Tükk aega oliwad mõlemad wait; Lcenu poo::a näu körwäle ja nuttis, Tõnis aga naerio ja kiristas hambaid . . . „Ä'ls tarwis peaksin nn: meel kurb olema  ?" hüüdis ta laialt naerdes. „Kurat, mis tarwis enam nutta ja huluda? Kõik on läinud, igawcste läinud! Äiinu õnn on rikutud; mina ise olen häbistad, teotud —- petetud! Seesama ainus, keda mina armastasin,  on mind petnud ja ärapõlganud! . . . Peaksin ma temale kätte tasuma? Ei! see pole mull wöimalik. Aga seesama minu õnne mõrtsukas Adu! Temale tahan ma kätte tasuda! Muidugi tahan! Hahaha!" (Järg tuüb.) Paari nädala eest kadunud Pürsama kõrtsi eest ühe mehe hobune ree ja riistadega ära, kunas mees ise kord voodis käinud, mis mõni kümmend sülda säält kaugel olnud. Kõrtsi naine näinud küll, et kolm meest ree pääle istunud ja edasi sõitnud, aga tema mõtlenud hobuse peremehe ennast ka seas olewad ja pole sellest suuremat mäljagi teinud. Natukese aja pärast tulnud mees ja hakkanud hobust otsima, siis olnud küll silmad kõigil lahti, aga oli juba hilja! Mööda läinud sügisel kadunud ühel Langu malla naisel lehm ära, mida küll hoolega otsitud ja taga kuulatud sai, aga polnud leida ega kuulda kusagilt. Kurb asi oli sellepärast, et sellel ivaesckesel ainuke loom oli. Uima püüd Karja pool randades, ei taha sellel/aastal kusagil suuremat õnnistada, ega waewa nägijate waewa tasuda. Kurb lugu küll. Sellest hoolimata, et mööda läinud sügisel kala püüdjad küll suurt kahju saiwad, püüsete purumise läbi, on ometi hea osakond uusi püüdjaid meel juure tulnud, kes kõik oma õnne tahawad katsuma hakata. Head õnne! Ühes walla kohtumajas pakuti rulli raamatu kirjutamine wälja, kuS 2 kopikat hinge päält nõuü. Küll on hea teenistus selle kirjutajale! Pühapäcw, lv. Wcbruaril nähti Karja kirikus juba sääski lendamas, mis küll aruldane asi ou. Wana inimeste armumise järele, pidada meil külm Paastukuu ja kuiw sumi olema. Saab nähja. Läänemaalt. Mihkli kihclkonast. Miucwal  sügisel, räägib rnhwosuu, leidis Keblaste mõisa tclliskiwitcglja kartuhwll maalt sõrme otsa suuruse malmakashalli kiwlkese, nüda ta tema ilusa kuju .'pärast lastele mäugida audis. Pärast hak- Ülesanne No 8. UI, n, n, 11, 11, I, 1, I, 11, 11, s, !?, e, e, s, e, e, e, o, a, e, i, i, I, I, i, iv, iv, Ic, Ic, Ic, ci, .1, ii. Need tähed taimis ülemal seiSwatc ruutude  sisse mahutada, ct kord ümber ühe tähtsa Eeski kirjaniku uime mälja annawad; nõuetawad sõnad on järgmised: 1) Kirjaniku risti-nimi. 2) MiS ta on kui seemnest mälja tuleb? 3) Naisterühma uimi. -I) Mis see on kui inimene korralikult  elab? l>) Teiste juhataja, k) Kirjaniku  liig-niini. -K. Seletus tulemas numbris kanud ta kiim lähemalt proowima ja leidnud, et see klaasi lcigab. Miiuud siis kiwi Pärnu kullasepale  näha, see tunnistanud teda hinnawääriliseks kiwiks. Knda kuulda, olla kiwi eest Tallinnas 1500 rubla pakutud, mida leidja mitte ära ci ole annnd, waid oma leiduse Peterburgi läbikatsumisele saatnud. NaNverest. Linna ringkonna-kohtu kriminaljäutuse  ees, mis Küünlakuu 11. päewal Rakwere's oma kohtupäema pidas, on kohalise „Tcadaandja" sõnumite järel ka üks lngamie- (kahekordse abielu-) asi arutamise all seisnud. Kawastn walla talumees  Kaarmann oli mõne aasta ecsi ühes riigi seespidises kubermangus elanud ja sääl ka naise wõlnnd, kes aga pea tema juurest ära läinud. Kui tema hiljemini Eestimaale tagasi tuli, siis on tema jälle naise wvtuud, oma esimesest abielust rääkimata. Kohus mõistis teda kolmeks aastaks wangiroodu, et aga mitmed asjad tema süüd kergitawad, siis saab kohtu poolest kohalises paikas muuta. —' Eestimaal mist esimene kord, et seesugust  asja ülepea ette tulnud on. Peterburgist. Wene riigi arwustikn teadete uuemast mihust on näha, et praegu Weue riigi maapinda iigi 400,000 ruutpcnikoorma päälc armutakse. Siberimaa üksi katab 225,000 runtpcnikormat,  Kcsk-Aasia 02,000, Soomemaa ligi 6000. Inimesi elab selle määratu maa püäl kõigest 113 miljoni, nendest Enropa-Wcnemaal 98 milsoui. LäbiStikku tuleb ühe ruutpenikoorma paale 300 inimest; kohati Siberis aga wacwalt 18. Abielusse heidamad Wenc riigis aastas 820,000 paari; rahwa-armu kasmamine on aastas päälc milsoui ehk 1 protsent rahwa hulgast. Surijate seas on maga palju lapsi; kohati sureb neljas jcigu lastest alla wiie aasta. Haigemajasid oli 1887 üle riigi 3100 ja nendes 108,000 haigele ruumi. Pimedaid oli Wcne riigis 200,000, nendest 14,000 pimedalt sündinud. »00 nägija kohta tuli üks pime. N ekruti ealiste arm oli 18 s 7 aastal 837,000, kellest 230,000 teenistusse wõcti. Neljas osa mõistsiwad kirja; uimelt Balti kubermangude nekrutid köik. Wangi majasid on üle riigi 820; nendes peetakse kinni lübistikku aastas 000,000 meeste- ia 100,000 naisterühmast. Näärikuu 29. päema! sai esimene suitsuta  p üSsiro h u mabrik Weuemaal sisse õnnistatud, mida miimasc aasta Jaanikuul Ochta'l oli ehitama hakatud, mis nüüd malmis on, ja tähendatud päemal ühes ka käima pandud sai. Tööd sai lõunest kell 12 künni õhtani kell 6 tehtud ja selle aja sees tehti kaheksa puuda maga head suitsuta püssirohtu malmis, mis kohe mõib tarwitatud saada. Järgmisel päemal tehti rohkemja aega mööda peab ikka rohkem tchtudsaama. Mõstust. SSält teatakse, et 7. Wcbruaril natuke enne kellu 12 Smolenski raudtee paal üks MoSkusse minew prahirong, millel cnamistc põletis puud pänl olnud, rövpadest wklja jooksnud- Aurnmasin jooksis sügamalt lume ja isegi külmetanud  maa sisse; mitu wagunit saiivad ära purustatud  ja tükk raudteed ära lõhutud. Õnneks ei ole ükski nnmene surma saanud ehk küll mitmed haawatud on. Wstrcchanist. Hiljuti on süül üks hiigla tuur-kala kinni mõetud, mille sarnast enne pole nähtud. llllürakas kaalub 7S puuda, millest liha 57 puuda, pea 8 puuda 20 naela ja mari 9 puuda 30 naela kaalus. Õnneliku püüdjale olla kalakene 1107 rubla annud. Lodzist. Lühikene rõõ m. Üks noormees  leidis Mõne päewa eest Meyeri pashascs üsna postimaja lähedal ühe seitsme pitsariga kinni pantud raha kirja, mis Saksa konsuli ametite adresst järele Warshaivisse pidi minema ja mille sees püüle kirjutud armude järele ISOO rubla sajarublastes paberites pidi olema. .Õnnelik leidja, kes kalli leiu kiireste kuue hõlma alla peitis, waatis mõne korra arglikult ümber, kas keegi tema leidmist ei ole näinud ja ruttas siis lähemasse kõrtsi kirja lahti wõtma. Kuidas nägi ta aga iseenese petetud, kui kirja ümbriku sees muud ei olnud, kui suur poogen kokku keeratud malget paberit ja selle pääl need kohased sõnad: „RuMal eesel!" Kõik tema plaanid, mis ta selle lühikese aja sees ette oli kujutanud, sulasiwad korraga kokku ja mõnda head wandesõna tundmata tembu tegijale soowides, kes ehk kuskilt peidunurkast naerdes lugu paalt waatis, läks mees kurwalt oma teed: niisama nagu ennegi. Õhkaja troost õhtul. Ä!»ui õhtu-käes, siis hingest wälja mata Kõik, mis wõib raskeks teha sulle und; Kui rinnust tõuswad õhkamised sala, Wõib südant hirmutada hirmsam sund. Sa maikselt taema poole üles maata. Kust miljonite silmad waatwad sind, Ja õhkamist senna poole saada/ " Kust miljonite kõrwad kuulmad sind. . . Ei senna igawese õnne riiki Wõi waadata küll sinu patu silm, Kuid siiski siia õhkujate liiki Wõib waadata see igamene ilm. Sääi kõrges, uues paradiisi ajas Sull õitseb igawene õnne roos. Ta elab igaweses rahu-majas. Kus ingli hulgad laulwad ühes koos. Ehk peaksid küll ilma Iviha tuuled Su wastu lohisedes mässama. Siis saatwad meel ta helded armu huuled Su õhkamist rindus waikima! -- X. Imiköu. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kaunisti selgib, et Saksa walitsus oma passiseaduse käsuga siin õli tulesse on malanud. Sellepärast siis ka Jnglasedgi asjaga  rahul ei ole, maid Sakslastele sõnu annawad, miks nad oma sõpruse awalduse tagasilükkamist Prantslaste poolt kätte maksma läinud. Iseäralik sõnum tuli miimati Saksamaalt: Würst Bismark ei kärsida ometi kudagi politika talitusest eemal seista ja olla tüdinud, oma mõtteid ainult ajalehtede läbi warjatult ilma ette saata. Ta tahta riigipücma liikmeks saada ja nüüd ollagi ühel järelmalimisel HuunoweriS tema kandidadiks pandud. Saab ta tõesti riigipäcwale,  küll siis temast mõndagi uudist kuuleme. Inglismaalt. Inglise pangast oli waleweksli  pääle, mida Vagliano kaubamaja poolt ette näidatud, 7t,000 naela sterlingi mälja makstud. Kohus mõistis, et Vagliano selle suinma peab ära tasuma, sest et ta oma sellide tegewust paremini oleks pidanud üle malwama. Norra-Rootsimaalt. Norra-Rootst sisimiscsse  elusse kipub kuri lõhe tekkima, mis neid kahte wennasriiki «viimati ühest wõib lõhkuda. Need riigid, milledel igal poolel oma kodune «valitsus, aga rohivad kumbgi isekeelt kõnelewad, on aastast 181-t, mill Norra Daam alt «vabaks sai, üheks Rootsi riigiks ühendatud. Kummagi! poolel on oma ministcriuin, kuid ivälist ministrit Norwegil ci ole, kuna mölised saadikud üks kõik kumma rnhnm liigist on. Nagu Rootsi ministerium, nii on ka Norra ministcrium Rootsi kuninga all. Nüüdne riid on sellest tulnud, et «vabameelsete katte Norra ministeriumis (Storthing) häälte enamus on säänud, kes Norra riigi poolele suuremaid  õigusi, nimelt vsawõtmist «välisest politikast nõuawad. Et ministcrium ära näeb, et see Novlsi ministeriumis tüli saab sünnitama, siis on ta tagasi astunud ja uus tulgu asemele. Kuda riid lõpeb, on teadinata. Amerikamaalt. Hirmus pla hwatus oli hiljuti ÜhisriikidcS ühel raudteel. Aurukatel lO Saarlane 1891.