ühe klassiga. Selle kooli asutamisga näitawad saarlased, et nad sugugi nii harimatud  ei ole, kui „suurel maal" nagu seda nendest armutakse. Aga kus ivalgust sääl marju.  Nagu kuulda on L.walla Õigeusu koguduse liikmed kuhugile ülemale poole palme kirja sisse annud, et neid saaks selle koolimaja ehitusest mabastatud. sest neile ei olla seda tarwiS nendel olla koolisid küll. Muidugi teada, et sarnane palme ülemal pool tähele panemata jääb, sest selle kooli asutamise otsnS on täie malla wolikogu poolt tehtud, mille maStu era inimeste palwed midagi ei aita, aga siisgi on ta nende inimeste kohta päris teotaw, kes sarnase rumala hariduse wastalise palme on ülematele ette pannud ja sellega nüitanud, et nad wähja käiku armastawad käija. Siine karskuse selts „Ehe" tahta edespidi theemaja asutada, kui selleks tormiline  summa raha kokku saab, mida pidude ja kingituste waral tahetakse kokku korjata. Theemaja asutamist arwatakse siin wäga kasulikuks. Nimelt olla ka mõned mõisa pidajad wäga selle poolt. - Ilmad oliwad siiamaale hirmus kuiwad  nõnda et rukkis kõrgema kohtade pääl päris ära kuiwas, millest enam midagi loota ei ole. Odrapõllud on niisama kollased ja saaki mähe loota. Nüüd tuli pisut wihma, mis odra kasu pisut parandab, niisama ka heina kasu, mis päris kuiwama kippus. Pühast. Püha-Waljala (Reo) Oige usu kihelkonna koolmeister hr. Nüpsik on auukodanikuks nimetatud. Jamajast. Hiljuti oli siin paaril ööl kange torm «vihmasajuga. Ühel tormise öösel, nimelt 11. Juunil, on kaks noortmeest, kes merel turski püüdmas olnud, ära uppunud. Üks nendest jättis noore naese, kellega ta ainult pool aastat abielus elanud, järele. Surnukehad on alleS leidmata.  Mustjalast. S. külas läinud keegi wabatnik R. S. joobnudpääst oma naesega tülisse. Nagu wiha kustutamiseks matnud ta paargust tuletuki, hakatanud sellega elatismaja  taga olewad õled põlema, mille läbi ka maja põlema hakkanud ja maani ära põlenud. Põlemise ajal istunud R. S. ise maja ligidal olema kimi pääle maha ja maatnud „suurt tuld" päält. Pärast maja ära põlemist läinud meeS walla majasse ja tunnistanud sääl oma teo ülesse. Kurjast. Siinse kiriku õpetaja, Saaremaa  prausti hr. Winkleri matmine oli 14. Juunil, millest lugemata hulk rahwast siinsest kui ka teistest kihelkondadest, mitmed kirikuõpetajad, koolmeistrid jnd- osawõtsiwad. Poidelt. 1. Juunil wõtnudU. mullas üks neiu kusagilt kiwi aja seest ühe sündinud  lapsukese luukere wälja. Juurde tulejatele  seletanud ta, et ta selle luu-kere juhtumise kombel aja august olla leidnud. Pärast tuli aga awalikuks, et nimetud neiu ise lapse ema olla. Tema oma tunnistuse järele olla lapsuke sündides surnud olnud. Et aga mitte häbi alla saada, ei awaldanud  ta oma juhtumist kellegile, maid peitnud  surnu-keha salamahti aja sisse ära. Siis aga oli südametunnistus teda piinama hakkanud, nõnda et ta enam ööl ega päemal  rahu ei leidnud. Sellepärast teinud ta siis asja awalikuks. Asi on praegu kohtu all. Õhtul, 27. Mail kadunud U. walla wabadiku naene ära. Ta oli sell päcwal oma mehega ägedas tülis olnud ja õhtul, kui juba pimedaks hakkanud minema, toast wälja jooksnud ning ka kadunud. Nüüd otsitakse teda igapaew taga, pole aga temast weel jälgegi leitud. Arwatakse, et ta wihaga oma elule otsa on teinud. U. wald on waestemaja ehitama hakkanud. Wirnumalt. Wälk lõi 10. Juunil Pölula möisaS ühte sulaste-majasse sisse, mis kohe põlema hakkas ja maani maha põlcZ. Kõik majaelaniklüde warandus sai tuleroaks ja üks 14 aastane tütarlaps jäi põlcwasse majasse sisse. Jurjelvist. 19. aastane Johann S. läinud 10. Juun.il Puusisia juures ilma ennast ära jahutamata ujuma ja  uppunud  ära. Õnnetu olnud tubli ujuja ja ujunud  sagedasti üle jõe, ilma et temal sellest kahju olnud. Praeguste palawate ilmade pärast on wägassowitaw, ütleb „Eesti Post.", et ihu enne ära jahutatakse, kui wette mindakse. Jurjewis lõigati cSmasp. s>. Juunil ~E. P." tcatuse järele anatoinikus ühe naesterahwa surnu keha üles, kes maal oma sugulaste juures lõune ajal shinki süües häkisti haigeks ja keeletuks jäänud. Kohe sai ta linna loodud, kuid heitis juba tee pääl hinge. Lahtilõikamisel tuli anu-lilikuks,  et üks suur, läbinäritud shiugi tükk kõrisse kinni oli jäänud. Neljapäew oli Jurjewis nii ränk wihmasadu,  et selle ühe päewa sees siin kolm korda nii palju wihma maha sadas, kui terwe Mai kuu sees kokku oli sadanud. Riiast „Uus kiriku lauluraamat," esiotsa proowitrükk, on nüüd ilmunud, ja L. Hõrschelmanni juures Riias saada. Hind ilusasti kõidetult 1 rubla. — Suur kiilide parm tulnud 9. Juuni hommikul kell 7 ajal Jakobi uul. nähtamale.  Parw olnud nii paks ja lennanud nii madalalt, et kaks noort tütarlast, kes tema keskele sattunud, kätega nuhtlemise läbi enesele teed suutnud teha. Ka mujal kohtades Riias on kiilisid rohkel armul nähtud. Liibawi juurde ehitatama Aleksander UI. sadama jaoks olla 1,320,150 rubla lubatud. Peterburist. Balti kubermangude Ew.- Lutheruse usu rahwa koolide seadluse parandamiseks  asutatud kommission, kes juba kauemat aega selle küsimise kallal tööd tegi, on sellega nüüd lõpule jõudnud ja ühest lahkunud. Kommissioni poolt walmistatud  plaan antawat ülemale poole hääksarwamisele  ja läbiwaatamisele. Selle järele saata rahwahariduse ministerium plaani riigi-nõuukogule kinnitamisele. — Kolmandat rahwakoolide direktorit Balti kubermangude tarwis tahetakse ametisse  seada. Uue direktori hoole alla jäätawat  Kuramaa koolid. — Trahwid postmarkidega petmise asjuS on Wieni lepingul, mis üleilmlisel malmistati,  ära määratud ja awaldatakse praegu „Walitseja Teatajas." Tähendada on, et, kes teadmisega postmarki tarwitab, millel poststempli ehk muud ärahäwitamise märgid pääl on, 3 kuulisse arrestiga trahwitakse. Kroonlinna preester Joann on Tobolski kub. koolide jaoks 2800 rbl. kinkinud. Naljaks. Wõõriti mõistetud. Arst haigele: „Minul ei ole praegus mitte aega Teid üle waadata; mõtte aga esiteks need tilgad." Haige: «Kui palju?" Arst: „Kotm rubla." Hää nõuu. Noor lesk: «Minul on wäga sagedasti rasked pääwalud, herra tohter! Ehk teate selle wastu midagi rohtu?" Arst: «Minge uuesti mehele, siis saab mees kes harilikult noesepää on, pääwalu enesele." „Lõö kärpseid surnuks, ütles proua Tulehark  oma mehele kui see ilma tõota toas seisis. «Aga kärpseid polegi toas!" «Noh, siis tee aken lahti ja lase neid sisse. Ma seda sallida ci wõi, kui sa seisad." Rätsepp Sigismund (talupojale kuube selga katsudes): „Ärge nii sügamaöti hinge tõmmake, ega siis riie rauast ei ole!" Gymnasiumis tcgiivad koolipoisid ühe koolmeistriga  nursatnmaid tempusid. Kord IcndiS kärbes  koolmeistri nina paale, mille järele see pahandusega  ütles: «Kes teie seast üleannetumad, selle kärmse minu paale ässitas." Halb mälu. Kaupmees kuu keskel oma sellile, kes teda raskesti pahandanud: „Aga pidage meeles, et mulle kuu lõppul meele tuletate, et Teid lahti lest»; enesel on nii halo mälu, et seda meeles pidada ei wõi." Tululikud juhatused. Mattide häwitamiicks on järgmine abiiwuu «äga mõnus. Jämedatest jahudest, meest ja Kaasi purust tchloise tainas, mida naeriõliga (liiiiwl) koogiks KpsstMe. Kõõgitükkisid pandcdakse nüüd nendesse kohtadesse, kus rottisid näha on ja mõne aja pärast on need sääii täiesti kadunud. Toast mu mõib ilusasti kollaseks märmida, kui lubja sekka rauaimtrioli pandakst. Zcücl konibel tuleb Mrswline hästi odaiv. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa riigipäewad lubasiwad  Kieli piduks 1,700,000 marka aga, kulud on palju suuremad. Hamburi linna pidukulud on 3 mill- marka. Nagu teada, soowinud Saksa keiser wäga, et Türgimaa ka ikka ühtegi laewa Kieli kanali arvamisele saadaks. Taheti siis ka üks sõjalaew saata, aga ei olnud paraku ühtegi niisugust laewa, mis oleks kõlbanud- Wõeti siis nõuuks, weike suurtüki  wenegi saata- See wene läks ka tõesti õigeks ajaks Kieli, aga oli pagana pihta suurtükkid koju unustanud. Nagu teada, tuli nende paugutamist sääl tihti tarwis, aga millega sa paugutad? Niis muud kui türklased karjusiwad „Alla il Alla," kui muu asi ei aitanud—  Wene ja Prantsuse meremeeste lahkumine  Kielis on wäga liigutaw olnud, teatab „NewpB." Wenelased tõiwad prantslastele lillesi ja kingitusi ja prantslased wastasiwad niisama. Wiimaks lasksiwad nad ennast rveel ühes koos päewapildiks üles wõtta. Prantsusemaal peeti walitsuse pool Karno surmapäcwa suurel wiisil- Esimees Faure pani ta puusärgile rahwariigi nimel pärja. Jtalia parlamendis oli hiljuti rohivasaadikute  wahel suur kisklemine, kus sotsialdemokratlased  oma wastalisi ruusikatega wõmmisiwad ja need neile niisamati wastu äigasiwad- Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S. Juulil. EeStikeeli jumalateenistus kellu V»t2 Jutlust teeb peaust Riime-Karolast. (Eestimaal, Wiru maakonnas.) .V, 2K. Saarlane 1395. Wastuiqja toimetiga: Hariwig Sab, o«. xol.