TartuS on Sl 10 rubla 98 kopikat stSse lulttud; EeStimaal,  peale aadete määratud otstarveteks 4983 rubla. l»!, õ rubla suur M. mstktusniSÄstk tuetamisekS herra RitterschafthauptMMui läbi, asutatud. Jakobstadti ringkpnna - komittee on peale oma tarwituse (IMH rMU AS kopikat ktrtkuõpetaia elumaja ostmisest) bawi IcUgkomia-komil» wöttlS 2112 rubla 98 kopikat stSse, peale herra von Flemming-KruHseni ande määratud otstarbeks. Liiwimaa ringkonna-komitee ost, peale hfrra v. Bötttcher 'J WrMuA H wim jt a ' Etttangeliumi  Lutheruse usutunnistuse koguduste heaks, mis t 1,114 rubla peale ka?wanudMi,MS3S rubla korjanud. Rita ringkonna-komitee oli 38M räviA 74 kopikat korjanud,  Saaremaa ringkonna - komitee 712 rubla 29 kopikal. ristgkonstgMHtee korjal',peale astd?'e määDUd rublä 62 kopikat. .Neist summadest on mUWWHckIiMkS» kiriklikkudeks tarwituStekS wälja antud» mis väitab, et ka meie kodumaal Ewang.-Luth. usutunnistuse  kirik ilma Abt-kaSsa tuetuseta> läbi ei saa. Rahaminister kuplpsaS et j MhW Wv l pa b ejt NÄätikust 1. pSäMast * 1893 fissewahetud saamad: 1> 25 rublased, Zgr Aleksei Mtchailowilschst pildiga tagumise külje peal; 2) 10 rublased  Zar Michail Feodorowitsch i pildiga tagumise külje , Pegl:s3) 5 rublases, Suurwürst Dmttt Donskoj pildiga lülje PM; 4j 2S rublased walged, iicha kirjatä tagumise D As A Vbiased A 1 rubUsep,. mille wäljaandmife 5 ÄaStä thgüürhse külje keskpaikäS seisab. ,^.z. Kui nckljahäda-lstetmvp' 'tagusttMksmvte- „ wiljaga heaM korda UhK, Saratowi Kihermangust juba sõnumid tulnud on, stiS olla kohalises paikas nöu, edMpidi ka teist maksust wiljaga tasuda laSta. Suwilja proow pek? mis e st jel fstgisel on järgmised sönuMid tulnud: proow-pekSmise üle on suurema osa Europa- Wenemaa kreisidest, peale SoomemN sIG MlWoolise Wonemaa umbeS 6. laiuse-graadist saadik, sõnumid tul» nud. Saak kõigub 10 puudast kanni peale 90 puudani dMjatini pealis " tähendada on aga, et MewalW faäk ainält Üksikuie? weikesteS ringkondades olstuv on, stiisamals ka kõige kõrgem saak, ja et lädtstikku suwimili kestmist saati annud, umbeõ 41 kuuni 42 Mlt. Kmmi 10 puuda saadi dessjatini pealt: Simftropoli kubermangus, Akermanni riugkoudaS, üheS weikeS ringkondaS  Eestist kääuepool, niisamati paiguti Tulst,' Rjä> kubermängudes. 10 kuuni 20 puuda deSsjänni saadi: üheS suuremas ringkondas Bender'tst põhjapool, juureinaS jäus Rjasaui ja Tula kubermangude kreisidest, üheS weikeS ringkondaS mir'tfl pöhjäpool, MshNt-Nowgorodi ja Kasani Mer-'>- mMstde-H»S 'MtiS' r'ingkoi»däs Pensast põhjapool ja Doni waldkonna idapooljseS jäuS. 20 kuuni 35 puuda dessjatini pealt saadi: Doni waldkonna suuremas  jäus, Kischtnew'i, Kanvnz-PodolSki, ZeltSsawetgradi, TscbWjWsts, MgkpstdadeS, KurSkt kubermangu põhjapooliseS  jäuS. Tambowi ja Pensa kubermangude üksikutes jägudeS, SlmbirSll ringkondaS, ühes suures ringkonda? SaMara ;a Orenburg» wahel, Kostroma, Moskwa ja Grodno kubermangude üksikutes jägudeS ja weel lnsneS weikeS üksikus paikas. 35 kunsti 60 puuda dessjatini pealt saadi: lõ:kis Weikselt waldtondaS, paiguti 90 puuda ja peale selle, WmstGaff 'sP»remM jäuS, täänepdMel EeStimaal, Wilna, WitebSki, Nowgorodi, Peterburgi, Tweri, Jaroslawtj Wjatka ringkondades. SaMara ja Sä- kstberMWgstdeS» iHäsaui» Charkowi, Poltawa, CherSsont kstbxrmstngude lõuneidq-paoliSheS jägudeS, Krimi läänepooliseS MuS, Kijewi ja MitoMiri ringkondades. 60 kunsti NV puudn dessjatini pealt saadi: Hermi, Orenburgij  Stavropoli ja MladikawkaSkt ringkoNdadeSj maal ja MU ringkondaS, Eestimaa idäpoolifeSjäuS, Wologda ja Wiadiiniri kuberinangudeS. Rohkem kui 90 puuda dMjsttiniMealt -saüW ringkondaS, lekatetinodari washkoiidah, ringkondaS, üheS ringkondaS Orenburgist lääuepool ja, knida tähendatud, mõne? Poolamaa mäakondaS, iseäranis Plozki ja Radoini KattisKi'st Pühapääwal, Wiinakuu M. Pääwäl sai BaltiSki' usutunnistuse NikWi-ktriku 50aaStane  jubiläuln peetud. Kirik oli weike koguduse jõudu mööda ehtetatud, kirikuõpetaja Sokolowsky pidas selle pääwa kohÄifl jutlust Matt. 13, 10—17 põhjusel pärast seda struaNnet koguduse ja kiriku aealngust ette. Sellest pänMe On lühidelt üle?: Wärikun 24. pääwal aastal 1770 palusiwad koguduse saadikut Johann Kahleu ja Johann SalleriuS Konsistoriumit, et Madise kirikuõpetaja kaheksa kord aaStaS ValtiSkstS Jumctla-teentStust Seda palwet sai kuuldud ja see oli BaltiSki linna iseäralise kirikV'koguduse hakatus mj?. senni Madise kihelkonna gudusega täieSte .ühesl seisnud M KroMUn andis K rubla 20 kopika eest ühr wMke puumaja palwemajakS, kuS Madise kirikuõpetaja 3. KüünlapÄäMl, Rukki-Maarjapääwä!, Mihklipäowal ja Mardipääwal JuptdaS.  Teistel Whapääwade! ja pühadel MgkWWW, kgutorlv eWM/ nWch' 'Mchad'MM HtKdrich Kalk ja 'GMg ÄoMeb Kalk. andis Karl Friedrich Kalk GeÄimaa Kuvernõrt- Benkendorfsi juures koguduse kirja ehijqMiWS miA herra palwe ;-anKA WpH kiriku ehitamises 44,0 M Msa 'msstq korjatud sai ja Kubernör lubaS ehitamise-platsiks awallku aia. mida Oberst Peucker asutanud oli, mille juure meel ilkS weike aiv ostetud sai ja sepp Thomas ühe tM WW kinkis. Aastal isai c ehitamine Ägatud,oli Mihklik. 12. pääVMBMVälmiSiaõsa4<Wijstäki 18. P. 1842 KindralsUMMeudMt«Dr,Mhein4ttätzt-pühitsrtub, kus za Hagen kirikuõpetaja Koch abiks oliwad. Madis ekirjkuõpetaja! WetzrmannptdaS esimese jutluse. Wiimane tuli ka ehMpidl  nel« kordaaStaõ Jumala,teenistust pidama, seda Vogteikohtuwanem Karl F. Kalk Wiinak. 25/ pNwast 25. pääwant' 1870 ilma ühegi makscka ja Ä»A»gG ka Vteliy mida oreli? tegija KNI Tanton ehitab nud on. Hiljemini pidas Hofrath von Sander Jumala? MniStust jutlluse ettelugemisega, nagu .tema eelWa/: Mihklikuu 8. PÄätval 1874 sai Adrian Schultz BaltiSki esimeseks klrttuõpetajaks õnnistatud; tema. järel Heinakuu 11 pääwal 1882 Johannes Lenz, Jürikuu 27. pääwal 1880 Leonhard Pallon ja Heinakuu 7. pääwal 1894'. Erust Sokolowsky. Meieweikesele kogudusele on Jumal tänine truumid ja osawad hingekarjatsed annud ja patju õnnistust on Meiie weike kiriku altari eest ja kantSle pealt woolanud. Jumal saagu ka edaspidi suntstama ja MA semat Meie Mke kogudus saagu aga ka neid meeles pidama, keste armulise abi ha hoolekandmise läbi see omast Mast Ma ja laM Jumalakoda, meik Maimult? kogupaik,  saadud on esi«nefeS joones Körgestsnnis Keiser Ni ko lai P awl owi t s ch, KubernöLivu Benkendorff ja Jõulukuul 1885 fiit ilmast ära kutsutud Karl Friedrich Kalk. - «««/- UetsawAägus, ilmad on wihmased ja tuultsib, juba mM pääwa 8 graadi soojaga. Keegj ei mäleta M palju muda BalliSk! uulitsatel näinud olema. u < ' AakMre'ft. , sõnumite järel, kuida Ha , Nakwere Teavaändja" kuulnud, tahta endine Isaaki urjadnik Franzdorf RakwcreS üht uut Eestikeeli aealehte, nime all ,Külaline", wälja andma hakata ja olla selleks kohalises paikas juba luba palunud. Ratwerels ja ümberkaudu kaebatakse wäga Alk Mihklikuu 285 Pääwal on Pudiwere Mõisasi üks hobuno waraStatud, järgmisel pääwUl Äks teine Rakwere S, Stetnj> feldi Maja hoowWi iPääwäl enne seda wäraStatj ,Plewn»k trahteris ühe Räkwere kodaniku taSkust tema uur ja tk rubla rghä. " ' ' Mljand'ist. RiSti kirikuõpetaja Ernst Mi ckwitz!! waliuiine Wiljandi kirikuõpetajaks on Liiwtmaa Konfistoriumi  poolest >wormi-wigadustes pärast müksMataks mõis? tetud ja ükS aeg uueks wälimisekS määratud. i lvolgu'st kirjutatakse Mün<t-Zei tungile" Wiinakuu 3. pääivast: »Hirm wargate eest kaSwab meie linnas iga pääwaga suuremaks ja kõik Politsei hoolekandmised! selle wasta on tänine järjeta olnud. Näitab wälja, nagu oleks fiin üks heaste korraldatud wargate-salk aset wõtnud.  Missuguse ülijulgusega see oma tööd teeb. seda uäitawad järgmised ettetulemised: Juwelier Z juurest, kelle asjatallituS ühes kõige elawamatest uMsatest on, waraslatt mõne aea eest umbeõ tSOO rubla eefi? aSju ja ainult majaperemehe kojutulemiue on teinud, et pood mitte täieste tühjendatud ei saanud.-iWoörimched, kelle seisupaik selle maja ligidal on, ja möõdamiuijad nägiwqd küll tUlewalgust/ arwastwad aga, peremees olla poodis. Wähem heaste läks wargate ast ühes lähedaS mõifaS. Läbi lõhutud akna Uäkfiwad nemad mõisaherra magamist-kamresse ja pärifiwad üles kohkutatild magaja käest kirjutuse-laua wõtmeid, kus tema oma raha hoidis. Rahuga lubaS tema kõiki anda ja ka ise lukud lahti teha, sest wötmed olla ifewtifl tehtud. Tema lahkuse üle rõõmsad  kaabakad laskstvad teda tallitada; aga oh häda! laudgS oli kodu-telegtafi wärk, mis teenijaid äratas. Kahjuks ei olnud neil küllalt wilut werd ja margad peaflwad  ära, kui ka ilma sNagitN' Tunahetle sai jookidekaupleja  N. kontorist rauvue raha-kapp, umbes 30 puuda raSke, waigatest läbi lahtise akna hoowi peale taSsttud ja neil oleks küll korda läinud kappi ära wiia, kui Mitte üks arst naabermajast, kes hilja haige juurest koju tulija nende tallitust nägi, niidi walju hüüdmisega ära peletanud ei ölekS." Puka kaupmees Schwalbe äratapmisest  kirjutakse selle lehele, et seal wist kolm rööwmörtsukgst  olnud MMe leidmise ja kinniMylise peale ei olla palju lootust, sest surnukeha õn wast 36 tundepärast mõrtsukategu ieitud ja rööwmõrtfnkad, kes ka tema hobuse ja waukre kaasa wõtfiMd, Mifiwad Me -nea seeS juba kauM!' Ma'st. on M/tmesuguSte kahjude järgeõ oma tegewufe mõnda osa õiendama (liquiderima) hakkanud. Aktstonäridele, keS seda soowiwad, hKah. kolmas nende aktsiale hinnast Välja m»!s-t»d, j-/ tm,»lez,,°!e awami»« on TälwekUu estlNeeme peale kelleks ttNonMHWsposchaäm Wödenpois Ma ligidal ostetud. W Bn"remaoft. Riia Ringkonnakohtu- krimiual.jäutuse > isMDttWkftu Mt G >l7. pstämal DuresaareS .OMW»ä^Y-. -jeiG.BSilM Mjst kqMhgt kolme. i Anton Torni. Wistem Koeli ja Juhan Werliyi kes kaebtufe all seifiwad, et " Greeka-Katholiigi usu. -c : tuMtStuk teutanTd olla. 1 Kõik kolm saiwad ckahÄS«kuuks ) waW4-mõiStetud< Soomenumlk? Karmide ettewaatamise-käSkude mõnul ei ole Soomemaal; keegi kholerasse haigeks jäänud ja toodetakse, et seda nüüd ; külmO/Mal enam mitte ei tule. PShjapooltsel Soomemaal ka > '.^l üÄral" ' Mljahädaga Võitlemist olema, nagu on seal wäga hilja tulnud ja jnbä Mihklikuu 4 (Leikusekuü 23.) päätval on kunsti k 4 graädi! öökülma olMd, mis huwiwilja küpsemise  peale häwitaS. Ka lõunepoolisel Soomemaal on s «viljasaak Nendanimetatud , keskmine" olnnd, mis Vähest saaki tähendab, nenda et Wenemaa naabri-kubermangudest palju; ml!ja piab fisse «veetud saama. ; « ; RUMenez-PodolKkist. Talurahwa fiSserändamiNe Austria Galiziast Wenemaale koswab ikka suure«nakS. Öösel tulewad suured salgad ja hulk perekondafi üle piire. Ühe nädäll käikuSj Mihklikuu 23. pääwast 30. pääMNi tulinjM; ainult Rychtezkaja koguduse ringko»w446 meest/ ; naest,-räUka ja rittNälast, ennast Hõgudufe-walitsuses üles kirjutatud» laskma ja nemad talupoegade juures külas elama ; pandud/? kUnni nMde kohta ülemalt poolelt otsuS tulev/ GalizialaSte siSseMdamine algas Mihklikuu 15. pääÄSl ja sellest aeast saadik oltwad ennast ainult Ii stani Pri  stawi juUreS Kamtnezi kreisis juba peale 600 üleS annud. ; Oma tulemist põhjustawad nemad GaltziM litkuwäte ' juttudega/ -et Sakslased ja JuMd Wenemäalt ära minna ja Ruthenlastele seal ilma hinnata maad antud saada, k Kui Mle? PodoM Kubernörii ringkirjast/ette lueti, et nemad? Määd eg<r raha-abi ei sää, fiis on nende pead longu langenud jn mitmed on «AnStriahsec tagafi läinudjärgmistel  pääwadel on aga teised nende asemele tulnus. AusttiakS ei tee rähwa Väljarändamine muidugi rõõmu ja Wenemaal ei soomita fisserändamist, kuida mitmed nõuuwstmised näitawad. Need Vaesed inimesed wsikstckad kitfikuSse sattuda. Loodetakse, et Metropolit öembratowicz'i karjatsekiri aitab. u Wurschuw'ist. ,Radomi Mbermangu-Zeitungi sõnumite  järel Warschaw'i Statisttka-komitee poolest, elastwas aaStal 1891 Poola KuningriiW 1,134,268 Juuti MS 13,» protsenti Mgist fealisest elurahwast wälja teeb. LinnÄves oli 50, g protsenti Juulist. Sellesama lehe sõnumite  järel ön wä lj a r anda Mi n e Poolamaalt, maalt jä Wene riigi läänepoolistest kubermangudest Amerika'Sse  wiimaStel aastatel järgmisel witfil kaswamttS olnud: / . - aaStal 1886 rändafiwad Välja 33,783 inimest, - 1888 - , 39,307 , 1890 , . , , 1891 > 409,515 O Need ou Hreineni, Hamburgi ja tMte Saksamaa sadamate kaudu mere teele läinud, Väljarändajaid Wene f riigjst lMeh äga ha HoHandi, Belgia ja teiSte sadamate kaudu, i? ' ' ' Lodzst. Wiinakuu 5. (17.) pääwal oli kaupmees Albert Schmack Berliu'ist Lodz'isfe tulnud ja leidis n/agonist  wälja tulleS, et temalportefeutl 80,000 rublaga hindpaberites,  2500 markaga ja 130(1 rublaga ära kaduUttd oli, kadunud wõt waraStatud, seda tema ei teadnud ja föitiS järgmise tagasi, oma warandust otsima Hiljemini oN sõnumid tulnud, et üks tööline seda raha Thorn'i wakshallis leidnud. PreuSfi seaduSte järel saab leidja sellest rahast 5300 marka omale. Z(ursk'ist. Talurahwa eba-usu üle kirjutatakse Kasazkaja slobodast: Mihklikuu 10. pääwal kogufiwad ennast kõigist uue kiriku juure Inetud waldkonnast kolm leSke meeste kolm leSke naest, kolm noort meest ja kolm noort tüdrukut, kokku 12 inimest, ja wõtsiwad ühe saha ilma weduloomata. Nemad käifiwad Ümber kõige ringkonna,  tömmasiwad sahaga igal rist-teel risti, külwasiwad soola ja liiwa magude sisse ja laufusiwad: »Kui see seeme idaneb ja tõuseb, siis tuleb kholera meie juure!" Kõik lesk-naefed ja tüdrukud oliwad kõige selle ringkäigu juureS ainult särgiga kaetud, kuna mehed, keS nende järel käiflwad, palweid lugesiwad. , Kurski Htstok" atwab, et see ebansk manast aeast päritud on, sest wana inimeste juttude järel osta endistel tõbe-aegadel määratud paikasi sel wiifil khplera käiMud, aga sits olla 12 leSke rukul eUnäst kostunud.