tükk aega paljn ostjaid ja tema oli jvukav olnud, sest tema töö oli hea ja tema tarwitaS selleks head riiet. Mitmed juhtumised oliwad aga kokku tulnud, seda tema head töö-käiku alt Ara õõniStama ja aega mõõda sai tema mitmete raskuste sisse mässitud, mis tema meelt maha röhufiwad. Tema vtt ühekirikuõpetaja poeg ja ott oma -W MetiSse - äStnda? ÄSitS, mida tema kõige kenamaks pidaS. Aga tema isa suri «varaselt ja jättis suure perekonna  ilMa Varanduseta järel. Nenda sa! Eduard, wanem kõigeist lastest, küll aru, et tema oma südame-soowimist Maha jätma ja üht aSjatallitust otsima pidi, mis temale wStmalikukS teekS, mitte ainult mitte ema kulu peal elada, waid ka wendade ja õdede kaswatamise juures abiks olla. Pea sai tema tubliks aSjatallitajakS, kelle peale julge wõiS olla ja kelle tegewuS temale ka midagi sisse kandma pidi. Temale jäi, nagu seesuguste inimeste juureS ikka, keS oma ametit mitte südame-tahtmist mööda «valida et wsiuud, kartlik meel, mille all tema ise rohkem kannatama pidi, kui tema omaksed. Selle ksrwaS ei olnud BrüSsel'tS kedagi teist, keS oma abiliste ja tõõliSte waSta nii lahke oleks olnud, kui tema, keS nende muret oma südame peal kandis ja keda waesed kui rõõmsat andjat tundsiwad. Ainult aga nüüd, kuS tema ise abi tarwitaS, ei olnud kedagi, kelle poole tema ennast olekS pöörata wõinud. Tema ott wõeraS wõeral maal, oma suguwdsa ja usutunnistuse  poolest. Ja kui temal fiiS tõeste mitte korda ei läinud, omast kitsikust wälja peaseda ja muud et näinud temal oodata olema mis pidi fiiS tema naesest ja tema lastest saama, kelle elu ja elu-õnn rohkem tema südame peal seisis, kui tema enese? Hammer oli täna oma abilistele ja töölistele «vallalist pääwa annud, et nemad ka KeiSri-pidudest osa wõtta wõikstwad, ja «enda iStuS tema üksi omaS poodiS ja waataS oma kauba-raamatuid läbi, mis aga tema nägu rõõmsamaks ei teinud ega tema südant kergitanud. Ühe poole tunni pärast aStus ükS noor meeS peeneS riideõ poodi, keS oma kuuega, mida tema kusagil ostnud, mitte õiete rahul ei olnud, kuna tema omaist riietest suurt lugu pidama näitas. Hammer aita», nii palju kui temal kiirusega  wõimalik oli, ja noor meeS läks, sellega kaunis rahul, poest wälja. 5 Wihma sajab/ ütleS Eduard, oma raamatute  juurt tagasi minneS; ,fiis tuleb wist palju kaubatarwitajatd.  See wõib aga üks-kõik olla. Kui ühe inimese  asi kord alaspidi weereb, fiiS weereb see alaspidi; kui ükS pääw «viletsast algab, siis lõpeb see enamist ka Viletsasti  Seesuguste mõtetega istus tema «naha. Kul üks «veerand tund mõõda läinud, siis astus ükS suur Väepealik  stSse, mitte pidu-mundreS, waid Ühtlase halli kuuega. .MiSga «võin Teid teenida, herra?" küsis Hammer, sest et pealik mitte kohe midagi ei pärinud. .Lubage, et natuke Teie juureS wihma-warjuS olla wsin, künni raSke wihma- hoog mööda läheb/ ütleS pealik tasase ja lahke healega. .Olge südamest teretatud, herra/ ÜtleS Hammer, temale tooli palkudeS ja mõnda kohalist sõna ilmast üteldes.  SiiS tahtis tema oma raamatute juure tagast minna; aga wõeral herral näiS himu olema, temaga weel rohkem jutustada, rääkis linna kenadusest ja awalikkudest majadest, nagu ükö wõeraS, keS usub, et tema tähendused ühe kaubaajaja  poolest hea meelega kuuldud saawad. TahteS ehk tahtmata pidi Hammer temaga jutustama jä rääkis suurtest  pidudest linnaS, mis kõiki rahwast liikuma paniwad, ja kahjetseS, et ilm just täna nii waStane ja heitlik olla. .Aruldane heitlik selle aaSta-aea kohta/ ütleS pealik, .loota on aga, et see «viljadele mitte kahju ei tee. Natuke pääwa-paiStet pärast wihma saab kõiki jälle parandama." ,Ja, Juinala abiga/ ütleS Hammer. WõeraS nikutas pead tema waSta, nagu keegi, keS teise sõnast mitte õiete aru saanud ei ole. Sellest tuli HammerAe mõte, wõeraS pealik olla ehk keegi, keS Jumala nime nimetamise juures pilkaks ehk seda nimetamist salaltkude aSjakS piakS. Sellepärast  korrata? tema neid sõnu selgest ja ltsaS juure: .Sest ilma temata ei tule «vihmast ega pääwapaiStest suuremat  kasu/ .Teil on SiguS/ ütleS wõeraS, rääkija peale oma selgete, finiSte silmadega lahkest waadateS; .meie külwame ja leikame, aga kosumist annab Jumal." (Järg tuleb). AvWv-Wv qM»n>v». - Asp»'». L 7 W Iv-S IL9I. T«a«t»d Lind f » r«'i » zit »tt iüurkS j° kuluga. UM- WSga hrad "WU Inglis seppa-söõd, müüdakse odawa himwga ~ A. H. Kuhlmanin kuntoris. Kotzebue-uuUtsaS. Teadaandmised. Wlhid ja Küllllld mis pruukimises, (pole heaSte Lra-Lientatud),  niiheasti uued kui wanad faawad õiend alud ja kiilwalifeks tehtud. W. WIM waSsefepp ja metalliwalaja, Rotermanni poewastas. Md kaeru müib J. S. Kuhlmann, Kotzebue uulitsas. on müiiia