derice , Jtalia keeles Fre - d e r i c o. Fürchtegott Saksa k. „karda Jumalat." Gabriel H. k. „Jumala mees." Naese nimi sellest on Gabriele, Gabriella. Garibald w. S. k. „odajulge."  Gaston P. k. „wõõrusline."  Gaut h i er seesama, mis Walther. G e b h a r d w. S. k. „andesüda."  Genoveva, Jenowewa P. k. ei tähenda muud kui „naesterahwas Genfi linnast." GeorgG. k. „maa-inimene, põlluline." Sellest nimest George  (ütle: shorsh), Jörg, Jörgel, Jürgen, Jüri, Jeg o r, J urka ja naese nimi G e o r g i n e. Gerhard w. S. k. „oda- Wgew." Gerold w. S. k. „odawalitseja."  Gertraud, Gertrud w. S. k. „sõja-truu," sellest lühendatud  onTraute, Trud - chen. Truuta. Gottfried Saksa k. „Jumala  rahu." lühendatud Götz, P. keelde Godfroi, Jng. keeli Geffrey. Gotthard w. S. k. „Jumala-tugew."  Gotthilf Saksa k. „Jumal  aita." Gotthold Saksa k. „Jumala-löbune."  Gottlieb Saksa k. „Jumalat  armastaw." Gottlob Saksa k. „Jumala  kiitus." Gottschall w. S. k. „Jumala sulane." Gottwald w. S. k. „Jumala wõim." Gratian L. k. „meeldiw."  Gregorius, Gregor G. k. „walwaja" Griseldis Hisp. k. „rõõmulik."  Guido Jt. k. „metsamees." Gui glielmo Jt. k. Wilhelm, Willem. Guillemette P. k. Wilhelmine. Günther w. S. k. „wõitluje  wägi." Gustav w. põhja-Saksa k. „wõitluse-sau." Hanna lühendus nimest Johanna.  Hans on lühendus nimest Johannes. Harald w. S. k. „wäe walitseja." Harry ja Harriet lühendused  nimedest Heinrich ja Henriette. lHartmann Saksa k. „kõwa mees." Hartmuth Saksa k. „kõwa meel." Hartwig w. S. k. „kõwa wõitlus." Hedwig w. S. k. „ilu wõitlus." Heide brecht w. S. k. „nõmme murd." He idenreich Saksa k. „nõmme-rikas." Heinrich w. S. k. „kodurikas,"  aga „kodu-isand". Lühendused  sellest nimest on Hein, Heino, Hinz, P. keeli Henri, Ingl. keeli Henry, Jt. k. Enrieo E. ke.li Hendrik, Hindrik ehk Hindrek. Naese nimed sellest on Henriette  ja Henrike. Heinz w. S. k. „metsanik." HektorG. k. „kinnipidaja." H ele n e G. k. „paistew" neiu. Lühendused Leni, Leeni, Hellen, Ungari k. Ilona. Hellmuth Saksa k. „selge meel." Heloise P. t. on „Luise." Henoch, Henok H. k. „pühitsetud." Herbert w. S. k. „sõjawäes  hiilgaw." Hermann w. S. k „wäemees."  Prants. keeli on see nimi Germain ja Armand,  Jt. k. Ermanno. Hermine w. S. k. „wäe täis." Hertha w. S. k. „wäewõit."  Hesekiel H. k. „Jumala tugew." HieronymüsG. k. „vühanimene."  Hilarius L. k. „lahke, lahe." Hildebert w. S. k. „wõitluse hiilg." Hildebrandt w. S. k. „wõitluse mõõk." Hildegard w. S. k.„wõidukaitse."  Hildegunde w. S. k. „wõimu-wõitlus." Hill e r w. S. k. „wõitlus."  Hio b, JobH. k. „waenlane."  ~ Hipp o l y t G. k. „hobujuht."  Hortensia L. k. „aiasõbratar."  Hubert, Hugbertw. S. k. „waimu-hiilg." Selle nime lühendusest sünnib Hugo. Hulda w. S. k. „lõbune, lahe." Humbert w. S. k. hiiglase  hiilg." Jt. keeli Umbe  r t o. (Pooleli.) ka põgenemine wõis kahtlust äratada. Pidin ma prona Wilsoni kinnitust uskuma ja oma seltsilistega tagasi sõitma? Ei! Tuhatkorda ei! Ma ei tohtinud  mitte Philippa ühe kuumawerelise  naese wõimu alla anda! Kui pea wõisiwad tema mõtted muutuda. Ei, ma ei tahtnud kedagi usaldada pääle iseenese. «Pooleli.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaa riigiwalitsus palus, kuda lugejad juba teawad, riigiwalitjuselt  hiljuti luba riigikassast nelja söjalaewa ehitamise tarwis raha wälja anda. Reedel, 17. skp., sai ta ka selle loa. Ettepaneku poolt oliwad: rahwus-wabameelsed, katoliklased, wa bameelsed ja ainult üks osa wanameelseid. Teised Vanameelsed hoidsiwad endid hääleandmisest hoopis eemale. Mitmed nende seast ütlesiwad,  et nad wahest siis asja poolt on, kui ta teist ja kolmat korda ette pandakse, misläbi küll riigiwalitsusele taheti tähendada, et ta ennast üksnes siis wanameelsete toetuse pääle wõib loota, kui ta agralaste soowisid täidab.  Räägitama ettepaneku wasta oliwad sozialdemokratlased, Vabameelsed,  Lõuna-Saksamaa rahwa-erakond, juutide-wastased, elsaSlased ja poolakad.  Poolakad, kes enne ikka Saksa meremäe suurendamise eest oliwad seisnud, on selles asjas nüüd küll wissisti sellepäeast riigivalitsuse mustaste  liiki heitnud, et see neid wiimsel  ajal mitmet wiisi on pahandanud. KatoMlasi wõideti seeläbi ettepaneku poole, et ehitatawaid nelja sõjalaewa kõige päält missionäride kaitsmiseks hädasti tarwis üteldi olewat. Selle asja pääle pani kõige wähemalt riigisekretär  von Marsall iseäranis rõhku, kui ta riigiwalitsuse nimel ettepaneku eest wälja astus. Siis pidiwad ju ka katoliklased jesuitideseaduse  tühjaksmõistmise eest riigiwalitsusele  kudagi wiisi tänulikud olema. Jtalias tuli hiljuti lugu ette, mis säälsetes politikalistes ringkondades  nüüd suurt kihinat ja kahinat sünnitab. Üks parlaniendi liige Calabria  maakonnast, kus sügisel suured «aawärisemised oliwad, oli keiser Wilhelmile kirja kirjutanud, milles ta oma maakonna elanikkudele, kes maawärisemije läbi suurt kahju oliwad  saanud, abi palus ja ühtlasi kaebas, et Jtalia walitsus häda wähendamiseks  midagi teinud ei olla. Saksa keiser saatis selle kirja oma saadiku läbi Jtalia wälimiste asjade ministeriumisse. Jtalia riigiwalitsus on nüüd kirja - kirjutaja üle wäga pahane. Kui hiljuti üks kommissioni Calabria  maakonnast Crispi juurde tuli, et selle üle nõuu pidada, kuda wiisi säälsetele hädalistele paremini abi wõiks muretseda, hakkas Crispi nimetatud kirja - kirjutajat, kes ka kommissioni liikmete seas oli, ta taktita teo eest tõrelema. Selle pääle wastas see: „Teie olete parlamentlise  wabaduse Jtalias peaaegu ära häwitanud, nüüd tahaksite teie ka rahwasaadikud oma woli alla saada!" Nende sõnade üle sai Crispi wäga wihaseks ja käskis rääkijat toast wälja minna, mida see aga mitte ei teinud, mispärast siis suur riid ja sõnelemine algas. Häda-waewaga saiwad teised wmmissioni - liikmed wiimati riidlejaid waigistada. Londonis, 16. webruaril (Meie Londoni kirjasaatjalt). Minewal  teisipäewal, 14. skp., oliwad Loweftofti raatuse-hoones uurimised aurulaewa „Elbe" hukkaminemise  asjus. Uurimist toimetas Suffolki kohtuuurija mr. Chaston, kellel kaptenid Wilson ja Donner abiks oliwad. Kapten Donner oli Saksa riigi poolt sinna saadetud. Uurimise juures seisiwad: aurulaewa „Crathie" kapteni eest adwokat Nelson, aurulaewa „Crathi e" oma- «itkude eest adwokat Hõlman ja „Põhja-Saksa Lloy d i" eest adwokat Aspinall. Uurimist algades  teatas mr. Chaston, et kohus uuritawa asja üle mitte Inglismaal, waid Belgiamaal, Rotterdamis saab ära peetud. Siis astusi oad tunnismehed  üksikult ette, nende seas ka neiu Anna Boecker. Et kõik tunnismehed  ilmunud ei olnud, siis jäi uurimine see kord pooleli. Järgmine uurimine saab 14. märzil olema. Aurulaewa „Crathie" kapten maksis mõne päewa eest ühe teise süü pärast North Shields'i kohtus 100 rubla trahwi. Themse jõgi on juba jälle jäest waba ; talw on meilt täiesti lahkumas, aga ta kaaslane,  kuri influenza möllab, siin ikka weel kangesti: inimesi sureb Londonis  praegu neli korda enam kui harilikult.  Londoni meremeeste institut,  mis minewal aastal ehitati ja awati, on meremeestele wiimsel ajal wäga tähelepanemise-wääriliseks asutuseks  saanud. Ta pakub nendele ilma Lasuta kõiksugu tulusat lõbu ja õpetlikku ajawiidet. Maja on kahekordne  ja wäga ruumikas. Alumise  korra pääl on suur saal näitepõrandaga,  söögituba, kohwi-joomise kammer ja wõõraste tuba. Suures saalis seisawad klawer, biljardi-laud, kõiksugu mängud ja hulk ajalehta. Teise korra pääl on kirik, ohwitseride saal ja jälle üks wöõraste-tuba. Ohwitseride saalis on kaunis suur raamatu kogu. Jnstituti ehitas üks missioni-selts, mis ta ka üles peab; aga ka meremeeste poolt tuleb selleks kaunis hää summa raha kokku. Meremeeste  anoed tegiwad minewal aastal umbes 20,000 rubla wälja. Jnftitudi otstarbe on meremeestele igapidi küpset ja õpetlikku ajawiidet ilma tasuda pakkuda, et neid seeläbi pahast meelelahutusest eemale hoida. A. Wachter. Berlinis, 20. webruaril. Täna awaldas riigipäewal sozialdemokratlane  Bebel sõjaministeriumile laitust nende jalakäskude kohta, mida ajaleht „Vorwärts" hiljuti ära oli trükkinud ja mille läbi inteudanturile  ära keelati niisugustele töömeestele  teenistust anda, kes endid sozialdemokratlaste liiki hoiawad. Sõjaminister  wastas selle pääle, et uimetatnd  käskude awaldamine „V o rwärts"'is  näidata, kuda sõjamiuisteriumi  kanzeleides auuta ametnikkusid olla, kes dokumentisid warastada. Niisugused mehed hakata kahtlemata ka isamaa-äraandjateks, kui nad selle eest aga küllalt hääd maksu wõiwad oota. Jegorowisaun Peterburis. Gorochowaja uulitsa ja Sagorodnõi prospekti wahel olemas Kasatschi-pereulokis  seisab üks suurepäralme saunamaja,  mille omanik, päälinnas laialt tuttaw miljonär E. S. Jegorow, hiljuti ära suri. Sellel saunal on wäga kentsakas ajalugu, mida päälinna lehed nüüd Jegorowi surma puhul meelde tuletawad. See ei ole küll uhke, aga wäga perekas linnajagu, kus saun seisab. Terwe uulitsakene oli Jegorowi päralt, sest peaaegu kõik jääl olewad majad oliwad tema omandus. Kaupmees ja miljonär Jegorow, kes mitte ainult suuri ärisid ei pidanud, waid ka kui inimeste häätegija ja abimees auustatud ja lugupeetud oli ja kes häätegewateS asutustes kõrgeid auu-ametid pidas, oli ise wana.usuline ning sündimise poolest talupoeg ja endine pärisori. Wirkuse ja tarkuse läbi oli ta omale põhjatu rikkuse kogunud, oli seltskonnas kõrgele auupulgale tõusnud ning riigiwalitsuse  poolt „ekszellenzi" auunimegi  saanud Loomu poolest oli ta aga wäga iseäralik inimene ja jäi selleks oma elu lõpuni. Seda tunnistab tema toreda sauna ajalugu. Jegorow, kes metjakaubitsemisega suuri tajusid saanud, hakkas 80. aastate algul üht suurepäralist sauna ehitama. Sellest pidi asutus saama, mille sarnast  weel kusgil enne ei olnud. Selleks tehti ja mõeldi kõik wälja, mis iganes wõimalik, et La täielik ja eeskujulik saaks. Mitte ainult uhkeid Hommikumaa supelustubasid ei seatud sisse, waid ka alama rahwa jaoks määratud suurepäralised pesemise ja suplemise ruumid suurte ujumisekohtadega,  pesemise- ja kuiwatamise tubadega  oliwad ehitusel. Wiie kopika eest pidi igamees sooja sauna saama, suplemise ruumi tarwitada wõima ja päälegi pidi tema pesu ära pestama ikka sellesama maksu eest. Kuna saunaline ennast pesi, pidiwad ta alusriided auru läbi pestud ja triigitud  saama, muud kui wõta aga wastu ja tõmba selga! Saunaga pidi ka Arabia kvhwimaja ühenduses olema. Ehitus edenes ruttu ja juba 18v3. aastal seisis tore, wiiekordne maja, millel kaks määratut korstnat pääl, katuse all. Uue sauna sisseõnnis' tamme ja awamine pidi 1884. aastal olema. Aga nüüd sündis midagi, mis terwe rehnungi üle jämeda kriipsu tõmbas. Ühel õhtul sõitis Jegorow oma perekonnaga Jelagini saarele, et säälje kõrgustiku päält imekena päewaloodet maadelda Siin tungis miljonäri tõlla juurde üks närus riides mustlasenaene; ta lähenes Jegorowüe ja hüüdis talle näosje: „Tea, etselpäewal, mil Sa oma uue sauna awad, Sinu surma tunnike tulnud on." Lausus ja kadus kui tina tuhka koos seisma rahwahulga sekka. Jegorowi kohta, kes kui mana usuline wäga ebausklik oli, mõjus mustlasenaese  kuri kuulutus wäga sügawasti. Wist selsamal silmapilgul hakkas ta juba aru pidama, kuda saatusele min- gerpussi mängida ja kuulutatud surma enesest eemale tõrjuda. Nõnda sündis siis, et Jegorow uut sauna awada ei taskuudgi! Hoolimata sellest, et hoone sadatuhandid maksnud, pandi ta sootuks kinni, ja nüüd juba 10 aastat on tore maja tühi ja eluta seisnud. Asjata püüti Jegorowile näidata, kui tühine tema kartus on; mustlasenaene oli ju wist ühe saunaomaniku  poolt palgatud, kes õigusega Jegorowl uue sauna poolt rasket wõistlust kartis. Ei mõjunud midagi. Isegi sellest ettepanekust, et ta maja oma tütrele kaasawaraks annaks, kes siis sauna oma nime pääl awaks, nii et isa päält iga mastutamine ära jääks ei tahtnud Jegorow midagi teada. Tema eluajal ei pidanud saun mitte awatud saama selle juurde jäi ta kindlaks. Nüüd on meie ebausklik miljonär hauda läinud ja tema saunamaja pääl olew mustlasenaese wanne on oma mõju kaotanud. Nagu kuulda, omatakse  siis ka tore saun juba lähemal survel, kuna ta ligi 12 aastat tühi on seisnud ja omanikule mitu sadatuhat rubla kahju on teinud. Seda ja teist. Kuda wõib inimene terwe olla ja kana elada? See on küsimus, mida iga mõtlew inimene teistele ja enesele sagedasti ette paneb.  Seda ei ole ka imeks panna, sest et ka waene inimene, kes terme on, ka õnnelikum on kui rikas, kes alati haige, seda ei hakka küll keegi mõistlik salgama. Nagu arwustik (statistik) näitab, on termis ja hölbus  elu sagedasti wastased, kuna kõhn söök ja kõma töö wäga hästi kokku sünnimad. Põhja-Carolina maal oliwad  omal ajal elamas 472,844 wal- get ja 265,144 musta inimest; nende seas saiwad walgetest 58 ja mustadest  247 hinge üle 100 aasta manaks.  Nõnda oli muste peaaegu Pool wähem kui walgeid, aga nende seas oli ligi mus korda rohkem manu inimesi kui walgete hulgas. Walgetel  oli laisk ja hõlbus elu, aga mustadel  kõhn elu ja täis raskust ja tööd. Weel imelikum oli lugu Massachusetts  riigis, kus 7545 musta hulgas 50 inimest üle 100 aasta manaks saiwad, kuna 603,3c>9 walge inimese seas kõigest 5 inimest üle 100 aasta manaks oliwad saanud. Et hääd rammusad söögid, maiuse-asjad, hõlbus elu ja laisklemine elu iga ei edenda, on tuntud. Iseäranis on terwise waenlane, joomine, suitsetamine, prassimine,  wlhastamine, kombewastaline elu, millest igasugu elu-ähwardawad haigused ja töbed sünnimad Kõik need inimesed, kes kaua elasiwad, on ka parajasti, puhtasti, komblikult elanud, igas asjas mõõtu pidanud ning enamasti õnnelikus abielus olnud.  Theophrastos, Plato ja Aristotelest  õpilane, kes ise 107 aastat manaks elas, ütles, et üle mõõdu söömine, kiimaluses ja lihahimus olemine,  ahnus, walitjemise õhin, lõbu tagaajamine, teiste inimeste wihkamine  ja surumine, salalik meel ja wäsiwaldsuse tegemine, liig roomamine  ja ilalakkumine, teiste kahju püüdmine alati elu lühendab ja igasugu  pahategemist sünnitab. Kõik need inimejed, kes joomises ja prassimises,  kombewastaduses ja hullamielanud,  on lühikese elu-aja järele ära surnud, kuna need, kes Parajust ja mõõtu pidasiwad, manaks on elanud. Jsaak Newton sõi wäga Parajasti ja enamasti taimetoitu, ta sai 00 aastat manaks. Franklin, Wa- shington, Hufeland, Humboldt ja teised  on kõik wabatahtmijega parajat elu pidanud ja kõrges wanaduses ilmast lahkunud. Jürgens Duglas olla 11. dezembril 1794 Liiwimaal Planupis, 120 aastat 7 kuud wana, ära surnud. Tema ei olnud elus ialgi haige, oli kord abielus, ja oli tal 103 eluaastas weel 13. laps. Piim, odratangud ja erned oliwad tema ülem toit. J. Effingham suri aastal 1757 Cornwallisis 144 aastat  wana. Tema oli alati hoolega tööd teinud, sõi parajalt, harwa liha, ei joonud kangeid jookisid ja käis 8 päewa enne surma 3 penikoormat. Toomas Parr elas 152 aastat manaks  ka Jnglisemaal. Tema toit oli noorest saadik jäme leib, piim, juust ja kali. Teda wõttis üks rikas perekond  enese juurde, aga rauk ei kannatanud  himuroogasid ja suri warsti ära. Henri Jenkius elas Jnglisemaal lihtlabaselt süües ja ei iganes kanget jooki juues 169 aastat manaks Mungo Kentiger Wales'is, kes ialgr eluajal wiina ega muud alkoholi ei joonud, sai koguni 185 aastat manaks.  Üks naene Prantsujemaal, kes ka mäest ja jämedat toitu sõi, sai koguni 214 aastat manaks, ta suri 1710 aasta ümber. See oli kõige kõrgem näitus wiimasest ajast, et keegi nii manaks sai. Naljaks. Mees: Armastus on seda suurem,  mida kaugemal armastajad üksteisest  elawad. Naene: Kas tõesti? Noh, siis lase mind kusgile kaugele terwiseweele minna. A: Armastus on püha tuli, mis kõik asjad puhastab. B: Tõsi küll, kõik, ka taskud. Postimees. 1895.