Tallinna Sõber M 22 NeltteistkSmneö^aaStakätk. T««Ninna s, Inanikuu 6. Mwal 1802. Uleiildint ärileht Eesti rshnalr »gg! ji liinnde». Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Talltuuos eiudsor«'i piirijate trltktiuajal: aastas S rubla, 40 kop.— Pvol-aa5ta5......... 1 rubla 40 kop Koju ehk poStig-r saadetud: aastas ..... 3 rubla pool-aa»ta« 1 rubla 70 kop. Mulululed maksarvad iga rea «HA lekke aseme peakt S Sop. TeNimitrd wb»«,est > pärijale trvkimat»». - 5r1«0..r«..: H. oa«q«pa»a. kd Sl.> 7 Vart— i /aa«»»»a. -Aa«»ertt, V. » Paides- A. Ketder»«ra. - Saptalvs, ch. HsMerg. - TiVulas t A. Mttuer t poodso. - Mljaudt» > <5. 5 Zarow'l raamatupood. - Aarwas: M. Pöocr. - Mr—: Praua Ulettoke - Mlüa»! W. Nudolst Kurrsaarea, Vd- Aange. - Maak- kuida istürallie kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Slab BuUi»kl«, - kirjad kili-v-d Baittaki cßalttschpsrt - L»H,lSerj«.NoM» Register. Üleüldised sõmrmid maailmast. -- vmalt maalt. Tallinn'ast: Pöllasõmmnd. Sissetttlcmii>malsud s Kooli-õppisate sõiduraha. Laewade tollid. Auutäht. Kohtu-otsuS. Kahtlased surmad. Leitud laps. Rõugepanemtsed. Pahateud. Wilja tagawara sa põllusõauuttd. Baltist'ist: Ilmad. » Maalt - Koeru kirik. Tõbed. Tulekahju. Õnnetu surm. Keerluul. -- Tartu st: Tukekahsli. LuuramaaN: Mörtsufad. - Pcterburg ift: kkisrilpjajt. Püha Sqnvdist. Nöuu klivlcra wasta. Hädaaea teine loücrkc. - UA.thw Nnw «ell. - U»s Nrik. >vora>o>v'«ft!Wihm. - Most..'a'st - Sinirwürst Kindralkuber. rWst" - »au«aj«a'st: t.'im kt,vi. - PMisiönmntd kõdist riigist ScgasSnmnid lüigist Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki'S, Lehekuu 30. pääwal MajcMide Wene Keisri ja Saksa Keisri kokkatulelnine  Kieli lahel Jaanikuu 8. (Lehekuu 27.) pääwal, on pea-asi, millest maailma lehed sel korral kirjutawad. Kopeuhageu'ist telegraferiki Jaanikuu K. (Lehekuu > 25.) paamal: ,Täua õhta kell lv on Majestät Wenemaa Keiser ja Suurwürst Auujärjepärija sõidulaema »Poljarnaja  Sivjesda" peal Kiel'isse Berlin'ist oli Jaanikuu 4. (Lehekuu 23.) pääwal telegraferitud: ,Keiser reisis Esmaspaäwal kell 2 pärast lõunat Kielisse." Kiel'ist, Jaanikuu 7. (Lehekuu 26.) pääwal: ,Keiser Wilhelm jõudis õhtal kell 8 seia ja läks parast lühikest ülespidamist schloSsiS fsjdulaewa peale. Riigisekretär Marschall ja Saadik Schuwalow on ka seia tulnud. Jaanikuu 8. (Lehekuu 27.) pääwal tuli järgmine pukem telegramm ,Laewustiku mürisewal  teretamisel jookstwad kell 10 ja 15 min. ,Hoheu- (/Polernaja SwjeSda") ja ,Kor««i-low/  sadamasse. Keiser Wilhelm oli peal Wenemaa Keisrile ja Auujärjepärijale FriedrichSorl'ist saadik wasta sõitnud, millest .Põhjatäht" kell 9 ja 50 min. mööda sõitis. Kell 10!/, sõitsiwad Majestätid laewa pealt Barbarossa-stllale ja sealt schlossiSse, kus suur wastawötmine  oli. BarbaroSsa-stlla juures oliwad anu «vahid Herzog pon Holsteinst rügementist üles seatud, schlosfihoowis  I. n«ere-dalalionist. Majestät Weuemaa Keiser oli homikul ,Hohenzollern'i" peale läinud, Saksa Keisrit teretama ja oli 20 minutit senna jäänud. Kell 11 ja 15 minutit «vastas Keiser, Wilhelm minemisega »Põhjatähe"  peale. Wõeruskäigut .Hohel«zollern'i" peal teretaS Keiser Wilhelm Keiser Aleksander 111. tüärbord-trepil. Mõlemad Keisrid, oma «vastastikkude rügementide mundres, teretafiwah üksteist wäga südamelikult, niisamati , Põhjatähe"  peal. Mõlemad Keisrid sõitsiwad sinises KeiSripaatis  Barbarossafillale ja siis elawaS jumStamiseS schlossisse, kus homiku-lauda peetud sai. Keisri-laewad sõitsiwad pilweta taewa all söea-sadamaSse mis wäga uhke «välja näitas, 25 lippudega ehtetatud Saksa söealaewa  teretasiwad mürisewate ,Hochidega" (.Kõrgest"), kui .Põhjatäht", eeStoppi peal Saksa sõealipuga, neist mööda sõitis; Saksa laewade peal sai Wene hymnoS, Wene laewade peal Preusfi HymnoS mängitud; ,Põhjatäht"  on schlossi «vastas, ,Hohet«zollerni" kõrwas ankrusse läiuud." Sealtsamast JaaniW 9. (Lehekuu 28.) pääwal:  .Keiser on Majestät Wenemaa Keisrit Saksamaa meremäe kirjadesse üles pannud. Majestät Wenemaa Keiseri käest ou saanud: Riigisekretär Marschall ja WiUich Walgekotka ritlretähe, Graf Waldersee Aleksander- Newski ritlretähe ja LucanuS Anna-rittretähe 1. klassist brjllianlidega, Keiser Wilhelm andis Wene faatekonna liigetele ja Majestät Keisri kaasaiqstele auutähed. Kanalitööde  waatamise juures HoltenauS waatasiwad mõlemad Keisrid seda paika, kus wesiwärawad ehitatud saamad, kus Mazestät Wenemaa Keiser suure kiitusega sellest suurest  tööst rääkis. KõigekWemad wõerad küsisiwad mitmel korral ehituse juhatajate technikuste käest mitme asja järel. Sõit läks Löweusee'A (Löwi-järwest) saadik, osalt juba walmiõ-ehitatud kanali peal. Homiku-laual schloSsts iStus Majestät Wenemaa Keiser, Keiser Wilhelm'! paremal, Suurwürst Auujärjepärija Keiser Wilhelm'! waSfakul käel. Keisrid hüüdsiwad «vastastikku südamelikult üksteise termist . Jutustamine sööpia lgual oli wsiga elaw» Õhtal kell 7 oli schlossts pidulaud 60 asemega. Pidulaual  jõi Keiser Wilhelm Majestät Wenemaa Keisri termist  sõnadega: sa gAvpovkv Loo Nc.rnuocrög, I'oox- HullepaLvxs., M vApuvorvxsri. xxccuiü I'veMpt.l" Nende sõnade peale mängis merewäe-orkhester Wene hymnost. Majestät We««e«uaa Keiser waStas hüüdmisega Keiser Wilhelm'» lerwlfeks, südameliku tanuga ülesnäidatud  wastawõtmise eest. Kell 9 ja 30 minutit sõitis Majestät Wenemaa Keiser sõidulaewa pea! Kitl ist ära. Saksamaa laewuStik andis auupauknsi, kuS juures Saksa laewade pealt elektrita tule wihW, Rooma tnled ja raketid üleS tüu>«wad.« Keiser Wilhelm ou selsamal õhtal Berliütssc lagast sõitnud. See Keisritekokkutulemine  Ktel'iS, mis esimeste sõnumile järel ainult ühe tunni peale määratud oli, on sedawiisi siis terive pääwa kestanud ja on nii südamelik olnud, et Europa lehed seda üheks uueks kindlaks rahu-tahekS piawad. Wiw'i pool-ametlik leht ,Fremdcnblatt" kirjutab: ,Kõikide nende kestis, kes rahu ülespidamise eest hoolt lannawad, on Keisrid Aleksander ja Wilhelm kõige tähtsamad." Rahu-tahekS piawad seda ka Wene, Saksa ja isegi Prantsusmaa lehed. Wiimased ütlewad, kokkutulemine Kielis olla Mtanud, et Majestät Wenemaa Keiser asju nüüdse korra peal pidada soowib. Sedasama tahta ka föbruStuS Prantsusmaa ja Wenemaa wahel. Saksamaalt Viimastel aegadel on ikka kaswawa rõhuga Saksamaal jutt lepitusest KeiSri ja Wanakauzleri wahel olnud. Tähtsad ringkonnad olla tegewuses, et fee lepitus pea tuleks ja mõlemad nelja silma all oma asju arulakstwad ja tuska lohutaksiwad. Kõige pealt olla sette poolt Prinz Heinrich ja Braunschweigj Priiiz-walitfeja. KelSripraua olla selle waSta, niisamati ka PreuSsi MiniSterpräsident  Graf Eulenburg ja mitmed teised Graf Caprivi  ei olla mitte selle waSta, weel wähem Graf Waldersee.  Kord räägiti, et see kohe pärast KeiSrike-kokkutulemist Kiel is olema saaks, kõige u ähemast aga ikka enne KeiSri Pshjamaa-reisu. Walmistamisi selle «vasta ei ole, kuida teiselt poolelt kinnitatakse, aga «veel ützegill poolelt naha ja see sigitada kahtlust selle wasta. KeiSri aeg enne tema Pöhjamaa-reisu olla ka juba nenda ära jagatud, et selleks kokkusaamiseks aega M jääda ei taha. Keiser Wilhelm reisida Jaanikuu 29. (l7>) pääwal, wõkta Põhjameres  walaSkala-jahtidest osa ja tulla Leikulekuu hakatusel (Heinakuu keskmiste pääwade seeS) tagasi. Saksamaal loodetakse ka, et selle lepituse järgeS Wanakauzleri poeg, Graf Herbert BiSmart, kelle pulmad pea Wiinls peetud saamad, Saksamaa Saadikuks Peterburgis nimetatud saada, sest nüüdne Saksamaa Saadik Pekerburg iS, Kindral Schweinitz, taganeb haiguse ja wasuduse pärast igapidi sellest ametist. Graf Herbert Bismark ou Wenemaal heMe tultaw. Kuida aga asjad lähcwad, missuguse erakonna poole Keiser Wilhelm ennast selles asjaS pöörab, see oli weel laieSle teadmata.  Määratuvlat kahinat teeb Saksamaal Rektor Ahl - wardti tiri ,Juutide-püSfld", milleS tema kinnitab, Saksauiaa Söeawäe-walilsus olla ennast Juutidest koledal wiistl uute söeapüsstdega pelka lasknud, wts kuhigile et kölwata. Ahlwardt on uendammetatud Ailtifemitlaste (Juutide-waStaSte) erakonnast ja on oma käredate kirjadega  ja kõnedega juba enne palju pahandust teinud. Peale elle «viimase kirja on tema ka weel ühes AnlisemitlasteksguS  kinnitanud, ühe Brandenburgi rügementi kommandõr  olla kõik uued püssid Sõeaministrile tagasi saatnud. Seda on pealtkuulajad suure hõiskamisega waSta wõtnud, aga see ei ole tõsi, kuida ka kõiki tema kirja paljaks lai «uduseks tunnistatakse. Ahlwardt on kohtu alla aytud ja ülekuitlaGiseks kiuni pandud. Kaulsiont, mida tema ja teised pakkunud, et tema protsessi lõpuni lahti jääda wöits, ei ole wadca «võetud. Tema sõbrad ja erakondlased on tema heakS. nimelt paremaks ülespidamiseks  mängis, raha korjama hakkanud ,a juba olla 15,000 marka kokku tulnud. Tülid ärasnrnud Ülembürgermeister  von Forckenbeck' j pärast, kellele Rooma.Aatholiiqi kirik aset omaS surnuaidaS ega khristlikku  matmist et lubanud, keStasiwad aealehtedeS weel edasi. Berlin i Linnajaadik Siryk on sellepärast Katholiigi kiriku kogudusest wälja aSlnuud. Kotholiikiaste «vaimuliku ametlo»'«a  lehed kiunilawad. peapõhjus selleks keeluks olnud see, et FMeubeck omal eluaeal kirikust iialgi hoolinud ega ka oma surmawoodi peal kiriku irooSti wasta wõtnud ei ole. Hollandi Kuningaprana-walitseja ja KttMllga-prinjesS reisifiwad Jaanikuu 2. (Lehekuu 2t.) pääwal, Ediuburgi Herzogi-praua o«ua PrlnzefS tütretega Jaanikuu 4. (Lehekuu 23. pääwal Berlintst ära. Nootst Kuningas on PariS'iS kauemini wiiwinud ja ei olnud weel mitte Ber!in'isse jõudnud. Saksamaa werftideS saamad 16 uut sõealaewa ehitatud, miS kokku 12,500 tonni mett mahntawad. Sansibarist on kinnitatud sõnumid wlnud, et Gmin Pascha ära surnud ou. Lugejad mäircawad ehk weel, et tema, kui Wadelai'st Zbaaftika randa tagasi tulnud oli. Bagamoyo'S aknast wälja kukkus ja peast nii raSket häda sai, et teda juba siis surema kardeti. Wist ei olnud see häda «veel läteStt parauenud. kui tema jälle raskele reisule läks ja see wõib omaS järgeS esiteks tema silmajeielusi ja siis tema elu «võtnud olla. KaS see kukkumine ilma kellegi süüta tulnud,  see uäitob ka üks asi olema, mille üle arg jäävamalt  oma waepa katab. Rothschildst kassahoidja Jäger Fran.si.li iS. kes sealt redusse läks ja kaSfas 1,700.000 marka puudust järel Mis, ou Münchenis kinni wöetud ja temaga ühes ka ükS naeSterahwaS Klotz. Mõlemad on FrantsmtiSse tagasi «viidud ja seal «vangi pandud. Austria. ttngrumaalt Keiser Franz Josef reisis Jaanikuu 5. (Lehekuu 21) pääwal Pest'isfe, oma, kui Uugtumaa Ki«n»«>ga. 25aaSkase kroonimise-jubiläumi pärast. Ohtal enne seda oliwad juba Grzherzogid, AieStria-Ungrumaa  ühised Ministrid, Austria MiniSterpräsident Graf Taaffe ja Wenemaa Saadik Wiin'«S, Würsi Lobauow- Rosio»vski. reisinud. Juba sel pääwal oli liikumine Pest'i uhkeske ehtetatud nulilsatei «väga elaw, kui ka osaivöljate suureniat huika waft järgmisel ehk ülejärgmisel pääwal oodati. Ainult Pesti Mägiste,rl is oliwad ennast umbes 200,000 osawõtjat tulemiseks kuulutanud. Wõerad Saadikud  sasivad Jaanikuu 6. (Lehekuu 25.) paamaks oodatud. Valgustamiseks oli proowisi tehtud, millest nähti, et see wäga suur la saraw olema saab. Keiser Franz Josef olt juba hiilgate aunkandjatele «vaimulikust ja ilmalikust seisusest kõrgeid auutähla ja kõrgendatud auunimest saatnud. Keisri (Ungrumaa Kuninga) wastawötmt,le määratumate «vaimustatud rahwa hui kade poolest Pesti üliuhkest ehtetatud  uulitsatel on siis ka ütlemata elaw olnud. Kõik Unglumaa oli rõõmust tihilemaS. Neist RmuänlaSte rahwasaadikulest Ungrumaall, kes enne seda suurt pidu WilüiSse tuliwad, Keisrile, kui Ungrumaa Kuningale, kaebtust Magyarlaske üle ette panema, kes aga KeiSri poolest mitte «vasta «võetud ei saanud, kirjutatakse nüüd, et keegi neid selleks walinud ega Volitanud oluud ei olla, et fiis Keiser neid ka mitte kui rahwasaadikuid wasta ei ole wõkta wõiilud. Paapft on Keiser Franz Josefile jubiläumiks öuuesooMtmise kirja saatnud. Böhmimaalt koStiS enne Ungarlaste suurt pidupäawa ükS ülikole sõnum. Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal oli Birkenseld i hõbedakaewanduseS  Przibrsmi zuureS Marla-schzcht, mis peale 1000 metrit (Umbes 1 werst) sügaw on, põlema läinud.