tud et ole, ja üht lotteried teha. Selle ettewalmistamisekS  faiükS komitee 24 liikega walitud. Senni kholera ka Prantsusmaal ilmunud. Pari S'i Aubervillierõ'i  alewiS suriwad Heinakuu 18. (16.) pääwal lv inimest kholeraSse. Ka Pohja departementiS ja ArraSH on kholera ilmunud. ülekohtuste tallituSte pärast LocheS' linnawalimiSte juures on Wilson ja wolikomitee juhataja Larour IVVV franki maksma mõistetud. Jutud käifiwad, et Chamounir'S ükS pea niisamasugune õnnetus olnud, nagu Saint-GervaiS' terwisewee-paikaS. UmbcS 20 inimest olla surma saanud. Ligemad sõnumid puudufiwad. Bonneville'ft kirjutati Heinakuu 14. (2.) pääwal, el 17 reifijat, keS Montblanc'i mäele läinud, sealt lagast tulnud ei ole. Kardetakse, et nemad kõik surma saanud. Prantsus-Wene komitee on Ministerprästdent  Loubelle etle pannud, toimetada, et suured rahalaenu-seltfid  kohe selle lotterie loosist wälja andma hakkakflwad,  mida see komitee Wenemaa hädaliste heaks pidada tahab, nimelt nende heaks, kes Kaukasta's kholera läbi hädasse sattunud. Selle läbi saada wõimalikukS, Wenemaale kohe üks million franki saata. Loubet on aidata lubanud aga ka tähendanud, tema soowida, et korjandusega Wenemaa waesete  heaks ka korjandus Prantsusmaa vaesele heaks ühendatud saaks. Mitmed Prantsusmaa lehed kinnitawad, Anarchistlaskel  olnud nöuü rahwuS-pühal kohtute-paleet, - börstmaja ja palert Bourbon dynamiliga löhluda. KakS nende estmeestest,  DuboiS ja Parmentier, olla juba kinni wõetud, teised olla sellest kuulda saanud ja peitu peaSnud. Valitsusele  on sõnumit saadetud, et ükS seltskond Prantsusmaa AnarchiMast wõeralt maalt lõhkumife.mafchinatega ja dynamitiga PariS'iSse reisinud on. Neist olla kakS üheS Pari S'i holeliS leitud ja oma maschinatega ja lõhkumiserohtudega  kinni wõetud. Wandemeeste-kohtu juhataja ja selle kohtu liiked Versaille'õ, kus Heinakuu 27. (15.) pääwal nende üle kohut pidi mõistetud saama, kes SoisysouS-Etiolle  kiwimurdudes waraStaflwad, on ähwardufe-kirjafi saanud. Mitmed wandemehed on selle järges ennast ametist lahti palunud. Prantsusmaal ou päris Zndia-kholcra ilmunud. Charter'iS sega- MeeliSte-majas on Heinakuu 25. (13.) pääwani 42 haigest  20, ja ka PariS'iS on inimest kholeraSse surnud. Tõbi olla aga wähenemaS. - Br e st' i lahel jookstS Heinakuu 25. (13.) pääwa õhtal kanoni-paat Nr. 76 ühe soomuõlaewa kannuse wasta ja wajus kohe põhja. Meestekond sai pcastetud. Selsamal õhtal kukkuS Rueil'iS theater fiSfe. UmbeS 700 pealtwaatajatest olla 80 häda saanud. Iwtl'u'st. Ätna purSkamised on kangemaks läinud. Heinakuu 27. (15.) pääwal paiskas mägi määratumaid kiwa kõrgesse wälja; krateritest woolaS paksu suitsu ja tuhka. Mürisemine maa all oli alaline ja nii kange, et aknqd ikka pragiseflwad. Ka laawa wäljawoolamine oli kangemaks läinud. ÜkS raske rahesadu on Heinakuu 21. (9.j Pääwal Pealt-Jtalia's, FruuliS ja 3stria'S suurema osa wiinamarjadcst ja puuwiljast häwitanud. Bstaum'ft. Spania SõeaminiSier on käsku annud, üht lisa-diwistoni kokku seada, mis kohe walmiS oleks wälja minema, kui aSjad Maro?ko'S seda päriwad. Kuuingapraua-walitseja juhatusel on Miuistute-nõuukogu peetud ja nõuuks wõetud, Europa suurriikides kuulata, kas need mitte Marokko aSjade pärast üheks konferenziks kokku aStuda ei tahaks. Saksamaa, AuStria, Jtalia ja Inglismaa  olla selles nõuuS. Prantsusmaa poolt päritakse, et enne üks täieline programm ette pandud saaks, ühel põhjusel, miõ Prantsusmaale, Inglismaale ja Spania'le ühesuguseid õigust Marokko'S määrab. Et kholera Prantsusmaal kahanemas on, sellepärast on ülekorralised nõuuwõtmised Spania-Prantsuse piirel jälle lödwendatud. Pontevedra'st kirjutatakse Heinakuu 23. (11. j pääwal, et turunaesed ümberkaudsetes kohakondades toidukaupade  maksude wasta kära teinud, maksud e-fissewõtjad ära ajanud, Mairi ja Politsei-meeste peale kiwa loopinud ja maksude-fissewõtjate kontori wälja rööwinud on. Shan» darmid on kära lämmatanud. Kuninglik söidmong, millega Kuningapraua Heinakuu 19. (7.) pääwal Madrid'tist  San Sebastian'isse sõitis, ou Anaya ja Salwatierra  jaamade wahel üle laluwaukre ule sõitnud. Wanker on purustatud, hobused ja neli inimest wankreS ou surma saanud. Kuningapraua-walitseja on sellest õnnetusest waga kohtunud olnud ja käSku annud. surma saanud talupoegade omaksete eest hoolt kanda, muidugi tema enese kulu peale. Portugalist. MiniSterprästdent on kinnitanud, tema tahta üht plaani ette panna, mille järel wõlad korralisel aeal maksetud ja puudus täidetud piab saama, ilma laenuta ja ilma Maksude kõrgendamiseks. Wöeratel maadelt ei olla temale weel ametlikku kirja laenupaberite inttesstde alandamise  pärast tulnud; Nii kaua kui tema Minister on, ei saada tema wõeramaa ülewaatamist Portugali raha-aSjuS sallima. Austria ja Spania olla ka seesuguSteS kimbatustes  olund, ilma et Europa riigid neid sellepärast tülitastwad:  Portugali wasta teisiti üles aStuda ei olla põhjust. Kas Miuisterprästdent oma tõutust täita suudab, see näitab küsttaw olema, sest suure raha puuduse körwa kipub nüüd ka wilja-puüvuS tulema. WMa-saak on nu waewaline, paiguti et ole ühtigi saadud, et sügisel üks million centneri wilja wõeralt maalt piab sisse weetnd saama, kuna Portugal muidu nende maade sekk«s luekud sai, kust wilja wälja weeti Türgi riigist. KoSsowa Kubernör Edhem Pascha on kuue batalljoniga Oristtna'Sse läinud, tülist AldanevlaSte suguarude wahel talisttama. HreekamWtt. WalitsuS on nsuukS wõtnud, kõiki oma Saadikuid wõeratelt maadelt raha kokku - hoidmiseks ära kutsuda. Ainult KonstantinopeNSse ja Bukarest'iSse, Türgi ja Rumänia pealinnadesse, piawad Kreekamaa Saadikud jääma. ParlamentiS on üks seadnS waSta wõetud, mille järel kogudustes peale 5000 hingega Politsei'kohtud Riigtwalilsuse poolest piawad asutatud saama. PolitseikommiSsäridekõ  saamad ohwttserid nimetatud. Endine MiniSterprästdeut DelysnniS on ParlamentiS selle seaduse waSta rääkinud. Msgario'st. Surmanuhtluse alla mõistetud Milarow, Aleksander Karagulow, Popow ja Georgiew saiwad Heinakuu  27. sIS.Z pääwa homikuk kell 5 wangimaja hoomiS üleS poodud, k»S selleks ükS suur wöllaS nelja köiega üleS ehitatud oli. Nemad oliwad enne püha-taual ja läkstwad julgusega surma waSta. Pärast kohtu-otsuse elielugemist hüüdis Karagulow: .Elagu Makedonia'/. Itised hüüdsi. wad: .Elagu Bulgariak" ZumeS oliwad Sofia kommandant,  sõeawäe Prokurör, kobinotsnSie.läiija, arStid, kohkute ülemad ja hukatatawaie meeSle sugulased. Surnukehad  saiwad kirikuaidas maetud. Wenemaa ja Prantsusmaa  lehed mSistamad seda kohtuoisnst ja selle täitmist walju sõnaga hukka, kuS ü?S erakond teise kohtumõistjaks tehtud olnud. Prinz Ferdinand, keS ennast sel aeal ise wöeral maal peitnud, ja Stambulow saada ehk omal aeal nägema, et weri merd pärib. Hunetu Bnigaria olla juba nii kaugele Mdnud, et Türgi walitsust lagast soowib. Europa ei wöida kauemini kannatada, et Bulgaria ühe meeletuma läbi ühe fõea-hirmu all seisab, mis seda uut riiki jäävamalt häwitada wötd. Wien i diplomatika ringkondades  teeb Wene Wältske asjade MiniSteriumi lehe, .Journal de St. Petersbourgi". kiri, mis Ütleb, et need mehed wale-kirjade peale hukka mõistetud olla, palju kahinat. Astast. Persia'st kirjutatakse ühest kippumisest Schah Nasr-Edbiu'i elu peale. Schab cm ühe rewolwri kuuliga haswatud ja tegijaks saab Schahi endise pea-abikaasa wenuapoeg. Kulam-Älj.Khan. üks poisikene, peetud, ke» Schahi ees iseäramseS armnS seisis ja tema käsu peale ,AgiS-Su!tan< sKeisri armuosaline) nimetatud sai. See olla Schahiga üheS töldaS sõitnud ja rewolwriga  mänginud, mis aga lahti ja kuul Schahi kehasse läinud- Teiste juttude järel olla Schahi peale laagris lastud, kui tema söömas oli ja kuul olla tema pea ligidalt  mööda läinud. Kolmandemate juttude järel olla poisike Kulam-Ali-Khan selleks teukS ette walmistatud olnud ja rewolwer ei olla mitte kogemata lahti läinud. Zutud ou wäga mitmesugused, Schah Nasr-Eddm on aga töe poolest rewolwri.kuuliga daawatud, kui raskest, seda õlele et teata. Poisile Kuiam Aii Kha» on ka tõe poolest Schahi kojast Teherau'iSse wttdud. kuS esiteks kedagi tema juure ei lasta. Seda teata ka selgest, et Schahi ligi. kondaS tähtsad muutmised eeS seisawad. Sunr-Vezir Emin-Sultan ja ka .AgiS-Snltam' tädi, Emin-ÄdkaS. saada oma kohtafi kautama. See on üks nüüd juba wana naesterahwaS, keS aastal 1890 Tistlsi kaudu Wicu'iSse reisis, seal oma silmahaigust arstima. Enne on tema wäga kena ja Nasr Eddini haremiS wäga wägew olnud, ka üleüldiste riigiasjade kohta. WitmaSlel aastatel  on temal, kaS tema wauudnse wöi ühegi teise aSja pärast, ainult weel HaremiS natuke tähtsust olnud. Ka see saada nüüd mist kaduma. Arg diaft tulewad jälle sõnumid, et sealiSte suguarude wavlapanemiue Türgi Walitsuse wasta mitte weel läieSte lõpetatud ei ole. Nendega tehtud lepitus ei olla muud, kui söeamStadewahe  aeg, ja sedagi olla nende käest raha eest saadud. Kohaline ssnum on järgmine: .Kindral Kubernör ou ära kutsutud. Tema asemele aStub helle seia jõudnud. Osman Pascha. Ka Suurscherifl-ameM talltlad aegltselk HuSiein Bey. Enne oma tagamist on Suurscheris aga waStapanijate  BeduinlaSlega kolme kuu peale sõeariiõtade-seiiuaega  kaubelnud. Selle kauba üksikud tingimised ei ole tntlawad. Näitab aga, et Arablased 250 thalrek iga oma surmatud mehe ja 100 thalrel iga wabaStatud oris eest saanud on. Peale selle kinnitati neile, et edaSpidt mille enam nende orjast ei pia wabaStatud saama, Pea-põhjnS selleks kentsakaks kaubaks on, et uuS Vali oma tulemise juureS maad rahuS ees leidma pidi. Zutud käi wad, et Osman Pascha Türgi Walitsuse poolest käsku on saanud, waStapanuad suguarusi karistada. Igapidi näiiab aga, et seal lähemal aeal tähtsaid oSju ette Indiast tule vad tülidest, miS Afghauistant Emlril omas riikiS on, wäga mitmesugused sõnumid. QkS Kabul ist LondonstSse tulnud sõnum ütleb: Afghanistani Gmir on 70 000 meest söeawäge HazaralaSte waSlapanemise lamMatamifeks  kokku kutsunud, aga mitmed suguarud pauiwad soldati le-wötmife waSta, oma waesufi la Weuemaa sala- tallitust põhjuseks ette pannes. Taganemine Emiri poolt saab wist üleüldist mässamist tooma. Erakondade ühendamiseks  on Emiril nõuu ususõda kuulutada. India Vicekvmnga noomi miSte peale selleS aöjaS waStaS Emir: Mina ei wöta India Walitsuse käsku waöta. Ühe waStapanemise seadusliku lämmatamise juures minu maal olen mina Wkrst oma käe peal, wõin selleks teha mtS tahan ja ei salli kellegi fiSsemäSsimist." Inglased on Emir Nbdurrahman-Khani oma sildame peal Wenemaa waSkaseks soojendanud, aga nüüd ei näi nemad teda enam tallfitada suutma. ükS ssnum Simla'st, Heinakuu 20. (8.) paamast ütleb, Hazaralased olla Gmiri sõeawäge kaks korda lökfu-palka eksitanud, mitu sada meest surmanud ja suure hulga püsflfi saagiks saanud. India Walitsusele on Emir tõutanud, mitte ilma ärritamiseta Vajouri uiaale tungida. Wiimase kokkupõrkamise eest Umra-Khant sõeamäega  pidada Umra-Khan ise waStoma. Kh«in a'st tuleiuad sõnumid, et Hunani maakondaS liikumised KhristlaSte  wasta jälle lahti läinud olla.  Sangarisaar,  Celebe»'i ja MindanaS'e saarede wahel, on Jaanikuu  7. (Lehekuu 26.) pääwal ühe rnere-aluse maawärisemise  läbi häwitalud Kõtt 12.000 inimest, kes seal elastwod. oi, surma saanud. Mikust. MarokkoS oli Heinakuu 14. (T.) pääwal lahing Sultani sõeawäe sa waStavanijate wahel. Wiimased wsilstwad. Süllani söeawäest läkS suurem jagu waStapanijate juure. Sultani poolt oodati abiwäge. Hkinatuu 6. (Jaanikuu 24) pääwal pidi kaup Marokko  ja Inglismaa wahel walmis tehtud saama, aga Sultan tegi >arsku leisi tingimist ja pakkus Inglismaa asMallilüjale 30,000 nael sickrlingi, mIS peale witmane kauplemist seisma läitis za Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) pääwal Tangerist ära sõitis. Inglismaa poolt ei pärita mu, id. kui kanbaajamise ja ieigle >uajapidomise»aSjade korraldamist ja ühesuguseid õigust kõikidele rahwaStele. Wserad Konsulid kaedamad. et Marokko Sulani sõeawägi KhristkaSie elu peale kippuda, rööwiba, tappa ja põletada. Tangeri Kubernör olla kõige selle waSia wõimata. Meremäele  Tangeri lahel oodati lisa. Kõik Enropa riikide avjalallikasad on ühel meelel pärinud, et Marokko ilSäliSte aSjade Minister möjuwat nõuu Europlaõte kaitsemiseks wõiakö sa on Marokko Walitsust kõige kahju eest wavtalama  kutsuda ähwardanud, mida Europa riikidele ja Europlaõle ellile >a warale tehakse. Minister on Tangeri Kubernöktlc käStu annud, sseawäe wckgiwallaliSle talliiuKieie  otsa leha. Sultani taagrest on sõeawäge. enamist ratsa- ja sunrtiiki-näge ttugherra Sse saadetud. Seal oodati oisuStawal kahiugit. Sultani söeawäest rööwitud n ara on Tangeri Kubernõri kätte toodud ja ühel Tangeri turul (basariS) awalikult ära müüdud. Sultani sõeawäele on ära keelatud, oma ialga Tangeri linna pinna peale tõSta. Kubernör on käsku annud, kaitsemiseks tugewaid wahi-salkusi üleS pauna. Palju imest ja lapsi pögeneS järges linna. Heinakuu 22 (ttl.) pääwal tuli Inglismaa  sõealaew Tangeri lahele ja tsi Inglismaa  aSjakallikasa. Su Evau Smilhi, tagasi, keS Gibrattar  ist sõeawäge kassa lõi, sest Marokko Sultan oki tema ärarMmist keelata tahtnud ja saateks,,na hobused ära wõlta lasknud, m,s aga Ahwardamtse peale jälle tagasi antud saiwad. Malga'S on sõeawäge kogutud, mis 48 tunni pärast sealt Eeuta Sse, Marokko raudaS. piab saadetud  saama, kui Marokko S ehk uued segadused tulewad. See Marokko riik, mis EurovlaSlete suurekö tüliks Aftika harimises on. oleks küll pea sisse wöetud ja häwitatud, aga Inglased, Sponiaiased la Prantslased maritsewad seal kadega silmaga üksteise peale. Küll see aga ,viimaks luglaSle saagiks langed, ühe ehk teise nime all. Saksa Jdoafriks asumaadel on sõeawägi Tabora jaamas ühenduses Gras Schwetnipi ja Kapikan Spriugi sõeawäega, Saksa-waenulise Wariamwezilabie Sultan Sikki kindla Quikkorro linna ära wötnud. SakSlaSte  rool on kolm meest surmatud ja kaheksa haawatud, wiimaSle keSkiS ta Gras Schweinitz, kes Saksa Idaafrtkaselt  st kulu peale ühe weikema meeSiekonnaga prittahllikult senna läinud oli. Waniamwezilased ja nende Sultan Stkki on kardelawad rööwlld ja on Sakslastele juba palju paha teinud. Z eali ed Arsblased seisawad SakSlaSle pool. Kapikan Lugard', kirjad Uganda'st on nüüd ometigi kord Londonisse jõudnud, s. o, seal kuulutatud, kui Parlamentiwaiimised juba möödas oliwad. Need kirjad on Kampala st Küünlakuu 11. (Näärikuu 30.) pääwal saadetud ja nendes on üteldud, et Uganda's käieSte rahu olnud, künni Näärikuu l 2 (Jõulukuu Sl.) pääwal mitmed Prantsusmaa preestrid senna tulnud, ja Kapitän Lugard', arwamisi mööda, jutlust wäl,a lau tanud, Inglis Zdaafrika-ieltS tahta Ugsndat maha jätta. Sellest aeast saadik olla igal paawai tüli Katholtigi ja Protestanti erakondade wahel olnud, mille järgeS wiimakV üks Protestantlsne  KsthsliitlaSlest uulitsal ära tapetud. Kuninga»  Mwanga ei olla mõrtsukast mitte wälja anda tahtnud ja saadikule, keda Lugard Kuninga juure läkitanud, olla üteldud, kui Lugard omale tse wägise õigust toimetada tahaks, siis saada tõik tema soldatid surmatud ja Kampala  lmn wal,a rööwitud. Läbi kõige öö woSta Näärikuu