meie linna leiwa müüjate juures päcwakorrale siginema hakkanud, see on, et nad ostjaid petma halkamad. Näituseks: Keegi W. teeb ja müüb leiwad, mis 10 naela rasked peawad olema, 8 naela eest ära ja mölab muidugi ikka täie raha; keegi ei kaha jo laska sääl enam moeta, sest et leimal kriidiga nr. 10 pääle on maalitud. See asi pole sääl mitte üks kord nii olnud maid igakord,  mille pärast paljud inimesed nurisewad. Kui see asi selle naise juures kauem nii edasi läheb, siis kauwad tema ostjad ka kord korralt wähemaks. Mõet olgu täis ja raha õige siis oled anus inimene  iga ühe silmas. - „Wiha wõtab wilja põllalt, kadedus kalad merest!" ütleb mana sõna. Ja et see üsna tõsi näitab olewat, seda näeme aast aastalt igal kewadel. See kewade läks mööda, ilma et keegi suuremad kala oleks saanud. Naswalt toodi mõned homikud kiisa purusi turule, kunas ka teistest randadest seda puudust kuuldi. See tuleb kõik kadedusest, nagu näituseks ühes kohas on: Sikasare lahest jookseb jõgi suuresüllalt läbi, künni meresse, sellepärast saab selles jões iga kewade mõrdadega kalu püütud. Need püüdjad on: Unimäc-.  Tori-, ja mõned suurcsülla inimesed. Aga waatame nüüd järele, mis ja kui palju nende püüd iga aasta kasu toob. 30 aastat tagasi, püüdfiwad ka mõned neis jõgedes, aga kui arwamata  palju kalu nad said! Nüüd on meel jõed puhastatud, et wõiksid rohkem meel saada, aga wõta näpust! Üks alatine riid ja wiha waen on nende wahel; üks ei kannata ühte, teine teist. On keegi natuke ettewaatmata oma püüsed teise ligidale juhtunud panema, juba läheb see ja raiub kerwcga mõrrad katki ja laseb jõge kaudu edasi jooksta. Juhtub linna,: mõni noormees ahingaga Pedusse minema, juba on jälle mõrra mehed wastus ja ähwardawad neid kas maha lüüja, kui mitte tagasi ei lähe. Alatine mandumine ja ühe teise sajatamine on neis jõgedes iga homiku kuulda. Wäikesed poisikesed jooksewad linnast wälja, õnge kepid selgas, selle nõuuga, et tahawad hulga wäikseid kalu püüda, jälle on mõrra mees kepiga neil taga ja peksab minema, kartes: ehk wiiwad nad kalad kõik jõest ära. Kas see pole nüüd kadedus! Ela ise ja lase teine ky elada! Kui palju nüüd need lusti parast püüdjad kalu püüawad, ei maksa arivatagi, ehk kas siis wiimane kui kala poeg peab mõrra meeste mõrda minema! Nii jääb sääl kalapüüdmine iga aastaga hoopis wähckZ, et wiimaks kellelgi enam leüva kõrwast saada pole. See kadeduse haigus näikse enamast igas meie Saaremaa randades walitsemas olewat ja siis jäeb see sõna ikka tõeks: „Wiha mõtab wilja põllalt, kadedus kalad merest." Pole meremehel  kala, pole ka maamehel! Rahwa raamatust. Mõne nädala eest kukkunud NaSwa sülla päält üks mees jõge ja uppunud ära. Et see õnnetus öösse on juhtunud,  sellepärast ei ole abi käe pärast olnud. Kärlal olla ka üks mees surnult ühe talu ahju päält leitud. Kuida maal mõnes kohas see pruul on, et ahju pääl saab magatud, nii olnud sellgi mehel see mood. Kui kaua ta surnult sääl olnud, ei ole kuulda. Waldjalast. Rõõmu põe w. Pühapäew, 22. Aprillil sai meie noor õpetaja E. Blojzfcldt fia kiriku paale laulatud. Ehk ta küll minema aasta Jaani päewast saadik siin oli, pole seda toimetust siiski ennem ette wõetud. Laulatust toimetanud piiskopi härra Winkler, Püha õpetaja Grohmann ja linna abiõpetaja Mllberg. Kirik oli ka wanikutega natukene ehitatud. Et ilm sell päewal maga iluS oli, sellepärast oli rahwast ka rohkel osal kirikusse tulnud. Meil on alati siin õpetajate wahetamine olnud, kus meie sagest ka ilma õpetajata pidime olema. Peaks nüüd ometi fee noor õpetaja kauemaks ajaks meile jääma! Poidelt. Rohke kala saak- Juba mitu aastat pole homiku poo! Saaremaa scrwas enam õiget kala saamist olnud, nüüd Lihawõte pühade aega olnud kord jälle hea saak. Keiguste Sääre mäel saadud kesknädala, enne pühi, 200 wakka ja teisel pühal 700 wakka korraga. Ennelõunast olnud sääl tihti niisugust rohket saaki, mis aga kuni siiamaale üsna ära olnud kadunud. Sääl peab enne niisugune hea püüdmise koht olnud olema-, aga arwawad, et nende noodad nüüd wäga madalad olla olnud. Keegi Waldjala mees teinud omale sügawad noodad ja saanud wiimastel aastatel  ikka rohkem kui Pöide mehed. Wiimascd seda nähes, keelanud Waldjala mehed säält ära ja teinud oinale ka niisugused noodad, mida nüüd igaüks juba teise järele teinud on, ja kalasaak olla selle läbi siis suurem. Mis asi sääl halb on, on see, et pühade aegas püütakse ja nii mitmete rahu selle läbi rikutakse. Argipäewasi on jo küll, kus niisugust tööd aega toimeta on; pühapäewa peab pühitsema! Tartumaalt. Suur tulekahju oli 23. Aprillil Kaiwcre mõisas. Sääl läinud laialine  härgade laut põlema. Täitsa 57 nuumatud härga põlenud sisse ära. Hirmus olnud tuleleekide mõll ja -vaeste loomade surmamõirgamine. Küll tehtud uksed lahti, aga elajate wiis on see, et nad tulest kogun! mitte ivälja ci tule, ja nõnda vn üksnes 7 härga pool põlenud näol wälja saadud. Tallinnast. Wikatid wäljas, on Aprilli kuul tõesti aruldane lugu. Aga Tallinna ümbruses on minewal nädalil tõesti wikatid agarasti  ametis olnud noort rohtu maha löömas, mis ju nii suureks oli kaswanud et niita sündis. Narmast. Laupäewal 14. Aprillil sündis Sinowi malmi wabrikus hale õnnetus. 3 meest walmistasiwad üht uut 100 puudalist auru katelt. Korraga katkes pide, mille waral tchtaw auru katel ahelaga ülemal aampalgi külges rippus ja langes otse Juhan Moscle pähe ja surmas teda silmapilk ja teised 2 meest saiwad wigastatud. Õnnetul surma saanud mehel jäiwad abikaasa ja 4 wäikest last maha leinama. Sellesama päewa õhtul paniwad teised töõwcnnad õnnetu abikaasa ja laste heaks mõned rublad raha kokku. Wäga kallimeelne ja kristlik tegu õnnetumatele. Peterbnrgist. „Riigi teataja" kuulutab, et selle aastase harjutusele kutsutakse alamad jala- ja fuuretüki imemehed ISSS aastast, kes tegemas teenistuses mitte wähcm kui üks ja kaks aastat teeninud on, ehk üleüldse kõik, kes mähem kui kolm aastat teeninud on. Pääle selle on sisse kutsutud 1880 aastast alamad wäemehed, kcS tegemas teenistuses kolm, neli ehk wiis aastad on olnud, üleüldse kõik need, kes otse kohe sõjamäest  ehk pääle teenistuse rohkem kui kolme aasta pääle tagawara mäe sega on arwatud. Sisse kutsumise ajaks on määratud St. Peterburgi sõjamäe  jäoskonnale 5. September ja Wilna sõjamäe jäoskonnale 20. September. Harjutuste aeg on tagawara jalawäe meestele ja suuretüki mäele 1885 aastast 21 päema ja tagawara jalawäe meestele 1880 aastast 14 päewa. Moskust. Moskust kirjutakse, et saal palju lv rublasid ja 5 rublasid wale paberirahast liikumas olla. Tunda olla 10 rublasid wale-rahad sellest, et kaunistus kassiireri allkirja paremal poolel sandiste trükitud ja teine rant paberi ümber kehwam on, kui õigete paberite pääl. S rublaste wale-paberite pääl on kotka küüned sandiste trükitud ja sõnades uieü RpsMrnuiü üuon  kaks wiimast ülemal pool nii ligistikku, et pea ära kaub. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa uus riigipäew awati 24. Aprillil keisri troonikõnega. Selles kõneldi harilikul wiisil rahu alalhoidmise püüetest, mis keisri kindel siht olla; tal olla korda läinud ka wäljamaa walitsuste juures sellele, politikale usaldust mõita. Saksa riik oma lepingu-vsalistega olla kindel rahu tugi; Saksamaa kõige riikidega hääs olekus ja seda tarka politikat olla maja ka rahwa asemikkudel riigipäewal toetada. Praegust Europa riikide wõimuseisu ei wõida kudagi muuta, muidu saada rahupolitika kaalus-seis rikutud. Kõige nõnde ilusate sõnade juures kuulutati ometi ka, et riigipäewal uued ettepanekud sõjatarwituseks oodata olla. Ja nagu ametlikult poolt kuulub, ci ole need wäikesed. Tahetawat 70 battareid suurtüki mäge juurde muretseda ja ka jala- ja ratsawägc tarwilikult suurendada, et nii sõjakorral wiibimata waenlast piirist eemale tõrjuda. Hea küll, aga suurte rahu kinnitustega ci taha see asi hästi kokku mahtuda. Pääle sõjawäeliste ettepanekute  kuulutati sarnaseid ka Afrika asumaade asjus ja tööliste kaitse- ja hoolitsemise seaduse täiendamises, mille wiimsega walitsus sotsialistide suud heaga sulguda loodab. Nende tõrjumine malida seadusega ei näita sugugi sobinud olema, kuna nende arm nüüd mitu korda suurem on kui tosin aastate eest, mill iseäraline seadus sotsialistide  kohta ajuti maksma pandi. Seda pikendati kuni tulema sügiseni; wiimne pikenduse ettepanek aga kukkus riigipäewal, nagu tuttam, läbi ja nüüd lõpeb ta küll warsti, mida walitsus ka ei näita kahetsewatgi. Ehk küll nii selle seaduse kallal tülitsemist uuel riigipäewal oodata ei ole, ci saa sääl ikka waielusi puuduma, nimelt tolliseaduse pärast, sest wabameelne erakond olla kindlasti nõuuks wõtnud, tollimaksude wühendamist ehk koguni kaotamist tarwiliste asjade, nimelt wilja päält. pärida. Austriamaalt. Austria ajalehed räägiwad köwasti sõjamäe suurendamisest ka rahu ajal, mida ju sisemiste segaduste tõrjumiseks hädasti maja olla, kuna 1. Mail, kus mitmes kohas sõjawäge  rahurikkumise keelamiseks appi kutsutud, selle armu wäheseks tuntud. Austria riigil olla kõige madalam sõjamäe arw suur-riikide seas. See on kena, kuda igal pool ikka rahusõnad suust moolawad, aga käed sõjaasjade kallal töötawad ja silmad teradelt naabrisid wahiwad. Mõndasugust. Kuresaares juhtus hilja aja eest üks naljakas lugu: Randwahid olid omal ühe soku kaZwatanud,  kes nüüd päcwad otsa uulitsal ükfi patseeris, ilma et ta oleks ära kadunud. Ühel homikul läks ta jälle rahulikult uulitsad mööda künni turu pääle, sääl pöörab ta korraga raekoja treppist üles ja läheb sisse, kust teda muidugi oma pitka habemega ivälja pekseti. Sokk mõtleb turu pääl tükki aega ja läheb siis ühte kitsasse uulitsasse, kus üks juuste Icikaja elab ja pöörab senna jälle sisse. Wist arwas ta, et niisuguse pitka habeme pärast teda põlgatakse ja tarwis natute lühemaks lcikata laska. Sääl püüti meheke kinni, pandi kummagi sarme otsa suur plagu ja habeme otsa punane siidi sleihw. Nii tuli ta siis jälle tagasi oma peremehe juurde, kes teda suure imestusega wastu wõttis. Igaüks waatis uhket looma uulitsal, kui ta rahulikult oma teed läks. Üks maja praua, kellel Home suur pidu tulemas oli, ütlcS oma köögi tüdrukule: „Kuulc Mari, Home katsu hästi miks ja hoolas olla, et sa igas asjas mull kohe käe pärast oled!" Mari alandlikult: „Olge terme soowimast, küll ma katsun juba kõik teha, aga seda ma ütlen, et ma ainult polkat ja waltsi tantsida oskan!" Kaarel: „Kuule Tõnis, sa tapsid hiljuti  oma suure nuum sea ära; kas oli palju raSwa ka sees?" Tõnis: „Oi jah, kas määri neli ratast korraga!" llus haigus. Schweitsimaal on Me uus haigus ilmunud, mida enne mitte ei tuntud, ega teatud; haigust nimetakse „nonna." Uue haigusega haiged jäewad esiteks, nagu seda tähele 19 Saarlane, 1890