Saarlane UM Üleüldine politika ajaleht «aa- ja linnarajwale. UU Zk 33 Teisipäewal, 30. Augustil 1894. Xl. aastakäik. „S«»a.rr«s.NS" maksab: Gmttmaal aaZtas.... 1 rbl. F<t kp. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Postiga saadetud aastas. Ä „ „ Pooles aastas 1 „ ÄZ „ Ilmub igal tsiftpÄoiVcrt. Kuresaares kaubauulitsäs nr. 17. Saarlase toimetusele. Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab A kop. Uus passiseadus. (Jälg). 4 45. Passi raamatu wälja andmise juures tähendab see asutus, keS seda wälja annab, need aastased maksud raamatusse ÜleSse, mis raamatu saajal wiimase maksude jäutuse järele maksta tuleb. Kui maksude summa suuruS, mis wäljaS elaw inimene passi raamatu tarwitamise aja eest maksnud on, selle summa suurusega mitte kokku ei lähe, mis tal nimetud aja eest maksude Sra jagamise  järele tõeste maksta oleks tulnud, siis peab ta raamatu täht aja lõpul, aga nõndasama ka, kui raamatu omanik raamatu  pruukimise õiguse ära kautanud on maksmata jäänud summa kogukonnale äramakZma, aga rohkem makstud raha saab edespidiste maksude juurde armetud, mis temal kogukonna maksude jäutuse järele maksta tuleb. 46. Passi raamatu omanik peab iga äaSta mitte hiljem 31. Detsembri k. p. raamatus ülestähendatud aastased maksud ära maksma-47.  Kodanikud ja käsitöölised peawad omad maksud ainult kohalistesse kogukondlistesse  asutustesse, kus nad hingekirjas seisawad, ära maksma. 48. Maaelanikud (walla liikmed) maksawad  omad maksud oma eneste soowi järele, ZaS sellele asutusele kus nad hingekirjas seisawad, ehk renteisse, mis passi raamatu omaniku ajutises elamise kohas on. 49. Pääle maksude wastu wõtmist, mis passi raamatu omanikul maksta on, peab see asutus, kus hinge kirjas maksja seisab, tema palwe pääle maksude ära maksmise üle andma, aga kuimakSmise juures saab passi raamat ette pandud, siis peab pääle seda ka raamatusse enesesse nimetud maksmise üle tähenduse tegema. 50. Maksude maksmise juures renteisse tuleb passi raamatut ette näidata. Rentei teeb, pääle seadusliku kwiituugi wälja andmist,  passi-raamatusse maksude ära maksmise  üle tähenduse ja annab ka sellest kohalikule walla walitsusele teada. 51. Iga kord, kui passi raamatut politseis  ette näidatakse, waatab wiimane järele, kaS ette näitedawas raamatus üles tähendatud  iga aastased maksud ära on makstud. 52. Tunnistuseks politseile maksude äramaksmise  üle on: 1) selle asutuse poolt wälja antud tunnistus, kuS hingekirjas inimene on, maksude äramaksmise üle, ehk rentei kwiitung, 2) passi raamatus nimetud asutuste poolt tehtud tähendused maksude ära maksmise üle (M 48 ja 50) ja 3) posti kwiitung nende maksude saatmise üle, mis passi raamatu omanikul sinna asutusse maksta on kus hingekirjas inimene seisab. 53. Kui politsei ära näeb, et passi raamatu  omanik raamatus tähendatud maksud ära on maksuud, siis tähendab ta seda passiraamatusse ülesse, kui selles kohalist tähendust weel mitte ei ole (W 49 ja 50). 54. Kui passiraamatu politseile ettenäitamise  juures awalikuks tuleb, et raamatu omanik selles tähendatud maksusi § 46 määratud aja sees ära ei ole maksnud, siis wõtab politsei tema käest raamatu ära. 55. Pääle eelminewas paragrahwis (54) nimetud juhtumise wõiwad passi raamatud politsei poolt (§56) kodanikude, käsitööliste ja maaelanikude (walla liikmete) käest ara woetud saada, kui alalisest elukohast wälja läinud inimene oma perekonna liikmeid ja kaswatajaid, kelledel ülespidamine puudub ja kes oma tööga enesele toidust ei jõua muretseda, ilma abita jätawad. Maa elanikudelt  (walla liikmetelt) wõib ka politsei paSsi raamatud ära wõtta: 1) selle talukoha  peremehe nõudmise pääle, kust äraolija  pärit on ja 2) kui äraolijat ühe niisuguse  ameti pääle on walitud, mis Üleüldise  talupoegade seaduse § 112.tähendud on. 56. EelmmewaS paragrahwiS (55) täheudud  passi raamatu ära wötmise korral peab kohaliku kogukonna otsust nõutama. Otsus passiraamatute ära wõtmise üle kodanikude ja käsitööliste käest kinnitakse kubermangu walitsuse poolt, aga neis kohtades, kuS linna ülemad on, linna ülematest. OtsuS passi raamatute ära wõtmise üle maa ela» nikude (walla liikmete) käest pannakse maa ülemale, rahu wahemehele, talurahwa kreisi ameti alalisele liikmele, ehk talurahwa asjade kommissaarile ette. Need ametnikud teewad, kui nad otsuse on läbi waadanud Ilu ju süda. 8 K. Lotte»'» uudisjutt. Hilja! —Ma teadsin seda! Paul sa armastad mind ... Wiimased sõnad tuliwad õige pilkamist ja pool salaja üle neiu uulte. Jah Leena, ma armastan sind kuumalt  . . . tormilikult. .. Tohin ma seda? Paul! Armastad sa mind Leena? Tahad sa minu Ma? - Mina olen sinu igawesti... Lähemal filmapigul langesiwad nad üksteise  kanlasse ... Kõik oli nii maikne, tasane ja pühalik. Päike paistis läbi kolletand puulehtede ja saatis oma hiilgawad kiired nende kahe õnneliku inimese pääle ... Rad ei näinud ega kuulnud enam midagi. Armastuse maim oli nende meeled kinni nõrgutanud. Nad ei rääkinud enam sõna. Ainult tummalt scifiwad nad teine teise ümber . . . See oli ära rääkimata mai» mustSN waikfuS . . . kirjeldamata kõrge PüdaduZ . . . kõige taewalikum õndsus. Lähemalt põesastikust puges üks noorhirnutama  näuga. wälja ja kadus Hallani tsppa. s. Kas tead ka ema, mis uudist ma täna homiknl nägin? Mis siis? Räägi Preedik! - Meie Leena istus aedas ühe suure pirni puu all pingi pääl, luges ühte suurt raamatud ja siis Noh siis? Siis astus meie sulane Paul tema juure ja siis Edasi! Nad rääkisiwad esiteks roomanlikust põncmustst ja siis Jumala eest, mis see ometi tähendab! Räägi selgemini Preedik! Siis rääkisiwad nad teine teisele suurest armastusest. Armastusest? Oi, oi! See on Leenast päris inetu; aga ons weel midagi? Siis langesiwad nad teine teise kaenlasse  ja lubasuvad igawesti teine teise omaks saada. Heldene Jumal! hüüdis Anna Hallan ägedalt ja wiha puna kerkis tema kahwatanud näu pääle. See tüdruk läheb meelest ära! Ise alleS hädawaewalt kaheksateistkümmend aastad wana ja omal juba mehele minemise mõtted sees! Ja päälegi weel ühe puruwaesele sulasele, nagu Paul on. Oi, oi! Nagu poleks nüüd paremaid kosilast enam loota olewatgi. Paul on ka niisama noor alles; ta on puru waene ja ise tahab naest wõtta, päälegi weel rikkast peretütart! Oi, missugune rumalus! Seda pean ma ruttu Juhanile teatama, et wõimalikult  ruttu seda mõttet maha suruda! Ema läks ja rahul olema hirwitusega jäi Preedik temale järele wahtima. Hm! kostis Juhan üSna rahulikult,  kui tema naene teatud asja kõik ühe tuhinaga ja suure ägedusega temale ette kedras, pole ju sugugi nii suur ime asi, kui noored inimesed teine teist natuke armastawad. Pole ju meite omalgi hoopis tundmata asi, sest muidu poleks m'e ju abielusse astunud. Meits Leena on tubli, tark ja mõistlik tüdruk, ta teab ise küll, mis ta teeb ja Paul noh temast peab ülema, et teist tema sarnast meest enam naljalt leida ei ole. Aga nemad ei armasta ju mitte teine teist natuke jahmatas Anna suu tungiwalt edasi, nemad on ju kogum lubanud teine teise omaks saada! Oleks lugu ka nõnda, siis oleks see asi, millele keegi sulgu ei suudaks teha, ütles Juhan õlasi kergitades. See oleks minu arwates päris toores tegu, kui üks wanem oma lapse armastust kellegi waStu hirmuga püüaks suretada, ehk jälle hirmuga põlema süüta, mis ometi waewalt saaks aitama. On Pauli ja Leena armastus teine teise wastu paljas lapselik tuju, siis saab see omal ajal muidugi jälle ära jahtuma,