pulmi peeti. Jah, seega on siis waljalased jällegi ühe sammu teistest ette jõudnud. Muhust- Paar Muhu naesterahwost laotanud oma naabri neiu kohta kõlwotuma wale laimujutu wälja, mille eest nad Ülema  talurahwa kohtu poolt kaheks nädalaks walju arreSti alla mõisteti. Walju arreSti  ajal ei anta muud illewalpidamiseks, kui mett ja leiba. Riiast. Lopserööwimise katse. Hiljuti wõtnud, Riia lehtede teatel, keegi naesterahwas  9-aastase tütarlapse Paulukei-uul. kinni ja katsunud teda wägisi enesega ühes ära wedada. Õnnelikul kombel juhtunud seda üks ligi olew naeSterahwas nägema, ruttanud lapsele appi ja päästnud tema lahti. Politsei wõttis lapserööwli oma hoiu alla. Üleüldine hobuste lugemine pandawat  „Prib. List " teatel Liiwimaal 1909 aaStal toime. Walga maakonna rahwakoolide inspektor  on oma ringkonna walla- ja kihelkonna  koolidele nõudmise saatnud, et tulewikuS  rohkem kooliõpilasi eksamile saadetaks,  mille ärategemise läbi sõjamäe teenistuses  teenimise aega lühendatakse. Seda tähele pannes, et Walga ringkonnast ainult 10 wallakoolist õpilasi eksamile on llmunud ja et ka kihelkonna koolisi on, kust ühtegi õpilast eksami ei ole teinud, seletab inspektor,  et edespidi eksamitegijate arm kooli tegewuse ja edasijõudmise mõõdupunkt on. Peterburis on mõned tubaka suitsetamise  wastu sõda kuulutanud ja seks otstarbeks  seltsi asutanud. Selts on Londoni mitte-suitsetojate seltsi pvhjuskirja järele põhjuskirjad teinud. Wene kirjand grahw Leo Tolstoi on haige. Tolstoi oli taimetoitlane, arstid  nõuawad, et grahw nüüd lihatoitu ja weini hakkaks pruukima, mida ta aga ei taha teha. Tolstoi on juba üle 70 aastat mana. Ajalehe toimetaja jooksus. Ajalehe „Politehnik" toimetaja A. P. Fedorow oli, nagu „Now. Wr." teatab, kuulutanud, et ta 5. Dets. krcdiitseltskonna saalis Peterburis  kõne ühe uue lennumasina üle peab. Määratud ajal tulimad kojamehe imestuseks kredütseltsi hoonesse umbcS 100 inimest kokku, kõigil 5 8 rbl piletid käes. Aga keS tulemata jäi. oli kõnepidaja. Mitmed petetud inimesed sõilsiwad kohe „Politehniku"  toimetusesse, kus ka hra Fedorowi elukorter oli. Sääl saiwad nad teada, et Fedorow 2. Dets. saadik kadunud olla. Tema teenistuses olejad kaebasiwad, et nemad juba mitu kuud palgata olla, nende kautsjon olla ka ära. Täiesti wäärtuseta paberite seast leiti pass tagawarawäe lipukandja  A. P. Fedorowi nime pääle. Asi wõeti uurimise alla. Odessast. Suur tulekahju. Üks suur maja Jelisawetinskaja uul., kus Galzi tütarlaste  gümnasium ja mitu suurt kaubatadu asufiwad, põlcS maani maha. Kahju on üle 500,V00 rubla. Wäljamaalt. Maailma rahaturul on tänawu raske aasa Põhjuseks peetakse TranSwaali sõda la inglaste lüüasaamist. Sõja lõppu ei ole niipea loota ja sõja edasikestmine nõuab Inglismaalt uusi suuri kulusid ja on kulla wäljaweo TranSwaalist seisma pannud. Saksamaal on oma tarwituste läbi rahaturul põnew olek walitsemas. Kulla wäljawiimise pääle ei tohita mõteldagi.  Põhja Ameerika üheSriikideS on raha nii kõrges hinnas, et soowitawom oleks, kui tulda Euroopast juurde toodaks, kuid et teda wiilja wiiakse. Austria Ungria riigipangal on ainult wäike jagu kulda tarwitada. Inglismaal on kulla puudus õige suur- Arwatakse, et ta Wenemaa ehk Prantsusmaa käest iseäraliste abinõude läbi püüab kulda saada. Lourenco Marquezist, 24. (12) Dets. (Reuter). Buride ametlik teatus Tugela jõe ääres olnud lahingi üle 16. (14.) Dets. käib nõnda: Eila päikesetõusu ajal jõudis kaua oodatud suurtükiwäe ohwitser  Pretorius meie pääleeri ja teatas, et üks inglise wäejagu buride seisukoha poole Tugela jõe ääres tungida. Wäe keskpaigas oli terwe inglise jalawägi, mõlemal tiiwal kaks patareid suurtükkisid ja hobuwägi nende warjamiseks. Buride suurtükiwägi oli täiesti  wagusi, et inglastele oma seisukohast mitte märku anda. Kui mõlemad inglise patareid püssilaskmise kauguseni ligi oliwad jõudnud, algasiwad burid tuleandmist, mis häwitawa mõjuga oli. Seepääle hakkas ka meie suurtükiwägi laskmist ja puistas inglased  laiali, kes just Tugela jõe sillast hakkafiwad  üle tulema. Waheajal jooksis «vaenlane  buride lõunapoolse seisupaiga pääle tormi. Aga buride püssituli oli nii kole, et pääletikkujad nagu laene tagasi põrkasiwad.  Lahingi-wäljale jäi hunikute kaupa surnukehasid maha. Inglaste ratsa-suurtükiwägi  tungis kuni jõe kaldani, sattus aga nii hirmsa püssitule alk . et mehed patareide juurest põgenefiwad. Kakskorda püüdsiwad inglased oma hobuseid suurtükkide ärawedamiseks ligi tuua. Esimisel puhul läks neil korda, ühte ära wedada, teisel korral aga saiwad kõik mehed ja hobused surma. Sellepääle taganesiwad inglased oma leeri ja lasksiwad silla poole pommisid,  et burisid suurtükkide ärawiimises keelata.  Sellest hoolimata wõtsiwad burid 11) suurtükki ära. Meie kindralid Bgtha ja Tritschert oliwad terme aja kõige kohutawamas  tules. Wäli oli mitme peenikoorma  kauguseni surnute ja haawatutega kaetud. Inglaste hoop oli häwitaw. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Reedel, Sl. Detsembril (Wana a. Shtu). Eestikeeli wastu- ja koorilauludega jumalateenistust  õhtu kellu 7 peab ülemõp. Lemm. Trükitud laululehti on kiriku ukste juures saada. Laupäcwal, l. Januaril (Uusaasta) Eestikeeli jumalateenistust kellu V»l2 peab ülemõpetaja Lemm. Puhapäewal, S. Januaril Eestikeeli jumalateenistust kellu Vsl2 peab ülemõpetaja Lemm. Sl Saarlane 1899. Rahamimsteriumist. Kõigekõrgemalt 29. Aprillil 1896 aastal kinnitatud Niigi Nõuukogu arwamise põhjusel ott 1887 aasta wormi järele Kõigekõrgema käsu pää>e 25. Maist 1888 aastal «valmistatud 2S rbl., Iv rbl ja S rublaliste Paberirahade ümberwahetamise «viimaseks tähtpiiewaks määratud 3K. Detsember IBÄS aastal Pärast seda tähtaega ei «võeta eespool tähendatud 1887 aasta wormi Paberirahasid kroonumaksudeks «vastu ja ka eraittimeste keskel ei ole neil ümberkäimiseks «võimu. 5, 19 ;a 25 rublaliste paberirahade tundemärgid, mille ümberkäimine 31. Detsembril 1899 aastal lõpeb, on: Esimene külg on tumesinist ivärwi walkjas-pruunil põhjal. Walmistamiie aasta on esimese külje alumisel äärel 5 rublalisel (milte hiljem kui 1894 a.) pahemal pool. aga 10 rublalisel (mitte hiljem kui 1892 a.) sa 25 rublalisel (kõik 1887 a). keskpaikas Teise külje Pääl on põikjoonestuse keskel riigi mapp, pahemal pool jämedalt trükitud number ja paremal pool wäljawõte manifestist trükitud: 5 rublalisel sinise wärwiga, 19 „ punase „ 25 „ - lilla „ltus Aeg." DMf- Tellimine ISVV aastaks on awatud. "WU Uus Aeg on kõige täielikuma eeokawaga üleüldine Eesti ajaleht ja ilmub kaks korda nädalis ehk 194 nummcrt aaStaS. Uus Aeg toob sõnumid politikast, kirjandusest, põllu-ja käsitööst, kunstist ja teadusest, harutab  rahwa elusse vuutuwaid küsimusi ja tutwustab lugejaid kõiksuguste tähtsate juhtumistega. Uuele Alale on mitmed tähtsamad Eesti kirjanikud ja luuletajad kaastööd lubanud, kelle seas ka ülikooli haridusega mehi. Kirjasaatjaid on igas kihelkonnas ja linnas. Eesti asutustes kaugemates  kubermangudes, ka wäljamaal. Kõige tähtsamate kirjandusliste uudiste kohta ilmuwad arwuStused asiatundjate sulest, nii et lugejad neid raamatuid, mis „UueS Ajas" hää arwuStuse saanud, julgesti nõutada ivõiwad. , , Uues Ajas ilmuwad uuemad sõnumid Läänemeremaade Wene, Eesti ja Saha keelsete ajalehtede mrele, telegrammid päälinna ajalehtede järele ilma esialgse tsensurita. Uue Aia lisades, mida raamatu kombel, iga jutt iseäranis, wõib kokku köita, ilmuwad 1999. aasta jooksul põnewaid romanid: Mihkel Koolhaas, H. Klei'sti järele K. Mühlbach. Selles jutustatakse Lutheruse aegsest rööwlite sõjast Saksamaal. 2) lAabeiel Uoueoi, Nret Harte roman Kalifornia kulla ja hõbeda otsijate kimbatustel; ümber pannud E. Tätte. 3) Kadunud armastuselaul,  d' Essari järele A. Hansen. Selles kirjeldatakse põnewa romani kujul mõnesuguste armastajate laadisid. 4) Kui ruumi jätkub, siis weel H. Sienkiewitsh „Quo padis", roman keiser Nero ajast. Wahete wahel ilmub algupäralisi töösid: ,Eesti nooremate kirjanikkude album, Jakob Liimi laulud jne. Aasta jagu lisasid raamatutena ostes maksawad rohkem kui leht ühes lisadega. Uue Aja tellijad saamad mitmed tähtsad raamatud poole hinnaga, mille minekul lehes ilmub. Pääte teiste saamad aasta tellijad agronom J. Kipper! ümberpandud „Põllutõö õpetuse" 12 andes, mis mis 5 r. 49 kop. maksab, postiga koju saates 1 r. 25 kop. eest, keS aga !>e tounetusest  ära wiib, 1 rub. eest. . Mus Azci tollimise Hi»iö: Aastas postiga 3 rubla 25 kop. „ postita 2 „ 79 „ pool aast. postiga 1 „ 75 „ „ postita 1 „ 35 „ weerand a. postiga „ 99 „ „ postita „ 79 „ WSljamaale 1 kord nädalas 3 rbl. 25 kop., 2 kord nädalas 4 rubla aastas. Adreis libt la rahakirjadele: lt)pi>«zua>, Imha. „Uut Aeg". , , Uus Aeg on oma esimesel aastakäigul wõistlejate kahtlustustest hoolimata Eesti rohwale armsaks saanud ja nii palju lugejaid leidnud, -t ta julgesti wõib edasi Umuda. Seda jama loodab ka uuel aastal armsa sugurahwa poolt „Uue Aja" toimetaja.