sissewedamtfe-tollide alandamise pärast, teiselt poolelt wähese Viljasaagi pärast,mida sel aaStal Saksamaal tulema arwatakse. Aastal 1389 on Wenemaalt 99 milltoni marka eest rukkid, 43 millioni marka eest nisu ja 27 millioni marka eest kaeru Saksamaale weetud, mis wist rohkest tõuseks, kui tollid alandatud saakfiwad. Selle peale ei olla wiimasel aeal aga enam palju lootust, sest Wene wilja tollide alandamise  wasta päritakse Saksamaa poolt, et Wenemaal Saksa wabriku-kaupade fissewedamise-tollid alandatud saakfiwad,  mis wasta aga Wene wabrikuperemehed kõigist wöimust seisawad, kuida ka Wene lehed arutawad, et Saksamaa ilma Wene wiljata läbi ei saa, seda iga hinnaga  ostma piab ja sedawiist tollid Saksamaa leiwa-tarwitajate  eneste peale langeda. Preussi Maapääwal on Põllutöö-minister kinnitanud, et lootused sealise wiljafaagi peale mitte just nii wähesed ei olla, kui Wene lehed kirjutawad,  ja et tollid jäädawalt mitte rohkem alandatud ei saa, kui Saksamaa enese põllutöö seda wälja kannatada woib. Kipuks aga häda tulema, siis saada Riigipääw sisse kutsutud ja wilja tollid wõikstwad''ehk aegliselt maha jäätud saada. Würst Bismark' i wasta on . wassakult  poolelt", s. o. kõiksuguste üliwabalaste keskift, kus ka Sozialdemokratlased ja teised seadusliku elukorra lõhkujad  istuwad, üks uus teutufe>kiri ilmunud, nime all .Die Reichsschwtegermutter kommil" (.Riigi ämma-eit tuleb!") Paremates ringkondades on põlastus selle kirja wasta suur. Endine Ameerika Saadik Berltn'is, Kasson, on hiljuti Baltimore's mitu kõnet Europa diplomatikast pidanud ja nendes Würst Bismark'ile suuremat auu annud, kui mitmed ringkonnad tema isamaal seda teha oskawad. John A. Kasson arutas, Wana-Riigikanzler olla kõiki oma elu isamaa teenistuseks ja auuks tarwitanud,  aga ka palju Europa ja kõige maailma heaks teinud. Kõige rohkem paneb KaSson seda osawust imeks, millega Würst Bismark pärast Saksa-Prantsuse sõda Europa rahu Üles on pidada oskanud, milleks esiteks Austrta't ja Jtalia't  Saksamaaga lepitada tarwis läks. Kolmriigi-ühendus olla Würst Bismarki kõige fnurem tegu, mille kordaminemifeks  tema esiteks oma Keisri wastapanemise üle wõitu on saama pidanud, aga selle ühendusega olla tema noorele  Saksa riigile rahu saatnud ja sellega riigi seespidist kosumist wõimaliknks teinud, ükski tema endistest tegudest  ei olla maailmale selle mehe põhjatumaid waimlikkusi abi-hallikaid nii selgeste näitänud. Eksimata silmaga olla tema ikka kõige paremat abinõuu oma eesmärgi tarbeks leidnud ja kõigutamata kindlusega seda taga nõuudnud, mida tema selge film õigeks ära tunnud oli. Kõik Europa pidada temale rahu ülespidamise eest tänu andma, mis ainult selle läbi Võimalikuks saanud, et tema ise kõikide tähtsate küsimiste seletamisest osa wõttis. ükski teine riigimees et olla nii suurt rõhku wõeraste Monarchide ja Ministrite peale omas käes pidada suutnud. Igaühel, kes seda näillud, olla unustamata, kuida raudne Kanzler omas paleeõ Wilhelmi-uulitsas pärast üht diplomatikuste löunelauda  kesket kõrgete auukandjate ja Saadikute rahuliselt maha istus, oma suure meerschaum-piibu põlema pani, ühe kannu õlut jõi ja ühe Wana-testamenti patriarchi wiistl jutustama hakkaS, kuna tema wöerad nagu hyolsate koolipoiste hulk auustusega kuulasiwad. Isegi kui tema omast mõisast, omaist loomadest ja kapsastest jutustas, kuulasiwad kõige wõeraste rahwaste saadikud kõige auustamise  ja körgekspidamise tähtedega. Bismark olla oma isamaa teenistuses wahest walt teiste maade wasta olnud, aga ikka ainult oma määramata isamaa-armastuse pärast, mitte wõimuse-ahnuse pärast, sest et tema teises joones ikka kõiki inimeste-sugu olla teenida tahtnud. Sedagi olla arwata, et Bismark, kui tema weel mõned aastad Europa asjade juhatuse eesotsa jäänud oleks, Kolmriigiühenduse  laiendamise läbi Europa riikide ülisuuri sõeawägesi  osalt wähendada oleks wvinud. Kongo-riigi korraldamises  olla juba põhjus pandud olnud, et asumaadesõead  eemal hoitud saakfiwad ja ettewaatlikul ja asjakolisel  teel sellesama põhjusmõtte järel, oleks üks Bismark ehk suurt rabutöõd korda saata suutnud. Sedawiist mötlewad wöerad Würst Bismark'! tegude ja püüdmiste üle, kuna tema oma noor Keiser, kes ainult tema läbi Keisriks saanud on, teda hoolimata körwale tõukas, oma arwatud suurema auu heaks jä kõiksuguste kahtlaste maimude  rõõmuks, ja kuna wiletsad waimud teda nüüd oma inetumate sopa-keradega loobiwad. Aealugu saab kohut mõistma, nagu ka mitme teise nähtuse peale, miS meie päiwil ilmuwad. Reichenbachi Schöffide-kohtu poolest on ühe Sozialdemokratlaste pilkamise-lehe wäljaandja, Baginski. kirikuõpetaja Mithe teatamise pärast kuueks kuuks wangi mõistetud. Kohtu-otsuse põhjustamises on selle peal tähendatud, et hiljuti kõikidele kohtutele ette kirjutatud  »on, seaduse täit karmust seal tarwitada, kus usu pilkamost  ja toorust waimulikkude ametitekandjate wasta ette tule . Juutide aealehtede meel on wäga paha selle kohtuotsuse  üle, mis aga wist ka rabbinisi teutamise eest kaitseb,  sest ka nemad on Vaimuliku ameti kandjad. See on kord ka ükS röömustaw täht Saksamaalt, mida ka mujalt paista soowida wöib. Maadelt Rheini jöe ülemal jooksult tnlewad sõnumid, et rasked kõue-wihmad  seal nimelt wiiinamägedele suurt kahju teewad. Kõik noored istikud on wälja uhutud; maa sai alla-wett wiidud,  mahapandud kartnhwlitega ühes, niisamHti ka suwiwilzaorased,  mis senni heaste kosunud oliwad. Austria-Ungrumaalt. Mitmed AuStria - Ungrumaa lehed oliwad hirmu täis nende sõnumite üle, mis tollide uuest korraldamisest Saksamaa ja Wenemaa wahel rääkifiwad.  Selle wasta kirjutab Walitsnse leht .Presse": .Monarchirilgi mitmed lehed tunyelvqd tuska selle üle, et Saksamaa ja Wenemaa wahel kaubaajamise-ühendüst wöiks tehtud saada, milleks neil asja ei ole. Juba kauplemiste aeal Wiin'is on Saksamaa poolt kinnitatud, et Wenemaa wilja tollid sellesama järje peale wöiwad seatud saada, kui Wenemaa poolt ka mõne Saksamaa kaupade tollist kergitatakse. Pärast seda aga, kui Wenemaalt heal kõikide Saksa wabrikukaupade tollide kergitamise wasta kostab, näitab wäja, nagu jääkstwad need kauplemisel) ilma järjeta."  Austria Walitsuse poolest on kohalise küsimise peale wastatud, et söeariistade wäljawedamine Steyeri wabrikusi mitte keelatud ei ole; see wabrik wötta Wenemaa tellimisi takistamata wasta. Ka Khiina'ga ja Japan'iga seista see wabrik kauplemisteS. - AuStria Saadik Belgrad'is, Kindral von Thömmel, .on Serbia Walitsuse poolt seletust ühe Austria alama üle pärinud, kes kärades Kuningapraua-ema wäljawiimise juures maha lastud ja telle surnukeha maha maetud saanud, ilma et seda tema omaksetele teada anti. Wi!n'iS on Trükkijasellide-selts,  millel 3000 liiget ja 130,000 guldnat Varandust  oli, Politsei poolest jäädawalt ära lahutatud ja Varandus hoiu alla wõetud, sest et see selts oma rahaga tõrkujaid töölisi üles pidanud oli. Siiski törguwad trükkijaid  edasi ja faawad selleks Saksamaa Sozialdemokratlaste  kaest abiraha. Lehekuu 23. (11.) pääwal mõisteti 1700 tõrkujat 22,000 guldnat maksma. Grazi kirjaladujate  Edenduse-selts on kohtute poolest kinni ja kassad pitseri alla pandud. Rümania Kuninga 25 aastase walitsuse-jubeläumi kohta kirjutab .Wiiner Abendpost" wäga sooja osawötmisega, kiidab Kuningast ja Kuningaprauat  ja tähendab Austria-Ungrumaa ja Rnmänia Walitsejate  ja rahwaste sooja söbrustuse peale, Noor- Tsechilased kaebawad, et Tschechilasi liiga wähe koylistewalitsusest  osa wötta lasta. Koolidc-minister on neile wastanud, et selles, asjas mitte rahwuse peale, waadatud ei saada, waid osawuse peale. Ülepea on Tschechilaste meeletu rahwuse-tuhin Prag'i näitusel jälle kord kangest leekama läinud, üks Sakslane Berlin'ist, keS näitust waatama läinud oli, sai näituse-platsil Tschechi studentidest werjseks peksetud, nenda et tema arstlikku abi tarwitas. Asja on meeletumad sellest wötnud, et õnnetu, kes ühe suure Berlin'i kaubamaja asjatallitaja on, Saksa keelt rääkis ja studenkidele, kes teda Tschechi-keelt rääkida käskisiwad,  wastas, tema olla Berlinlane ja ei oskada Tschechikeelt.  Temale waStäti, Berlinlafi ei olla seal tarwis, kes Tschechi-keelt ei oska, see wöida koju jääda, ja üks student lõi temale rusikaga wasta nägu ja wigaStas tema silma. Asi on ülekuulamise alla antud ja Tschechi lehed püüawad tagajärel seda tegu, mis kõigile Tschechi rahwale  häbi teeb, sellega wabandada, et studentid joobnud olnud. Selle wasta on üks Prantsusmaa studentide saatekond Pragi wakshallis Tschechilastest määramata röömu-hõiskamisega wasta wõetud, neile on „ Elagu Prantsusmaa!" wasta karjutud ja siis on Tfchechi-keeliseid  ja Prantsus-keeliseid könesi peetud, milles suure käraga kinnitati, Tschechilastel ja Prantslastel olla üks seesama waenlane, Germanismus (Saksa rahwus), sellepärast pidada  nemad kokku hoidma. Politsei, on wiimaks karatsejad  ühest ära ajanud. See rahwus-tuhin, mis uSku ja armastust häwitama, maailma wihawaenuga täitma ja maad werega katma kipub, on Prantsusmaalt wälja läinud  ja nagu kuri tõbi ka teiste külge hakkanud, kes nüüd oma .Vaimustajate" waSta hõiskawad ja ennast nendega wennastada püüawad, wihawaenus teiste rahwaSte wasta. Prantslastele on see .waimustuS" juba Sedani lahingit sisse kannud ja Elsass-Lothringi maid maksnud, aga waene aealugu näib üks hüüdja kõrbes olema, kelle healt keegi ei kuule, kuulda ja mõista, et taha. Tuhin walitseb mõistuse, usu ja armastuse asemel. Jumal parandagu! Rootsimaalt. Hiljuti oli Rootsi Ministerium kõikumas.  Norralaste lahti-kiskumise himu kohta oli Ministerprästdent  Akerhjelm Riigipääwal, sõeawäe asjade arutamiste  juureS, ütelnud, et kui sõeawäe harjutamise-aega ettepanekut mööda pitkendatakfe, siis saada Rootslased Norralastega pea Rootsi-keelt rääkima. Seda oli Norramaal,  kui ähwardamist, nii pahaks pandud, et Akerhjelm pea omast ametist taganema sunnitud oli jq teised Ministrid  temaga ühes lahkuda tahtstwad. Asi on esiteks solgutatud, Akerhjelm olla aga haiglane ja jtahta juba selle pärast lahkuda. Z t Holland ist. Saksa Keisri wõeruskäigvst Hollandis oodatakse mõnda, nimelt ka tulu kaubaajamisele. Rotter- dam'i Kauba-kamris on tunnistatud, et Hollandi kaubaajamine  ainult tollide-ühenduse läbi Saksamaaga kitsikust wõib. peastetud saada, ja et seda teha kibedast tarwis miäna, Mi M kui selle eest UeÜldises politikas midagi tasumiseks anW tarwlst läheks, kui ehk Holland Saksa Keisririigiga nii ligidale ühendusele aStuma piaks, nagu Baieri Kuningriik. Et fee kaupmeeste-nöuu rahwa poolt rohket wastawötmisi leiaks, seda ei ole arwata, ikka aga wõiks Holland nii Saiamaa ligidale kistud saada, et Prantslased, wahest ehk ka Inglased, selle üle ennast suuremalt  ei rõõmustaks. See oleks Saksamaale suur kasu noore Keisri wõeruskäikudest, waewalt on seda aga loota, sest noor Keiser seisab selleks liiga Inglismaa paelades ja Inglased seda ei salli. Belgiast. Kuida juba lühidelt tähendatud, on Belgia ParlamentiS riigi põhjusseaduse muutmist nõuuks wõetud ja see on esiteks kõiki asju nagu ühe hoobiga muutnud. Charleroisis on Lehekuu 21. (9.) pääwal umbes 20,000 töölist suurt rongkäiku pidanud ja selle juures Prantsusmaa kolmekarwalised lipud maha jätnud, mida nemad muidu kiuste pärast kandsiwad. Mitmete lippude peale on ka .Elagu Kuningas!" kirjutatud olnud. Kõik on jälle tööle läinud ja wabrikud, teised tööpaigad ja kaubamajad hõiskawad, nagu oleks nüüd jälle kergem hinge töumata. Ülemal ütlesime .esiteks", sest kergest wõiks tulla, et asjad pea jälle pahemaks pöörawad. Ka Sozialistlased hõiskawad, kitdawad seda Parlainent'Nöuuwötmist  omaks .esimeseks Võiduks," tõmmawad igal poolel  punased lipud üles ja ässitawad töölisi rohkem pärima, üleüldist healeandmise-õigust Parlamenti ja teiste nöuukogude  walimistes. Seda anda ei ole ParlamentiS mitte nõuuks wõetud, waid. .ainult kõik nexd piawad edaspidi walijad ja walitawad oleMa, kes aastat Vanad on, wähemast 10 franki maksust maksawad, kelle oma juba 6 kuud üks maja, üks osa ühest majast ehk üks tükk haritud maad määratud kõrge, maksu all, ehk kes suurkoolist läbi käinud on.. Sellega Sozialistlased ei lepi, waid päriwad .rahwale" üleüldist heateandmise-õigust, olgu walija nii kaltsakas, kui iganes tahes, ja ässitqwad rahwast, seda .täit priidusi" pärima. Charleoroi pidurongis on siis ka palju lippufi pealkirjaga .Elagu üleüldine heale-õiguS!" nähtud. Et Parlament seda lubada ei wõi, seda wõib arwata, sest siis langeks wõimus õpetamata ja toorustatud  hulkade kätte. —. Belgia Walitsus on Prantsusmaa Walitsusele ühe kirja saatnud ja selles Paris'i Linnanõuukogu  liigete üle kaebanud, kes Belgia tööliste-esimeestele  Prantsusmaa tuetust tõutawad, kui töölised edasi tõrguksiwad.  Mons'is on ühe Sozialistlase juures dynamiti pgdronid leitud. Tema on kinni wõetud. Jnglismaalt. Lehekuu 23. (11.) pääwal sai Londonis  ükS suur nõuukogu Parlamenti-liike Samuel Mantague  juhatusel, Juutide-kolonide asutamisse edendamiseks Palästina's, peetud. NöuukS sai wõetud, Rothschild'ti paluda, ühelt poolelt Wene Walitsuse juures Juulide wäljorändamiseks kergitust toimetada, teiselt poolelt Türgi Walitsuse juures selle eest kosta, etfisserändanud Juudid Palästina's odawa hinnaga maad osta ja selle peal tülitamata  elada wõiwad. ParlamentiS ou Stuarii ettepanek,  naesterahwastele õigust anda, grafkonna-nõuukogude liigeteks malttud saada, 78 healega 52 heale wasta tagasi lükatud. London'i.Piiskop on ähwarduse-kirja saanud, milleS keegi esiteks teda Pühapääwal kantsle pealt ja ssis iseennast maha lasta ähmaMb. Piiskop on selle kirja Politsei kätte anuud ja kirikusse saiwad mähid saadetud. See asi on ülekuulamise .alla wõetud. kohtu poolest on O'Shea abielu-paari lahutamine kinnitatud. Armutakse, Paruell D'Shea lahutatud abikaasa pea omale wõtab. Jutt. O'Shea tütrest, kellega Parnell juba salaja laulatatud olla, oli siis tühi jutt,Nädalil Lehekuu  (Jürikuu 28.) pääwasi Lehekuu 16. (4.) pääwam  on London'is 266 inimest influenzasse ära surnud, peale selle 51 inimest haigustesse, mis influenzaga segatud  oliwad. . - Prantsusmaalt. Paris'is on hobuste-raudteede kutsarid  tõrkumas, mis raudtee-seltsile ja üleüldisele liikumisele  määramata kahju-teeb. Kui ka mõned kutsarid sõita tahawad ja kui uued palgatud saamad, siis ei lase manad neid sõita, leikamad hobused rakkest lahti ja funniwad Musi seisma Wma. Politsei on nende wasta wõimata ja palju rahwast seisab tõrkujate pool. Kord oli 12 tunnise päawatöö peale lepituS tehtud, tüli läks aga uueste lahti ja kestis Viimaste sõnumite järel edasi. Prantslaste  uus püssirohi, meliuit, mis peale nemad.nii uhked oliwad, on suurt pahandust teinud. Selle esimene wal- Mistaja, Turpin, on ühe kipja wälja apnud, milles selle tegemist õpetatakse ja tema ja suurtükiwäe-pealik Triponet, olla seda saladusi juba .enqe Armstrong't wabrikule Inglismaal  raha eest teada annud. Mõlemad on kui sõeawäesaladuste  ilmütajgd iyüetud ja saamad kohtu alla. antud Tarbe's on üks tuntud Soziallst Prästdent CqrnotV tõlly-aste peflle karganud ja teda kurjaste sõima-- uud. Sõimaja on kinni wõetud, pärast Präsidenti ära-