EdeSpidi saada ka meie pool randade ääres õlle sa wüna wastu kalade wahetamine ära keeldud.  -- 25. Märtsil teinud L. malla wolikogu otsuseks,  ühte maesi pääle 60 aastast ivanat inccst sell kombel malla toita mõtta, et ta perest peresse söömas peab käima. Igas peres saab teda järgemööda ühe nädala ülemal peetud. Sell sumel saada meie kihelkondaS olem suurem jõgi, mis mitmetest madalatest heina maadest  läbi käib ja mõnest kohast kinni on kaswanud, ära puhastatud. Töö olla juba mälja pakutud. 4. Aprillil, Lihawõte püha kolmondainal päemal läinud kaks nöörimeest Lepiku kõrtsis tülisse. ÜkS neist olnud 19., teine 21. aastane Tülitsedes lõiganud wanem noorema kõri noaga maha, nii et see üheksma tunni järele hinge heitnud —- Hirmus kõrtside jegcwufc järeldust 25. Märtsil löödud Tilga kõrtsis ühele mehele kolm haaiva pähe. Et mees sell ajal ise täiesti purjus olnud, siis olla lööjad temal teadmata;  seda tegu vrwab ta kolme mehe pääle. Hoomatud on politsei kordaseadmise järele haigemajasse parandamisele miidud. Muhumaalt. Muhumaal on ka üks maalinn,  mida „Linnuse linnaks" nimetakse. Praeguse Saaremaa ja Muhumaa mahele ehitama tummisilla  ehitamiseks saab säält kiivisid mõeiud. Sääl juures on ka mitmed manad asjad ilmsile tulnud, nagu wanaacgsed hõbe-sõrmused, hõbedast kaela- ja rinna ehted, hõbedast ja klaasist kudrused, pääle kümne manu hõbe- rahasid, kahed wüikcsed käsi kaalud,  kaks wäikest oda, üks mana nuga jnd. Rahade järele arwatakse kõik need asjad ligi tuhat aastat manad olewat. Nimetatud tähtsad leidused on Saaremaa kreisi kommisari herra kätte saade- tud, kes neid hiljuti lasi päewapilniku poolt ülesse wõtta. Tallinnast. Ühe sündinud nnestesoost lapse surnukeha, kirjutab „E. P.", leiti 3. Aprillil Wene surnuajalt. 1. Aprilli õhtul kellu 11. ajal leiti suurel turul üks meesterahwaS, kes minestanud oli. Politseisse  wiieS heitis ta hinge. Armamise järele tegi rabandus ta elule otsa. Surnukeha  Ml'dl S.O i i I - Tln uaisterahmas  a > st o»t r>, 00,000 rbl. raba, jr r >. st l t atab „Rev. Bteb" T ml elanud ja hl d.te . i a käinud. Re sadamate  l ou stisiivstmuscl aj ' . > i. i>> lUt ,ttl põhjujel, et umorad u st> ,ea "0 > loomatoidu wilja, nagu krer z, uo.mwad Miitawist. Lätti laulupidust osawõsi jäte arm, kes endid üles andnud, alla „Rig. Tgbl." teatuse järele juba ligi 5000. Narwa linnas, Wakkeri majas, teatab „E. P.", poos ennast üks õrnem abielu pool moodi samba külge ära. Põhjused teadmata. Peterburist. Jnfluenza on päälinnas wiiinasil ajal wähemaks jäänud, nii et poole wühem inimesi sellesse haigusesse sureb kui waremalt. Seda on ka Londonis tähele pandud. Ka teistes Europa linnades, wälja arwatud Berlin, kuS haigus taganeda ei taha, on muhenemist märgata. Teede tegemise asjus teatab „Mosk. Wedomosti", et nõuuks olla wõetud, kõiki maksust makswaid seisusi teetegemiseks kohustada,  olgu nad talupojad, mõisnikud ehk keiserliku koja mõisad. Rahaga maksmise teetegemise wiis saada täitsa ära kaotatud. Wene seltside hääks Balti kubermangudes  olla pääliuna lehtede teatuse järele nõuuks wõetud riigi kassast 28,500 rubla abiraha anda. Suure pääwõidu, 200,000 rubla, on wõidulaenu paberite loosimisel märtsikuul  Jeiski kaupmees J. F. Strutzki wõitnud,  kes selle pileti mast paari kuu eest Asowi-Dooni kaubapangast ostnud. Eelseiswa kümnenda wanaaja uurimisi  kongressi asjus, mis Riias ära peetakse, nagu eespool tähendatud, on Keiserlikule Mõskma wanaaja uurimise seltsile, kus kongressi  ettewalmistamise komitee asub, Kõigekõrgema  lubaga riigirenteift 6000 rubla lubatud, et Balti kubermangudes, mis iseäranis  rikkad wanaaja mälestuste poosist on, uurimist toimetada. Nende mälestuste uurimine möib maa kõige wanema ajaloo pääle uut mulgust heita. Naljaks. Wiimane soo w. Mõrtsukas, ameti poolest habeue-ajaja, mõisteti surma nuhtlusele. Selle mõistmise juures oli prokuröri osaw süüdistamise  kõne wäga mõjunud. Enne hukkamist küsiti mõrtsuka käest, kas tal meel midagi sooivida on. „Jah", wastaS ta, „ma tahaks häämeclega kord prokuröril habet ajada." Luhta läinud. Keegi studcnt waatas kord kusagil linnas uut ja uhket karskuse seltsi maja ja ütleb: „Tulise pihta, kui tore trahteri ei oleks mitte wõinud sellest ehitusest saada." Kaupmees oma sellile: „Kui Teie niisugune lamba pää olete, et midagi meeles ci wõi pidada, siis tehke nagu minagi ja kirjutage kõik üles." „MiS sõna on eesel, kas tegu- ivõi nimcsõna?"  küsib koolmeister. „?egn sõna," wastab koolipoiss, „sest et su nõnda ütelda :xõ:b: -nina olen eesel, sina oled rese! sa tema on eesel." Tululikud juhatused. Et kärbsid tubadest eemal hoida, selleks määritagu akna raamisid mõisast poolt loorberi õliga lvlenm dse. I,niin expreZ). Seda õli --võib igast ap:«zisl saada. Ilaasi rrri-) Viilida sa puurida, kui teresest iõõriiStcd varema kiwi õliga (petroleuWiza) marjaks :chõe. Mõtte-terad. U'.'S ou suured ohivrio sseiu, -uuri ohivrisid 'aaead MLSU.S, irüikmid aga mõisluS kordu. Nerd inimesi ou rohkem, kes õige! ajal röäkid:. kui neid, kes õigel ajal mait olla mõis-- tssad. Krnnuta mulkides mähesi häda; selle läbi öxid k- -nurem-id hõöasid ja raskusid kannatama. Sus himud maUtscwad, sääl ei wõi waim sNsK kh«. Wäljamaalt. .. . ; . .. .t n palju ...v 'lc W.:.v.. aga i. .. . . p>. , l.': ured t"limad t ?-:.u .. '.. i.um. larti pl'.:.'tscid 1..0' i». . . ruttuõ. r>. ....: a. pa muntrrn ;a 0.. p . ... - plila.lv) nagu illa. Äorruga sul icriuun-se juures pinatsi inust otsa ja edasi oli ta sees wäga osawasti järele tehwd Wene paberiraha. Prantslased on oma riigi selleaastase rahaarwuga hädas; aasta lõpuks tahab l wälja andmine sissetulekust suuremaks minna ja nimelt jääda 232 miljoni puudu. Austriamaalt. Nii suurt maawäri- semist, nagu 3. Aprillil oli, ei ole Austrias juba ligi kakskümmend aastat olnud. Suurem  osa elauikusid ei tohi oma majadesse minna, maid elawad telkides, awalikudel platsidel ja raudtee wagonites. Linna uulitsad  on aknaklaasi tükkisid, ümberlangenud korstnate rususid ja katuse-kiwa täis. Triestis möllas 2. Aprillil hirmus maru. Kange tuul wajutaS koguni akna ruudud sisse, wisknS tubades asjad seiudelt ja laudadelt  maha, koguni magajadgi moodidest mälja. Et sellsauia! ajal ka maawärisemist tunda oli, siis oli liuna elanikude hirm ja ahastus ülimäga suur E hoonetes ega õues olnud nendel asu. Matta auujärjepänja Neapoli printsi kihlust Koburg-Gotha hertjogl tütre printtesfi  Aleljandraga on ametliselt kuulutatud. Sellega saab siis tulewaue Jtalia kuningas  ka meie keisrikoja ligidaks sugulaseks, sest Koburgi printsis Aleksandra on Wene keisri täditütar. Böömimaal kipub terme Neumargi linn maa alla wajuma, sest üks maja wajub teise järele ära. Inimeste ehmatus ja õnnetus  on suur. Wajumise põhjusiks arwatakse,  et liuna all ennemuistne mäekaewandus  olla, mille lagi nüüd järele anda. Hiina ja Jaapani wahel olla rahu kinnitatud. Tingimised olla nii: 200 mil. taeli fõjukulu, Liao-Toungi poolsaar ja Formosa saar saada Jaapani katte, wiis uut Hiina linna, nende seas ka Peking, pidada Jaapani kauplemisele awatud saama. Põhja-Amerika Nhisriikides asub suur hulk Soomlasi, kes mitmes suures asutuses koos elawad, kus neil oma kirikud, koolid ja rahwuslisid seltsid on. Ka oma ajalehti on neil Ilmerikas mittu, milledest tähtsam praegu küll „Siirtolaiuen" on, millel 11,500 lugejat olla. Kirjandusest. Eesti põllu töö ajalehe «Põllumehe" Nr. 2 on on ilmunud. Nimetatud ajalehe esimist numbrit läbi lugedes, leidsime selle ivaga tuumaka sisuga olewat. Seda sama on leine nummer. Näha on, et hr. Laas wäga hästi oina lehe sisu eest muret peab. Püüle tublide kirja tükkide leiame sääl ka ühe wäga tähtsa jao põllumeeste tarwis olewat. See on kõnekoda, mis põllumeestele elamaks läbirääkimise kohaks, nõuu küsimise ja nõuuandmise  paigaks tahab olla. Kõnekvja all leiame ka mõnda wäga tarwiliku põllumehe tegewusesse puutuwat  wastust. Ka praegu ei jäc meil muud, kui uuele ajalehele hüüd edenemist ja osawõtmist soowida. Saaremaa põllu asjandus nõuab mõnes kohaS täiesti parandamist. Seda wõiks aga «Põllumehe"  lugemise läbi wäga hästi korda saata. Kirjawastused. UuSial WaljalaS. LaalaS faawad muist tarwitatud. Toimetusele saadetud raamatud. Tunde L«ulc. J. Alp' i järele jäänud kirjadest trükimiscks toimetanud M. Alp Jurjewis 18S4. Trükitud A. Grcnzstcini trükikojas. Lutsi Maarahwas. Kirjutanud O. Ka llas.  Trükiind Helsingis IBü-t. Hind 2m.50 p. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühkpäewal, SS. Aprillil (Keiserma sündiinise päew). Ecstitecli jumalateenistus kellu V- t 2. Jutlust teeb ülemõpetaja itcmin. U 16 Saarlane 1895. Wastuiaja toimetajat Hartwig Lah, cavü. vee. poi