-See k kirii n püüaS s s ajWÄM g>t a s - kötki Mttest Wenemaa ja Saksamaa wahel körwale saata ja see on rõõmustan». Salgamata selle kõrwaS tulnud sõnumite järel aga, et Prantsusmaa laeiWik ftoMtsearalise  auustamMa wasta wõetud onWuida alamal Italia sõnumite juures näha. saame, ja õigusega wöiwad Prantslased ennast selle üle rõõmustada, kui fee oma» sügawamaS põhjuses ehk ka muud et ole. kui tsewtist politika-tarkus, viis s?lle waSta kõige lahkem on, keda õiete usaldada wöima ei arwa. Selle kõrwas arukamad Prantslaste ja nende sõbrade lehed imestamise alla peidetud  rõõmuga seda nähtust, et Saksamaa poolt ükS ainuke sõealaew, ?Prmzess Wilhelm", Genua lahele saadetud on, mis peale selle weel kolmandemast rangift olla. ,Figaro" sõnumite järel olla Prantsusmaa WäliSte asjade Minister Ribot ja Sõeaminister Freycinet, Wene Wäliste asjade Minister von Giers'iga ja Wene Saadik Baron Mohrenheim'iga Airlles-BainS'is kindlat ".õuu mõne kastmise  kohta wõtnud, nimelt ka EgyptuS'e-tufimise kohta. Mihklikuu 14. (Leikusekuu 30.) pääwa, Majestät Wene Keisri nimepääwa, homikul oli PariS i Wene kirikus pidulik Zumala-teeniStus tänn-palwetega (tedeum). ZuureS oli Greekamaa Kuningas, Wene saatekonna liigetega, Wene Saadik Baron Mohrenheimiga eeS-otsas. Präfident Carnot' asemel oli Kapitän Zauregriberrv tema kaaskonnast  tulnud. Baron Mohrcuheim oli Mihklikuu 11. (Leikusekuu 30.) pääwal Greekamaa Kuninga jutul, keS Mihklikuu 18. (6.) pääwal Paris'ist Wien'iSse reisis. - Wene Riigisekretär von GierS ja Prantsusmaa WäliSte asjadec Minister on ühel meelel Prantslaste ülekeewat Wwaimustust Wenclaste waStawõtmise juures awalikult laitnud, mis söbrusele ainult kahju teha wöida. See üliwaimustus oli hiljuti jälle Tonl'ts leekanud, tui Wene ohwttserld senna tuliwad, Prantsusmaa manöwrilest osa wõtma. Ministrile-konsetl on nõuukS wõtnud, Mihklikuu  22. (10) pääwal PankheontS suurt pidu esimese Prantsusmaa lOOaastasckS kuulutamlse-jubiläumiks pidada. Mihklikuu 8 (Leikusekuu 27) pääwa õhtal on üks rahwaiaik nelja soldatit 31. linia-rügementist karjumisega: sörawäele!" teretanud. Politseil on korda läinud,  kadt kariujat kinni wötta. —> San Quen'iS on Prantsusmaa Linna-nõuukogude sozialistlik kongress kokku aStunud, maailma k>igist hädast ja waewast peastma. Waiiksus 01, seda kongressi küll ära keelanud, aga Soziolistlased.  kellest nimelt Prantsusmaa linnade nöuukogud kihisewüd.  oliwad nõuu leidnud, seda ühe nime all kokku kutsuda, miS kohalises seaduses mitte nimetatud ei ole. Belgia Saadik on Prantsusmaa Wäliste asjade Ministriga  Belgia köölis'? tagakiufamistc ja läbipeksmiste üle Prantsusmaa tööliste paolest, sütekaewandusleS PranlsuS- Belgia piirel, rääkinud ja neile kaitsemist parinnd. Ribot on seda kõigist jõuust teha lubanud, aealeht ,TempS" nimetab aga neid tagakiusamisi tüdiakS jututS. WingleS'iS möllasiwad Prantsusmaa tööltted jälle läbi töige öö waSta Mihklikuu 13. (l.) pääwa Belgia tööliste waSta ja lõhkusiwad  nende elumaiad ära. Tõrkumine sütekaewanduste ringkondades wenib laiemale. Shandarmisi saadetakse järges senna. Selsamal pääwal peeti sütekaewanduste ringkondades du Nord ja Pas de CalaiS departementideS rahwa nönukogufl sa päriti kõikide wõeramaa insheniöribe, ametnikkude ja tööliste lahtilaskmist, et sütekaewandused söea aeal mitte wõeraste käes et olekS. Kholera kestab pea täniscl wttfil edasi. Mihklikuu 15. (3.) pääwal jäiwad  PariS'is ja naabri-kohakondadeS 41 inimest kholeraSse haigeks ja nendest suriwad 13; Havre'S jätwad 15 haigeks  ja suriwad 3. Ka teistes paikades tulewad haigeksjäämised  ja suremised kholeraSse ette, omast kohast on neid aga wähe. Kotonu ' st kaevatakse jälle, et Saksa kaubamajad öogo's Dahomey Kuningale sõea-tarwitust müüa. Prantsusmaa sõeawägi nihkuS sõnumite järel Mihklikuu 11. (Leikusekuu 30.) pääwast Dahomey pealinna  Abomey poole edasi, kuS mässamine lahti läinud on. Kuningas Behanzin (.Haikala") rullas senna, mässamtst  lämmatama ja linna kaitsemist Prantslaste wasta korraldama. Kuninga onu ja wanem wend, kes mässamist  üles kihutanud, on põgenenud. Tripol'tast on sõnumid tulnud, et Prantsusmaa Sudani-rong Mizon'i, Maitre ja Moncilü all suures hirmus ühe tugewa Derwtschide-wäe  eest ou, kes Derfur'i poolt peale kipub. Neid tulla tugewates rongides Mahdi riigist Prantsusmaa Sudanisse juba neli kuud. Itoliü'K Kuninga-paar, Ncapelt Prinz (Kronprinz) Turin't Graf ja Genua Herzog (Kuninga-paari teised pojad) jõudfiwad Mihklikuu 8. (Leikusekuu 27.) pääwal Spezia'st kuningliku sõidulaewa ,Savoia" peal, Ministrite saatmisel Genua lahele ja saiwad suurtüki-mürinaga kantsidelt ja laewadelt, oma maa ja wõera maa laewade meestekondade wägewa ,hurraga", kellade-löömisega ja rahwa rõõmsa hõiskamisega teretatud. Kohe pärast maaletulemist  wstfiwad Kuningas ja Kuuinga-praua kohalised ülemad ühes selleks sadamas ehitatud pawiljontS waSta ja sõilfiwad fiiS rahwa waimuStatud hõiskamisel Kuninga paleesse. Mihklikuu 9. (Leikusekuu 23.) pääwal wõtttS Kuninga» Humbert Prantsusmaa laewuStiku kommandört, Admiral Rieunter, oma jutule, siis Rumänia laewa kommandöri,  Kapitän UurgeSco. Esimene tõi kirja PrDöent Camot', teine Kuningas Karol'i käest. Mõlemad saiwad Pärast ka Kuntngapraua jutule wõetud. jZutuMamine Admrral Rieumierlga on peale ühe Wni keStamid. Kuningas oa temale ütelnud, PraMuSmaa WaMsuS olla temalt fsbruse-tunnistufi annud, W temale kallid on. Hiljemini on Kuningas Admiral Mwnier etle püha Mauritstufe  rittretähe estmisest klaSfffi annud. Ztalla rahwaS on teda kõrge hõiskamisega teretanud. Mihklikuu w. (Leikusekuu 20.) pääwal peeti Genua's hiilgawat rongi, KolumbuS'e tagast-tulemift ette kujuStatateS. miõ wäga heaSte korda läinud on. Kuningast ja Kuningaprauat. keS balkonilt pealt waatasiwad, on rahwas hõiskamisega teretanud. Pidu-lauast 92 asemega wõlsiwad Ministrid, Saadikud ja nende ametnikud. Senatorid. Parlamentilitked,  Admiralid ja Kindralid, ErzpiiSkop ja kohtule ülemad osa. Mihklikuu 13. (!) pääwal läksiwad Kuningas  ja Kuuiiigapraua kõige Priuzidega Prantsusmaa Admiral laewa .Founidable" veale, mis üheks sttscwakS lille-atakS muudetud oli. Kuninglik paar sai Italia rahwa-lauluga ja suurtüki-mürmaga teretatud. Kuningas tänaS Prantsusmaa Admirali kordaläinud pidu eest. Genua's  peetud Kolumbuse pidul on ülepea Prantsusmaa wõeraStele kõige suuremat anuaudmist näidatud. Gari baldi kuulsam kaaswõitkeja Italia ühiduse eest, Kindral Cialdiui, Gaeta Herzog. on Mihklikuu 8. (Leikusekm, 27.) pääwal ära surnud. Mihlikuu 11. (Leikusekuu 30.) pääwa homitul lõhkes Rooma telegrasi.ameti maja eeS ükS dynamiti-kera. miS läbi kõik aknad lõhutud saiwad. Üks aeolehtede-kaastööline sai raskest wigaSiatnd. Telegrafi-ameti  kontor, kust ametnikud natuke enne seda ära läinud oliwad. sai lõhutud. Mõned kahtlased inimesed on kinni wõetud. Paavst olla mõne suurriigi poolest sõea-aeakS omale kaltsust palunud. BMnaR. Roo-na'st kirjutatakse, et Paapft KarlistlaSte  erakonda, miS Kuntngapraua Cdristina waSta wõidelda  tahta, oma kaitsuse alla wõtuud olla Seda ei taheta aga mitte õiele uSkuda. lest Paavst on wast paari aaSta eest Knningavraua Christiana'le woornse kuld.raost saatnud. See ja PaapSct seisukord AnSkria Ke Srikoia kohta, kust Svania Kiiningaprana päritud on, olla selgem waStuS nende juttude peale. Portugalist. Rootsi aurulaewa peal on Mihklikuu 13. (l. j pääwal LiSsaboui sadamaS kakS inimest  kholeraSse ära surnud. streekamaatt. Kuningas Georg on öösel waska M ih'li kuu 15 (3) vääwa Wienist GmündeniSse, Eumberlandi  Herzogr wõerutele, tulnud. Noktlenegrost BuSlria lehed on wiimasel aeal mõnda teutawat juttu Monienegro WürSii Rikita (Nikolai) peale üles wöknud. Nende veale waSiab seatine leht ,GlaS Tschernagorza" : ,Sellele. k?S Wenemaaga k-ukn. mata söbruseS ja Ühe trunwi rahwa kedklS seisad, kes weel lühikise aea eest l >O,OOO meest suuri pealetnngiwat Türgi söeawäge tagasi tõi. sellel ei wõi raha-ahn? AuSlria Juutide aeakirjanduse t>ge karrumine ühegi! wiinl hirmu teha " Kuida see raha-ahne AuStria Juutide aeakirjandus  Würst Niklta üte kir>utat»d. see on meil teadmata,  näha on aga kellest lagost-törjumisest, et aS>ad weike Montenegro ja suure AuSlria wahel mitte enam nii head ei ole, kui weel hiljuti, ja sellest näib ka jälle uul tuSka AuStria >a Wenemaa wahel wäsja paistma. 6eröra'st. Endine MiniSterpräsident Paschllsch on kõikidele politika-komiteedele Wenemaal ja iseäranis Kras Ignatjewttle oma erakonna nimel üht märgukirja (memorandum)  saatnud, milles tema seletab, mtkS tema ja teised Ministrid sellest erakonnast ametist lahkusiwad ja Wenemaa  awaliku arwamise luetust oma õigele asjale palub. Wtft on erakondade waStaStik Vihkamine ja tmstlemine  seal määratu, sest ühe wõera riigi maSsimist oma riigi aSjade sisse ei foowika muidu mitte. Oodata! on seal stlmanähtawalt palju seespidist wöitiemist Wene- ja AuStria-söbraliSte erakondade wahel. VulgariaP. Prtnz Ferdinand on kinnitauud. et ksik jutud Bulgaria kuulutamisest riigiks oma käe peal ja lepitusest Wenemaaga, tühjad olla. Ssin'st. Schanghasst on Inglismaale telegroferilud, et mitte missionärifi ega koduseid Khristlasi wtgasekS  lõhutud ei olla, waid üheS tülis olla ainult mõned Prantsusmaa misstonärid haawatud. Tegijad olla raske nuhtluse alla pandud. Teheran is, Persia pealinnas, kuS kholerat üteldi kuStnnud olema, on Mihklikuu 9. (Leikusekuu 28.) pääwal weel umdeS 30 inimest kholeraSse ära surnud. Afrika st. Loandast, Lääne-Afrika rannast, lelegraferili Mihklikuu 7. (Leikusekuu 25.) pääwal: ,Kongo-raudtee ehitamiseks palgatud 250 töölist, kes ühe Saksamaa aurul  ewaga Boma sadamasse toodud oliwad, paniwad maale saatmise waSta. Kubernör läks laewa peale, neid noomima,  sai aga rewolwrttega Zhwardatud ja laskis sellepärast  omale 50 soldatit appi tulla. Soldatite ja tööliste  wahel sai kuulist wahetatud, kolm töölist sa üks reisija saiwad surmatud, kaksteistkümmend töölist haawatud.  Waötavauemine sai wiimakS lämmatatud ja tSWsed saiwad Matadt'Sse saadetud.^ Pöhzu-Kmerltiust. Kool-Creeki löMmise-waldkoudadeS on tööliste waStapanrmine uueSte lahti läinud, keS sallida ei taha, et tõrkujale asemele tuhlhooue-wangisi tööle saadetakse  Mihklikuu O. (Seikustkuu 24) pääwal on töölised  koosolekut pidanud ja üleüldist tõrkumist nöuukS wõtnud.  Seda aSja peetakse wäga kardetawaks ja senaa saadetud söeawäge waStspanemise lämmatamisel» liiga wähesekS. Rew > Norki lahel jäiwod Mihklikuu 7. (Leikusekuu 26.) pää .al Hamburg't kiir-auruiaewa ,Normanma"  peal kaheksa ja /Kugia" peal kaks inimest kdoleraSfe  haigeks. Ouebe ck ' i S on wöeraSte maaletulemine  ära keelatud, sest Hamburgist tulnud aurulaewa -Waudrahm' peal, miS guaranlane all seisab, on mitmed inimesed kholeraSse haigeks jäänud. New-Marki lahel on aurulaewa peal kaks inimest laewa desinstzirlmlse juure» sellest tulnud pahast õhust surnuks läkaSkatud. Aire» ASlandi saarel on rahwa» kange» libisemises selle üle. et seal ükS uraja guaranläne alla pandud l.rew.rde reistiate ütewalwamiseks ostetud on. See maja seisab wahi all, et põlema pistetud ehk lõhutud  ei saaks. RahwaS ei tase laewade pealt kedagi maaie tulla. Lõmw-MimlmA Venezuelas on Kindral CreSpo lõpnpäriliitlt tänise Prändenti sõeawäe üle wõitu saanud. Tema on CaracaSVS ja on seal Venezuela Praftdentiks waSta wõktud. Omalt maalt. TMümnst. Kutda teatakse, on salmklauljad Wene kirikutes ra kooliõpetajad sõeawäe kekniStusest wabaSkatud, esimesed käieSte, wiimaseb saamad wiiS aaSlut logaworawäe  sekka Inetud, kui nemad nii kaua kui kooliõpetajad ametisse jääwad. Latzkuwad nemad enne seda ametist, KiS piawad nemad, kui selleks kõkwulisekS leitud saamad, sõeawäe-tecnistnsessk rügementides minema. Et nendest aga mitmed selle aea seeS ametist lahkunud ja oma õppimise täteldamisekS kõrgematesse koolidesse täinud, milleks neile ta mõne Gõeawäekohuse-kotztn poolest aega antud on. sellepärast on nüüd SeeSpidiSte aSjade Ministri poolest ri»gkir,a läbi Heinakuu 24. pääwafl Nr. 14 all kuulutatud, et see mitte lubatud ei ole. waid et salmilauljad  ja kooliõpetajad, keS enne määratud aega ametist lahknwad, oma söeawne-kotzust enne täitma piawad. kui nemad kargematesse kookidesse aStuwad. Rahwaharidufe- MiniSteriunri voolest on selle järgeS kõrgemate koolide eestseisustele ette kirjutatud, salmikauijaiv ja kooliõpetajaid, keS enne wiis-aaaStast teeni Siust ametist tahkunud, mitte kõrgematesse koolidesse waSta wõtta. TeiSte keStt» on KelSrt Majestätl nimepääwaks.  Leikusekuu 3 j pääwal, Harjumaa Kreisülem  Graf Aleklaudkr Nehbinber St. ÄtaniSlau»'e rittretäh? J. klaSstst saanud. -- Pealinnast kirjutatakse: ,Mnlltse wilja ikalduse läbi tulnud nälja häda järges on kohaliste MiniSteriumite poolest agarat tegewusl lalnrahwa majapidamise varemaks korraldamiseks algatud. Talurahwa kodutöö, mille peale ülepea wiimaSte aaState see» rohkem tähelepanemist heideti, on nüüd iseäraliselt silmamärgiks  wsettrd. Juba mõne aea eest oli meil wsimalik rändajatest õpekajsiest kirjutada, kes Krosnumaade-mini»- terlnmt poolest amelisie pandud, kodutöö pea-paikadev käima za seda kodutööd juhtima piawad, mida igaüks nendest iseäranis oskab. Nüüd on nõu. kõiki kodutööaSju  nende walmiStamiseS kodu. kui ka kauplemise» laatadel  ,a kurudel maksudest wabaStada. Ka piawad kodutööle  weel mõned muud kergitused osak» saama, mille seadmises Peterburgi Kaubaajamise- ja Industrte-seltS wäga tegcw on. Mitmete nõuupibamiSte keSkiS seisab ka Pelerburgi mitme suurema wabriku-peremehe ettepanek, üht lihtlast kechnika-kooli asutada, kuS wärkmeistreid nende eneste kulu peale harjutatakse. Kulda teatakse, on tMiste harjutatud madalama techmka-teadusega wärkmeistrite puudu»  ükS lakiStuS kodutöö rntemaks kosumises olnud, sellepärast  saad see ettepane? pea Rahwahariönse-miniSteriumiS nönupidamise alla wõewd ja igal poolel rõõmuga teretatud." Uu» raud t e ede - tari f (söiduraha-takS). Mk» selle aaSta Talwekuu l. pckäwast maksma hakkab, on tckniseid kergitust iahtsalt kärpinud. Kroonu raudteedel jääwad endised kergikused ainult P iuarrSli-seltst liigetele, helduse-õdedele ja raudtee.ametnikkudeligisugulaSteke. KooliöPvOate  ja õpetajate sõidurahast saad edaspidi ainult pool maha jäätud ja seda wSiwad ka ainult maakoolide õpetajad  ja kõrgemate ja keskmiste koolide õppijad pärida, efimesed  ainult lumisel koolide wahe-aeal sõitudeks edasi ja tagasi, teised peale selle weel Iõuw ja Lihawõte pühade aeal. ,Molk. Wed." sõnumite järel piawad Tallinna'», RiigaS. Tartu'», Mi taw iS ja teiSkeS piirmaade-linnadeS Wene thestred asutatud saama. miS ühe Keiserliku theatre osawa liite juhatuse all seisawad, ke» ka näite- Mängijad palkab. Köit need theatved piawad rohkest abiraha