keS suurkeS hoolekandmist terwise eest, käheksa-tunnist tööpääwa jä rohkem palka päriwad. NõuukögUst olla umbes 80,000 iniu«est osa «võtnud ja pesuiMSle eest kostiiud. Pesunaesed ise M jttba pesuivabrikute aknaid sisse loopinud ja Politsei «vaSta hakkannd. Jnflue»«zä on kahanemas/ ikka äga rbeel kuri küll. - Vesuwt mägi oti kanges tege»VUses ja purskas  määratumaid larva-jõgefi wälja/ mis aga juba kahanemas  oti ja «väga palju kahju teinud ei ole. Sellatts on jälle kord Kolmritgt-ühenduse wasta tormi jooksetud, aga ka selle eest kostetud ja Marchefe di Rudim on eestkostjaid  tänanud. Spezzia juures on kolm kurjategijat püssiröhu-torni polecka panna katsunud, üks on -kinni wõetud,! teisW on ära peasnud. Portugalist. ParlamentiS on ette pandud, India asumaid Makao ja TitNttr,' ja Mosabike-maad Afrika's ära müüa ja saadud rahaga «väliseid «võigast tasuda ja tuetada. Juglastel on suur himu neid oõta ja Inglismaa lehed kitdawad seda nõuu  Soldatite  keskiS, kes Mässamise pärast Oporto's tzaUd.lSfe -ja San Thome sMreke saadetud sai«vad, on seal uus Mässamine  lahti täiimd. ZArgi ri-igijk PrantsuSmaä poolte päritakse, et need Türgi soldatio «valju wastatamise alla pia«vad pandud saama, kes Belhkehema'3 tüli solgutamise juures Roomakatholttgi  munkade ja Greeka-katholjigi preestrite wahel esimest haawanud ja tapnud on. Prantsusmaa pärib Khristlaste kaitsemist Homikmnaal oinaks ainuS-õiguseks, kuna We««emaa Greeklaste ainus kaitseja olla tahab, mis ju nime järel juba Krimmi-sõea Põhjus oli. Roomlased ehk Lateinlafed ja Greeklased on seal alalises tülis ja kiskumises püha-paikadel ja saamad Türgi soldatitest  omal «viisil .lepitatud". Põhjuseta ei ole arwatnine wist mitte, et sealt must kass Wene-Prantsuse «vennastuse  wahele tulla wõiks. Prantsusmaa Saadik Gräf Moutebello, kes selle asja pärast Sultani enese jutul oli, on «vaStusekS saanud, SlUtanit ei olla BethlehemN kiriku aSjad mitte tuttawad, tema tahta aga järel pärida ja stiS otsust teha. Jda-Arabia's, Uemeni maakondaS, on Asyrlaste suguaru inässainaS. Nende waSta saadetud söeawägi on löödud ja on umbes 100 meest ja mitmed pealikud kaukanad ; peale selle ott MeeStekonnast  palju mässajate juure karganud. Ministiii-kög«lS on nõuukS «võetud, senna 10,000 meest appi saata. Mässajatel olla kiirtule-püsfld ja nende hulk olla kaswamas.  Saksa KciSri «vöeruskäigu mälestuseks ön S«tltan 4 suurt M 50 wchket kNld-Mdaljet, 200 hõbe- ja 500 brongs-medaljet lüüa laskund, mis wälja-jägamiseks osawõtjate keskiS Berliu'isse saadetud saamad. Athos'e mäel on Jaanikuu 15; H js pääwal suur tulekahju olnud. SiMopetro klooster on täieste häwitatud. Juutide asutamise üle Palästiua'sse tahab Türgi WalitsuS suurriikidega  nöuuhtdamtsesse astuda. Sultan ei olla selle Mpntenegrost. Türgi Saadik Cettinje'S, Tevfik Bey, ott seM ära kutsutud ja Türgi sõeamäe aSjatallitaja Peterbu«g'is, Õberstlieutenant Teivfy Bey, tema asemele nimetatud. - Würst Nikita on Serbia aeglifele Walitsejale,  Ykistitsch'ile, tema kutsumise peale Serbiasse tulla, lahkest «vastanud ja on tulla lubanud. Tema «võida «vast nüüd tulla, kuS Kuningas Milan mitte enam seal ei ole, kellega tema kokku leppida «võinud ei olla. Tema, Würst Rikita, tahta nüüd estmest parajat M tarwitada/ Kuningas  Ateksandr'iga wastastikku,wennalikult" kätt pigistada. Würst Rikita kinnitab fiis omaS kirjas,, tema olla kindel selle peale, et Ristilsch ObernowitschÜ sugukonna throni kõige truuwim tnetaja on. SLrbia'st. Greekamaa endine Miuisterpräsident Trikupis tull Jaamtnujl7> (5.) pMwql Helgrad'isse ja sai kõikide erakondade  poolest ühesuguse lahkusega WaSta wõetud ja tema anuks saiwad pidud antud, aga ilma ametliku näuta, sest et ameiurkusi pidust politika pärast mitte anda ei usaldatud.  Tema wõeruskäigu otstarbe olla kõikide Balkaniriikide  ühendamine, mida aga korda minema ei arwata. Ühe Belgradist tulnud telegramini järel on AuSlria Konsul  PriSrend'iS oma elule otsa teinnd. Räägitakse, et Kuningas Aleksander pea Paris'iSse reistda. Rumänia st. Rumänia piirekohtud on 506 Wenemaalt tulnud Juudile fissetülemifi ära keelanud; Nemad läkstwad  Bukowina'Sse. Asin'st. Kh ti keStawad khristlikkude «niSstonide  lõhkumises ja wAljaMchintifed ikka weel edafi. Wälitsus  on nõuukS wõtnud/kõtki söealaewu nendel linnade iilewalwamisekS tarwitada, kuS seda pahandust tehakse, mis Jndia-Khiiua laewustikust wõetud wõiwad saada. PraütsuSmW  ÄmeM poolt Shwardatakse, kui Khiina WalttsuS  abi et saada? ja tasumist ei anna. Ketser on korge- Matele ametnikkudele käsku annud, wSeräld kaitseda ja kõikide uende päid kohe maha raiuda lasta, kes wiiWWst kurjäkegudest osa- on «võtnud. Endine Khiiua SMik Prantsusmaal, Kindral Tscheng-Ki-Tong, on wängi pandud  ja seisab Paris'ts tehtud süüde pärast kohtu all. Afrika'st. Kairo'st telegraferiti Jaanikuu 15. (3 ) pääival, et seal ikka rohkem inimesi ktzoleräõse sureb. Nilus'e jõgi tõuseb ruttu ja wäga warafel aeal.  Tanger'is  (Marokko'sj on Euröplaste linnajägu Jaanikuu 14. (2.) pääwal täitsa maha põlenud. Amerika'st. Kalifornia'Sse tahetakse 5000 JapaneSlast töölisteks tuua, Khimlaste asemele, keda rahwäs ei salli. See teeb' seal suürt kahinat. Pöhjä-Amerika ühendatud riikide ja Inglismaa wahel on kaup tehtud, mis järel ülgete-pnüdmine Behringi-Meres Jürikull««i 1892 kõikidele ära keelatud saab. Seabr« gbrigh t' is, New- Ursey riikis, ou Jaat«i?i«u 17. (5.) pääwal 400 maja «naha põlenud, nende keskis kaks wöeraste-maja, kirik ja poStimaja Üks naene oina kahe lapsega on tuleS surma säanud. Kahju on wäga suur. Tuli on pandud. lääniküu 16. (4.) pääwal oli Jow a riikis suur raudtee  õnnetuS. Rong oli roopatest karganud, enne kui sillale üle Coon'i jõe jõudis, põrkas seal waSta silla sammaste ja kõik wagonid, peale maganiife-wagoni, kukkustlvad jõkke. KakS inimest on paigal surnud olnud, umbes 30 on tvähein ehk rohkem «vigastatud. - C h il i' s on Prästdenti  laewuStik tuld Pisaqua, Znquique ja Tocopilla linnade peale annud ja «viimase sisse «võtnud. Ka Antofagosta  ja Chanarali lim«ad s liwad tuld ja «viimane sai «võetud. Kongresstlaste linnades on moonast puudus. Haiti s on uus «nässamine lahti läinud. Präsident Hipolyte ja 200 meest, kes tema poole hoidsiwad, olla «naha lastud. Omalt maalt. Talli»na'st. Kõigekõrgema käsu peale saamad sel aastal kõigest Wene riigist 260,000 meest oma sõea - wäe - kohuse täit >nisele kutsutud, Kaukasia'st 2400 meest, Pealinila lehtede sõnumite järel on RiiksrathiS nõuupidamised nende tööliste a r m nleiiva üle, kes oma teenistuse täitmise juures wigastatud saamad. pPeterburgi Zeitung" kirjutab ustatawate sõnumite järel, et tulema aasta Näärikuu l. paamast hakates kõik Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku- r a a «na tn d, nägu laulatamise-, ristimise-, matmise- j. n. e. registrid, Wene keeles piawad üles pandud saana. Ewang.-Cal. usutunnistuse  (Reformirtlaste) kiriku-räamatute kohta ei maksa see käsk efileks meel mitte, saada aga edaspidi ka maksmaks  pandud. Jaanikuu 6. pääwal sai Nikolai-Gymnastumis (eune Tallinna KubermangmgymnastuM) aktus peetud ja ühes ka pidulikult selle peale mõteldud, et see kool 260 aasta eest selsamal kuupääwal Rootfi Kuninga Gustav Adolfi poolt asutatud on. Teede-ministeriumi poolest on üks plaan kinnitatud,  mis järel tulema! aastal mitmes paikas Baltimere ja Mustmere randäs alamad M e r e m e e s t e - k o o l i d piawad asutatud saama. Nende koolide otstarbe ou rannasõidu-tüücmanuifi  kaswatada. Asutamise ja esimese ülespidamise  kulud piawad nende linnade poolt kantud saama, kuhu neid koolisi asutatakse. Õpetamise kuludeks saab Kroonu poolest igale koolile aastas 2400 kuuni 2900 rubla antud. Õppijateks saamad kõik kes tahawad, igast seisusest ja wanudusest, «vasta wõetud, kõige pealt aga kohaliste meremeeste lapsed. Õpetatud saab Wene keeles ja ilma hinnata. Linnasaadikute-kogudele antakse õigust, oma keskist üht kommisfioni nende koolide majapidamise korraldamiseks malida; kommiSsioni liigete nimetamine ja lahtilaskmine jääb kohaliste Kubernõride hooleks. —> 5 Eestimaa Kubermangn-zeitung" kuulutab, et Kloostre, Wasalemma. Leetse, Pallase, Ämari ja Põlküla wallad kohtu- ja tallituse-asjuS üheks Kloostre kohtuks  nn a k s ühendatud on, kohtupaigaga Wafalemma's. Püchtizi-pidu Jumala-teenistusega Bogorodiza  mäel, Alutaguses, saada selle aasta Leikusekuu  45. pääwal iseäraliselt peetud. Jumala-teenistuft saada Riia-Miitawi Piiskop Arssenij tallitama. Sügisel Kadrinthali ranvas kinni jooksnud laew »Elara Cathinkä" ön Jaanikuu 4. pääwal ahiaurulaewa  ,Wolga" läbi lahti kistud ja sadamasse wiidud.  Talwe ja kewade käikus ou lae Ned ja «vargad laemale palju kahju ttinud. Hä p salu' st tulewad sõnnmid, et seitsmest ärakarganud  wangift kaks, HbefiSse uiõlstetud JaaneT-M wangitöõle mõistetud AätD U, jW kingi, Wõetud on. Baltisksstz- Zaanikun 42/ pääwal. Heile oli meil üks tähljas pääw: une kirikuõpe ta j a wali min e. Mitmed' olWäd 'sedä aMit soMMd, saatfi«vad aga sõnumit/ et nemad M'Meeliga tagänewad, kui knulsiwad, et kõigel ureie kodumaal tülitüd ja NnuStntud endme Wändra kirikuõpetaja, fealise Kurtkeeletumäte-köoli asutäjU, esimene õhetäja M pärast juhataja; Ernst' Soko 4ow - sk t, malmis oleks, meie hingekarjatseks hakatä K siin oma töö- ja õ»u«istuS-rikka elu öhtat pidada. Ühel hMI wõttiS fiis ka kogudus/ ködänikUd ja kiriku-uõuukogu nöunks, seda äraproowitud Jurnala-meest meie kirikudpetäjaks  ja hingekarjatseks kutsuda. Jumalal on jälle rahumõtted  meie üle olnud ja Tema on meie kurba'lesepõlwe lõpetanud. Jumal õnnistagu oina trullwi sulase «väljaminemist  ja sissetulemist ! Ilmad on n«Uid «väga soojad ja kenad. Nelipühi esimesel pühak lõi«vad syrengide õied lahti; meie linn ja niiNelt meie sürnuäid, näita»vad wälja, nägu õitse«vad rohu-aiad. Peterburg'ist. Keiserlik KõrguS S«lur«vürst Auujärje. pärisa reisust on järglnifed sõnumid tulnud: Chabä - rowka' ss e jõudis Keiserlik Kõrgus Lehekuu 29. pääwa  õhtal ja sai kohtute «slematest, seisuste sackekbndadest ja .rahwast harjunud «viisil sool-leiwaga ja waimustätud rõõmu-hoiskatnisegg teretatud. B l a g o w e s ch t s ch e n s - kisse jõudis Keiserlik Kõrgus JaUnikuu 4. pääwal pärast löuitüt kell 2, kus waStawõtmine ülemate ja alamate  poolest niisama «vaimustatud oli. Äh tal kell 8 reisis Keiserlik Kõrgus edasi. Teel Chabarowka'st Blagoweschtscheusk'isse  on ka?S wana soldatit Keiserlik Kõrguse  käest kingitusi, Protohierei Sisöich ühe risti brilliantidega  ja aurulaewa.Murawjew-Amurski" juhataja, Lieutenant  Skobelzsin, ühe kuld-uurt saanud. Jaanikuu 22. pääwa homikul on Peterburg'i Ewang.-Luth. usutunnistuse ktrtkkonna Kindral-supertntendent  C o r n e l i u s L a a l a n d, ära surnud. (Järgmises  numres toome midagi selle Jumala-mehe elukäigust. .T. S." t.) Ilmade- ja põllu sõnumid kõigist riigist. Jar o s - s la w' i st, Jaanikuu 3. pääwal: /Sadanud wihMad on oraseid kosutanud. Talwewili hakkab looma. Mõne keeduwilja  kaSwamine on wiludest ilmadest takistatud." Tsch i sta Pv l' i st, Danikuu S. pääwal: ,Ilmad on kuiwad ja palawad, wiljakaswud on mileltsad ja rohtu ei ole. Igal poolel veetakse palweid ilmade pärast." Tambvw' i st, Jaanikuu 4. pääwal: .Pärast rohket wihmasadu on rukki ja leiwa hinugd alanenud," Samarkandist, Jaanikuu S. pääwal: .Õodatakse head Viljasaaki; «vilja hinnad on alanemas."  Perekopist,  Jaanikuu 5. pääwal : .Suwiwili on hea, aga rohiikasw wiletS" Se «v asl opo l' st, Jaanikuu 5. pääwal: .Tauria kubermangu põhjapooliSteS jägudes saiwad  ligi 4 OYO dissätini pöllüwilja rahe läbi häwitatud." Wols k' i st, Jaanikuu 7. pääwal: .Pärast wilu ilinade on Wolski kreisis paigMi wihmch sadanud, mis oraseid kosutas. Kus mitte wihma et sadanud ja palamuse  järges (35 graadi marjus ja 41 graadi pääwapaiskes),  seal on wiljakvrred murtud ja kolletanud. Teinepool  Wolsfit ou niisamati, .-RM ..on 4ewadeSse wee puuduse läbi lühike ja kuiwäb nüüd ära. Ülepea kauwad lootused wilia ja heina peale, kui mitte Pea wihma ei tule.' —Sara tow ' i st, Jaanikuu 8. pääwal: .Ilmad on wäga palawad, kuuni 40 graadi. Lootused hea wilasaagi  peale kanwad. Wilja hinnad töusewad."  KurSk  i st, Jaanikuu 8. pääwal: .Wihmasadude järgeS on wiljasaagi  lootused kubermangu põhjapoolistes jägudes head. Lõuuepoolistes jagudes on talwewili «vilets ja paiguti ümber kiintud." Pen s a' st, Jaanikuu 8 pääwal: .Maakoutta-nSuukogus wõeti nsuuks, riigi Hoolekandmisekassast  1,8 .'9,000 rubla talwewilja feeinne «nnretsemisekS ja 816,000 rubla rahwa ülespidamiseks Mthklikuni laenuks paluda." W oron es h'i st, Jaanikuu S. pääwal: „Külmad rikkusiwad hirse ära, niisamati fukrunaired,  karlnhivlid ja päälvaõied. Pshjapoolistes kreisides on natuke wihma sadanud, mis aga «viljale palju kasu saata ei «võinud, sest talweivilja ja suwiwilja orased on wiletsad. Löunepoolistes kreifides on taUvenisu täieste rikutud ja rukkist ei ole künuies jägu järele jäänud. Sulyi«vili  on ainult 2 kuuni 4 werschokki pilk." Woro - nesh'ist, Jaanikuu 8. Pääwal: .Talivewiljad on enamist  «viletsad, paiguti wälja külmetanud sa põllud ümber küntud. Suwirvilja orased saiwad palgutt külma ja põua läbi kahju, läbistikku wöib ««endega aga rahul olla. Rohi on keskmine. Wrimafest nädalist saadik on wihma sadanud,  nenda et «vili ja rohi toibuma hakkawad."