Talja saarel wahiteenistnscs  olem 67-aastane soldat H. K. tahns 23. jan. linna tulla enesele moona tooma. Külm wõttis ta aga jää pääl ära. Wast 27. jan. leidis teda A. S. üles. Merel oldakse praegu tegewuses,  Inglise aurulaewa „Hope"-le jää sisse teed raiuma,  et seda wiisi laewa sada masse saada. Ülepää on 156 meest tööl, kes jääle tuuradega jooned sisse teewad, mispääle siis laew ta eest ära murrab. Sadamas on weel 4 laewa wälja-minekut ootamas. Need loodawad sedasama kraawi mööda lahtisele  merele pääseda, mis praegu „Hope"'le tehtakse. Nagu Baktiskist teatatakse,  on säälne sadam jääst prii. Kurjatööd. Wiru uulitsa uuemas otsas katsusiwad öösel wastu 29. jan. wargad uuri magasini  sse tungida. Oliwad teisil ühe naesterahwa wahi pääle saatnud ja hakkasiwad siis usinasti tööle. Esimese  luku oliwad nad juba lahti murdnud, ka teise juba wõltswõtmega  awauud, kui korraga gorodowoi  pääle tuli. Ühe neist kelmidest, A P., tabas gorodowoi kinni, kuna teised see kord „õnnega" pääsiwad. Kohalikud sõnumid. Minewal pühapäewal, 29. selle kuu päewal, etendati Sõbras"  kaks ühejärgulist nalja - mängu „Kawalus ja tuimus," laulu ja tantsuga ja „Kätt etasu m i n e." Rahwa osawõtmine oli keskmine. Näitemängud saiwad kaunis rahul oldawalt ette kantud. Hästi mängisiwad  „Kawaluses ja tuimuses" baron Palm (hra Alsredo) ja Adolphine (pr. Ellerhein) niisama von Rahuelu (hra Egbert) nimelt omas laulude ettekandmises, kus sõnad selgelt wälja üteldi. Kättetasumises" tõiwad  Marti n (hr S —ga) ja Oskar (Laas> omad tükid hästi ette, niisama ka kaubajuut Abramke (hr Lääne), kes oma kange keelega Eesti laulu „Süda tuksub tuks tuks tuks" imenaljakalt  ette kandis, mida rahwa poolt walju naeru ja elawa käteplaksutamisega  wastu wõeti. Waheaegadel laulis seltsi segakoor herra Matto juhatusel kolm laulu, millega koori nooruse pääle waadates, leppida wõib. Loota on, et ta edespidi kauema harjutuse  järele seltsis rohkesti kaunist lõbu pakub. Selleks soowime koorile hääd edenemist. Kirjawastused. Tst P—s. Täname sõnumite eest, kuid palume ikka enne hästi iärele knulata, enne kui kirja panete. J. L. O. Raamatu trüki asjuS praegu mitte wõimalik, wõib olla edespidi. Kirjade eest tänu! Ilmub. M. M. J-s, L-s. On küll järele päritud, kuid meie wälja ei andnud Hää oleks, kui Teie meile aSja kosta « el kord igapidi selge teotuse annaksite. Küllap ka Teie lootus täide läheb, kui aga hoolas töös olete. -J.A. T, R—s. Täname seletus? eest. A-, W—s. Oleme asja kord j ba arwuttanud. Kordamiseks pole enam ruumi. —A.B. Z —s. Wiedemann põie seesuguseid sõnaraamatuid kirjutanud. Kõige parem Wene-Saksa ja Saksa-Wene keelne sõnaraamat on Pawlvwskij wäljaantud.  Maksab, 2. jagu, umbes 20 rbl. Wõkte Karorvi raamatu - poest Jurjewist saada. Teisi wäiksemaid on Palju olemas. Eestikeelsed on wäikrsed ia puudulikud. H. K. A. Palume siis raha pea siia toimetada.  et adr. sisse teaksime kujutada. .X." Vildi - album maksab 20 koo. V. J. K. Tartu ülikoolisse wõetalse  kõiki crakuuljateks wastu, kellel tunnistus  selle kohta ett.' on näidata, et nad kusag l on läbi leinud. Kellel  Niisugust tunnistust ei ole, wõemkse üleüldsi wast siis wastu. km nad riigiteenistuses  on. Kes ka seda ei ole, wõib küll ka waljest wasta wõetud saada, kuid ainult ülikoo i walitiuse hääksarwainise järele. H K Villistw. Soonitud osa sönaraam. ma sab 40 kop. Kõnekoda. Kostmised. Hr P. N.ste. „ Postimehe" 12. numbris awaldatud soowi paaie tea an. et Soomes järgmis d põll stõö-lched ilmu vad: men Maanoilielys - kehti." On kuukiri, ilmub Helsingis la imstsab aastas 3 marka. Telli u,se adress : Helsinki, Autin katu nr 32.; Pe tomies." Kuu kirt, ilmub Sordamaias, makiab 1 m. p. Tellimise adress: chnuannzin, Sor tavala, maisteri T. Lehtiselie. H S. Seda ja teist. Mis tähendab naelsterling ehk sterlinguael ? „Naeli erling ehk fterlinguael on Inglise raha uimetus,  mis Wene raha järele, seda mööda, kuda kurss juhtub olema, umbes  kümne rublaga ühevääriliseks armutakse,  ehk küll ta õiguse pärast üks> nes 6 rbl. 28Vu kop. peaks maksma, ja mille juures Eesti kirjanikud alles näuvad waidluses olewat, kas nad õigemini sterlingnael wõi naelsterling peawad kirjutama," nõnda wastab mõni mees sorinal, aga sellega 'pole asjale weel suuremat selgust tulnud. „Nael sterlingisid," nagu täielisem nimetus oleks, on kütt kaunis weider sõna, ja ta kannab oma peidus tükikese  ajalugu. Sõna „sterling" jutustab  meile mitmete rahwaste läbikäimisest  ja kaubasobitamisest teine teise wähel meie ajaloo keskajal. Ta algupäraline  nimi oli „easterling," see oli „idapoolne" ehk idapoolse rahwa, nimelt Hansalinnade ühise käest saadud raha, kes juba 11. ja 12. aastasajal Jnglisemaaga kaubawahetuses olüvad. Sest aga, et ka meie maal mitmed linnad selle Hausa liikmed oliwad, nsgu Riig, Tallinn, Tartu jne., siis oliwad sterlingid ka meie pool õige tutwad linnukesed, ehk nad nüüd küll hoopis wõõraks on jäänud. Üks nael niisuguseid rahasid, „easterlingisid," arwati siis suuremate rehnungite õiendamisel  arwamise kergituseks üheks ehk ühiseks, nagu sada kopikat weel praegu rublaks nimetame, sest et see meil hõlpsam rääkida, kirjutada ja meeles pidada on. Nõnda sai siis nael sterlingisid Inglise rahwa juures täiesti ühe suurema raha ühise nimeks, ja sest et nende kulddukatil ehk sovereignil  just täpi päält seesama wäärtus  on kui nael stergilingitel, siis jäi nende uue raha kohta ja kõrwal ikka weel wana nimi maksma, ja nii on see nimetus siis ajalooliseks mälestuse-sambaks  saanud. Kas meie nüüd Eesti keeli mõlemaid sõna „nael" „easterling" oma poolt üheks kokk» liites ütlema naelsterling wõi sterlingnael,  on peaaegu üks kõik, niisama kui meile see üks puhas on, kas keegi ütleks, et „puud nisu" wõi „nisupuud" turul üks rubla maksab. Esimesel korral paneme nagu kaalu pääle rõhku, teine kord aga nagu wilja tõuu pääle, eksituse juhtumist 'pole aga kumbalgi korral karta, weel wähem sterlingite juures.  Kirja kõnewiisi ühenduseks wõiksime wast ometi kindlaks jääda Eesti kirjandnses  sõna st erli n g n a el a tarwitada, sest et siis pää-asi, see on rahasordi nimems kohe määrawa sõnana  ees käib. Suured waimud himude or janu Igal inimesel on omad marju ja walguse pooled. Et meie inimesed  inglid ei ole, teeb igapäewane elu sagedasti selgeks, ja et üksikute suurte maimude elu ei ole ega ole olnud ikka eeskujuks kõlbaw, näitab järgmine lühikene waade mõne kuulsa mehe eluloo pääle. Inglise uue aja suurem laulik, kujutuserikas lord Byron, oli üks oma aja suurematest joodikutest, ning tema kombeline suurus oli wäga madal. Cambridge ülikoolift  pidi ta kelmistükkide pärast wälja heidetama. Abielu pühasid sidemeid !atki kiskudes elas ta ühe teisest mehest lahutatud grahwi tütre Teresa Giuccoloniga. Äga maailm imestas tema luuletusi, ja ta ise suri Greeka wabaduse - sõjas mart' rina. Ameriklane Edgar Allan Poe, kelle luuletused iludusest helkisiwad, leiti Baltimere katuse vee-torust surmmvaewas  joobnuna. Hugo Fischkolo, Jtalia nooresoo armsam laulik, oli oma elukombete poolest küllalt „kuuluS" mees. Kuulus Prantsuse riigimees Mirabeau oli pahade omaduste poolest nii tuutud, et praegusel ajal külamooridelgi temast  weel mõne kõne ainet oleks. Halwade rahaasjade pärast pidi ta mõneks ajaks lakei tenistuse hääks wõtma. Prantsuse uuema kirjanduse esi-isa, de Chateaubriandi arwawad  mõned oma õega keelatud patu sees elawat. Parislaste mesiluuletaja,  Alfred de Musset walmistas pöörase eluga enesele enne - aegse haua. Ka Russeau ja Voltaire kombeline kölbtus oli wäga wäike ning alatumad himud riisusiivad priiuses ja wägewasti nende waimuwõimusid  Heinrich Heine, suur Saksa tundeluuletaja, ei olnud küllalt kindel  õnnetu armastuse leina kanda, waid otsis tröösti keelatud rõõmu maits nisest, kuni see trööst teda murdis.  Goethe armastuse - asjad on tuttawad. Angari rahwa kõige suurem  luuletaja Petöfi elas ainult „iviina" ja „naesterahwa" pärast. Rootsi luuletaja Lindner oli nii juur joodik, et kuuegi „elu tilga" himus ära müüs, ja selle sama rahwa anderikka luuletaja Bellmani kodu haisis joowastawatest jookidest. Ka palju heliloojaid ja kunstnikkusid, on sagedasti himude orjadena olnud, mida nende elukord tunnistab. Kui palju kõrgemad kaunimad ja suuremad ei oleks eesnimetatud meeste tööd weel wõinud olla, kui nad nii mõtlemata, kurjasti, ülekohtuselt ja eba - kombelilt oma loodud suuri hingewõimusid ja andeid ei oleks tarwitanud ja oma meeleterawust nüristunud!? Aga kired, kombete lodewus  ja auu-himu rikuwad paljugi ja wiiwad oma keha korrapidamiseks ja enesewalitsemiseks hooletussesse, tähelepanematadusesse ja nõrkusesse. Selle juures on weel tähele pandaw, et suured luuletajad ja kunstnikud tihti teise pilguga asja elu ja olude pääle waatawad kui tarwilikud, igapäewased  inimesed ja sellest sünniwad wastikolud saadawad neid langemisele. Jaapani kuulutamise wiis Keegi raamatukaupmees Tokios saatis  oma kaupluse üle järgmise kuulutuse  wälja: „Pandagu meie firma järgmisi häädusi tähele: 1) Meie yinnad on nii odawad kui loterei piletite wöidud. 2j Meie raamatud on nii kenad, kui kontserdi lauljanad. 3) Meie raamatutes on trükk stlgem kui kristall. 4) Meie paber on paks kui elewandi-nahk. 5) Meie käime oma ostjatega nii auupaklikult ümber,  nagu aurulaewa seltside konkurenjatega  ümber käidakse. 6j Meie raamatukaupluses on rohkem raamatuid,  kui ühesgi laenu bibliotheegis. 7j Meie ostjate tellimised saawad suuretükikuuli kiirusel täidetud. 8) Sissepakkimise juures käime meie asjadega nii õrnalt ümber, nagu armastaja abikaas oma teisepoolega. 9) Kõik puudused, nzgu: kergemeel, mõtete laialiolek j. n e. kaowad nende inimeste juures ära, kes meie juurest kaupa ostawad. 10j Ei ole enam sõnu, mille abil kõiki meie kaupluse häädusi auustatud publikumile  ette seadida. Wenekeel Inglise sõjamäes. Wene keele äraõppimine Inglise ohwitseride seas olla Jnglisemaa sõja ja mere ministeriumitest wäga kasulikuks  arwatud. Et Wene keele õppimisest  rohkem osawõtjaid oleks, olla 150 naelasterlingi auupalgaks määratud,  mida iga ohwitser saada, kes eksami Wene keeles tublisti ära teeb. 1891 a. lubatud auupalkade tarwis parlamendi poolt tubli summake, mis aga peaaegu alles terwe on. 1893 a. hakatusel olnud Inglise wäe teenistuses  22 Wene keelt mõistjat ohwitseri,  neist 6 Britannias ja 16 Indias teenimas. Phouograph abielu lahu taja. Põhja - Amerikas olnud üks mees oma naesega wäga kimbus, kes oma alaliste sõimamistega mehe elu wäga hapuks teinud. Omas hädas ostnud mees enesele phonographi ja pidanud seda naese teadmata toas warjul. Ühel hääl Päewal andnud ta palwe kohtule sisse, et ta omast naesest lahutatud saaks. Kui abielupaar  kohtu ette kutsutud seletust andma, toonud mees ka oma phonographi  tunnistajaks ligi. Kui pbonograph  lahti tehtud, alganud kohtusaalis  päris põrgu müra: kõik naise sõimamised kuuldunud nüüd kohtunikude  kõrwa. Kohtu otsus olnud täiesti  mehe nõudmist mööda. Kutsarite wanadnsest Kutsari  ametit peetakse ülepää wäga raskeks, sest enamasti alati wäljas olla, olgu külma, wihma wõi palama ajaga, ei ole kellegile nalja-asi, ja arwata wõiks, et kutsarite termis sarnastel elutingimistes rikutud peaks saama ja nendele ruttu surm tulema. Ometi 'pole asi nii. Nagu arwustik näitab, elawad kutsarid õige manaks. Londonis on praegu 15,011 kutsarist ja woorimehest pääle 1000 60 ne aastased, 150 nendest juba üle 80 a. manad, 6317 hoburaudtee kutsarist olla l! 8 tükki üle 60 aasta manad ja 18 tükki pääle 75 aastr. See nähtus on wäga tähelepanemise määrt ja nagu tõenduseks, et inimese organismus  looduse mägedega mõideldes ja alalistes kokkupuutumises tugemaks  läheb. Oige abinõuu Tuntud Londoni  tohter Gabernetti ei sallinud mitte, et teda öösel tülitati. Kord kuulis ta öösel ukse kella helistamist. „Kes sääl on?" kisendas ta kurjalt.  „OH tohter, ruttu, ruttu, minu poeg on hiire alla neelanud." „Tubli, ütelge talle, et ta nüüd kassi tagajarele neelab, mind aga jätke rahule!" Mõrsjate leinamine Wene- maal. Wene talurahwa seas ei näi mõrsjale see päew, mis teda jäädawalt temale „saatusest määratud  mehega" ühendab, mitte rõõmu päewaks olewat, nagu teiste rahwaste juures. Juba kaua enne pulme ei wõta mõrDja enam oma endiste sõbraunade  lõbustustest osa. Ka 'need jääwad murelikuks, tulewad aga tema juurde kokku ja aitawad tal riideid õmmelda, mille juures nad kurwe laulusid lauluwad. Mõrsja silmast weerewad leinapisarad, wahest nuutsub ta ka suure häälega. Sõbrannad  püüawad teda trööstida, wõi kiljeldawad, ise kaasa nuttes, abielu pahu külgesid : joobnud mees piitsaga, kuri ämm ja äi, tujukad ja jonnakad mehe uaissugulased üleüldse. Põhjapoolsel  Wenemaal on wiisiks wõetud,  et mõrsja kolm päewa järestikku  liniku all seistes oma neiulikku elu hommikust õhtuni taga leinab ja nutab. Sellest leinast wõtawad ka wanemad, risti-isad ja emad, sugulased  ja sõbrad osa. Pruudile on suureks auuks, kui ta selle juures mitu korda päewas minestusesse langeb,  nii et tema toibutamiseks tarwis on talle ämbriga külma wett pääle walada. Jaroslawi kubermangus on mõrsjate seas wiisiks wõetud pulmapäewal  nõnda nimetatud „neiulikku iludust" nuttes leinata. „Neiuliku iludusena" seisab aga waft kahe ja poole jala kõrgune, kirjude l ntidega, lapikestega, ja paberist tehtud lilledega  ja küünla - otsakestega ehitud kuusekene keset perekonda. Mõrsja paneb „neiulikn iluduse" laua pääle ja kurdab, et ta üksnes weel üürikest aega wöiwat ilusa neiuna hiilgada ja jätab teda siis jumalaga. Selle juures jutustab ta, et ta „neiuliku iluduse" pimedasse metsa wiib ja walge kase otsa riputab, ja kui siis ta sõbrannad metsa lähemad, siis lasewad nad „neiuliku iluduse" maha kukkuda siidise rohu pääle. Ta enda isa ja armsad wennad tulla siis heina niitma ja saada „neiuliku iluduse" wikatiga katki lõikama. Teistes kubermangudes ei wiida „neiulik iludus"  mitte metsa, waid antakse õe wõi mõne muu ligida sugulase kätte, mille juures ka kirjusid lintisid ja piparkookisid kõigile neiudele jagatakse.  Neil manadel rahwakombetel  on iseäraline murelik ja kurblik laad juures, mis enamasti kõigile Slaami rahwa suguharudele omane on. Wanal ajal, kui mõrsja hoopis tundmata mehele pidi minema,  kus ta nagu tema pärisorjaks sai, wõis sel kurbtusel ka tõsist põhjust  küllalt olla. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 30 jan. Eila seadis end Keisri Majesteedile baron Eglofstein, Saksa keisri kojamaischal, kes Keisri Majesteet Nikolai 11-le ja Keisrinna Majesteet Aleksandra Feodorownale  pulmakinkisid kaasa tõi. See kink oli kuninglikust Preisi porzellani  wabrikust walnnstatud lauanõuud  Priidik Suure aja moodi. „Nowosti" on kuulnud, et Siberisse  saatmise tarwis uued seadlused saamad ilmuma. Edespidi pidada tulema, et Siberisse saadetud saamad üksi eesõigustega seisuste liikmed ja nimelt põhjapoolidesse kubermangudesse.  31. jan. Obrist-leittant Rishegorodi dragoni-rügemendis prinz Napoleon Bonaparte on südiduse eest obristits tõstetud. „Moskowskija Wedomosti" järele  on aastatel 1895, 1896 ja 1897 wiis uut kroonu hobusekaswatuse kohta awadu. Sugutamise habuste osta on 300,000 rubla linna kassast aastas lubatud. „Swet" kuuleb, et 30 prozenti  odamamad sõidupiletid raudteedel Wene päälinnadest Wene supelkohtadele  ta eestulewal sumel saamad antama „Nomoje Wremja" teatab Jurjewist,  et siin 29. januaril esimene Wene pühapäewa-kool amatud. „Nomosti" on Tambowist telegrammi  saauud, et Borissoglebski jemstmo-kogu on 54,000 rubla määranud  20 uut kooli põhjendada ja 44,000 rublaZ uut maakonna-apteeki asutada. Helsingis, 29. jan. Anrulaew ~Express," kellele kardeti õnnetust juhtunud olewat, on õnnelikult Stockholmi  jõudnud. Tschernigowis, 30 jan - Kubermangu maakonna-kogu (semstwo) wöttis otsuseks Keisri Majesteedile truu-alamliku tundmuse adressi saata ning andis 60,000 rubla rahwa raamatukogude asutada Keiserlikkude Majesteetide laulatuse mälestuseks ja 5000 rubla keiser Aleksander IH da mälestusesamba ehituseks ning jättis 75,000 rubla maksmata jäänud maksusid  ehk wanu wõlgasid waesemate maksjate päält maha. Nostowis Doni jõel, 30. jan.— Doni jõel on hirmus jääpaisumine. Püütakse püssirohuga ja dynamitiga jääd lõhkuda. Kardetakse, et jões olewad laewad kahju saamad. Wologdas, 30. jan. Linna walitsus wöttis ühel häälel otsuseks Peterburi linna malitsuse palwega end ühendada ja paluda, et raudtee Peterburist Wologdasse ja edasi Wjatkasse  ja Permisse tehtaks. Bukarestis, 29. jan.  (Havas.)  Urechia kaebas senatis, et Ru« menia maalt postipakid ja ajalehed Ungari piiril wäga maljult rewideeritakse,  ja nõudis, et Ungarile kätte makstaks. Wäliste asjade minister wastas, et Ungaril olla õigus kohtu läbi kahtlasi kirjasid awalda. Ru. menia ei tahta wabameelsuse pärast mitte kättetasumist. Urechio nõudis, et Rnmeniamaa wõiks teotajad Ungari lehed seniks ära keelata, kuni Ungari, maa sedasama Rumenia lehtedega teeb. Wienis, 29. jan. Keiser reisis täna Welsist Cap Martinisse. Erzherzog  Albrecht on kergesse kopsupõletikusse  haigeks jäänud. Sofigs, 39. jan. (Reuter). Zankow andis kutse wälja, milles Bulgari rahwast kindlalt Wenemaa poole hoidma manitseb. Londonis, 29. jan. (Reuter). „Times" teatab Pekingist, et Hiina rahusobistajad Jaapanis saiwad telegrahwi  teel rajamata wõimu läbirääkimisi  edasi ajada. Madridis, 29. jan.— (Havas.) Sisseweetawa wilja pääle on 2Vs pesetat tolli pandud ja pääle selle 4 pesetat jahu ja 2 pesetat kliide pääle. See toll kestab 31. dezembrini s. a., aga tuleb ehk pikendada. Belgradis, 29. jan.  (Eralditelegramm.)  Bulgaria Uskubi piiskopp Maxim on Konstantinopolisse kutsutud.  Tema asemele tulla Ochrida piiskopp Sinesius. Kaswinis Persias, 29. jan. Wene erakordne saatkond Kuropatkini all wõetakse igal pool wäga lahkesti wasta ja teretatakse reisipuhke-kohtadel pühalikult. Saatkond jõuab 1. webr. Teherani. New-Jorkis, 30. jan.  Aurulaew  „Gascogne," kelle hukkaminemist  kardeti, on õnnelikult siia sadamasse  jõudnud. Kohalikud wiljahinnad. Georg Riik. 31. januaril 18SS. Rukkid 55—56 kop. puud. Rukki jahu .... 65 . „ Õlleodrad . ... 55 —57 . Odrad 48-50 . Suwulisud . ... 50 —6O , Talwnisud .... 60—75 , „ Linaseemned . . . 90—96 , „ Kaerad 330 . tsetw. Walged herned . . 600 800 , . Loomatoidu herned 600—600 , Ristikh. seemned. 600—700 , „ Sool 150 , 5 vuud Ä-iwisöed . . .... 120 . 5 . Raha-paberid ja rahahinnad. 25. lillal p<»oompttri-oio . . 7.40 7,43 4 xr. rÜLireut ... 95'/» 96Vt 6 pr. laen 1883 . . 146 147 5 pr. 1884 . 162 5 :»ai> 1864 239'/, 231 VVvn viU j a kau 8a "< . 250 444 'polii-kupcmLni 100 ru8I« kuUn Mr«lv Mkk . 147 V- 148 Vt 9 ' 28 kop. „ Bakva rnark 45 35 krauk 36 80 5 . . , 1866 226 227 5 rsnt 101 V« 1^ 4 pr. «isvunuv !asn 1887 95Vs 06 5 pr. uaÕisuikk. pasxa rvOiäul. . . . 202 Vt 203 Vt 5 pr. Wtiuvzuaa rauotstj<lv la«u 101'/» 102'/, 4'/» pr. , rnaa KrsBit paatk 152 Vt 153'/» 5 pr. . . . . 101 101'/» SV» pr. O.iss-sa „ „ 100'/» 100 V» Hartcovfi pB!lupaQjxapaatklria6 b „ . . 100 100 - . . 9SV» 100 Vt Hatiakurs 25. Wvav rnBin sQnv lüunat pr. uit. 219,4 S 1895. Wastutaw toimetaja ja iviljaandjk K. A. Hermanu.