Tallinna Sõber M 39. ja M. Kuüsteisiküluues aastakäik. Hällinn«ö, Talwekun 24. pMwal Nleöldine akalehi Eesti radivale »es! ja üniisdts. Tuleb ükskord nädalis walja. Malfab Tallinnas LindsvrsN pärijate trükimajas: jenStaS Z rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehi postiga saadetud! aastas Z rnbla pool-aaStas ............... 1 rubla 79 kop. KuwlZttNskd MsZsaWgd iga r-c. -SZ 'esse aseme pealt ö kss-. Tellimised wõetakse maSka HaMnnas: <Lindfors'i pärijate trMimMs. PeterSurzis- S. Seelaudi. . .^54. -Tartus: Laakmauu. Aakwe.res: J. AuHs. Paides: A. Keidewera.  Sõiakus:  K. Koiröerg. —LMtas: 1.-Htkttuer'! poodis. Mljaudis - J. Asrow'i ja L. raama,ukaupZused. Mrwas! M. Põder. M«rs- Prsua Matkas ! W. ZiuSolji. Auresaares.- Th. Lauge. Maal: tuida .iseäranis kunlutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichh 0 rn. Zlsb - kirjad tälGad BalN.su (BaMfchport LÄõSMM.HvM^.I Aleglster. Keisri Majestätl haigusest surmast ja matmisest. Kõigekõrgemad kuulutused. Omast maalt. Tallinnast I j Kcisrkvjast. Eestimaa uus Kubernör. Bbikassa tegewuS. - Põllnsõnnmid. Lwowi mälestus. Preester'j Jöimt kmgltuZ. Baltiskist. Rakverest. Liiwlmaalt. Jurjewist. Kuuramaalt. Kuresacirest. Mljandist. lid Peterburgqt. Wilnast. - Odessast. - Tiflisist. M Täielisemad sõnumid Majestät keiser Aleksander  kolmandema haigusest ja surmast. Ettewalmistamised  matmisele. Osawõtmine kõikis haritud maailmas. Tallinna's, TalweUm 3. pääwat. M kartlik wärin kais juba siis läbi kõige truuwide Keisri-alamat? südamstZ, kui Keiserlik perekond järsku SpalaP Biwadia'sse reisis ja GresZaMM Korfu saarel suurt ettewalNistamisi ette wõeti, Mis selle peale tahendama  näitasiwad, ei Keiserlik Perekond ehk mõneks am?S selle pehme -> õhulise saare peale elama asuda ttchsks. KõrgesiõKßsa Keiser Aleksander M. isewiiZ o» ikka olnud, oma reisu-plaanist, saladuses pidada, nttssmaii ka kõiki, mis Körgeftlema enese külge puutus. Sellepärast wõis Keisri terwise üle esiieW rohkem kahtlust kui kartust olla. Teisiti KZZms ennast asi, kui Mina kuu 5. paäwnl Liwadia'st  esimene pool-ametliZ sõnum iuli, Ms issist haigust wiimasel talmel läbikanßatud influmZs jargss kuulatas, mis mitte taieste Paranenud ei olla. Juba siis wsngutasiwad paljunZinud arstid päid js kartus kaswiS, km kuulsamad arstid, Professor Leydm Berliulfl, kes juba Keiser Wilhelm  I. koduarst olnud oli; Professor Sacharjw Moskwa'st,  Keisri iseäraline mst influmza juures; sLeiöchirurg Hirsch, Keisri alaline kodu-arst; Doktor Popow ja Aimleibchirurg  Weljamimow LiwadmW kutsutud saiwad. Telegrammid haiguse käigu üle oliwad kõikuwad, näitasiwad  aga labisiittu, et haigus ksiwdes aga siiski kiirelt wöimust wöttis. Wesi-paiskws jalges, mi?- ikka rohkem wõimust wõttis, tahendas raske neerude-häda peale, weresülitamine  näitas, «! ka kopsus häda ott ja mitmed teised walud tähendasiwad teiste seespidiste orgamde häda peale. LootuS kadus ikka rohkem; omalt maalt ja wõeratt maalt kognsiwad ennast Keisrikoja omaksed ja sugulasased, Darmstadt'isi tuli Keiserlik Kõrguse Suurwürst  Auujärjepärlja Kõrgesikihlatud pruut, sealt ott jnda enne Keisrikoja pihtt-isü, ProtopreSbyter Zanõischsiv tulnud,  Kronsiadttist tuli kuulus preester Protohiere! loann Sergeijew, Keisrikoja kõrged auukcmdjad j. ». e. Liwadlasse; raSke mure msus kõikis riikis ülemate ja alamate peal; arstide wiimased ametlikud kuulutused ei jätnud lootust. Keiser ise on wiimasem silmapilguni taieste selges meeles olnud, on tolm korda Püha sakrament! wötuud, on tähtsamaid  kirjast ise läbi lugenud ja oma tähendust nende peale kirjutanud, kui ka üks jagu nigi-tallituskest juba Suurwürst  Amljärjepariza kätte autud oli. Majestät Keiser Aleksander Kolmandema tv li maste st silmapilkudest tuulutab „Wa!ttfuse Liiwadia'st Wimattm Zl. pääwaft:  Keisri surm ott ühe õige surm, wida ka Tema armastusest, alandlikust meelest täidetud elu ühe öigT elu olnud on. Juba mõne paama tundis Tema surma ligendamist ja walmiStas ennast selle waSta, nagu usklik Khristlane, ilma hoolekandmist walitsiise-talituste eest maha jätmata; kaks kord, Minakuu S. ja 1.7. p.'awal  wõttis Keiser pühashtu-söZma; pärast üht uneta ööd Üttes Keiser Wiinakuu ZO. paäwa homiwl Keisriprauale: tunnen oma otsa tulemist, ols walmistatud, mina olen taieste walmistatud.-" Kui Tema oma perekonna oma ümber kogunud, kutsus Tema pihti-isa ja wKtis, leentooli peal istudes, täie healega õhka-Wmaaeast rääkides  PÜHa Shtasööma. Keiser ei kautanud kõige selle aea seeS miite üht siimapilku oma arusaamist. Parast ennelöunist  Zumala-teeuistust saatis Tema preester Joann Sergejew'i järel ja tegi temaga poo! tundi pal.vcl, hilje- mi nt kutsus Tema teda uueSte ja isa Jaam; tegi temaga jälle pcüwet, andis Temale furma-sakameittisi ja jäi tema lahkumiseni Tema juure. Kell 2 aeal pärast lõunat läks MltWöMim kangemaks ja Keisri silm näitas ennast MMaMa, aga juba weerand-tunm pärast pani Tema silmad kinni, tuetas pea tagasi ja nudis oma hinge Jumala  hooleks, oma rahwale rahu õnnistusi ja ühe kallismkklise,  elu HMgawat eeskuju päranduseks jättes.-' Pm-häda üle Keisri haiguses, millest kõik teised wälja kaswanud, oliwad Mk wiis arsti,. Prosessor Leyden, Professor  Sacharjin, Leibchirurg Hirsch, Dr. Popow ja Aunleibchirurg  Wiljaminow ühel meelel; kõik pidasiwad seda üheks raskeks merude-hädaks, selle häda enese loomuse üle lahkus aga Professor Leyden omas arwamises teistest, pidas seda seda neerude-korlsnmiseks, nendanimetatnd xßrighfi haiguseks", ühe Inglismaa arSti nime järel, kes selle esimene leidja oli, kuus teised neli seda neerudesööjaks  MWZ) p ida suvad. Surnukeha lahtileiiamise juures cn leitud, ei PxsftSjsxLeydeßll õigus oli. Surnu- I-hs lahtileMmiftks za SalsülileriMifeks ollwad Moskivs Professorid Klein ja Srrnoff, Charkow'i Professor Po-> xsw, Moskwa Professor Alluchoff ja Kasani Professor Peloussow kutsutud. Peale neerude on aga kõik seespidi  s?d organid haiged olnnd, omas kujus ja suuruses muudetud j. n. e.. paiguli ühe punaka tarretanud wedelikuga  täidetud. Surm on kslge selle raske häda järges, mille waZta inimeZtel abi ei ole, süda me-rabandus? järgeS tulnud. - Liwadia'S sai Kõrgestõnnsa Keiser Aleksander W. surnukeha Wimakuu ZS. pääwa! surnukirstu pandud ja parast lõunat kell 6 SV min. Weikest paleest wäM ja Liwadia Zitikusse kantud. Kandmas oliwad Majestät Keiser Nikolai, Suurwürst Anujärjepärija Georg Ai.k-sandrowilsch,  Prinz of Wales, Karolewitsch Nikolai, Suurwürsttd  Michail, Wladimir, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksandrowitsch, Michail Molajewitsch, Nikolai, Georg ja Aleksander Michailowitsch. Majestät Keiser kandis peaotsaS  ja oli Preobrashenki Leibgarde-rügementi mundres, milles ka Kõrgestõnnsa Keisri sumukeha kirstus oli. Peale Kõigekõrgemale herwskondade kandstwad surnukirstu Graf WoronZoW-Daschkow, Kindraladjniant von Richter, Kindraladjutant  Tscherewin ja Würstid Barjalinsky ja Galizin. Pärast wastüwõtmist paniwad alam- sõeazzMed Kõigekõrgemast  konmeist surnukirstu raami peale. Surnukirstu laga käisiwad Zes? Keisriprana, Prinzess of Wales, Kõigekõrgem  pruut, SmmvürM-Mua Ksenia Aletsandrowna ja SumwürSti-prinZess Olga Aleksandrowna, Greekamaa Kuningapraua, Koburg-Gotha Herzogiprana, SuurlvürSti.- prauad Maria Pawlowna, Jelidjaweca Teõdvroivna, Aleksandra  Jonfowna ja Majestät lese KeiZripraua Kcimmsrpreilid.  Leinarong läks läbi Liwadia pargi. Tee mõlemi!  poolel felfiwad palmi-, lorderl- ja vlanderi-pnud tulckosnlate  walgustnses, mida komvoi soldatid kaeS pidasiwad.  Suure kiriku wastas oli auukompanie 16. knttibebataljomst  lipuga ja muusika - khoriga seisma pandud. RahwaS seisis paksudes hulkades platsi ümber kiriku kõrwaS.  Kui kiriku kellad kõlastmad, siis wõlsiwad kõik mehed omad peakatted maha. Läbi widewiku sarasiwad tulekoonlad. Suur rong maimlikkn ametkonna, hõbe-brokat riietes astus kirikust rongi wMa. Kangelt kostis lauluheal  ja pea aStus Ceremomienmeister Würst Urussoiv ette. rongi awades. Muusika-khor mängis üht leinamarschi,  siis sai pattvet peetud. Kella kola heaiel kand stwad  ü?S bootsmann ja jõudjad Würst Urosfowll taga Keiserlikku kutteri kiritulatornid ja ühe risti Khrisiulttekujuga.  Selle peale tnliwad kirikn-lipud, lauljad ja wai° mulik ameiloud. Surnukirstu ees käis igmvesse elusse lälNiib Keisri pihti-ifa Janõischem ühe Küha-pUdiga. Kõige üle sä.as surnnlirst, lulekc oulate paistel. Surnukirst ,on täie rulö-gaasiga kaetud, surunkirstu peal seisis kroon, unS Moskwa kindlusest (Kcemelist) feia toodud oli. Surnukirstu  mõlemil poolel sammustwad palee-greuadirid ja konwoi soldatid tulelontidega; järel kä isi wad Keisrikoja ametnikud, ara surnud Keisri kaaskond ja zvöeramaa herraskonuad. Surnukirstu jõudmise juures kiriku trepile wõtflwad Majestät Keiser ja Snurwürstid seda wasta, kandsiwad kirikusse ja pantivad katafalki peale, mis kullaga fiikitud waarmarja-karwa sammetiga wälja löödud oli. Selle peale sai surma-palwet peetud. Alus, mille peal katafal? seisis, oli pealt musta kalewiga ja iga aste kuld-gaasiga kaetud. Aluse nurgad oliwad ka mustja kalewiga kaetud ja nende peal seisiwad palmid. Auutähed  oliwad kuldbrokat-padjads peale pandud. Pärast surnukirstu ülespanemist sai walwamise-kord määratud. Surnukirst jai lahti seisma. Pärast Jumala-teeniStust sai LiwMa. ja Jalta, rahwas põlw?-n?utaNise.°s igawesesse  elusse läinud Keisri surnukeha ees lastud. MwadiaP  Ja!ta'sse on sumukirst kantud, sealt SewastopoliSse kreuzer Asowa" peal ja edafi emrongiga raudteel  wiiduö. Saatmas on Majestät Keiser, Keisripraua lesk, Kõrge Keiserlik pruut, Suurwürst Auujärjepärija teised Keiserliku perelõuna lilled ja Liwadia'sse tulnud Würstlikud wõerad olnud. Igas jaamas sai leinarong waimulikkusi ametkonnast, kohtutest ja seltskondade eestseisjatest  wasta wõetud ja sai palweid peetud, muda ka iseäranis Borki jaama juures, Keiserliku perekonna peastmise  inäleSluseks ehitatud kiriku ees. Kolmes linnas kust leina-rong tädi läks, on waestele Keisri Majestät! lnlu peale söõma-aeg antud, uenda uimelt CharkowW 7WO waesele, kuhu rong Wiinakuu 29. päawa öhtal kell 8 jõudis MoskVaM, leina-pawiljoni juure, kuhu Keiserlikud  ehted ja regaliab hvõimuse-tähed) enne toodud oliwad, jõudis leinarong Wiiuaknu Zi. pääwal kel! l 0 ja 45 min. enne lõunat. Rongis oliwad Majestät Ketser, Keiõripraua-ltsk, Sumwttrstiö, SuMsvürski-praua. Ksema Aleksandcowna, Suurwürsti-prauad ja PMuz ja Prinzess of Wales. Astrachaui rügementi?! -«oõelud auuwahtkonna  khor mängis r. '. läulMütaiud trummidecheal kostis. .N " ametkond seisis põlewate künnlmrga kollaM wah!-. lähemas kirikus, kirikuiippndega  jü Wha-ptttidega. --pärast rongi, tulemist pidas MettMoM ZuMüla-teeniStnst, Tschubawi taul.md laulfiwad --- Surnukirstu kandsiwad Majestät Keiser, Smmvürslid' Keisnloja-MWMer, kõrgemad Keisrikoja-auuZandjad; rong hakkas ette kirjutatud kombe järel kell 5 t lickuma. Möäo > teed seisiwad söeawägi ja sõeakoolide kaZwandikud. Lauljate  laul wahetas ieina--muun?ag« ja lämmatatud trummi' loomisega ; kirikutest kostis leina - ieyaköla; ieinawanke -nöödamniemise juures langes rahwas MMi - T.mn kabelist toodi imetegew Jumaia-pilt wäljn. millele Maiestal  ja Suurwürstid oma auukartust üles uäitasiwad -SWS rong !.» IZ ja 4S mm. ja Grziugel-kathedrali lõuuepovtise siSsrmineku pootek  rstu kandsiwad Majestät Keiser ja Keiserliku Mked kathedralisse ja katafalki peale. Kui suouu irs » kaas üks tõstetud sai, siis sai surnukirst kmdk katte alla pandud. Padzade peal ümberringi Keiserlikud regaliad (wöimuse-tähed) ja rittretähed ÜKS pandud. Majeflati, Keisripraua-tese ja Keiserijk.. ver konua-liigete ligiolemisel sai snrma-palwe järel Keiser UspenSki kirikusse läks. Ma'