miSte jumeS piawad plaanitud uue waiiiiitse-seaduse järel ainult ueed saanm, keS lugeda ja kirjutada oskawad. Walijate hulk oli 60(1,Wt) peale atwatud, saab uuS seaduS aga Parlamentiõ wasta wõetud, siis saada mähemast  100,000 neist ettearwatud (valijatest kõrwale jääma, mis muidugi paha werd teels. Üheõ tahab Walitfus ka koo l i - sun d m u st seaduslikuks teha, kui see aga ka Parlamentist läbi läheb, siis wotab ikka aega, kuuni koolipoisid  malimise-ialifekS saamad. Valitsusest tahab meie aeguö nüüd kord Parlamentidega riikides igaüks oma hcaleandmisega osa mölla, sellepärast on ka Holland'is segadust karta, kui mõned sellest õnnest ilma piawad jääma. Hollandi lehed arukamad seda küsimist suure agarusega, igaüks omast seisupaigast. Aewiimasel nädalil vn Holland'is 27 inimest kholerasse ära surnud, nendest YSselstetn'iS S, Utrecht'iS 3, BredaS 3 ja HuiSfen'iS 5. Nelgiu'st. Talwekuu 8. (Wiinakuu 27.) pääwal on Parlament Kuninga enese thronikõnega awatud, mis wäga lühikene oli. Kuningas loota, et läbiwaadatud põhjusfeaduS  üks lepituse, möiSiuse ja ed.uduse töö olema saada. Parlament saada järges tööd tööliste elukorra parandamiseks  tegema Niigi majapidamise seisukorraga wõida rahul olla; seisukord möeraste riikidega olla wäga hea ja Belgia ei saada ennast iialgi möeraste tülide sisse segama. Kohe pärast selle lootuS-rikka kõne lõpetamist ja ka juba enne seda, läkstmad aga kurjad kärad Brüsseli ja Gent'i uulitsatel lahti. Juba enne olimad nendanimetalud  , töölised" omaiS kogudeõ nõuuks mõtnud, üleüldist healeandmtse-õigust wägimallaga pärida, kui seda heaga ei anta, ja olimad kodanlikust osawõtmisele kutsunud. Brüsselis  olimad õhtal enne seda käratsejate-rongib läbi uulitsate  käinud, üleüldist healeandmise-öiguft pärides, sõeamäe kohta meelikates. Kuninga kohta teutateS karjudes. Ka maal on koosolekuid peetud ja kõnemehed on kinnitanud, et kõik mässamisele malmis olla, kui nende pärimist mitte ei täideta. Sõeawäge pandi Brüsselis seda linna-jägu walwama, luS Kuninga palee on, palee ette pandi neli batteried ja need uulitsad, mis Parlamenti poole lähemad, saiwad ka sõeamäe walwamise alla pandud. Shandarmid maalt satmad pealinna kutsutud; Politsei-meestekond ja tuletõrjujad olimad käe-pärast. ,Wabameelised" lehed nurisefiwad seesuguste ettewalmtStamiste üle, aga sellest ei hoolitud, sest käratsejatele oli päitseid kibedast tarwiS, et linn lõhkumiste eest kaitsetud saaks. Suuremad kärad olimad GenliS, kuS umbcS 5000 inimest pärast oma nõuukogu-ptdamist Politseiga kokku põrkafiwad ja mäljakistud  prügi-ktwidega, klaasidega, pudelitega ja raudkangidega  looptsimad. Neli Politsei-kommissärt ja kolm kaitsemeest  on rakkest, palju teisi kergemast haawatud. Politsei tarwitaS remolmreid. Shandarmid ratsa tuliwad appi ja puhastastwad kära-paiga. Hiljemini tulnud käratsejatest saiwad 5 kinni wöetud. Pahandus on sellest tulnud, et kommisfion, mis põhjusfeaduse läbimaatamiseks asutatud oli, juba enne Parlamenti awamisi ennast Üleüldise healeandmise-õiguse  wasta tunnistanud on, Belgia's käia aga ka palju omamaa ja wõeramaa ässitajaid rahwa keskiS. Seal näib meel pahu asju oodata olema. 6chweiz'ift. Prantsusmaa peale on Schweiz'is wäga paha meel. Prantsusmaa Wahemere-raudtee walttsuse aõjatallitaja Genfis on sealt sellepärast ära kutsutud, et tema Cornavin'i makShallis, kuS Schweiz'i ohwttserid üht pidu pidafimad, Prantsusmaa lipu asemele Schweiz't lipu panna laskis. Schweiz'i ühenduse-nsuukogu on oma Saadikule PariS'iS ette kirjutanud, selle üle waStuft pärida,  sest kui see raudtee ka Prantsusmaa oma on, siis seisab Cornaviu'i makshall ikka Schmeiz't pinna peal, kus Schweiz'i lipul õigus lehmida on, pealegi meel, kui Schweiz'i ohwttserid seal pidu piawad. Inglismaast. Tööltste-tõrkumtsed on Inglismaal jälle kord suuremal mõedul lahti läinud, mis neist määramata lootustest tuleb, mida Gladstoue erakond töölistele miimasel  walimtse-aral andis, wist aga iialgi täita ei suuda, kui Inglismaa mdnstrie mitte teiste maade läbi maha rõhutud ei pia saama. Lancashiri puuwilla-mabrikutes olimad 75,000 töölist juba töö seisma jätnud.  Lordmayori-pidul  London'is on Lord Kimberly Zuglismaa seespidistest ja mäljaspidistest asjadest õige hiilgama! pilti ette killustanud. lirimaal olla agrar-kurjateud, s. o. kurjateud, mis tülidest möisaperemeeste ja rentijate wahel tulewad. järges kahanemas; seisukord möeraste riikide wasta olla sõbralik, Uganda asjade peale heita Walitsus kõiki tähelepanemist, kuida see tähtjas küsimine seda tarwitab.  Pamir'i küsimine mvida Wenemaaga ühe kindla piire määramisega sõbralikult lepitatud saada ja selle üle olla tauplemised juba ette wõetud. India piire olla nii heasle kaitsetud, et selle üle kartuseta olla wöib ja sealised  kodused Würstio olla Inglismaa wasta lahked ja lruuwid. Kui kaugelt see tõega kokku läheb, seda saab aeg näitama. Et aga uuel Ministeriumil oma jägu muret olema saab, seda on juba nüüd näha. Wähemast on Afghauistan'i Emir jälle kord oma kokkutulemist IngliS- Zudia sõeawäe-ülemaga Zellalabadls teiseks korraks jätnud  miS seda tähendama näitab, et tema oma antud sõna ülepea mitte täita ei taha ja ennast Inglismaast lahku heita himustab, kus ehk fiiS enam Afghanistan wahepadjaks  Jnglis-India ja Wene-Turkestan'i wahel tarwitataw  ei ole. Afrika's hakkab Osman Digma jälle EgyptuS'e poole nihkuma, on oma ratfawäega Suakln'i eeS ilmunud ja Egyptus'e sõeawägi on sealtpoolt tagane-- nud. Prantslased hakkawad ka jälle oma endisi õigust GgyptuS'es lagast pärima. Vana lowt urisemine Saksamaal  Helgoland'i wahetamise üle kõige paremate maade wasta Afrika's, on ka Inglismaal pahandanud. OmaS jutustamises Dr. Hans Blumlga on Würst ViSmark ütelnud: .Seda kaupa ei olekS mina iialgi teinud. Sansibar  oli juba pooliti Saksamaa omaks saanud, kui meie seda Inglastele andsime. Saksa kaubaajamine oli Inglismaa  kaubaajamist sealt juba wälja tungitanud ja 5 tunni 10 aaSta käikuS oleks fee tähtsam linn ja sadam täteSte Saksamaa oma olnud. Ja mis Helgoland'ist maksab, fiis on see minu filma eeS ennemini üks koorm ja nõdruõtuS, kui üks tugt ja wägewustuS Saksamaale sveaS Prantsusmaaga.  Ssnni ei wõinud Prantsusmaa meie sõealaewadest  rohkemad sõealaewad Põhja- ja Idameres kauemaks aeaks aset wõtta, sest et meil seal sadamat et olnud, kust süst saada wõistwad; pidiwad ikka jälle Cherbourg'iSse tagasi sõitma, sealt süst tooma. Nii kaua kui Helgoland Inglismaa oma oli, ühe osawõtmala riigi oma, oli see Prantsusmaa laewuötiku eest lukkus. Edaspidi läheb Prantsusmaa laewuStikul ainult tarwiS neid paari kantsi Helgoland'i saarel, mida ükSki kunst uutmoodi lõhkumisekuulide  wasta kindlaks küll teha ei suuda, watkima panna, fiis on Põhjamere süte-magasin Prantsusmaa laewustiku edaspidisteks sõitudeks meie ranna wasta Prantsusmaa käes." Kui wäga see arutamine Inglasi ja Saksamaa uufi tüürimehi pahandab, seda wõib arwata, salata ei ole aga mitte, et Wanakanzleril selleS taieste õigus on. Graf Caprivi läbi on Inglased juba ütlemata palju magaseid wõitusi Saksamaa üle saanud ja nende lehed helisewad tema kiitusest, kas fee teda aga tema iste pea! jäävamalt kinnitab, fee on koguni teine asi. Wahe Würst Bismark'i ja Graf Caprivi wahel on see, esimene oli Saksamaa ametnik, teine on Saksa Keisri ametnik. Prantsusmaal!, Carmaur' töölisle-tälid on lõpetatud ja töölised on jälle kaewandustesse sõitnud, kuida juba kirjutatud, kui ?Si? nende pärimised täidetud oliwad, ka need kümme meest, kes mäekaewanduste juhataja Humblotsi  maja wälja rööwinud ja maha põletanud oliwad, Vangist lahti laStud ja uueste tööliste sekka üleS wõetud, ja Humblot ametist lahti lastud. See on mässajate wõit Valitsuse üle ja kõik mõistlikumad Prantslased pahandawad  Walitsuse nõdruse üle. .Matin" kirjutab: .Pärast üht seesugust tõrkumise otsa ei ole sõnal .WalitsuS"  enam tähendust. Nüüd piab anarchie (waiitsufeta elukorra) awamist ametlikult tuulutatama. Nüüd ei jää enam seadusi, ei kohtuid, et wahemeeste otsused ja nimelt mitte «valitsust. Kui tõrkumise lõpetust selle hinnaga oStetud  on, siis on fee liiga kallis. Võitlemine on ikka weel parem, kui seesugune wöitlemiseta ja wastapanemiseta Walitsuse ja seltskonna ärawõitmine, kui sõeariistade mahapanemine kõhu peal roomates." .luustice" ütleb, Nadikal-erakondlased olla sel korral oma kastanjeid petetud halwa rahwa (põbel) käppadega tulisest tuhast wälja wõtnud. Nemad saada nüüd Sozialistlaslell peastjateks ja sebradeks peetud, aga nemad hoidku ennast, kui rahwas pettust märkab; nemad olla halwa rahwa «võimust määramata  kangeks teinud ja nemad ise ei saada tulewates segadustes armu leidma. (Nadikal juureni  nimetakse  seda erakonda, kes kõiki seda .juureni" wälja kiskuda  tahab, mis enne oli. Sellest erakonnast on ka Präfident  Carnot ja enamtst kõik nüüdsed Prantsusmaa Ministred wälja läinud. Neid ähwardada .Zustice" sellega.) .Figaro" kirjutab: .Carmour's on üht uut-wiifi tõrkumist loodud, politikalikku tõrkumist, nagu ei oleks raha- ja palga-tülidest mässamise-käärimisteks weel küll. Selle poolest wöikS Clemenceau sõna tõeks minna, Carmaur  wõiks kergest üheks aealugulikuks pääwakS saada; meie tahaksime hea meelega sellest pääwast ilma jääda." Ka õige nähtawal wiifil on .töölisteks" nimetatud  Sozialistlased Prantsusmaal oma tänu nende wasta ülesnäidatud helduse eest tunnistanud. Talwekuu 8. (Viinakuu 27.) pääwal leidis Carmaur' Sütekaewandufeseltfi  kaSsahoidja selle Seltfi majas ühe bombi sangaga, kutsus ühe Politsei-ametniku ja mõlemad wiiflwad bombi Politsei-kommissariatisse. kuSsee läbiwaatamise juureS lõhkes. Mõlemad toojad ja weel kaks Polttset-ametnikku oliwad paigal surnud ja surnukehad hirmsast lõhutud, üks Politseiametnik  sai lõhutud jalgadega hospidalisse wiidud ja on seal ära surnud. WiiS inimest on sedawiisi surmatud ja Poiitsei-kommiSsariati maja kaks korda taieste lõhutud, alumise korra aknad eest ära paisatud ja uulits oli puruga täidetud, üks Saksamaa Sozialistlaue sai kinni wõetud, keda tegijaks peeti, niisamati üks Prantsusmaa Anarchistlane,  kes seda tegu kiitnud; mitmed teised pidiwad weel kinni wõetud saama, üks kõrgem Politsei-ametnik sai Carmaur'sse saadetud, ei olnud fenni seal aga weel ühtigi leidnud. Igalt poolelt tunniStakse jälestust selle teu üle ja pannakse seda Walitsuse lödwuse süüks, keS andekS- andmisega tulepanijate ja lohkujate kurjaWjate julgust kaswatanud on. Parlamentis on Miniflerprästdent Lou. bet juha ühe kohalise küsimise peale waStust andma pida. nud ja on seda koikudes teinud. See ja Carmaur' asjad saawad wift weel Parlamentis arutamise alla wõetud ja kergest wõiks Loubet ja tema KaaSministrid, wahest ehk ka Präfldent Carnot ise, selle kimi üle komistada ja langeda. Mis fiiõ tulla wõikS, see on wäga kahtlaile. Kirikuga on Prantsusmaa Walttsusel ka jälle tüli. Sozialistlik Parlamenti-liige Moreau oli Parlamentis selle üle nurisenud,  et mõned tööandjad Pöhja-deparlementiS oma töö. lifi kiriklikkust kombeid pidada lasewad ja WalitsuS oli sellepärast Notre-Dame kabeli Haut-Mont'is kinni panna lasknud. Selle üle on nüüd mitmed tähtsamad Katholiiklased,  kellele peale selle weel raha-trahwi peale pandud oli, PaapStile ühe palwekirja saatnud. ükS kentsakas xwabadus" on see, mis SozialtstlaStele tulepanemist ja lõhkumist audeks annab, usu-kombete täitmist kodu-kabeliteS aga ära keelab, nagu rikuks see avalikku rahu. Wift on waene Paapst õige kimpus, mis tema Republika Walitsusele  ütlema ptab, mida tema oma kaitsuse alla wõtnud on. Talwekuu 4. (Wiinakuu 23.) pääwal läkS Inglismaa  petroleumi-laew Havre sadamas põlema. Üheksa madrust on surma saanud, ühed ära põlenud, teised ära uppunud. Kolm ou raSkest wigaslatud.  Afrika  'S on Oberst DoddS Talwekuu 2. (Wiinakuu 27.) pääwal Kana linna fisse wõtnud ja on Kindraliks nimetatud.  Tema on nüüd Dahomey pealinna ligidal ja Kuningas Behanzin. kellel weel 30,000 sõeameest olla. on rahu üle kauplema hakkanud. Wõitlemine on neli pääwa kestanud. Prantslastest on tl meest surmatud-42  haawatud. Kodumaal on suur rõõm ja juba on ette pandud, üht medaljet wahwadele fõeameestele lüüa lasta. Jälle teewad mõned lehed kära, et Dahomey soeawäe keskis Sakslast ja Velgialasi olla ja on pärinud, et selle üle Berlin'ist ja Brüsselist waStutamist päritud saaks. arwab, et Prantsusmaa rahwuSliku auu kohalisem  oleks, Sakslastest fiin rääkimata jätta. Need Europlased, kes seal olla wöiwad, olla wist jooksikud PrantSlaSte wõeraste-legionist Algiria'S. kuhu mehi köigeist riikidest kokku woolab ja kelle eest nende isamaa waStata ei wõt. Teiselt poolelt kinnitatakse, Dahomey sõeawäeS olla kuus meest Saksa-keeltste uimedega, aga need olnud ElsasSlased, keõ enne Prantsusmaa sõeawäeS teeninud ja sealt ära karganud. See olla Prantsusmaa sõeawäe teutamine, kui üteldakse, kõik raskused, mida Dahomey'S leitud, olla paari Saksa sershantt läbi tulnud, keS ehk ühegil wiisil Behanzin'i sõeawäe sekka sattunud. - Köhalise  küstmife peale on Parlamentis kinnitatud, Tonk ing 'iS ei olla aSjad nii pahad, kui msned lehed kirjutawad.  Präfident Carnot on Wene Suurvürstide auuks jahi korraldanud. BrestiS andstwad Prantsusmaa merewäe-pealikud  Weue laewustikku pealikutele Talwekuu 5. (Wiinakuu 24.) pääwal pidu. Järgmisel pääwal oliwad Prantsusmaa pealikud Wene laewuStiku kommandõri juure homiku-lauale kutsutud. Wene sõealaew ja kaks torpedod ssitsiwad Brest'ift Cadirst lahele ja Wene soomuslaew ,Kindral-At>miral< sai Brest'i lahele oodatud. Itülm'st. Parlamenti-walimised on Talwekuu 7. (Wiinakuu 26.) pääwal rahuga mööda läinud ja on Walitsuse-erakonnale wöitu toonud. Tuutud käratsejad Cauzio (Garibaldi wäimees), Cavalotti, Jmbriant, Hector Ferrari, Santini ja Sozialistlaste esimees Costa ei ole mitte valitud. K. K. Suurwürst Auujärjepärija tuli Talwek. tv. (Wiinak. 29.) pääwal Bari'Sse ja sai kohalistest ülematest waSta wöetud. Tema käis püha Nikolai basilikas ja sai seal kõigist vaimulikust ametkonnast wasta wõetud. Keiserlik KõrgusedSuurwürstSergeiAleksandrowitsch ja Suurwürsli-praua  Jelisaweta Feodorowna reistuwad Talwekuu iv. (Wiinakuu 29.) pääwal Rooma'st Neapel'isse. Talwekuu 5. (Wiinakuu 24.) paamal on kaheksa rööwlit Sardinia saarel Villasor'i linnamaja peale tunginud ja Bürgermeistri ja sõeawäe Brigadier' maha lasknud. BMma'st. Portugali Kuningas ja Kunlngapraua tuliwad Talwekuu lv. (Wiinakuu 29.) pääwal Madrid'- tisse. saiwad wakstzallis Kuningaprana-waliksejast wasta wõetud, rahwast hõiskamisega teretatud ja oliwad shtal Kunmga-palees pidulaual. Granada linn oli Talwekuu  5. (Wiinakuu 24.) pääwal täideS mässamises. Wihane rahwahulk tungib tollimajade peale ja põletas neist mitmed maha. Politsei ja shandarmid saiwad tagast tõrjutud. Kubernör sai ähwardatud. linnamaja ja Walitsuse-palee  ümber piiratud. RahwaS päris leiwa hinna alandamist ja tööd Shandarmid ratsa ja kakS ratsawäerüge-nenti,  mis telegrafi läbi Sevilla'st ja Malaga st kutsutud  oliwad, pillutastwad öhta hilja käratsejad laiali ja paniwad jalawäge ja suurtüki-wäge pea-platfidele. uulitsatele  ja awalikkude majade juure walwama. Zärges tuli meriseid kokkupõrkamist ette. Ratsawäe-patruljed ssitstwad läbi uulitsate, poed saiwad kinni pandud- Mel oli sõeawäge  tulemas. Mässamine sai hiljemini lämmatatud. Granada Präfekt on ametist lahti Madrid'tt Präsekt on ennast ise ametist lahti wötnuk Ministrid,