intmsne pärast 30 tundi kestanud haigust. Pärast läbiwaatamist  lähendas arst surma-lmnuSlujts kHolexa peale, seletas aga, surma põhjus ei lMs ennast kindlast mää? enne kui sisikond Mikroskopiga läbi on Jaanikuu 5. (Lehekuu Z 4.) pääwa! oli Afghgnistaui Emiri poeg, PrinZ RaSrulla-Khan An..Äctsts Prinz of Walsslga xaradi juures, mis Z4.WV mehe üle peetud sai. Indiaks on ksdmahwas, ShiMmnlaSle  sugukond, Lieutenunt Home sõmwäe peale trmgiimd, teda surmanud js Inglast? laagret Zhobi-nöguZ psleNa panna katsunud. Inglismaa sS«Vsgi ssgdü ZSrgeS Tschitrali  sugukondadsst tülitatud. Mcchmad'! ligidal on Znnast 500 Dargailaft kogunud. PrmtsnsWaalt PerigueWH oNsgdNlsep Hillairand kinni võetud, keS PräKdent FaNre peale Mlja rohuga lasis Zhwardanud oli, tAhelepamMiK neosc ülekohtute pmle juhtida, mids Präsidmt temÄe tMyd olla. Juba aaSta! 1887 on tema BaZame elu psÄe AppumÄ. ParissiS peeti Üleilmlist mis Jaanikuu 7. (Lehekuu 26.) paamal WMM sai. Kõige pealt sai ette pandud, kiwMte wAiMewamist Vähendada, et kiwisüte  hind jälle kõrgemaks tõuseks. Ainul! nii palju Pidada kaswcMid sggWg, kui iga msa ise 'srwliab. Sslle WKsta rääkis uimelt SsksaNas ZoKgresst-üige MZllsr, ja päris ühe kommiWoui asutamist selle WMse arutamiseks.  keS oma aruannet järgmise nõuukogu Ztts püMkS. Seda küsimist ou siis ka 736, DM hsÄK-sestfezfuse poolest 212,000 heale-essiftisuse waSks tulswaK saZtaks jäätud. Sakslased kongressis oliwad ka WZS KõWs. Siis wõeti kaheksa-timnine tsöpääw K»tümiss alla, Mida tZZttStsle maa all ja maa pea! pSM. Selle sest ksstsiWsd Inglased;  Sakslased kimMsiwad, et nemad selles sedasama teed käia tahswad, mida Prantslased ja Belgmlüsed käia nvuukS wötaWüõ. Inglaste etteMusk ei olla tööliste auu kohaline. Äht kindlat nõuu ühegi asja A? ei näi Võetud slema. MadagaD? a ?' i ssmel ei olla PmnMMe Mad kaugelt milts nii Hmd, ku! üksikud sõnßmid kuulutawad.  üks tungimine MssNKga pmle on HvWalsskst tagasi tõrjutud. Suremised Hr«tsuSM« sõKswäe ZeskiS kaSWada ikka sumsmakZ. JtaliqP. Kunlus PMsmsNti-kõNxMees Riigisswetär Gmf Luigi Ferrari, on ühest sMMSrtsuW  uulitsal äw wpetNd. MõrtsnkaS sai esiteks kingsepp SnlvKtox Gattei Mknd M kinni Nõktud. Hiljemini SoMist Costa, kes ParlaAmtis selle kurjateu  Üle suurt käm töstsS, kellele nga seal Ssised SoZialiSttb  suure Säraga wasta HNdsiwad: Zz-nit!' Kurja tegu peeti mõnelt Kgglsli äkilise Nihawaenu-levH, Hiljemini on aga arwatud. et Gras Ferrari, kes ennast enne RePMikKKlaste poole Hsihnud. hiljemini Msnarchistlaste  poole heitnud ja sellepärast SoZirMlaNe ja teiste üliwabalnstx wiha alla langenud olla, k-K üheskoos tema wasta kurja Kõuu pidanud. Kole asi seisab kohtute ülekuulamise  all. Prantsusmaa Mmschall, hiljemine Präsiden!  Mac MaHsn i mälestufe-sammas, kes ZtaliaSte  üle Magenta jumeS ftmrt Võitu ja selle sest Keiser Napoleon M. poolest Mageuta HerzsgM nimetatud sai, on Zaanikuu 4. (Lehekuu FZ.) paamal sõmwainul Magmta juures pidulikult katte alt Mõstud, mille ehitamiseks Ztalia Walitsus suure lahkusega luha annud oli, ka omalt poolest wapmt sõeamcest auuStateS, kui tema ka Vaenlaste sõsawäe  kommandõr oli, kuida üks kallis meeline mhwas seda ikka teeb. Juures sUwad Ztalin sastskonnast waimuliknft ja ilmalikust seisusest, keS kõnet leppimisest ja MmZwsest Wendrahwaste wahe! pidasiwsd, ja Prantsusmaa sõeawäesaatekond  Kiudral Baulgrenaui' juhatusel. Mac MahonÜ poeg. Kapitän Mac Mahou, sai rshwa poolest elownftga teretatud. Kuningas Humbsrt on Kindral VanlgrenauNe Mauritus-rittrete suurristi annad. - Jaanikuu 6. (Lehekuu  25.) pääwal, wam-homikul kell t ja 36 -uiu., oli FloreuM ja ümberkaudu üks raõke mlj e.löök, mis peale meel kolm kergemat tulnud. Kohkunud rahwas ruttas majadest uulitsatele ja lahtistele Platsidele. LinnaS ei näi kahju tehtud olema, maalt oli- Vüd sõnumid weel tulemata. SpKMK'st. Jaanikuu 3. (Lehekuu 22.) yääwai, lsune aeal, tungis üks.tagaws«°VZe Major Madridt''3 KindralkaUitän  Rioero kontorisse ja andis rsVslwnift kolm korda tuld tema Peale, kes mskest hawatud sai. Kurjategija, ?eS ka üht ordondanz-ohWiteri Haawas, sai kohe kinni Mõstud. Tema olla aeguti tagakinsamise-hulluses. Re- Vsro on ära surnud. Mõrtsukas Clavis on Sõeakohtn Poolest smmanuhtluse alla mõistetud. KmüngaMuawalitsejs  on üht aia-pidu, mida tema Jaanikuu 4. (Lehe- ZW 23.) pääwal kumnglikkus parki 3 anda tahtis, Kindral- Witän Hrimo Rwno smma pärsst ära ütelnud. Toloso juures olwsd Mägedelt alla weerenud kalju tülid ZMüikm S. (TehekW 25.) pZZVaZ mudttt-Mud seisma pannud. Koriskamisi arMati neli pääwa aega WZtMa. AuZa ' st tulnud sõnumid on zälls õige sandid. Mitmes paikas on mässamine u«sts lahti läinud, Ma?- schall Martinez Campos on kodumaal: abi palunud. Jaam/uu.4. (Lehekuu 36.) pääwai on 1500 meest Kindral  Mella all Cadrirsist senna saadetud. Põhja-Amerika aeslehed wõkawad awalikutt osa mässajaiest. Inglismaa fchooner Mary Jane" on ühe laewaga weduköieS. ?uS SOÜ rõSwlit peal oliwad, Key West'st Kuda-leele läinud. Türgi riigist. Konfiantinopeli lehed kuulutawad Wene lehtede sõnumit, et AlbaneSlased Jpeküs mõned Serblased iulega surmanud olla, tühjaks jutuks. Türgi Walitsus on kõik Europa kommiSsioni ettepanekud Armenia asjus tagasi tSukauud. Sultani alamate ühele jäule ei olla muutmist tarwis, köi? pidada ncuda saatud saama, kuida see kõige alamate kohaline on. Europa kommiõsion on Lehekuu 3Z. (19.) pääwa! oma kgewust lõpetanud ja Türgi wslimeMM ütelnud, et nemad nendega ühes tööd teha ei wsi. Aruanne, mida Europa kommi3Mm liiket etts pamü tahawad, saa a ühest suurest malede-M Mhx. wõtmise-kMmsesi räMma, mida Türgi kohtud ja ametnikud  Armmi«'Z omale süüks teinud olla. Mis Europa riigid nüüd teha tahawad, see oli weel teadmata, sest uut käsku ei anta miite telegrasi läbi, waid ühe kuri eri läbi. Dfcheddahs, Mekka südama-linuas tehtud were-- teu läbikuulaMiseks ja tasmuisxpmimisekS ou 17 Inglismaa  lmwa Beyroti lahele saadetud. Laewustiku komWaudö?  su Beyroti KuZernZri juures käinud, Kudernsr ZugliSNaa laeWsde peal, ja su ohwitsrridM pidulaua ammd. Wiisakusest ei ole puudust olnud, mis j arg xd selle! aga olema saamad, see on wäga kahtlane. DscheddaS on wäga wähe Türgi sõsawäge ja kõiki Veduinlast kardetakse  mäZsmna minema. M Türgi ohwitser. ?-I Ühe PrantsuZmau la ema peal Konsiantinopelsi sadamast wälja sõita tahtis, on laewa bagashe-ülemago kiskuma hakkanud js teds ühe piZtsga raskest haawanud. Kapitan audis seda kohe PmntsuSmsa wahtlaewale teada kust ?.O meZst appi saadeti Türgi ohwitser sai raudu pandud ,PetrM peale wildud. GreekkMHslt. Uus Mimsterium oa wkku saadud. Theodor De!yan a i s on MwisterprKdsut. Endine MinistsrKxäsibent Nikolai Delyannis on Auniaga käest Lunuasiaja-rittle Suurohwitseri-rlNi saanud. Atheal lehed on uue MiniSterwmiga wäga rahul, pealegi uus Rahaminister SkuM"ega, kellest nemad raha-sSjade täit korraldamist ostawad. Greetamaa aSjataNitajs Peterhurg'iÄ  on moli saanud, Wsnemaaga tehtud kaudaajemise-- ühendust alla kirjutada, milles Greekamssle siguS rosinaid  ilma tollita MemmMe wedada iv aastaks määratud  on. Sellest loodetaks? Gre?kamaale suurt kasu, sest rosinad ja korinthid, mis ka rosiuats sekka arwatud saawad.  on Grsekamsa tähtsam WZljaVtdüMife-kaup. —» Thss s al i a 'J" on wäga kardetud Ts ? ? ouroioi rsöwlite-sal? kinni wõetud. Wõitlemine rZAwietega on Kravadsara jnureS kaheksa tundi kestanud. Kaks Polisei-aSjatalliiajat on surmatud, kaks haawatad. Rööwlitest  on kaZS haawatud. Serbia'si. Kuningnpraua Natalia reisida Heinakuu hakatusel (Jaanikuu lõpul) Belgradist Marihllsse tagasi. -- Jaanikuu S. (Lehekuu ZS.) pääwal lõi wälk pilVekatZe junreZ WZliste asjad? Ministri fmvimaja sisse Topschideris  ja surmas ühe mehe. Minister Bsgmevie ise sai wälgust otsaeeft puudutatud, toibus aga pea. SmviMoja on maha põlenud. BulgsriaM Sofia's on Politsei kM kahtlasi Maksdonialast  kiuni wõlZud, kelle jumes 144 V Türgi naela raha leili. Mewõslub ülekuulamlstsst oa selgeks saanud, st nemad seda raha, üh?S Serbia rZZwlitega, Matedvnia raudtee inshsniör Prows käest walja kurnanud on, Seda nemad mangi Võtfiwad ja ZVM naela lunaraha maksma sundisiwad. Jda-Asia'st. Formosa saarlased on omast Republika himust lahkunud, kui Ja pa ülased neile tõsist nägu näitafiwad.  Keelungi linua oli Admiral Kabayuma juba oma walitsuse alla wõtuud. Japani sõeaivägi wõtiis Taiyeni linua sisse, ilma et ivaõti pandi. Kodused civil- ja söeawäe-kohtud  oliwad lagunemas. Soldatid ja rahwas ise rööwiS linna walja, wõerad hntsiwad ennast lapanlaSte kaitsuse alla ja valusiwad sseawäge saata. Japanlased oliwad saare põhjapoolile jän sisse wõtnud ja hakkasiwad lõime poole nihkuma ilma et eumn wõitlemlst oodata oli. Zapanlased loodawad kõiki saart pea rahustada. —- Ghina'B on kõik asjad sasis, usaldada ei 'M keegi. PZZwadel  Lehekuu 28. ja 31. (16. ja 19 ) pääwade wahel on möllaja halw rahwas Shanghai S PrantluSmaci, Inglismaa ja Amenka missionäride majad ära lõhkunud, keS Chlna Walllsuse.majaS peawarju otsisiwad. Lõhkumiste  waSta ei ole Chiaa ametnikud ühtigi teha tahtnud. Kuida näitab on õnnetu sõda aga ometigi Chlnlasi oma wsna-am uimasest uhkusest äratama Hakksnud. Lsunepoolisest  on Keisrile palwelirjan hulga allkirjadega  saadetud, milles teiste uuenduste ja parandusi? keskis ka palutakse, et ju u? se-pa t f i d ära keelatud saakfiwad, mida Chlnlased tänine kui wanast aeast päri- tud rahwuse - tundemärki uhkusega kaudsiwad Põhjapoolifes  China'Z ja MaudshureiZ . peetakse aga sttZussZS paist kinni. Keiser ise on Mandshulane, kannab paist ja on neid surmanuhtlusega ähwardanud, kes seda ehist Mitte kaswada xi lase. Keisri dynastis on aga juba ammu kõikumas ja wõiks pea ära aetud saada. Kui ka Meks ainult ühel poolel, fiiSki näitab see ikka arusaamist, et Chinlaste .vanad MMM pshastmmd M ksige kosUMisele kakistuseks on. Ehk Saswab la ChinlMele õ«Mus sellest õnnetumast sõeast. Pöhja-Ame?M'st. Ikka rohkem SaSwab hõhcha-sõbmde hulk suMemaks. M rsha-- kongressi Peetud, niisamati tahetakse seda Philadelphia'» pidada, kuhu IVMV osawõtjat oodati, kes mZleMiie kallis metallid raha õigust päriNKd. - Üks smr mstsapõ  öWinL Ae kõige PxysylVMia põhjapsolise öli- Wsldkouua käinud ja mömd weikemad linnad ka maha põletanud. Kahju arwatakse mitu millioni dollarit suur olema. Kardetakse, et ka mitmed immesed surma sammd M. Samoa saqreMMs on Letzeknß 18. (tz.) pZZwKI merine kokkupörkamlne SodumhWa wahel olnud, kus kolm ini nest surmatud, palju teist wigMstud Wwad. Ikka peale langeb rahwast Kummgas Melitsa poolt ära, Sss aga mässamise IämmMWWS ühtigi teha si RsaldatK. Omalt maalt. Tasliuna'st. Sellel aastal s«wab MMMissb tnWWKMs wäe-mshed harjutusele kutsutud: Alamad sSaWäsMchZH jalawäe-tagawarasi js s) Aasta-käigust j 496 need, keS W HeW kui ZW chk kÄkK MAW priitahtlikult teeninud on ehk lühendatud «iM tegewaS teenistuses seiflwad, niisamati ka need pHtchtlgfch Wlepm kõik, otsskohx rügementidest eh? wshs-Kealt taWwgxKwZx sekka kirjutatud smwad ja mitte wDZW kui Z Mstgt tKgawara fõmwäs sekka lustnd saiwad. b) UMMigust 1885 need, kes !) jalawäes js ki priitahtlassd ehk lühendatud tsmMyse-smW temiStuses seisnud on, ülepea kõik need, kes otsekohe teenistusest ehk, wahe-aealt tagawarawäs sekka kirjutatud on ja wähem kui J aastat tsgewas tkömUUsch. Mwad;  2) need, keS lala-snurMwäsS rshksm kui kolm aastat seisnud on. Harjuse aead ou üksikute sömWZK, jägude kohta järgmised: u) Z 8 pääwa neil, , kes Mmas teenistuses kindlusx-suuriükiwZes teeninud, aMMMest ja 1885; o) Aj paäwa neile, kes alamM kuses jalawäes teeninud, aasta-käiSudzst IB9L ja ZLLS; e)-L4 pääwa neile, kes jamVZe-resxrwLs (tagawam-wäM teeninud, aasta-kaigust 1885. Ses kauemini kui Z saZtaalalises  sõeawäes teeninud, kus juures SSmwäeringZWMt ülemate hooleks jääb, neid, kes fõsawZes Mitte ftsniteenistust  tallitanud ja nende 14 paama kaikus sms!? mitte tormilist osawust korjanud ei ole, Za pärast laagriharjutuse-löpetust  seal pidada, aga Mitte kammini kui 7 pääwa. Slsfekutsumise aead on: LsikuseSuu 25. PääW Peterburgi ja Soomemaa sõeawäs-?iugkoudahZ kutsutud tagnVarawäe-Meestele; Mihklikuu 5. päew Aasani sseawäe-ringkonda  kutsutud tagawarawae-NsestslA; MhkljkW 15. päew Wilna ja Warschawi sõeawäe-ringkonda kutsutud tagawarawäe-meestele; Mihklikuu ZS. päew Kijewi söeawäe  ringkonda kutsutud tsgawarawäe-meestsle; Wiinakuu 1. pääw Kaukana ja Doni waldkonua sseawse-ringkonda kutsutud tagawarawäe-meestele. Riia st. PeterburgiKohtukepalatepoolest on, kuida Müüa Zeitung' kirjutab, järgmiste nelja kirikuöpetajate-protsesside aktid Riia Riugkonua-kohtule uueks lähiwaatmniseks tagasi saadetud, aDellationi (edasikaebamine kasbtusx-atusts Poolest)  järges. kes juba muidugi Kõigekõrgema armukäsu  järel Talwekuu 14. pääwast 1894 Protsessidest ja nende järgedest Vabastatud oliwad: l) Wõnsw kreisist Laudohui kirikuõpetaja Karl Awot'i asjas, kes Greeka- Katholigi koguduses sekka luetud Andrei Simmtu, Ewa Morih, Anna Rekstim, Ansch Guttenherg ja Iwan Stahl Ewang.-Luth. kirikukombe järel laulatanud ja neidssMüpüha-lauale  wõtnud,. ja selle eest Riia Ringkonna-kohtu kriminal - jäuwse poolest seitmM kuuks ametist lahti Mõistetud oli. Z) St. Katharina kirikuõpetaja Johan S ch i >' o n - i asjas Weimari kreisis, Greeka-Kathoügi koguduse sekka luetud CHMme Dresini Võtmise eest Pühalauale,  sellesama kohtu poolest MmM kuuks amettst lahti mõistetud. Helme kiriZuSpetaja Ernst Behfe MjsS ühe Greeka-Mtholigi koguduse sekka laetud abielu-paari' lapse riMmift pärak Ewang.-.Luth. kirikukombe järel sellesama kohtu poolest kaheksaks kuuks ametist lahti mõistetud. 4) Põltsamaa kirikuõpetaja Karl Maurach asjaS, Wsru kaupmehe Theodor Taeyeri lMatümise Kärast Greeka-Katholigi koguduse sekka luetud Helene Lustigllga, sellesama kohtu poolest ülepea ametist labti mõistetud. Kohaliste lehtede sõnumite järel st saamad suured hulgad WenemM »v ä tz! if j BerZinstiSse Weejyh. Ujnult