tema tunnistanud, et tema nüüd taieste Jesuiitide walituse  all seisab. Küünlakuu 24. s2.j pääwal on Roomas  maawärisemist olnud, mis aga kahjuta mööda laks. Spaniast. Weike Kuningas son jälle külmetamisest natuke haige olnud, pea aga paranenud. Ärn tema terwis ikka olema. Portugalist. Kuningas on oma kroonimise mälestuseks  neile andeksandmist kuulutanud, kes politika-süüde ja waskapanemise pärast nuhtluse alla mõistetud oliwad. Portugali Valitsus tahab Inglismaale seda kaupa meele tuletada, mis Inglismaa ja Portugali wahel wiimasel kewadel tehtud on olnud. Lord Salisbury tahta selle peale tähendada, et tema sel aeal oma sõna selle kaubaga annud, kui Schotkimaa Piiskopid sellega rahul on, kes seda aga nüüd mitte ei olla; ka olla Portugali ametnikkude teud AftikaS asju koguni teiseks muutund. Portugali! on Afrikas ka Kongo-riigiga piirete pärast waidlemist. Berkims saanud need piired Kongo-riigiga üleüldiselt määratud ja pärast pidanud ükS kommisfiou neid selgemini määrama; seda kommissiou! ei olla aga koguni mitte asutatud. Nüüd on mõlemad waidlejad seda asja Schweizi otsustamise alla annud, kui muidu korda ei saa. Türgi riigist. Wenemaa Saadi? Nelidow on Suur- Wesirile jälle kord meele tuletanud, et sõeakulutasumifed ikka wäga korrata maksetud on, kui ka need. fissetulemised, mis selle wõla tasumiseks määratud, waga heaste sisse jooksnud olla. Suur-Wefirj on jälle kinnitanud, et tema Raha-Ministrile kohalist käsku anda tahta, aga neude kahe kõrge ametniku wahel olla juba enne tüli olnud, mis selle käsu läbi weel käredamaks minna. Lootust olla küll, et Türgi Walitsus jälle natuke maksab, aga tasumise peale määratud korra järel ei olla mõteldagi.  Räägitakse,  et segameeleline endine Sultan Mürad suremas olla. Tema peaaju olla arstide arwamist mööda ikka rohkem wedelaks minemas ja lagunemas. Greekamaalt. Jtalia Kronprinz on salanime all Athenisse tulnud ja ei ela selle salanime pärast ka mitte Kuningakojas, waid oma laewa peal. Seal on Kuningas, Kronprinz ja Prinz Georg tema juures käinud. Küünlakuu 25. (13.) pääwal oli Jtalia Kronprinz Kuninga lõunelaual,  kes temale Lunastaja-rittrekähe andis. Serbias on ikka weel suur pahandus Bulgaria wasta nende St. Sawa-kooti kaswandittude pärast, kes Makedoniast  päritud on, salaja Belgradist ära Sosia'sse läksiwad  ja kellele Bulgaria aszatallitaja passid ja teeraha toimetanud olla. Serbia Walitsus on oma asjatallitajale Sofias käsku annud, selle üle Bulgaria Valitsusega rääkida.  Asi on rahwuslik kiustlemine Serbia ja Bulgaria wahel, nende /uguwendade" pärast, kes Makedonias, Türgi Walitsufe all elawad, kelle ligemateks /uguwendadeks"  nemad ennast tunnistama piawad, mis selleks aeaks tähtjas on, kus ehk Makedonia-küsimine" keema läheb, mis pea tulla wõiks. Endine Belgrad'! Linnapea, Gieorgiewilsch, kes nüüdsete Ministrite tungimise peale ametist heitetnd sai, on järsku kinni wõetud ja mangi pandud. Temale antakse süüks, et tema oma ameti wõimust mitmel wiisil kurjaste pruukinud olla. Bulgariast. Kmdral-Konsul BulgariaZ, Baron Wangenheim. kes seal ka Wenemaa asju tallitab, on seda raha oma katte pärinud, mida Bulgarial Venemaale  weel maksa on ja millest aastast 1885 saadik ühtegi enam maksetud ei ole. Seda wõlga on sõsawäe ülespidamise eest Bulgarias weel 3,600,000 rubla ja sõeariistade eest 572,988 rubla. Bulgaria Valitsus oli, kui selle wõla wäljapärimisest kuuldi, itta kinnitanud, et raha wäljamaksmiseks ikka malmis seista ja on sseawäe ülespidamise eest ka kohe Barou Wangenheim'ile 3,600.000 rubla wälja maksa lubanud, teisi pärimist aga enne weel omalt poolelt läbi katsuda tahtnud. Kuida nüüd mõnelt poolelt kinnitatakse, olla see tühi kiitlemine olnud ia Bulgaria  Valitsus tahta selle wõla tasumiseks Austria Maadebankisiä 15 millioui franki laenata, milleks  see bank ka.malmis olla. Paniza ja tema seltsilased  on juba tunnistanud ja weel on kirjast selle aSja kohta leitud. Ka lo pkow on ka juba Sofiasse toodud ja tema protsess on algatud. Jälle olla aga üks weike, aga õige weider takistus selles asjas ilmunud. Stambulow  ei tahta kõiki paberid Sõea-Mtnistrile näidata ja mõnelt poolt arwatakse, et neid wahest ei ollagi. Astast. Khiina noor Keiser, Kuang Tsu, keda tema ema weel hiljuti noominud hea lapS olla ja ennast walitsemiseks tema juhatusel ette walmistada, on järsku kõige ülewaatamise alt wälja pugenud, ja waatab igal poolel ise selle järel, mis tarwis läheb. Nenda on tema kõik need erakohtnd, mis Tai-ping-mäSsamise aeal asutatud saiwad, nüüd aga weel ainult nende näljatsete ametikaudidatide  ülespidamiseks rahwa kulu peale bead oliwad, kes oma kohalist ecfami teinud, ära kautanud. Kohtute ülematele on tema kuulutanud, et sellest küll ei saa, kui nemad mõne kuu takka ennast kord ameti-tuas näitawad. Ka Pekingi Politseid on agaramale ametitallitusele noomitud.  v Peking wõikS ükS eeskujulik linn olla, kui Po- litse! oma kohust laidaks, aga just seda ei ole/ ou noor Keiser ütelnud. Juba selsamal pääwal on ka kõik 'võidumängu  ja opinmi-koopad Pekingis kinni pandud. Noore Keisri walttsuse hakatus anda ülepea head lootust. Asrikast. Kuida mõnelt poolelt kirjutatakse, olla MarokkoS mässamine Sultan Muley HaSsan'i waSta liikumas, mis ka juba Algieri piirini nihkunud olla, nenda et sealine Prantsusmaa Knbernör sõeawäge senna on saatma pidanud. Panust, kus sellega kõige rohkem tsgemist  oleks, ei ole tänine selle üle. sõnumil tulnud. Kongo-riigile on luba antud, oma käe peale orja-kauplemise  wasta Kougo-riigi piiretes wõidelda. Estusene jägu priitahtjaid sõeameht saab Lomani, ühe Kougo-jõe aru ääres seisma; ükS amu-laew suurtükkidega saab selle jõe peal sõitma ja selle sseawäe wõimuS piab Niangone'ui ulatama, kust orja-ajajad enamist wälja tnlewad. Hiljemiue  saada seda tööd Taugauika järweni wenitud. Rong läheb pärast Brüsseli konferenzi lõpetust teele. Amerikast. Küünlakuu 23. (l t.) pääwal oi' Prascotti  juureS suur tamm katkenud ja umbeS 150 iuiinest ära uppmumd. West ou ka Wickenburgi linna woolanud, aga seal ei näi suuremat kahju sündinud olema. New- Dorkl riigi Walitsus on suure Amerika uäitusekS 10 urttlioui  dollarit nwäranud, km näitus New-Vorsis peetud saab. Küünlakuu 22, (10.) pääwal suri New-ImtiS John Jakob Astou, keS 150 milliom dollaril pärandust järel jätnud ou, Jõulukuul oli tema Londonis ja jäi seal influenzasse haigeks, sai paremaks ja reisis koju. kus temale aga kopsupõlews iuflnenza järgeS lüli ja ülirikka  mehe elule otsa tegi. Omalt maalt. Tallinnast. SeeSpidiSte aSja Miniõterlnmi Stalistlkakefkkomitee  poolest on Weneritgt witjasaagi üle aaStal 1889, aruanne ilmunud. Selle järel on wiimascl aastal kõikiS Europa - WeuerltklS kokku 2611.884,000 tschetwerli wilja saadud, 73,351,000 tfchetwnki ehk 21, protsenti wähem, kui aastal enne seda. Kõige rohkem eelkäinud aaSta taha on lsnnepoolsue ringkond jäänud: wähem eelkäinud aastast saadi seal, NnS-Wcuc kubermangudes,  31,026,000 lschelwertt ehk 58, protsenti, mis ka 11,722.000 tschetwerti ehk 35 . prokfenli wähem on. kui läbiStikku wiie aaSta kälkuS aaSlast 1833 kunui 1837; lõune-lääne kubermangudes saadi eelkäinud aaStasi 11,165,000 tschetwertk ehk 4Z,z protsenti, tähendatud wite aasta kesksaagist 7,272,000 tschetwerli ehk 31 z protsenlt wähem; Weike-Vene kubermangudes saadi eelkäinud aastast 10,742,000 tschetwertk ehk protsenti, tähendatud  wiie aaSta kesk saagksi 6,150,000 tschetwerti ehk 29, z protsenti wähem. Suur oli ka wähem saak Vene riigi keskmises waldkondaS, eelkäinud aasta waska 21,151,000 tschetwerti ehk 31, z protsenti, tähendatud wiie aasta kesk saagi waSta 11,323,000 tschktwerll ehk 19„ protsenti. Selle järel on wiliafaagld aaStal 1839 just Wenemaa kõige 'viljakamatel maadel sunduslikud olnud. Rohkem saadud on Volga alamaleS Za llrali maakondades, estmeseS saadi 4,613.000, teises 5,303.000 tschetwerti rohkem. Wähem saadi talwewilja 40,061.000 tfchekwerti,  suwiwilja 33,291,000 tschetwerti, köitis Emopa- Weneriikis kokku. LäbiStikku on wiimasel aaStal rukkid kõige wähem saaki annud. KõikiS Enrora WeueriikiS on 98.900,000 tschetwertk rukkid saadud, 27,785.000 tschetwerli  wähem, kui aaStal 1888. Kõige -viletsam oli rukki saak Uus-Wenemaal (iseäranis Jekaterinofwvi kubermangus), kuS eelkäinud aasta waSta 7,500,000 tschetwerti ehk 74.» protsenti rukkid wähem saadi. Niisamati  on rukki saak ka lSunepooliStes ja keskmistes kubermangudes eelkäinud aasta wasta wähem olnud, kui ka mitte nii suurel mõedul. Rukki headusega wõiS rahul olla, kaal ei olnud wähem, oli paiguti ka koguni ülem, kui aaStal 1888. Talwenisu saadi 8.669,000 tschetwerkl, 58.» protsenti wähem, kui aastal 1888, snwinisu 22.986,000 tschetwerli, 8,119,000 tschetwerli wähem. kui aaStal 1888; kaalu voolest ei seisnud nisud eelkäinud aasta nisude taga Kaeru saadi 85,870,000 tschetwerli, eelkäinud aastal 97,188,000 tschetwerli; odce 20,723,000, aaStal enne seda 26,443,000 tschetwerli; mais andiS 1.913000. aastal enne seda 3,517.000 tschetwertk; tatraid saadi 11.454.000 tschetwerli, 225.000 tschetwerli rohkem, kui eelkäinud aastal. Palju eelkäinud aasta kaha jäi hlrlesaak,  mis 5,775,000. tschetwerli andiS, kuna aaStal enne seda 9,357,000 tschetwertk saadud oli; erneid saadi 2,938.000 tschetwerli, 4,258,000 kfchekwerkk waSta aastal 1883. Kartuhwlid saadi 77,919.000 tschetwerti, aaStal 1883 oli 75,466,000 tschetwerti saadude Hingede peale arwatud saadi 10 puuda wilja iga hinge peale: Asirakhani, Jekakcrmoskawi, Archangle, Lomscha ja Petrokowi kubermangude?; 10 kuuni 15 puuda: Woroneshi. KherSsoni. Podolia, Wolhyuia.'Kharkowi Tschernigowi, Poltawa, Moskwa, Mohilewi, Minski, Wologqda, Olonezi, Pelerburgi, Wikua, Groduo, Warschawi, Katikchi, Radomi, Suwalki ja Sedlezi kubermangudes; 15 kuum' 20 puuda: Kurski, Tamara, Kijewi, Wladinnri, Kaluga, Tweri, JaroSslawi, Kostroma, WitebSki, Nowgorodi,  Pihkwa, Kowno, Kjelzõi, Lublini ja Pl. kki kuber mangudes; 20 kuuni 25 puuda: Oreli, Tambowi. Kasaili, Rilhni Nowgorodi, BesSarabia. Smolenski, Wjaika, Ufa, Permi ja Liiwimaa kubermangudes; 25 kuuni 30 puuda: Rjasani, SimbirSki, Taratowi, Tauria, Kuuramaa ja EeStimaa kubermangudes ja Doni-waldkondaS; 30 künni 35 puuda: Tnla ja Penfa kubermangudes; 45 puuda: Orenburgi kubermangus. Knida juba enne kirjutatud, pidada laewade kaStimakfud ja kaupade protsentmaks  u d Baltimaa merelinnade sadamatest, miS täuine nende linnade kaSladeSle läksiwad, edaSpidi kroonu omaks saama. ,Ritbki toob nüüd sõnumit, ei seda uuendust esile?» Tallinna ja Liibawi sadamate kohta tehtud saada. Nende maksude sivsewõlmiue saada fliS ka lolli-ametite hooleks antud Sellesama tehe sõnumile järel vu Eeski m a a M e t s a k a i t f e - k o m kire kõigile metsaperemeeSkele  selleS kubermangus küsimise-lehla saatnud, kus kohalises seadused kühldelt üles pandud ou, aruannet metsade suuruse, ülespidamise, puuraiumise ja müümise üle nõuutakse. Metsakaitse komitee olla ka juba asju metsa piuna muutmiseks  teisteks larwiSmaadekS ja kaeblusi metsa ülekohtuse 'väljaraiumise üle seletanud. EeStimaa kubermangus olla kroonu-metsa 800 deSsätiui, talumaade peal 26,000 dessältni, mõisamaade peal 306,000 deSsätiui. Kõige rohkem olla nciS metsades mäudafl, kuuõkesi. sarapuid, Pajusi ja kaSkest. Just täieSte õige ei näi see sõnum mitte olema. sõnumite järel saada uuS jahiseaduS  juba sel PaaSlukuul läbiwaatamisekS Niiksrathi elle pandud. ,Sl. Peterburgstija Wedomosti* sõnumite järel saada Kamerattzofid kõigest nendest töödest wabaStatnd,  mis mitte raha asjade kohta ei kai. Nenda saada nimelt hin gekirsad Kameralhofide talliwStest lahutatud,  linnades ja maal kehaliSlc KogudusewalitsnSte hooleks autud. Juttude waSta, et JtaliaS kholera lahti läiuud olla, kuulutab .Valitsuse Teadaandja": .Nende juttude kobta, mis niiheaSte Wenemaa, kui ka wõ era maa lehiedeS kholera ilmumisest Jkalias seisawnv 'künlNSS" " Wene Saatekond Roomaõ, et köitis Jkalias üks ainuke inimene BolognaS khoteraS haige x?n olnud. Roomas ei ole seda tõbe täuine nähkud. Ülepea on Zkalias küll palju inimesi influeuzasse haigeks jäänud, kellest suurem jägu terweks sai, aga ka see haiguS on wZheuemas/ Tallinna lahe on nüüd täitsa kinni külmetanud.  Ka Grahara tuletorn! tuli Helsingi juures on Küünlakuu 20. jB.s pääwasi saadik kustunud, mis tahendab.  et sealt juba sel aeal enam lahtist mett näha ei otNttd. Aewiimasel nädalil on Tallinnas ÜkS aruldane külaline  näha olnud. Juba enne oli Lasnamäel üks tropp kirjuid hsrwesi, damm-hirwesi, nähtud; nende keSkist oli ükS noor emane loom linna tulnud ja Tartu maanteel, Wenetnrn ligidal, kinni wõetud. Walli peal Rannawärawa  laga on ka p õld - püüst nähtud. Küünlakuu 16. pääwal wõeti Tallinna turul HanS Wibus Mgakast 15 naela sandi >o õt g a kinni ja witdi Rahnkohtu-wanema ette, keS teda 15 rubla maSkma ehk 3 päSwakS kinni mõistis. Kohtualune ütieS, et tema seda wöid oma naabri Jüri Al 10, käest müüa wõlnud ja sai selle veale tunnistuse, millega tema raha oma naabri käest tagasi pärida wõlb. ÜheS sai temale aga ka tähendatud,  et tema 300 rubla maksma ehk kolm kuud istuma pisb, kui teda teist korda seesuguse kaubaga kurult leitakse. Küünlakuu 12. pääwal on Kjelomorski-rügementi soldat Osflp Tschekai, kes kroonu magasi juures 4. alewijäns  waht peal oli, ennast maha lasknud. Tema oli Mfi-rana oksa suhu wstnnd ja kuul on pea taguselt poolelt wälja tulnud. Selsamal pääwal leiti Baron Tolli maja aidas Karli kiriku juures, ühe sündi u u d lapse surnukeha, kaltsude ja paberi sisse mäsfituv  — Küünlakuu 15. paama öhtal suri kõrtsis Nr. 304 Härjapea jõe ääres, üks tundmata järsku ära, keS pärast kui lamburgist päritud Aleksander 3wa - now ära tuntud on. Oöiet wasta Küünlakuu 15. pääwa wõeti ühes awalikkus majas Tartu kodanik Heinrich Lehmana kinni, keS ühest Tartu Saulist 3509 rubla, 100 rublaSteS paberites,  waraStannd oli. Tema juured leiti weel 1807 rubla 29 kopikat. Puuduwat raha ütleb tema muist Ära vt il anud olema. —. Waras, endine wang Jüri P., kes lahtilastud soldat Peter Dmitrijewi juurest lahtimuukimisega 171 rubla eest asju waraStanud, on