Weel ialgi ei olnud rahulik, tagasihoidlik mees temast ja la armastusest nii kõnelenud. Ta oli läbi ja läbi liigutatud ning langes tema rinnale: „Tänu, tänu. Jumal, selle walu tunni eest; —sosistas  ta jah, nüüd tean ma, sinu süda ja ju hing on igawesti minu päralt." „Ja jääwad siuu päralt, ütles Teeja tasa kui ka mõni teine tema kuninganna on! Kuningannal on osa ainult ta kroonist ja nutte ta südamest." See lõi sügowasse Rautguudise südamesse. Ta waatas suurte silmadega Teeja otsa. Hildebrand märkas seda ja mõtles nüüd päälahingut  lüüa. „Kes tahab, kes wõib teie südametesse puutuda? ütles ta. Õnnetuks ja jõuetuks Marjuks seks saad sina ainult siis, kui ja mu sõna tagasi lükkad ja oma püha wannet murrad. „ Wannet? küsis Rautgundis hirmuga. Mis oled sa mandunud?" Aga Wirigis wajus istmele, pää käte najal. ~Mis on tema mandunud?" kordas Rautgundis. Siis kõneles Hildebrand, iga sõna pikkamisi abikaasade hingedesse sihtides: „Sest ei ole weel palju aega. Siis tegi üks mees kesköö ajal nelja sõbraga kõma lepingu. Püha tamme alt wõeti murumütas üles, ja tema mandus muistese mulla ja weerleja mee, tulise ja tuule loitja leegi juures. Ja nad ühendasiwad oma Merd ja tegiwad werewendadena  lepingu, mis kestaks ikka ja igawesti. Nad wandusiwad ja tõotasiwad kõike, mis neil olemas,  Gooti õnne ja hiilgusele ohwerdada: Poegi ja pärissugu. Ihu ja hinge. Oda ja omakseid. Ja kes wendadest tahtis tõrkuda. Kõiki tõotust täiesti täitmast. Selle meri pidi kätte tasumata nagu mesi mätta alla woolama. Taewas pidi talle päha langema ja ta põrmuks purustama. Ja kes selle wande unustab ja kõike Gooti rahwale ohwerdamast tõrgub. Kui häda nõuab ja wend manitseb. See peab osaks langema igawesti alt ilma koledatele Maimudele. Ja hääd inimesed peawad jalgadega tallama tema pää pääl ja ta nimi peab auntu olema igawesti. Nii wandusiwad sel ööl wiis meest: Hildebrand ja Hildebad, Tootila ja Teeja. Kes aga oli Niues? Witigis Waltari poeg." Ja ruttu lükkas ta kuningal pahemalt käe marrelt käise tagasi. „Waata, Rautgundis, meel ei ole siit haawa arm, kust Meri woolas, kadunud. Aga Manne tema hingest on kadunud. Nii mandus ta, kui ta meel kuningas ei olnud. Ja kui ta tuhanded Gooti mehed Regeeta mäljal kilbile tvstsiwad, siis mandus ta weel teise mände: „Oma elu, ja õnne ja kõik tahan ma teile, Gooti rahwale, pühendada, seda wannun ma teile kõigekõrgema taewa Jumala ja oma ustawuse juures." Noh, Witigis Waltari poeg. Gooti kuningas, ma tuletan sulle sel tunnil su kahekordset Mannet meelde. Ma küsin su käest, kas sa tahad kõike, nagu sa Mandunud,  oma õnne ja oma naest, Gooti rahwale ohwerdada. Waata, ka mina olen kolm poega selle rahwa pärast kaotanud. Ja olen oma lapselapse, oma soo wiimase wõsu, oh- Merdanud ja ta gootlaste pärast silma pilgutamata hukka mõistnud. Ütle, kas sa tahad sama wiisi teha! Kas tahad sa oma mannet pidada? wõi tahad sa teda murda ja auutu olla elawcne ning äraneetud surnute hulgas?" Witigesele tegiwad hoolimata wanakese sõnad malu, ta pööris ümber. Siis tõusis Rautgundis üles. Pahema kae pani ta oma mehe südamele, parema sirutas  ta nagu keelates Hildebrandi poole ja ütles: „Pea! Jäta! Küllalt on, juba ammugi küllalt. Ta teeb, mis sa nõuad. Ta ei hakka mannet murdma naese pärast." Aga Witigis kargas üles ja wõttis ta ümbert kinni, just nagu oleks ta naest otsekohe ära wiia tahetud. „Minge nüüd ära, üttes Rautgundis meestele jätke mind temaga üksi!" Teeja pööris ukse poole, Hildebrand kahkles aga weel. Mine aga pääle, ma tõotan seda sulle ütles ta ja pani käe marmori kruusi pääle oma lapse tuha juures: nii pea kui päikene tõuseb on tema waba." „Ei, ütles Witigis mina ei heida oma naest ära, ei ilmasgi." „Seda ei pea sa tegema. Mitte sina ei aja mind ära, ma ise lähen su juurest minema. Rautgundis läheb ära, et oma rahwast päästa ja oma mehe anu. Sina ei suuda oma südant minust ialgi lahutada 5 ma tean, ta jääb minu omats, tänasest päewast pääle weel enam kui kunagi enne. Minge, mis nüüd meie wahel tuleb, sel ei ole tunnistajat  tarwis!" Waikides lahkusüvad mehed telgist, waikides läksiwad nad toos laagriteed mööda alla." Käättapil jäi wanamees seisma. „Hääd ööd, Teeja, ütles La nüüd on asi õiendatud." „Jah, aga kes teab, kas ta hästi. Kallis, kallis ohwer ja weel palju teisi tuleb tagant  järele. Aga mu meelest on, tähed süäl ütlewad seda et see kõik asjata on. Kuid anu peab meil jääma, kui ka mitte wõit. Ela hästi!" Ja ta tõmbas musta pääliskuue ümber pää ja kadus nagu wari öö pimedusesse. Kaheksaste i st k ü m n e s päät ü k k. Teisel hommikul enne kukelaulu sõitis Gooti laagrist üks kaetud näoga naesterahwas wälja. Ta körwal kõndis üks pruuni sõjakuuega mees, kes ta hobuse ohelikku käes hoidis ning talle ühtelugu näkku waatas. Noole maa nende taga ratsutas sulane, rotikene sadulas, mille külge raske sõjanui oli kinnitatud. Kaua küisiwad nad teed waikides. Wiimaks oliwad nad ühte kõrgesse metsa jõudnud. Nende taga oli lai lagendik, kus Gooti laager ja Rawenna linn seisiwad, uende ees tee, mis põhjaläänes olewa Emiiliuse teele wälja läks. Sääl jättis naesterahwas hobuse seisma. „Päikene tõuseb otsekohe üles. Ma olen tõotanud, et ta su waba peab leidma. Ela hästi, mu Witigis!" „Ära nii ruttu m'ust lahku! ütles teine' ja pigistas ta kätt. „Sõna peab pidama, sõber kas lõhkegu wõi süda." lähed kergema südamega minema, kui mina maha jään." Teme naeratas waluga. „Ma jätan oma elu selle metsa taga. Sinul on uus elu weel ees." „Mis elu!" (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Transwaalist. Sõnumite järele, mis wiimastel päiwil tulnud, wõib sõda iga päew alata. Transwaali wägi läheb ju suure kiiruga piiri äärde, järelandmisi ei näi euam kumbgil pool olewat. President Krüger seletanud, tema olla rahu alalhoidmise hääks teinud, mis wõi, nud. Tema olla Chamberlaini ettepaneku  wastu wõtnud, Chamberlain olla aga kõik piirid ära unustanud ning läbirääkimised lõpetanud. Kõigil  pool koguwat Inglise wägi kokku ning sundiwat Transwaali sõjale. Rahu olla ainult siis weel wõimalik,  kui ta hääks Suur - Britannia midagi tegewat. Wiimases telegrammis, nulle Transwaali walitsus Jnglisemaale saatnud, üteldakse ainult niipalju, et Transwaal 1884. a. lepingut omalt poolt täiesti tähele paneb ja mitte midagi ei nõua. Inglise ministerium  pidas reede jällegi koosolekut. Mis süäl otsuseks tehtud, ei ole kindlasti teada, arwatakse, et Transwaalile  lühidalt mõni kindel nõudmine  ette pandakje. Edasi teatatakse  Londonist, et ministrite koosoleku  järel Rothshild Balfouriga kaua aega kõnelenud.  Kuninganna  olla riigi nõuukogu kokku kutsunud  ja see pidawat parlamendi kokkukutsumise pärast nõuu pidama. Sõda olla otsekohe algamas ja Wälimiste asjade ministeriumis kinnitatawat,  et Jnglisemaa Portugali ja Saksamaa lubaga Delagoa lahe oma kätte wõtab, nii pea kui sõda algab. Pretoriast telegrahweeriti laupüew: Homme pandakse sõjaseadus  maksma. Palju wäge on ära piiri äärde läinud. Kõigist maakondadest  on boerid teenistusesse kutsutud.  Kaplinnas walitseb Transwaali  ja Oranje wabariigi ühise tegewuje  pärast suur ärewus. Teine Pretoria sõnum lausub: Siit saadetakse  tõwasti kodanikka ja suurtükiwäge  Volksrusti. 26 rongi on sinna ju ära läinud. Wäe ülemjuhataja  Joubert sõidab homme (pühapäew) järele. Saadikutekogu tegi otsuseks, et wäljamaalased, kes täiesti boeride nõuusje astuwad, sõja järel täie walimise õiguse saawad. Saksa wabatahtlikka on 300 meest ära Volksrusti läinud. Hollandi salk läheb esmaspäewal  järele. Mitu walitsuse departemangu  ja ülem kohus pandakse homme kinni ja siis kuulutatawat sõjaseadus otsekohe wülja. Väljamaale  posti saatmine on seisma jäetud.  Täna pääle lõunat peab parlament  ühise koosoleku ära. Juba reede teatati Pretoriast: Kaks patareid suurtükiwäge ja 500 kodanikku  on ära Volksrusti sõitnud, 500 sõidawad täna järele. Wäe ringkondades walitseb kõige suurem tegewus.  Sõjariistus kodanikud ja suurtükiwäe mehed ratsutawad uulitsaid  mööda. Kodanikka kästakse walmis olla, nii pea kui käsk tuleb. Inglise poolt, Naatalist teatatakse: D' Urbani suurtüki- ja jalawügi ning Naatali kütid saiwad käsu, et nad otsekohe Ladismithi (Oranje piiri äärde) peawad minema. Londonist kuulutatakse, et Lõuna- Ahwrikasse üleüldse 36,000 meest ja 10,000 hobust ning weolooma läkitatakse.  Transwaali wäe juhatajate  aruande järel on Transwaalil  Oranjega kokku 52,000 meest, kes esimese käsu pääle walmis sõtta minema on. „Timesi" sõnumi järel arwawad Johannesburi mõjukamad  ametnikud, et nädali jooksul sõda algab. „Daily Telegraph" teab jutustada, Briti walitsusel olla suurest Hollandi mässunõuust tõendusi  käe pärast. Inglased olla ju nii umbusklikuks länud, et nad raudteerongisid,  mis Naatalis wäge wedawat,  ainult weel sõjameeste hoolde usaldawat. Algab sõda, siis annab  Transwaali walitsus maal elawatele  Briti alamatele tähtaja, milleks  nad lahkuma peawad. Kes Transwaali jääda tahawad, peawad seks iseäralise palwe ära andma. Prantsusemaalt. Surnud kindral Braulti asemele on päästaabi ülemaks kindral Delanne nimetatud. Kindral  Delanne loetakse tubliks sõja asjade  teadlaseks. Ta on alles 55 aastat wana. Päästaabi teenistuses  on ta 9 aastat oluud.  Sõjaministri  päewakäsku seletades on päälik Desmichels oma meestele ütelnud  : Minister tahab, et meie unustame.  Loodame, et ta meid tulewikus  nende wastu kaitsta oskab, kelle haawamised ta seni tähele panemata on jätnud. Sest. meid ei wõi ometi iseendid kaitsma sundida. Selle kõne pärast on sõjaminister uurimist ette wõtta käsknud. Kuulda on, et neist Nennesi sõjakohtu liikmetest, kes Dreyfusi süütaks tunnistanud, teine president Jouaust ise olnud. Austria pääministriks on Steier margi maawalitseja krahw Clary nimetatud. Ministerium, kelle see kokku seab, peab ametnikkude ministerium  olema. Keelteseadlus tunnistatakse  tühjaks ja asemele nõutatatse  keelte seadus. Poolakad on uue ministeriumi wasta, sakslased näiwad ta'ga rahul olewat. Keiser on Saksa erakondade poolt saatkonna wastu wõtnud ja sellega lahkesti kõnelenud. Italia parlament kutsutawat 2. (14) Või 3.(15) nowembriks kokku ja awatawat kuninga enese poolt. Esimene wõitlus erakondade wahel tulla presidendi Valimisel, kelleks Vähemus  soowitawat, kuna enamuse ja Valitsuse kandidaat alles teadmata olla. Takistawat wähemus  saadikutekogu töötegemist edasi, siis Võetumat uued Valimised ette. Serbiast. Kuulda on, et kuningas  radikaallastele, kes mässunõuu Pärast mangi mõistetud, armu tahab anda. Tingimiseks oleks aga, et radikaallased senise walitsuse Vastase  tegemuse jätawad. Pashitsh on Nishis kuninga jutul käinud. — Waheajal on Belgradi sõjakohus  meel hulga muid õpetatud mehi Milani haawamise pärast wanai mõistnud. Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ihukaitse ulani polt Pühitses „Birsh. Wed." teatel 19. skp. juubelit selle mälestuseks, et kolm keisrit järgemööda 50 aastat polgu ülemateks on olnud. Rahaminister riigisekretär  Witte on „Birsh. Wed." teate järele Welikije Luki linna auukodanikuks  Valitud ja kinnitatud. Kunstsõnnitu tarwita - mi st hakkab põllutöö ja riigimaade ministerium Võimalikult laias ringkonnas  tuttawaks tegema, sest er tähele  on pandud, et kunstsõniku tarwitamisel  põlluasjanduses Väga suur tähtsus on. Selleks saadetakse mitmesuguseid  kunstpõllurammusid põllutöö  koolidesse ja katsejaamadesse, et neid järele katsuda ja põllumeestele tuttawaks teha. Pääle selle laskis ministerium Darmstadti katsejaama direktor prohw. P. Wagneri, kirjatöö,  kus uuema teaduse põhjal põllurammutamise  üle õpetust antakse, Wene keelde ümber panna. Uute hambaarstide koolide awamist ei ole arStidepartemang,  „St. Pet Wed." teatel,  Võimalikuks arwanud lubada, kuni selle kohta uued seadused weel Välja ei ole autud, sest warsti hakatawat  neid seadusi läbi waatama. Manade Greeka-õigeusu  preestrite Varjupaik Moskwa piiskoppkonna tarwis ehitatakse  „Russk. List." teatel Swenigorodi  lähedale. Rikas naesterahwas  A. Medwednikowa, Siberimaalt, on alusmaa kinkinud ja kannab ehituse  kulu. Kaht saatkonda tahab „St. Pet. Wed." teatel kaudsete maksude ja kroonu wiinamüügi pääwalitsus  Samara ja Podolia kubermangu  saata. Neil on ülesandeks tagajärjed igapidi läbi katsuda; kuidas alkohol üleüldse inimese  elujõu ja maimu pääle mõjub, kas haiguste ja suremiste arm monopoli  tagajärjel kaswanud mõi kahanenud  on ja kas ühiselu ja majandus  paremaks mõi pahemaks on läinud. Pääle iseklikkude tähelepanemise  peawad nürijad ka arstide juures, kohtutes ja politseiwalitsustes  sellesse puutumate asjadega tutwustama.  Nende saatekondade eesmärk  on selle üle, mida kirjanduses ja rahwa seas Kroonu Viinamonopoli  kohta räägitakse selgust muretseda.  Lääne mere laewastik saab, nagu „St. Pet. Wed." teatab jällegi ühe jäämurdja laewa poolest rikkamaks. Inglismaal lasti üks jäämurdja laem mette, mis ühe Soome sadama tarwis on määratud ja nõnda seatud et ta Lääne mere põhjapoolses  jaos wöib töötada. Peterburi Eesti selts  i d hakkawad talwiste pidude wasta Valmistama, milleks juba Varakult saalid ära on üüritud. Eesti Kooli seltsi pidud on Mõisnikkude seltsi saalis 30. oktobril, 1. jaanuaril ja wöinädala laupäewal ja wiimane pidu Kononowi saalis teisel Liha- Wõtte pühal. Et seltsi oma ruumid harjutusteks sündsad ei arwatud olema, siis üüris selts kogu talweks Rootsi tiriku kooli saali, kus igal laupäewal kell 9 õhtu näitemängu- ja lauluharjutusi  peetakse. Üliõplane isand G. Hellat on juba kolmandaks talweks laulukoori juhatuse oma pääle Võtnud ja tahab jällegi suuremaid helitöösid seltsi pidudel ette kanda. Selleks on suurt toori tarwis ja palutakse suguõdesid ja wendasid, kellel laulu-andi ja häält on, koori liikmeks hakata. Et pidu ligidal, siis oleks soowida, et uued lauljad juba esimesele harjutusele ilmuksiwad, mis laupäewal 25. septembril nimetatud  saalis (Wäiksel Konjushennajal nr. 1) on. Seltsi eestseisus palub perewanemaid nende hoole all olewaid  noori inimesi laulma tulemast mitte keelda ja on walmis neile runnistusi  andma, et nad tõesti laulmas  käiwad. Lähemaid teatust laulukoori,  näitemängude ja kõigi seksisse  puutuwate asjade kohta on seltsi kirjatoimetaja O. O. Mägi (Rasjeshaja  nr. 17, kort. 36) kõigile walmis  andma. Seltsi koolides on õppijate arw õige suur, selle pääle waatamata, et selts kooliraha poole aasta wiisi maksta määras. Seni oli üks seltsi kool üheklassiline, nüüd leidis eestseisus wõimaliku olema, seda kaheklassiliseks muuta ja wõttis selle kooli pääle ühe õpetajanna juurde. Eesolewa näitemüügi hääks tehtakse kõigis seltsi koolimajades  tööd. M. Kiievist teatab telegramm: Hariduse  miuisterium seletas, et need Juudi sugu üliõplased, kes märtsikuus  ülikoolist lahkusiwad ja nüüd enam sisse astuda ei wõinud, sest et määratud arw, 10"/ o, Juudi sugu üliõplasi juba täis oli, wõiwad pääle määratud protsendi wastu woetud saada. Tagasi wõetawate Juudi üliõplaste arw on umbes 200. Kiiewi ajalehed Leatawad, et Wassili Batsinski, kes järeltehtud arwetega Holmi, Lublini ja Warssawi  pankadest 160,940 rubla walja pettis, Odessa laudu Amerikasse on põgenenud, kus ta elukoht aga politseil  teada olla. RoworoSsüskist. 4 rööwlit tunginud  17. sept. Wene telegrahwi talituse  teatel Debrau-Dürso kroonumõisa  wiinameistrile kodu teel 7 wersta Noworossiiskist eemal tallale, haawauud hobust ja riisunud wiinameistril  120 rubla raha ja reisikasti ühes asjadega ja dokumentidega ära. Rööwlid on kadunud. Arwatakse, et rööwlid sellesama mõisa walitsejat  Abaujursa't, kes õhtul eune seda Noworossiiskist koju sõitis, riisuda on tahtnud, sest et sellel 1500 rubla raha kaasas oli. Soomemaalt. Helsingist. Inglise ajekonsul O. Nodeu Kokkolas on ennast „Uusi Suometar'e" teatel konsuliameust lahti palunud. WLiburist. Kui endine Inglise asetonsul Eugen Wolsf minewal reedil  pikemalt teekonnalt tagasi jõudis. Nr. 208. Posji m t e s. 189 S.