Arwatakse, et selle kirjatüki endine minister Tontschew, kes paar kuud enne Radoslawowi ministeriumist lahkus, on kirjutanud. Nii tuleb wiimati wälja, et Bulgaria  praeguste politika-meeste seas auusaid mehi sugugi pole olemas, maid et nad kõik enam wõi wähem kurjategijad on. Olekud Rootsi- ja Norramaa wahel on konsulite ja wälimiste asjade  ministri küsimise pärast ikka weel wäga põnewad. Rootsi kuningas Oskar wiibib praegu Kristianias, ning on ta 7. skp. Norra parlamendi  pahempoolse, liiguuemeelse, erakonna eestwedaja, endise pääministri  Steen'iga, selle riiuasja pärast kaua aega nõuu pidanud. Kuda ustawalt poolt teatatakse, tahta kuningas selles asjas oma senisest seisukohast kinni pidada ja nõnda, et Norra liiguuemeelsed järele annaksiwad.  Ajaleht „Verdens Gang" teatab, et Steen selle päälc kuningale wastanud olla, see seisukoht olla üksnes rootslaste talude pääle põhjendatud,  kõik need asjad, mida norralased  endale ühenduse põhjusel täielise õigusega nõuda wõida, seista tast hoopis kõrwal. Kui kuningas  tähendatud seisukoha juurde jääda, siis saada pea kõik norralased  endid räägitawas asjas ühendama.  Türgi ametnikud püüawad Armeenia  lugude uurimise konunissioni tööd nii palju kui iganes wõimalik takistada. Mitmed Inglise lehed on näit. neil päiwil järgmise sõnumi selle asja kohta Konstantinopolist saanud: Hiljuti tahtsiwad uurimise kommissioni liikmed ühte külasse minna,  kus armeenlastele wäga liiga olla tehtud, et asjalugu teokohal uurida, kuid Türgi ametnikud keelasiwad nendele seda tegemast, nad lubasiwad säält üksnes tunnismehi kutsuda. Wene-, Prantsuse- ja Jnglisemaa eestseisjad andsiwad nüüd oma saadikute  läbi Türgi walitsusele kirja sisse, milles nad nõuawad, et kõigele  kommissionile käsk antaks nimetatud  külasse minna. Türgi walitsus  pole selle kirja pääle weel mitte wastust andnud". Wienis, 19. webruaril. Stoilow  saatis kõigile polizeimeistritele ringkirja, kus nendele käsk antakse selle eest muret kanda, et walitsuse wastased kusagil nõuupidamiseks kokku ei koguks ja Koburi prinzile palmekirsasid  ei saadaks. Uute kaelakohtuseaduste läbirääkimisel  teatas kohtu-asjad, minis- ter, et hädasti rarwis olla keisri teotamist waljusti karistada, sest et niisugused riigid, nagu Austria, ainult  siis koos seisawad, kui nende üle niisugune keiser walitseb, keda igamees auustab; ka pidada kõik keisri perekonna liikmed teotamise eest kaitstud olema, sest et igaüks nendest troonile wõib saada. (Ministrile awaldati kiitust.) Londonis, 11), webruaril. Kairost teatatakse: Egiptuses on seni kõik wana wiisi. Inglise malitsus  on sinna oma mägedele lisa saatnud, millest Aleksandriasse 500 meest on jäetud, tarwituse korral tahetakse sinna Küpruse saare garnison saata. Kalguttas, 9. webruaril. Siia teatatakse Lahorist, et Afganistani emiri termis ühtepuhku paremaks minna ja ta nõuuks olla mõtnud ikka Londonisse sõita. Roomas, )0. webruaril. Massanast telegrafeeritakse: Italiamaa  poole hoidja Ägame mürst Tafari tungis Adigratti juures Ras Mangascha kallale ja lõi teda täiesti. Ras Mangaschale jäi ainult 2000 meest järele. mööda olin läinud? Wahest oli ta juba minu majas ja imestas, et mind kodus ei olnud. Pidin ma edafi minema wõi tagasi? Aga mis pidin ma siis tegema, kui kodu läksin ja Philippa mitte sääl ei olnud? (Pooleli.) Reis Londonist New-Jorki ja säält tagasi. (Meie Londoni kirjasaatjalt). 2 New - Jork on Hudsoni jõe suhu Manhattani saare pääle ehitatud  ja BrooklYn'ga, mis ta kõrwal ise linn on, nii kõrge silla läbi ühendatud, et selle alt suured laewad läbi wõiwad sõita. Sild on üle wersta pikk ja 13 sülda lai. Sambad, mille pääl ta seisab, on üle wee-pinna 278 jalga kõrged. Selle silla ehitus tuli umbes- 15 miljoni dollarit maksma New Jork on õhtupoolses maailmas kõige suurem  linn nii hästi rahwa arwu kui kaubanduse poolest. Sääl asub praegu umbes 2 miljoni inimesi. Uulitsad on sääl niisama õiged ja kandis kui Peterburisgi, majad wäga kõrged mõned koguni 25 kordsed, nii et pää täiesti selga tuleb ajada, kui wiimast korda tahad silmitseda. New-Jorki linna ehitustest on üks kõige tähtsamatest raudteekuninga Cornelins Vanderbilt'i maja, mis 5 awenü ja 57 uulitsa nurga pääl seisab ja wast hiljuti walmis sai. Ta on wäljaspoolt Hispania moodi hallide kiwidega ja seestpoolt Ludwig XIV. aja ehituse - wiisi järel wälja tehtud. Maja on ainult kolmekordne,  maksab aga umbes 1. miljon  rubla. Aed, mis maja ees on, tulnud umbes 700,000 rubla maksma. Maja sisseõnnistamine olla üliwäga suurepäraline olnud ja tulnud umbes  50.000 rbl. maksma. Juba lilled,  milledega üksikud ruumid wälja olla ehitud, maksnud 10.000 rbl. Kolm raudteed, mis kõrgele postide Pääle on ehitatud, käiwad linnast läbi. Minu säälolemise ajal oli New JorKs parajasti linna-raudteede tööliste streik, millest ta „Postimehes" paar korda juttu oli. Seepärast sõitsiwad iga rongiga hulk polizeiametnikusid  kaasa. New-Jorkis ei wiibinud, ma mitte kaua juba 19. januaril sõitsin säält (Üurmrä live aurulaewa „Umr  i a'"ga Europa poole tagasi. Meid sõitjaid, o!i laewa pääl: esimeses klassis 96, teises klassis 40 ja kolmandas klassis 280 inimest. Kuni 22. januarini oli sõit wäga korralik. Sääl läks meri korraga õige kurjaks: laewad hakkasiwad nii kõrgele käima, et mõned laewalae serwal löhkesiwad ja laewalaele seeläbi  hulk wett loopisiwad. Sellepärast  ei saanud kolmanda klassi sõitjad  kõige päewa luba ülesse laewalaele  tulla wärsket õhku sisse hingama,  ja ometi oleks nendele seda hädasti  tarwis olnud. Et laewa alumistesse  ruumidesse wett ei Pääseks, siis oliwad kõik õhutorud köwasti kinni maetud, mispärast all õhk wiimati  nii raskeks hinge rinnus  kinni panna ähnWdas. Õnneks andis torm õhtul jäMe ja õhutorud tehti jälle lahti. Kolm päewa pärast seda, 25. januaril,  oliwad meie laewa pääl matused:  hommiku kell 4 ajal suri kolmandas klassis üks wäikene, umbes aastane, laps ära. Laema puus pp tegi kadunule puusärgi, mille põhja ta õige harwaks jättis. Puusärki pandi surnu alla kolm õige rasket raudkangi. Kell 4 p. 1., kui masi nat, millele wäikene äpardus oli juhtunud,  parandati ja laew seepärast paigal  seisis, toodi surnukeha alt laewaruumist  ülesse, kus laewa-tohter ta juures matuse-kombed nii kuda kord ja kohus ära toimetas. Kui aamen on öeldud, wisati puusärk üle laewa serwa merde, kus ta sedamaid  meie silmist kadus. (Pooleli.) Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Balti, Nikolai,ja  Warssawi raudteedel  tahetawat suwitamise kohtade wahel käiwates raudteerongides iseäralisi  suwe wagonid käima panna, mille sisemine wärk (istmed) witsadest  punutud saada olema. Põlluhiirte kadumise üle toob „Nowosti" Lõunalääneja  Löuna-Wenemaalt sõnuwid. Hiired,  kes minewal aastal wiljapõldudele  lõpmata kahju tegiwad, surewat hulga kaupa iseäralisesse tõbesse, mis nende seas näitab walitsewat. Ka kassidesse hakata see tõbi. Teedeministri poolt antud seadluse  järele ei wõeta kasakaid raudtee-teenistusesse. Selle seadluse üle nurisesiwad mõned  Lõuna-Wenemaa lehed, kui tehtaks  kasakatele seega ülekohut. Nüüd on sõjaministri poolt „Wal. Teatajas"  asja kohta lähem seletus ilmunud,  milles teedeministri keeldu põhjendatakse.  Kui pileti pääl wõi tagawarawäes  olewad sõjawäe-liikmed raudtee,-posti-wõi wangikodade teenistuses  ametis on ja sõja korral wäge kokku kutsutakse, siis ei pruugi seaduse järele nim. sõjawäe-liikmed oma ametist  mitte lahkuda ega sõtta minna. Teine lugu on aga sõja korral kasakatega.  Nendest peab seaduse järele iga mees oma hobusega kutse pääle wälja tulema. Antaks nüüd aga kasakatele luba raudtee-teenistusesse astuda ja tuleks korraga sõjamäe kokkukutsumine, siis jääksiwad raudteed  äkitselt paljudest teenistusega harjunud tublidest ametnikkudest ilma, mis ainult kahjulik wõiks olla. Jäetaks  aga kasakad raudtee-ametisse paigale, siis puuduks sõja ajal mitu hobusewäe-polku, mis niisama kahjulik  oleks. - Sõjaminister lisab weel juurde, et kasakatel teiste riigialamate kõrwal nii mõnig! eesõigus olewat, nii näit. hingemaa, rahalaenu, laste koolitamise ja mitme muu asja poolt. Wenemaa puuwillakaswatamist  püütakse seeläbi edendada,  et riigipangast puuwilla kaswatajatele  raha tahetakse laenama hakata. Riigipank peab kaswatajatele  asutamise raha laenama, puhastamata  ja puhastatud puuwilla panti wötma ning pnuwilla kedramise- ja kudumise wabrikutele puuwillade ülesostmiseks  toetust andma. Hiljuti on riigikontroll selle üle aruande awaldanud, kuda wiisi aastal 1893 riigi üksikutest osadest otsekohesed riigimaksud sisse tuliwad. Sellest aruandest näeme meie pääle muu, et sel aastal Kuramaa riigikassale otsekoheseid maksusid 587,318 rbl., umbes poole sellest, mis maksta oli wõlgu jäi. Europa  Wenemaa 55. kubermangudest (Poolamaa wälja arwatud) on ainult 17 kubermangu riigikassale weel suuremaid  summasid maksmata jätnud. Liiwim aa on aastal 1893 kroonule  otsekoheseid maksusid 183,356 rbl. ja Eestimaa ainult 11,976 rbl. mõlgu jäänud. Seda asjalugu ka oma lugejatele teatates küsib „Düna Ztg.": „Kust peaks see küll tulema, et Eestimaa, millel meie kolmest kubermangust kõige pahem kliima ja kõige kõhnem maapind on, kroonule palju korralikumalt maksud ära toimetab kui teised kaks, iseäranis  aga Kuramaa, mill hää kliima ja läbistikku hästi wilja andew maapind  on? See nähtus tuleb sellest, et Eestimaal wäga mähe, Liiwimaal juba palju enam, Kuramaal aga õige palju kroonutalupoegasid on. Kuna Eesti ju Läti talupojad kroonule  üleüldsi wäga korralikult maksusid  maksawad, on siin kroonutalupojad  selles asjas õige wisad." Paul von Kügelgen Saksa keelse „St. Pet. Zeitungi" päältoimetaja, kes 1874 aastast saadik  selles ametis on, pühitses 5. webr. magusal wiisil oma ameti 25. aastast  mälestusepäewa. „St. Pet. Ztg" on sihi poolest, nagu teada. Balti Saksa meelne ja tui rüütlite leht ka muidugi wanameelne. Selles waimus  on herra von Kügelgen lehte suure hoole ja osawusega weerand sada aastat juhatanud. Balti Saksa lehed awaldawad talle siis ka wäga soojasõnalisi kiidukirzasid. Ühendatud Wene tuletõrjujate-selt  side nõuukogu  on plaani walmistanud, mille järele kõik tuletõrjujad ühesugused mundrid peawad saama. Mundrite proow pandawat warsti ühisuse körgele  esimehele kinnitamiseks ette. Warssatvi kub. on Lontzki mõisa omanik enesele muude tööloomade  asemele kamelid ostnud  ja tööle pannud. Selle uuendusega  wõiwat põllumees wäga rahul  olla, sest kamel olla wäga tugew, käia rnttu, pidada kaua wastu ja leppida iga toiduga. Kamelit tarwitatawat  sääl koorma kandmiseks, wedamiseks ja kõiksugu muude tööde tarwis. Marinpoli juures, Asowi mere ääres, on uusi kiwisöe lademeid leitud,  mille kihid 7 jalga paksud on. - Siberisse suuuiööle mõistetud wangide elukorda  tahetakse seeläbi weidi kergendada,  et nendele iga kõrwalise töö eest palka maksetakse. Tambowist Nagu „Now. Wr." teatab, on 5. webr. Kosl omist minew kiir-rong Drjasgi jaama juures (Woroneshi raudteel) ühe kaubarongiga kokkupõrganud. Kiirrongist saiwad 3, kaubarongist 7 wagonit purustatud,  7 inimest saiwad surma. Seda ja teist. Baseli linna tunnikellad. Minema aastasaja reisikirjeldused Schweizimaalt teatawad kõik, et Baseli  linna kellad terwe tund aega ees käiwat. Asi olla wana rahwa jutu järele järgmine: Rohkem kui 500 aasta eest tagasi oli see linn kord waenlastest sisse piiratud, kes nõuuks oliwad wõtnud tema pääle öösi äkitselt tormi jooksta, nimelt just sel silmapilgul, kui torni otsas kõige suurem tunnikell üks lööb. Uurmaaker aga, kes selle tormijooksu märgust juhtumisi oli weel parajal ajal teatust saanud ja kelle walitsuse  all see tornikell just seisis, seadis ta nõnda, et ta kella ühe asemel warsti kaks pauku lõi. Waenlane sai selle kawala tembu läbi nõnda tüssatud ja ärasegatud, et plaanitsetud tormijooksmisest midagi wälja ei tulnud. Selle õnneliku päästmise mälestuseks lasti seda kella ka pärast ikka tund aega ees käia ja seati ka teised tema järele, nii et mõne aastasaja jooksul Baseli linn oma ajaarwuga üleüldise maailma ajaarwust ikka terwe tund ees oli. Uurmaakrit, kelle kawalus linna oli päästnud, peeti ta elu otsani suures auus, ja ta walmistas selle teo mälestuseks  weel ühe inimese-pää sarnase  mehanika-wärgi, mis ta kella kõrwale üles seadis, nii et tema nägu ikka sinna poole wahtis, kust omal ajal oli kallaletungimist karta olnud. Igal minutil ajas aga see inimese pää kord oma suust keele wälja, kui oleks ta sellega tüssatud waenlasi pilgata.tahtnud. Amerika Ühisriigid, mille elanikkude arm maailma elanikkudest ainult kakskümnes jagu on tarwitab siisgi 28°/ o kõigest maailmas tehtamast  suhkrust, 30«>/o kõigest kohwist, peaaegu 1 kolmandiku maailmas saadawast rauast, umbes kolmandiku saadawast terasest, ühe neljandiku saadawast puuwillast, kolmandiku tehtalvast  gummist, üle poole kõigest tinast  ja 4l)o/«> kõigest kiwisütest, mis maailma söekaewandustest saadakse. Kärkna kloostri mungad. Tartu lähedal seisawad Kärkna kloostri waremed, mis sel ajal sääl on asunud,  kui katoliki usk meie maal oli. Sõjad on selle kloostri ära häwitanud,  ainult waremed annawad kohast tunnistust. Rahwas ei tea tast mi. dagi, ainult wäike jutuke on weel järele jäänud, mis räägib, et selle kloostri mungad wäga ilmliknl wiisil elanud ja sugugi kloostri seadusi pole pidanud. Wiimaks oli kaebtus paawsti ette jõudnud, kes asja ühe oma käsualustest järele waatama oli saatnud. Mungad Kärknas oliwad  asjalugu kuulda saanud ja kawala  nöuu wälja arwanud. Kui saadik Kärknasse oli jõudnud, kütnud nad sauna hästi joojaks ja läinud siis saadikuga ühes sauna oma jumalateenistuse  wiisi näitama. Enesele wötnud nad hääd lehtedega wihad, wõõrale andnud päris witsad kätte ja wihtunud siis kangesti kuuma leili käes, mida saadik muidugi Peksmiseks  armas. Mungad ütlesiwad, et nad kõik seda „Jumala auuks" ja „ õnnistuse kättesaamiseks" teemad. Paawsti saadik ei teadnud muidugi sest midagi, õnnistas munkasid ja läks siis teine päew tagasi. Rooma jõudes teatas ta paawstile, et pühamaid  munkasid enam ei ole kui Kärkna omad, ja et kõik kaebtused tühised olla. Hirmus sugulus. Ma heitsin nii jutustas kord üks keskealine mees ühe noore lesega, õllega ma ühes seltskonnas tutwaks sain, abielusse. Minu isa kes ka lesk oli hakkas meie wõõrast - tütart (mu naene esimesest abielust) armastama,  ning pääle minu abielusse astumist pidas ka minu isa warsti oma pulmad ära. Minu naesest sai siis oma äiä ämm, ning minu wõõrast  tütrest sai mulle wõöras - ema, minu isast aga sai meie wäimees. Minu wõõras-ema endine wõõrastütar,  kinkis minu isale poja; sellega sain mina wenna, aga et ta minu wõõras-tütre poeg on, siis on minu naene minu pool-wenna wanaema  ja mina ta wanaisa. Warsti Pääle selle kinkis minu naene mulle ka poja. Minu wõõras-ema, minu poja pool õde, on ka tema wanaema. Minu isa on minu poja õemees, sest et minu poja õde on minu ema. Minu naene on oma poja tädi; ja mina olen ise oma wanaisa l „Linda." Missifipi jõe üle ehitatakse Praegu Vtju-Orleani juures silda, mis sarnastest ehitustest üle ilma kõige suurem saada olema. Siiamaale oli kõige suurem sild Jnglisemaal Fortu pääl, mis umbes IV2 wersta pikk on, aga Missisipi silla pikkus saab ligi wersta olema. Silla raskus  on 25000 tonni arwatud, ja ehituse  kulud 25 miljoni franki. Põhja- Amerikas loodetakse sellest sillast palju tulu, sest ta saada läbikäimist hvnn Miku- ja õhtupoolsete riikide wahel paljugi edendama ja kergitama. Meie maal on Riia raudsild wist kõige suurem. Köögi-tants. Saksamaa priilinnades  oli suurtsugu kodanikkudel pulmade lõpul moeks köögi - tantsu lasta tantsida. Seda tantsu pidiwad toa- ja köögi - teenrid tantsima. Majapidaja tantsis tõrwaksega kõige ees, siis paaris teised maja- ja köögiteenrid:  kokk lusikaga, toatüdruk pühkimise  luuaga, ööwaht weeämbri ja piigiga j. n. e. Nende palged oliwad ameti järele nõega mustaks määritud. Oli keegi tantsu! kohmetu ja tähelepanemata,  siis sai ta tublisti piitsutada.  Seesugune pruuk oli 16. saja aastatel igal pool pruugiks. Öhtul. looja läinu 6 kulclne paike, Ilm pimeäaks ja kilaks lä'ed, läänes näka tema läike NinS eda sääl end paistma sael). «la eda keldid, säral) rväde MnZ ära kustud ta Üv must ja pime, surnu-mäde, Lnä laotab üle isamaa. Wiimne soov. Nu sodi-aü, kui te liimist raäa saaüate mu dauale, Liis, palun, istutaüa kalmule üks kuuseke. kuulen tema salajuttu, Xui kokad ta sääl kaedaäes, mõistan tema waikist nuttu, Xui tormiga ta vvõitluses. Ksa lõõmustan, et elu, pada, Müü enam piinata ei saa, Maailm on minust mada, Liin on nii uinuüa. Hermann Soomemaalt. Helsingist. Soome teel hakkab Rootsi keele üle ikka enam wõitu saama. Ametlikkudel koosolekutel, kus enne ainult Rootsi keelt tarwitati,  hakkab ikka sagedamini ette tulema,  et see ja teine soomlane oma emakeeles sõna wõtab. Helsingi linna wolikogu istumistel pruugiti siiamaani üksnes Rootsi keelt. Hiljuti on aga Soome meelne lmnawolinik Sohlmann  ka sääl esimest korda Soome keelt kõnelenud, mille üle rootslased muidugi wäga pahandawad, kuna Soome lehed Sohlmanni katset igapidi  kohaseks kiidawad. Ülikoolis saab Soome keel wöidu ikka enam oma kätte. Ametlikkusid kirsasid hakatakse  sääl Soome keeles kirjutama ja üks palwekiri 500 allkirjaga on ülikooli walitsusele ette pandud, milles weel rohkem Soome keelseid' ettelu. gemisi nõuutakse. Koertemaksu on Helsingis 6 marga päält 15 marga pääle kõrgendatud.  Et Helsingis linnamaksud muidugi wäga kõrged on, siis on kodanikkude, weel enam aga kehwa rahwa meel, wäga mõru. Kellel Helsingis 400 marka aasrast sissetulekut  on, see maksab aastas juba 14 marka 50 penni linnamaksu - nii on sellel, kelle sissetulek 6000 marka on, linna hääks terwelt 217 marka 50 penni ohwerdada. Koertemaksu kõrgendande järele 1. jan. olla siiamaam  juba 140 koera ära surmatud. kaitse waatab selle pääle, et koeradele waluta surm walmlstatakse. Kodumaalt. Wõnnn si. Walla asjade toimetuse koht, mis seni ajani Ks 36 Postimees 1895.