omaksed ja kõik, kellele tema elu õnnistuseks olnud, kellele tema head teinud, keda tema aitanud, köit tema ametiwennad,  seltfilased ja sõbrad leinawad otsekohesest südamest  Laaland'i järel ja walus saab tema puudus olema. Aga temale olgu rahu Aumalas Mowitud: ,ÕWsad on surnud keS Issandas surewad, sellest aeast saadik. Waim ütleb, et nemad puhkawad omast tööst; sest nende teud käiwad nende järel." Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki' s, Jaanikuu 14 pääwal Saksamaalt. Preusst Herrademajas on Graf Schulenburg-Bretzendorf  üht kouet Graf Hohenthali waSta pidanud, keS Würst Bismarkt politika eest koStis. Keiser Wilhelm on temale selleks onne soowinud ja on teda, keS senni Majori nime kandis, Oberst-lieutenanti nime alla tõstnud. Lepitusest KeiSri ja Wanakanzleri wahel ei näi fiis selle järel juttu olema. Ülepea ilmub noorest Keisrist järges mõnda, mis rohkem ühe kartsata wägimehe kui ühe tasase KeiSri kohaline on ja mis Sakslast kahte laagrisse lShkunta, ?iDb.. Wnda on tema hiljuti Ühe pildi, mida asjatundjad kunst-nättusele wasta et wõtnud, omale ostnud ja näituses üleS panna käskinud. Tsfised riigimehed kõige truuwtmate Monarchtstlaste keSkist, on kurwad nende nähtuste  Üle. TWeminister Maybach on ennast ametist lahti palunud ja on Keisri poolest suure auustamisega lahti laStud. Tema järeltulija oli meel teadmata. Ka Saksamaa  Saädik Paris is, Graf Münster, olla ennast sügiseks  ametist lahti palunud. Endine Koolide-miniSter von Gossler on Adapreusst ülempräsidentikS nimetatud. Igalt poolelt saadetakse palvekirjast wiljatollide wasta. Kee asi saab tvist meel palju waidlemist tegema. Riigivalitsus  on tänine wiljatollide peale kõikumata kindlaks jäänud. Ametlikkude, aruändete järel on wilja sissewedamiue  nii palju kahanenud, et selle aaSta Jürikuul ja Lehekuul  3,3 W,734 marka wähem tolli stsseweetuh wilja pealt stSse tuli, kui mullu sel aeal. Prantsusmaa poolt toob aealeht »Figaxo" ühe ,tähtsa diplomatikuse" nõuu, kuida Saksamaä Prantsusmaaga jäädamalt wõiks lepitatud saada. See dtplomatikus" kirjutab: on EurõPg'.S käieste ükst. Weuemaa abi peale ei msi kindlat usaldust olla; see saab ennast Prantsusmaast aidata laskma, oma aüu-ahneid plaaüisi Homikumaa! täita, ise aga Prantsusmaa  abiks mitte sõrme liigutama. ElsasS on Wenemaa  ees üks-kõik, seda ou aastal 1875 juba Gortschakow ühele Prantslasele ütelnud; Saksamaa on malmis Elsass'i kaitsemiseks oma wtimast meest ja wiimast thalrit wälja andma, Teisiti on aSjad Lothringen'iga. See maa on kahtlemata Prantsusmaa oma; seda ei ale Saksamaa kindluseks mitte nii kibedast tarwis, kui Elsass'it, see ei ole mitte Saksamaa koja wsti, maid Prantsusmaa. Bismärk oli aaStal 1871. Lothringen') wötmise wasta. Lothringen'it mõikS ehk Prantsusmaa tagasi saada, kui selle ee,st Mõned asuuiaad annaks, nagu PöSstbe, Pondichery,  Tahiti j. n. e. ja lubaks, et Luremburgi kindlus Äüeste üleS ehitatud ja kõik Luremburgi Suurherzogkond Saksa Keisririigi külge luetud saaks. Sits ei lahutakS ühtigi enam Saksamaad Prantsumaast; siis ei oleks Kolmriig  -ühendust enam tarmis; mõlemad maad wõiksiwad kasulikkust kaubaajamise-ühendusi teha; maailma walmistamised  sõea wasta lopeksiwad ära ja rahu ei saakS iialgi eüäm rikutud." Saksamaa poolt ei näida seda lahket pakkumist õiete usaldatama ja tähendatakse: ,See kosjakäik  wõikS küll Saksamaa poolt niisama wilult wasta mõetud saada, kui see lahtiütlemine Weuemaa poolt." Ikka on aga näha, kui odawa hinnaga Prantslased oma wennaStust Wenelastega ära kauplekfiwad. Ka Inglismaa poolt urisetakse selle plaani waSta, kus mitte ei soowita, et Saksamaa Jndia's ja ümberkaudu kindlat jalapaika wõtaks, nii sooji sõnu sealt nüüd Saksamaa waSta muidu ka antakse: Uus Riigikanzler, Kindral Coprivi, on esiteks selle wasta olnud, et Saksamaa omale ülemeelseid asumaid kõgub, olla aga nüüd oma mõtteid selle kohta täteste muutund. ,Allgemeine Reichs - Eorrespondenz" kirjutab: „See on üks laiades ringkondades rõõmuga teretatud  tõe-ast, et herra Riigikanzleri seisupaik asumaadepolttikä  kohta täna koguni teiseks saanud on, kui see ühe aasta eest oli, et tema ka ülepea asumaade asju paremini tundma on õppinud ja sel põhjusel asumaade-polilika peale palju lahkema silmaga waatab, kui enne. Tema nihkub selles ikka rohkem ja rohkem KeiSri seisupaiga poole, kes omal aeal Suure Kurwürsti politikat uueste üleS wõtteõ, asumaade-asjadele meremäe kostitamise seisupaigast uut waimu sisse puhus." Austria ÜHrümäalt. Keiser Franz Aos es on manöwrite juntes Adria-merel. Saksamaa laewustikku ei oodata senna mitte. Soz i a lde m o? ratl a s e d on AuSttiÜs ja UnhrümaP wästa suures tegewuse?; nemad tahawad istet ja healt Niigipääwal saada, nagu ükS seaduslik  erakond, nagu nemad seha Saksamaa Riigipääwal juba saanud on. Mljtslise^.rlugkoMdes/. Mtglse. ttõuu Ritgipääwa lahutada ja uufi walimisi wälja kirjutada, kui kärad wäga suureks minema piakfiwad. Ungrumaa Maapääw  on juba lahutatud. Poolakad on nõuuks wõtnud MigipWwal SakSlaSte waSta lahked olla, nendega ennast aga weel mitte täieste ühendada. K r o at l ased parimad öMa maa ühendamist DalWiaHa, üheks SlawlriigikS Austria Keisri ülemalttsuse all. ÜkS jagu Poolakaid silmitseb  aga Tschechilastega- Üks Harong tõi neist Jaanikuu  21. (9.) pääwal suure hülga Prag'iSse, Tschechi nättusele,  kuS waStawötmise juures Tschechi-ja Poola-keeliseid laulust lauleti. Rahwuslikud tuhinad keõtamad sedawiist edasi. Juutide-waStased parimad üht karmi seadust Kuutide,  nimelt Wene Juntide, fisserändamise wasta. Rootsi-Norramaalt. Kopenhageni kaudu tulnud sõnumite  järel on kökgel põhjapool rasked kokkupõrkamised Norramaa ja Weuemaa kalameeste wahel olnud. Ametlikult  olla tõeks tunnistatud, et Norralased riidu alganud. Wenelased olla stis neude peale tormanud ja nende majad ja kalapüüdmise-riistad ära lõhkunud. Belgiast. Oberst Willtams i kiri Belgia Kuningale, korrata asjade üle Kongo-riikis, teeb Belgta's palju pahandust.  Parlamentis on neid laimdusi jälestusega tagasi lükatud ja kõige Europa ees maleks tunnistada nõuukS wõetud. Ministerpräsident Beenaert kinnitas, nende laimduske  kuri otstarbe olla selge küll. Pea saada üks aruanne  Kongo-riigi asjadest üles pandud, trükitud ja wälja antud. Ministerpräsident tunnistas oma lootust, et kõik Belgialased ka edaspidi ei wasi ohwreid hariduse wäljalautamise  eest Afrikas andmast. Jaanikuu 18. (0.) pääwal oli Comines'eS merine kiskumine Belgia ja Prantsusmaa  tööliste wahel. M PranSlane sai surmaks, palju teist kergemast nugadega Haawatud. Prinz Louis Napoleon on Brüssel'is, seisab seal aga alati Prantsusmaa  Sälapololitsei ametnikkude ülewalwamise all, kes igal kuul wahetatud saamad, et nemad ennast temaga mitte wahest liiga ei söbrustaks. Luremburgi Suurherzog on Jaanikuu 22. (10.) pääwal Brüsselisse, Belgia Kuninga wõerusele, tulnud. Kuninga? Leopold minna hiljemine tema wõerusele LnremhÜrgiSse. Luxembürg tst. Pranlslaste-söbradel Lüre:nburg'is on suur kurwastuS. Nemad lootsiwad seda nüüd uueSte oma käe peale asutatud ,vana Saksa riiki Prantsusmaa poole juhtida, nüüd hakatase seal aga wiimaseid Prantsus-keele riismeid, kui riigikeelt, häwitama. Juba ammu on rahwa Saksa-keeline jagu seal selle üle kaevanud, et kohtute seespidine  keel Prantsus-keei on ja et Parlamenti aruanded PrantsuS-keeled wälja antud saamad, et ametlik leht ,Memorial"  Prantsus-keeleS ilmub j. n. e. Ainult kümnes jagu Luremburgi rahwast olla Prantslased ja sellest selgib, et tõrelejatel õigus on. Niikaua kui Hollandi Kuningas Wilhelm IH. elas. ja Luremburgi üle walitses, ei olnud Muutmist selleS asjas loota, sest tema ei olnud ülepea muutmiste eest ja Saksamaa waStä ei olnud temal suuremat  armastust. Nüüd, kus üks Saksa Würst Luremburgi  throni peal iStub, näib salamahti flsse weetud wõera keele otS tulnud olema ja asi saada pea Parlamentis ette pandud. Schweiz'ist. BirS'i jõgi, kuhu raudtee-rong stsse kukkus, on tuukritest läbi otsitud ja mõned surnukehad seal leitud, aga kaugelt mitte meel kõikide nende surnukehad, keS kadunud  on ja keda palju peale 100 olema arwatakfe. Birs'i jõge tahetakse seal koguni ühe kanali läbi kniwakS laSta, et kõik surnukehad leitud saada wõttsiwad. Ärwatakse,  et palju neist koguni Birs'i wooludest Rheini jõkke ujutatud on. Walitsus laseb tõiki raudtee-fildasi uueSte läbi waadata ja senni on sõidud mõne raudtee peal seisma jäätud.—Ühenduse-nõuukogus on otsuseks tehtud, et Jtalia endine Lieutenant Levraghi, kes kurjategude pärast Massauah's  kaebtuse all seisab, Jtalia kohtutele piab wälja antud saama. Inglismaalt. Saksa Keiser on Kuuingaprauale kirjutanud  ja oma mõtteid inetuma baccarati-protsesst asj<S teada annud, mille sisse tema onu, Prinz of Wales, nii sügamast mässitud on. Sõbrus Saksa Keisri ja Prinz of WaleS'e wahel ei ole iialgi soe olnud ja Ketser Wilhelm  ei ole seda iialgi ära unustanud, et ouu ennast kolme aaSta eest, kui Kronprinz Friedrichi (pärast Keiser Friedrichi)  haiguse aSjuS köitis Enropa'S pahandus ja Saksa Keisrikojas perekondlik tüli oli. ennast selle tüli sisse segas jä käredusega KeiSripraua ja Inglismaa arsti Dr. Mackenzie  pool seifis. Keiser Wilhelm on sellepärast uüüd ennast ka nähtama pahanduse sisse seganud ja oma õnnetuma onu osamötmtst sellest mängust söeawäe seisupaigast terawa sõnaga arwustauud. Muidu ei oleks seda kirja wist suuremalt  tähele pandud ja bacrarati-protsesfi üheks asjaks tunnistatud, millega Saksa KeiSril ühtigi tegemist ei ole. Õnnetuseks on aga Prinz of Wales Oberst Preussi Blücheri-husarite rügementiS ja sedawiist on Preusst Kuningal ja Saksa Keisril tema üle tõe poolest midagi ütelda. Keiser Wilhelmi kiri on sellepärast nüüd kibedast pahandanud, pealegi meel, et see tema harjunud ülemeelisel  toonil on kirjutatud olnud. Kui pqlju see lemg eesolewa  wSeruSlaigu peale mõjub ja rõhub, Wa on ära oodata.— Parlamentis on kohalise pärimise peale Manipuxsts  ettetulnud aSju arutatud, nimelt miks India WalitsuS  Wanipmti WürSti, Senapurty, wasta ülekohtune olnud, Millest kõik fee õnnetuS tuli Asumaade-miniSter on Me lausa jultunud meelega waStanüd: on nüüd Md see wiis, kuida Angelsakst tõug (Inglased) oma waSlaõtega ümber käib. Senaputty olr Üks mees suurte waimuannetega ja kindla meelega ;a oma rahwa juureS seists tema oma kalli meele pärast suureS armastuses. Tema oli ükS meeS wabast köitmata meeldusest ja wõttis sellepärast mässamist ette. ilma meie käest nõuu küsimata. Ühe seesuguse mehega wöib kahel wiisil ümber käia, teda tõugatakse' throni pealt, ehk tarwitatakse riigi walitsemiseks.  AlguS-talenti oma käe peal ei tarmitata, küll aga keskmist maimust. See ei o'e uus politika; see on nii wana, kui TarguiniuS SuperduS (üks wana-aegne Rooma Kuningas). Mina mäletan, kuida 30 aasta eest Walitsus  Neuseeland'is wara ja werd ohwerdaS, Maori-Kuninga wõimuse häwitamiseks ja ei lasknud tema läbi mitte maad walitseda. (/Seda nurjatum!" hüüdis ükS Parlamentiliige.)  Ja mõne aasta eest Muljus Angelsakst tõug Cetowayo  wõimuse maha, kui tema mitte enam waStawihikS Transwaali waSta tarwitataw ei olnud. Miks ajaS Walitsus Arabi Pascha Egyptus'est ära? Sellepärast, et tema läbi selle maa rahu rikkumist kartis. Miks wõtfime meie Zobehr Pascha kiuni ja panime teda Gibraltar'is wangi? Sellepärast, et politika tarwitus seda päris, et tema mitte Sudan'is wägewaks ei saaks, kui Kindral Gordon teda ka senna soowiS. Walitsus tegi fiiS targaste,  kui suurt osawuft ja kammitsemata meeldust, miS Senaputty omad oltwad, riigiteenistuseks kahjulikuks pihas; ja see on ehk ülepea maailma rahule tMfaM, kui meie keskmist waimuandeid tarwitame. Igapidi ei oleks hea India Walitsust laita, kui tema oma nõnu Senaputty wasta wanast harjunud wiisil wõttis." Selle kohta tähendab ükS Saksamaa leht: Sir Aohn Gorft'i jultunud kõnest, ühe nii kibeda arwuWse alla ei olekS kõige tigedamad waeulased MhiiSmäs,,,MqiMst Mtta wõinud. Äga seda oli oodata, et keS Eüropa silmade all ühele Europa riigile, Portugalile, nii toorest wägiwalda  teha wõts, oma maksu- ja kaitsuse-äluste riikide kohta kaugel homikumaal ja lõunemaal paremat meelt üleS ei näita." —'.Atlandis, Londonderry ligidal, on üks sõeawäe-roug  ühe teise rongiga kokku pörkänud. Maschinajuhataja  ja kütja saiwad sürNalüd, T 0 soldatit raskest wigastalud. Miss Sheldou, kes ainult ühe teise naeSterahwaga  Kesk-Asrika't läbi uurima lakS, on lagast tulnud,  haige ja kadunud julgusega. Prantsusmaalt. Me l i niti -pr o t s eSsiS wangi wõiStetud kaebtüse-aluSte parast tahawad Bõulangistlased ja mõned teised erakondlased Parlamentis Wälitsusele küstmest ette paülia, nimelt, miss neid mitte elsile kohtu alla et antud, sest see asi olnud juba ammu tujtaw. Turpin ja Tripoue tahawah/..kßtu-'olsuft. M kõrgemas paikas kaebatä Madame Lesebvre. kes temaga WruStatud  Bouiauger' endise armukese juurest 75 selle ,suure Kindrali" armn-kirja ara oli waraStauud, on selle eest kolmeks kuuks wangi mõistetud.' Soziälistlikud Paris'i Linna-Uõuukogu liiked on Politsei-präfekti juureS ärrttawa etteaStumise üle kaebanud, Politsei poolest Sozialistlaste wasta. PrantsuSmaa laewuStik jääö Leikusekuu 6. (Heinakuu 25.) pääwani Kronstadlt lahele. Pari S'i ErzpttSkopi nõuu peale on Chesnelong. Keller, Graf Mun ja mõned teised Rooma-katholngi kiriklased üht nõuukogu 20 titega, uime all ,Union de Frqnce" (Prantsusmaa  ühenduS") asutanud,, rodanlikude, seltslikkude ja kiriklikkude wabaduste tagast-pärimisekS ja kaitsemiseks, miS Rooma-kathotiiklaste käest ära rööwitud olla. Nõuukogu  on hiljuti üht kutsekirja wälja saatnud, milles kõik Katholiiklased juure-astumisele kutsutud saamad, et edaspidi  Parlamentisse ja Senatisse ainult Katholiiklased walitud saakstwad, sest see olla ainus nõuu, kuida tarwilift  wabadust jälle tagasi wõita wõiks. ÜkS kentsakas ja osalt weider mäng on see, mida Prantsuse Republika ja Rooma-katholiigi kiriku wahel mängitakse. Paapst nõuab stlmanähtawalt ligendust Republika Walitsusega ja tema Kardinal Laoigerie, PrantsuS-Afrika Erzpiiskop, laseb pärast Jumala teenistust Prantslaste rahwalaulu laulda, mis esimese Republika all tehtud sai. Paäpstlased  Prantsusmaal asutawad seltsist, sellesama Republika Waiitsuse waSta. Selgest paiskab wälja, et kirikut mägise wedu-lõomaks politika-waukre eeS teha tahetakse. Kus aga seda tehakse, seal wõtab ühel poolel umbusk wõimust, teisel poolel stgiwäd ja kaswawad eksitatud ja segaseks tehtud hulkade keskist, kus igatsus puhta Jumala-sõna järel suurem  on, kui waimude läbikatsumise osawuS, kõiksugused luhinlikub nähtused usu-asjuS wälja, mida ka wgljumad Üuhtlused lämmatada ei suuda, Mida ainult puhta Aumalasõna  wqba kuulutamine selgilateS ära wöjta wõth. Usul ja Ürikul ei ole holitikaga ega rahwusega Ühtigi tegemist. Usu tagakiusamised Prantsusmaal, wägiwaldse Kuninga