Tallinna Sõber M 4vt Kolmteistkömttes aastakäik T all inna s, Wiinakuu 16. pääwal 1891. liikiildiitt aekltht Eesti rahwalk maal ja linnad es. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindflirsN Pärijate trükimajas: l,a«ta« .. l t. .. S rubla, 4V kop.— pool-aa«tas 1 rubla 4d kop Koju ehk postiga saadetud: ! aaStaS 3 rubla pool-aaStaS i rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt 5 kop. TeUimisev wstetakse wasta t TaMkua-r- Lwdfors'i pärijate träktmajaa. - Peker»ar«ts- S. S-ekandt. k 54. - T-rtu- - Laakmann. - Aakw-re- -Z. Kusta. Paides -A. Se4d?wero. . H. Koõerg.Lihulas ! A. Nättner'i poodis. -Viljandis! <Z J Aarowl raamatupood. - Aarmas - W. Põder. - WSrus- Praua Wielrate - Walkas: M. Uud-lst. Km-jaar-s- TS- /an„e. - Waac-kuid°LranZwLtõksl WaStaja redaktor W. F. El ch hor n. Elab Baltiaiis, kirjad köiwad Baliiski (Baltischport Register Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast! Omas asjus..'-- Metropolit Platon f. Z , SuWiwilja-seemne asjus. Rukiste wäljasvedamine. Kartuhwli-saagist. --- Bpatstwo koosolek. Uks kutsel Uus Dlla laen. , Apthekide asjust. Raudtee-asjust. Anded nälja-hädalistele. Meie M asM --Änded t-ud. - Baltiskist- Ilmad. - Kalasaak. - Rakwerest: Laat. - Kättetasuja - Koolikommis Üleüldised sõnumid maailmast. Balt i s ki's, Wiinakuu 7. pääwal. Saksantaalt Kuiva subu wiimaseS numres lühidelt tähendatud, on Würte m b e g i Kuni n g a s Ka r l MiüMÜ 6. (Mihkliküit" M) paämal  põdemist  ära surnud. Tema oti Würtembergi Kuninga Wilhõlm  I. poeg ja Paastukuu 6. (Küünlakuu 22) pääwÜl 1823 sündinud, seifis sedawiisi omas 69. elu- Tema isast olla Kuningas Karl waljusega kasVÄatudj kutsutud kaswatajast hirmutatud ja sedawiisi ainult kurba noorust näinud, mis mõnda isetviist  nähtust tema edaspidises elus seletab. Heinakuu 13. '' 1846' sai Kunigas Karl Keiser Nikolai kena tMregä; Strurwürsti-prinzefs Olga Nikolajewnaga laula- kellest' kiidetakse, et tema WürtembergiS wäga palju head teinud ja ülepea Kuniilgapraua pea-laesi jala-tallaüi olnud on. Ka Kuningas Karl saab kui pehme Walttseja kiidetud,  kes ksiW südamest Saksa Keisri ja riigi poole hoidis.  Aastal 1870 oti tema Ühe tugema erakonna wasta, kes oma sõeawäge Preusfi sõeawäega ühendas ja Kronprinz  Friedrichi käsu alla andis. Lapsi temal ei olnud jä Wa iMtulija on Kuningas Wilhelm 11., tema õe PriUzess Katharina, Würtembergi Prinz Friedrichi abikaasa  poeg, lündinlld Jürikuu 25. (13.) pääwal 1818. Prlnz Wilhelm on' TübiitgenlS ja Göttingenls stnderinud,  sõdadest 1866 ja 1870 Preusfi pool osa wõtnud ja pärast Preusfi sõeawäe teenistuses seisnud, kust tema <taUäk'?iB7A?kui 'Overst lahkus ja Würtembergi sõeawäe sekka astus. Aastal (877 kosis Prinz Wilhelm Waldeck'i ja Pyrmont': PriUzess Marie, kes. aastal 1882 ära suri, niisWciki lka nende poeg Prinz Ulrich, kuna tütar Prinzess PaüliUe weel elus on, kellel aga throni-pärimise õigust ei ole, nägu seda PrinzeSfidel Saksamaal ülepea ei ole. Aastal 1886 astus nüüdne KuniugaS Wilhelm 11. Schaumbürg-Lippe  Prinzess Charlotte'ga teist korda abielusse. Lapsi neil tänine ei ole ja Kuningas Wilhelm 11. saab wist Würtembergi wiimane Kuningas Ewangeliumi usutunnistusest  olema. Tema järeilultjaks on Würtembergi Herzog Albrecht arwata, Würtembergi Kuninga-sugu arusi, kes Austrias elab ja Nooma-katholiigi usutunnistusest on. Kuningas Karle surnukeha on Wiinakuu 9. (Mihklikuu  27.) pääwal suure auuga ja leinamisega maha maetud.'  Keiser Wilhelm ise on matmisest osa wõtnud. Wiinakuu 11. (Mihktiknu 29.) pääwal tuli Keiser Wilhelm  Potsdäm'isse . tagan ja sõitis järgmisel pääwal Keisriprauaga Hnbertusburgi jqhischlosfi, jahtidele Schorfhetdes.  Wene söealaewad ,Mmin" ja ,Dnntri Donskoi"  tuliwad Wiinakuu 9. (Mihklikuu 27.) pääwal Kieli sadamasse. Kieli merewäe-klubes sai Wene pealikutele Wiinakuu 10. (Mihklikuu 28. pääwal pidulaud antud. Wiinakuu 11. (Mihklikuu 29.) pääwal oliwad Saksa merewäe-pealikud Mimni" peale pidule kutsutud ; , Dmitri Donskot" oli jriba ära ssitnüd. Rumänta Kuningas saab Saksa Keisrikoja wöerusele oodatud, kui selleks ka weel kisidlat plaani tehtud ei olla. Enne Keisri ärattiWst  GtutkgarkH on seal nöuuks wöetud tulewäl aastal  Würtembergi 13. ja Badeni 14. föeawäe-korpuse manõwrit pibavä, kes üksteise wasta wöitlema saamad. Saksamaa ja Pöhjaamerika ühendatud-riikide wahel on kaup tehtud, mis järel Amertka wilja ilma tollita Saksamaale,  Saksamaa naire-sukrut ilma tollita bjstäkse. —Ek jäsS- Lä t h ring en' i s on Ütlemata suur rööm paSfi-seaduse kergitamise üle. Wöerad wöeraste  järel tillemad Prantsusmaalt; sugulased tulewad sugulast, sõbrad söbrn waatama; kauba-reisijad köidawad uusi sidemeid ja kõiksugused tegewused ja tallitused on uut elu saanud. Kui Würst Hohenlohe Berliwist StrassburgsiSse  tagast tuli, siis sai tema määramata hõiskamisega  teretatud. Würst Hohenlohe kinnitas, see kergitus olla Keisri enese wabast tahtmisest wälja läinud ja olla tema usalduse täht rahwa trnuwuse wasta; rahwas töutas  truuwnst Keisri ja riigi wasta pidada. Mõned räägiwad  küll, see kergitus olla hirmu pärast Wenemaaga ühendatud tugema Prantsusmaa eest tehtud, aga teised hirwitawad selle üle. Piire-kraaw Prantsusmaa ja Saksamaa  wahel olla küll kinni kühweldatud, aga Saksamaal olla mafchinaid, mis Prantsusmaalt tulnud tülitajaid ja käratsejaid tagast paiskawad, kui seda tarwis läheb. Ha mburgi ligidal jooksis aurulaew Wiinakuu  8. (Mihklikuu 26.) pääwal Elbe jõel Oevelgönne juures, aurulaewa »Athabasca" peale, mis Indiast riifilastiga  tulnud ja põhja kinni jäänud oli. Wiimane laew sai suure augu kommando-filla kõrwaS ja laew katkes  järgmisel ööl. Lastist on seitse kaheksat-jägu wee sees, mis aga kõik wälja piab lastitud saama. oli ka wigastatud ja jäi põhja peale kinni. Kui mool tõusis, siis peasis ,Procida" lahti, jooksis aga Hamburgi juures jälle aurulaewa Main" waSta. Inimestest ei ei ole nende õnnetuste juureS keegi häda saanud. Piiskop Korum on neile raudtee-ametnikkudele, keS pühakuue  näituse aeaks Trier'isse kommaderitud oliwad, 25.000 marka kinkinud. Prantsusmaa Ministerpräsident Freycinet  on pidudel Marseilles ja TouloniS kõnest pidanud ja kiitletes kinnitanud, Republika seiSta nüüd kõigutamata pinna peal ja olla oma sõeawäe, oma tarkuse ja diplomatika  mõnul üks tegew ratas Enropa ühekaalu Ülespidamises.  Prantsusmaa tunda ennast nüüd nii kindel olema, kui wiimaste 20 aastate sees enam mitte. See olla pant ühe parema saatuse peale. Seda, niinelt wiimast  lauset, piab »Berlini Börsen-Zeitung", omast kohast wist ka õigusega, ähwardamisels Saksamaa wasta ja kirjutab:  .Prantsusmaa Conseilpräsideni, herra de Freycinet,  näib omale ette wõtnud olema, rahwa ülemeelt igal wiistl kõrgema harja peale tõsta. Ainult sedawiisi wõib seletud saada, et tema, nagu enne Marseilles, nüüd ka TouloniS, üht asja arutab ühel wiisil, mis wälja näitab, nagu xölastuse-tunnistus wiimaSte 20 aasta waSta ja tähendus .parema" tulema aea peale. Wähemast kuuldakse  herra de Freycinet' suust, et Prantsusmaa wiimastel  20 aastatel üht. elu elanud olla, mis tänine nagu koorm maa ja rahwa peal rusunud. Teine Curopa on sarnastest tundmustest wabaks jäänud. Rahu õnnistused, mille üle haritud maailm Frankfurthi lepitusest, aastast 1871, saadik rõõmustanud on, olekstwad ehk weel tutnsamlyi  mõjunud ilma ikkakörgemale aetud walmiStamiste sõea wasta ja ilm aeg-aealt ilmuwate Sakslaste-wihkamise tuhinate teinepoolt Vogefi mägede, kui see siiski olnud on, ikka aga oliwad Walitsufed ja rahwad üleilmlise käiguga rahul ja neude usaldus tulema aea peale oleks segamata  olnud, ilma palawlikkude walmistamiste tuhinate, iliilleks just Prantsusmaa- milliardisi milliardide peale maamäele ja meremäele ohwerdas. Prantsusmaal puudus  selle wasta, kulda herra de Freycinet sõnalt kinnitab, rahu.(andmine «uimastel aasta-kümnetel, kui seal ka wäga heaste teati, et keegi maailmas tema peale et kipu. Prantsusmaa  tundis umbkindlust, niikaua kui tema ettewalmis- tamised walmiS ei olnud, niikaua kui temaga keegi ühendust  ei soowinud. Nüüd on Prantsusmaa ettewalmistamised  lõpetatud, nüüd arwab Prantsusmaa ühe wägewa osawõtja peale julge olla wõima ja maata, järsku tuleb üks kindluse-tundmus, kuida seda Prantsusmaal 20 aastast saadik enam ei tuntud. Kuida see tuli, selle üle audis herra de Freycinet Toul-mis seletust, mis iseenesest palju ütlema näitusega sõeawäe peale tähtjas küll wälja näitab selle läbi, mis ridade wahelt wälja arwata wõib. Kõigist kõiki, rahu sel kujul, kuida see tänine oli, ei olnud Prantsusmaa meele järel, sest et seda seal kõrgel seisukorral  sõeawäe puuduse pärast auustama piditi. Selle oleku asemele astub nüüd üks teine, sel wiistl, et rahu ainult Prantsusmaa wabal tahtmisel walitsema piab. Kui kaua? Selle üle otsitakse küll Prantsusmaa «viimastes Ministrite-kõnedeS asjata seletust. Õnneks wöiks paljukiidetud  ühendus Wenemaaga Prantsusmaa kõrge-meele kõrgele lennule üks õige tülitan, takistus olla.  Seesugustele  wastustele ärritawad nüüd Prantsusmaa Ministrite  kiitlikud kõned, millest sõea-õhk wälja lehkab, kuna enne , kättetasujate" käratsemiSte üle rohkem hirwitati, kui neid tõe-asjakS peeti. Austria Ungmmaalt. Reichenbergi Bürgermeister Schücker on Miinis Keisri jutule wöetud, kes teda uhke waStawötmise eest tänas ja kinnitas, tema ei saada Neichenbergis elatud põimi iialgi unustama. Reichenbergi  ümberkaudu on mitmesugust lõhknmiserohtu, dynamiti,  püssirohtu ja teisi kurjategude tarivitusi leitud, mis wist alaliste elumajade-läbiotfimiste pärast kõrwale wiidud on. Wene-Galizia piirel on mitmes paikas wahid salakuulajate peale waritsema pandud. Keiserlikud harjutnfe-laewad lähemad Wiinakuul Greeka Saaredemeresse  ja jääwad pitkemaks aeaks Pyräus'esse. Belgia purju-laew , Ellen" on 12 pääma Wahemeres eksiteedel sõitnud, kui oma joone kantanud oli. 13 madrusest on 12 nälga surnud, ühe on Üks ZngliSmaa aurulaew peast, nud. Mõned Austria lehed kirjntawad paha meelega sellest lahkusest ja aunstamisest, millega Wene Wäliste asjade Minister, Riigisekretär von Giers. Ztalia Kuningakojas  ja Mittisterpräfldenti juures wasta mõetud ja üles veetud on. Endine Minister-präsident Crispi ei oleks seda mitte teinud, arwawad need lehed. Teised ütlewad see ei tähendada muud, kui tunnistust, et Wenemaa ja Jtalia endisel miisil sõbruses elada lahawad. - Agrami näitus sai Wiinakuu 15. (3) päämal lõpetatud. Seal on umbes pool millioni waatajat käinud ja puhast kasu on umbes 30.000 guldnat sisse tulnud. Kui Noortschechilaste  saadikud ära reisisiwad, siis auustas rahwas ueid waimuStatnd hõiSkamistega ja saatis nende rongi tüki maad jooksteS. Ka Ungrumaa Rnmänlased on Tschechtlastega,  Kroatlastega ja teiste Slawtastega wennastust  teinud. Endine Riigipääwa-saadik Politseirath Majchenyi Pestig, laskis ennast Wiinakuu 14. (2.) pääwal maha. üteldakse, et tema enue oma kaks poega maha lasknud ja et tema seda oma kitsikusse sattunud warauduse pärast teinud olla. Brazza saarel. Dalmatia  randas, on kanged wihmasajud wiimaste päämade sees suuri uputust teinud, milles ka mitmed inimesed surma saanud. Palju loomi on surmatud, majast, pöldusi ja teest häwikatud ja rikutud. Häda kestis meel edast. Ka Lefinast ja Pucicfest on seesugused sõnumid tulnud. Taanimaalt. Laupääwal, Wiinakuu 17.(5.) pääwal oliwad jälle suured Kuninglikud jahid FredenSborgi ümberkaudu. Wiinakuu 14. (2.) pääwal reistflwad