wõlgade eest intreSsi ega tasumise-osast maksma, mida tema mitte priitahtlikult maa ostmisega ise oma peale wõtnud ei ole. Niisamati oleme juba sagedast ja mi palju kui Võimalik, rahwale ara seletada püüdnud, missugune  maaseadus talurahwa majapidamise ja ühes ka wabaduse kohalisem on. Seda tuletame stin rahwale meele ja hoiutame nende eest, kes, kes teab missuguste ksrwaliste tarwituste heaks, seda jälle sulega ja keelega maha kiskuda püüawad, mida teised ehitanud, kes seletusi segawad ja meeletumaid tuhinaid löõtsutawad. Hoidke ennast seesuguste libekeeliste eest. Need ei saada muud, kui pahandust ja kahju. »T. S." t. —. Seesama leht kirjutab: 17. pääwa õhtal warastati kaupmees W. poe eest üks hobune saaniga ära. Kuida meie kuuleme, olla waras kinni wsetud ja ülekuulamine algatud. Hiljuti sai Põlula talumehe Jakob W. lukku pandud kastist 20 rubla waraskatud. raha oli ühe Wenekeeli lugemise-raamatu wahel, mida waras omale wõtnud ja mis hiljemini warast leida aitas, sest see raamat sai ilma kaanteta Põlula talumehe Juhan K. jumeS leitud, kes lehta papiroSfideks alleS hoidnud oli. Küünlakuu 14. pääwa õhtul laks ühel kaabakal walwamata silmapilgul korda, Põlula möldre hobust ja saani ära warastada, kes Rakwerest koju sõitmas ja ühe Kantküla taluperemehe juures hobust puhkamas oli. Et wargust pea nähti, fiis sõitis peremees järel ja sai hobuse ja saani Tammiku metsatuka wahel kätte. Waras peasts ära." Läänemaalt. Kuida Wefinlkule" kirjutatakse, olla Läänemaa kroonu w õ l a d, mis aastal l 886 weel 71 protsenti kõigeist Eestimaa kroonuwõlgadest wälja tegiwad, nüüd rõõmsast kahanemas ja teha ainult weel neljat jagu kõigeist Eestimaa kroonu-wõlgadest wälja. Tartust. Küünlakuu 23. pääwa homikul kell 9 oli Kawastu ülem-metsnik, herra Albert Renner, metsa sõitnud ja püsfi kaasa wõtnud. Teel oli hobune lõhkuma hakkanud, sellest püss lahti läinud ia nii õnnetumast  trehwanud, et ülem-metsnik wist paigal surnud oli. Kell 10 aeal on tema poeg surnukeha leidnud. Liiwimaalt. Küünlakuu 16. pääwal on Landohni metsas kohalise ülekuulamise-kohkuwanema Man ring'i surnukeha leitud. Kuida ,Rishki Westnik" kirjutab, on see weel noor mees oma elule ise rewolwri-kuuliga otsa teinud. Arstide arwamist mööda ei olla tema peaajud mitte taieste kordas olnud.' Wiljandist, sõnumite järel tahtis pWiljandi Eesti Põllumeeste selts'' Paastukuu 3 ja 4. pääwal lina - nättust pidada. Iga näitaja pidi oma linu ise lume ja wihma eest kaitsema. Auuhindasi oli 42 määratud, mis rehkendatud saada wõistwad, kui peale 100 näitajat kokku tulekflwad. Auuhiuna-mõistjaid oli 7 määratud ja nende keskis pidiwad üks liige Tallinna Börfi-komiteest, üks liige Pärnu Börfi-ko niteest ja üks asjatundja Narwa Stiglitzi löuendi-wabrikust olema. ÜheS pidi ka lina-laat peetud saama. Pärnust. Küünlakuu 15- pääwal on Pärnus A. F. Hellmann'i tuletiku-wabrik awaltud. See on esimene seesugune wabrik Pärnus ja mashmad on kõige uuema aea teaduste ja äranägemiSte järel tehtud. Kuuramaalt. Liibawi sadamast on wiimasel aastal 27,791,766 rubla eest kaupafi sisse ja 46,537,064 rubla eest wälja weekud. Aastal enne seda weeti 22,122,437 rubla eest kaupasi sisse ja 50,978.867 rubla eest wälja, Wõeramaa sadamatest oliwad 1594 laewa 302,668 lastiga sisse jooksnud, aastal mm seda 187! laewa 355,507 laStiga. Oberst Macdonald ja mitmed Jusyeniüride-pealikud on Lilbamis olnud, kohaja  paiga peal kZiki läbi waatamaS, mis sõea-sadama ehitamiseks teada karmis läheb. Wteks on selleks 13 million! rubla määratud ja ehitamine saada mitu aastat aega wõtma. Sadam saada 8 kuuni 10 wcrSla rannast eemal maa pool olema, 'uhu waenlaste kuulid el ulata ja sealt meresse pidada üks kaual käima, kust kd ige suuremad foomuslaewad läbi peasewad, Peterburgist. Nüüd, kus pidude-aeg lõppenud on. käimad Keisri Majestätib koolisi ja teisi kasulikkusi asutusi, hospidalist ja teisi seesugust läbi waatamaS.  Greekamaa K uuiu g a - pr a n a saab Paastu kuu 25. paamaks Peterbmglsse oodetnd. Montenegro WürSti tulemisest ei olla ainetlikudeS  ringkondades ühtigi kuulda. Keisripmua Maria Feodorowna mälestuse samum ehitamiseks on täuiue 40.893 rubla kokku tulnud. Kõigist riigist. Mosklmst, Küünlakuu !7. pääwa!: Weue Kanbataewade-edeudamise-sells lakad pallida, es laewaperemehed laewa ahelaid ja antuid wõeralt maalt ilma tollita fisse wedada wõiwad. Astrakhanist Küünlakuu 22. pääwal: Loomakalk on täitsa lõppenud. Wolga jea alaspidi on nõder. Kewadlne kakapüüdntiue Kaspia-mereS on alganud. Meremehed on juba saartele sõitnud. Turule on juba 200,000 panda sndakaid loodud. ÜkS kommisstou on kokku aötuuud, selle eest hoolt kandma, et Persiast kholeca sisse weetud ei saa. Ilm on sula. Ja l t a st, Küünlakuu 23. pääwal- Juba mitu paäwa on soojad ilmad, paäwa-paiskeS 27 graadk, marjus 15 graadi. Terivise-otsijad hakknwad tulema. Odessast, Küünlakuu 2! paamal - Seia ou unS zisterul-aurulaew tulnud, mida Weue Kaubaajamise. selts Mölaka wabrikus Nootsimaa! kiwi-ö'i wedamüels tellinud. Laewas ou 18 zisterui, kuhu 200,000 puuda kiwi-ölk sisse mahub. Lae iv sõidab li sõlme kuudis ja on 45,000 nael starliugi  maksnud. B a la k I aw a st, Küünlakuu 2k). paäwal: Sel kewadel hakatakse. kaht Inglismaa aurulaewa wälja minnaiua, mis Krimmi sõea aeal põhja wajunud on. Alat Z i r i st, Küünlakuu 22. paaioal: Kaikseseltsid  on oma keskis kaupa teinud, wilsa pealt, mida Snra jõge mööda weetakse, edaspidi 69 kopika asemel 2 rubla 50 kopikat kaikle-raha 100 rubla hinna eest. wötta. Omski st, Küünlakuu ) 7 päawal- H.ile ou ennast Gõeawae»prokuröri abiline, Oberfl Hailiei, maha lasknud. Wernöi st, Küünlakuu 23. paäwa!: Küünlakuu  t 3. paäwal oli kusagil Natani mägeStikkus kauge maawärifemine, mida Prshewalskist Wernöist saadik ja Dsarkenlist mõne saea wersta peale tunti. PrsdewalSki elurahwas psgeueS majadest wäkja. Tiflis i st. Küünlakuu 20. paäwal: Weue wale-melallraha tegixa Aleksei Amirchauow sai heile kõrgeist õigustest lahti ja kaheksaks aastaks waugitööle mMielud. Tschard - sch u i st, Küünlakuu 22. paawal: Näärikuu ksiikuS on 252,760 puuda Kesk-Asia pumvilku Wenemaale weetud, selle keSkis j 93,229 puuda Bucharast. Arwalakse. et Wenemaa puuwilla-wabrikud sel aastal3,ooo,ooo puda Kesk- Afia puuwillu saawad. Bucharas ja Samarkaud'tiS on pnnmisia hinnad kiirest isusmaS. Taga-KaSpka raudteele  oli 300,243 rubla abi armutud, aga seal ou 70.000 rubla üle tarwituse teenitud. Kulud oliwad 2,417,3! 7 rubla suured, Wenemaa kaupa on 21,741,880 puuda, Kest-Afla kaupa 9.069,08! puuda weeind, Kesk-Asiast Weu.maale weetud kaubad, puuwillad, siid. lamma-uahad (karakul), kniwalud pumvili ja leiwawiki,  on !27 protseuliui tõusnud; sukru >vabriku- ja teiste kaupade wedamlue Kesk-Asiasse 94 protsenti, wiimasc aasta wasta. m Taschk e u t i st, Küünlakuu 22. pääwal i Hosrathi poeg Chozki ja meile kodanikud Nõtkem  ja Shigutew, kes ühe Anru-Danja lodja-mehe ära tapnud ja mälja rõõwinud. saiwad mangilõõle mõistetud, effmene 10 aaSta. teised 4 aasta peale Iseäralised ja uaemad sõnumid. Ha m kurgist. PaaStukuu 4. (Küünlakuu 22.) Laewassidub Elbe peal on kange külma läbi raskest mõlemad jealohtnjad ja mitmed tugewad  wedu arulaewad piawad waewaga teed lahti. K 5 l n i st, Paastukuu 5. (Küünlakuu 21.) pääwal: Palju ujuwa tea pärast ou Kõlui ja Düsseldorfi 4urulaewa-jeltstd  laewasoitust Nhelni jõe peal seiSma jätnud. Kiviku teadused. Jaani Nriuus, NiS: itud: Amalie Karolinc Rasch. Gnklaw Polistp. Marie Wridebanm. Eduard Roman RootS. Ja-" Hannes Gotlfricd Kilta. Matstdr Marlow, Anrelie Fre derile Srasmus. Alide Pauline Metstak. EweJne Kalkmann Rosalie Aline Ormann Oskar Fcrdinand Aromann. Ernst Johann Tamberg. Adolf Filemon Lanpberg. Ernst Woldemar Ader. Willem Tchkmann. N« berk Woldemar Mdernlk Woldemar Wikk. Marta Anto»? Allmann Kark Pa I Remnrekl Gernhard Woldemar Kreuzderg.  ftriedrich J Hannes Äalö. Uinalie Rosal-e Lliw. Johannes griedrich Tamm. Edgar Ollvmar Ucnni. Matilde Karoline Jiirgcniou.  Getrud Kriel.: c Trabcrg. Helene Wllhclnnne Kanter. Luise Sp. nna El sadet Mijhlbach. Mael u d : Joosep Weelmann.  >i? aaSt Magnus Wlllberz, 64 aaSt. Tawet KlauS, fokdm, 23 aaS'. Maria Ssrcin, gaakobi st 8b aaSt. Aleksander Jiirgmion,  I>/, aaSt. Liisu Lanilörd. Mardi l. 31 aakt. Johann Timm, töömees, 33 aaSk. Minna Kreucherg, Aleks. u. 55 aast, Marta Winter, 4 k Ferdinand Wiedemann, 6 k. Marie Langtaal, Jaani n. 36 aaSt. Jrki Niemaan, töömees, 35 aasl. Jltri Baumann, 2'/, k. Johannes Tomonder 2V» k Heinrich Baumann, 57 aaSt. August viet ich Kennaw, 7 k. Liisa Weimar, Kaarli n. 31 aaSt. Jntie Janow, Sandri n. 43 aaSt. M ill Toodan 3 aaSt. Kai Janson, I. 32 aast. Pilha-W a i in u kirikus. Risti! ud: Willem Ruup Benno, WWklmlne, Mi c Bmlk Nosalie Lea. Willem, August Mmsts, M aetud! lesk Marie Tomasson, 30 aaSt. Tallinna lodanrk Jalov Meider, 54 a. w. Kaarle kirikus. Ristitud: Robert Theodor Httrden, Arnnkd J>him<eS Pölina, Johannes Eduard Wain, Johannes Wers, Pauk Perlmann, Amanda Agathe Ermann, Anna Koppmann, Olga Alexandra Kreis, Georg Jakob Eigster. Maetud: Rosalie Wilhestninr Lind, 5 a. 5 5 2ö p.z Ann Jederg, 79 a. 6 k. kg p. w.; Wfred Neimann 4 p. w.; Tiine Kummclbi 53 o. 4 k. p. Hog-o-osv — s-ro ilaxik lövo. Trökitllb 8 indk »rl' i tasrkS I« kklKgs Tallinna Mingkonna-kohtu Mmis D. A. Ej>iuljl»l kmtor on suure turu ääres, Linna waekoja majas. Kuntor ou lahti homikn kell 10-nest künni kell 4. pärast lõunat ja õhtu kell '/, 7 kuuni kell 8 õhtuni. Pühapääwad ja Kroonuoühad maha arwatud. maa rahva õ Kvi»l jkKirikll raimlltilii ä manast seltsist I i on weel saada . z I x Kindforsl W1lli«»lss. x, i I Tallinnas, Laia-uulitsas. I l ° l/—^^ Teadaandmised. Talukoha Millise ostmise koawkti-lehti on saada Lindsorsi pärijale irüli i m aj as. Head heinad on miliiia Seamae-mõisao. ! TaM Wotauik Erm->mMja uurga v?al t c?n M ! puu uiaja suure puu-wikja aiaga müüa,!! aastast stõsekulekut t 7VI) rubla. !j Ligemat teatust wdib fuuftnatttutt eht kilialikult maiaperenaese E. j Kreydeu'i suures saada ü:s lveskc . weike maatükiga Soomemaas rendi peale antud ehk ka miUidud. Vigmatj teatust saab- chouapnuil/ IISP. A. 12, ! s Mim mm jPihklva kubermangus, Opotschezki krrisW.  AfonaSsewi Ma ligidal, desiätuu suur. Ligemat teatust saab l'.?av>s(»e supÄVLeuie MZSÄ Dexiiosa, ÄVWS 92. ! iM waatiik IV.WY rts. suur, mis Riesenkamsvffi  uulitsast Epiuatsewi ulktsam ja N .rn-.in! Wladimirt uulitlaai  ulatab. Selle maatükki peal, uulitsa pool on, juba kus ka selle omanikud Petrow'i pärijad, elawad, kelle juures kanbahltttta kui ka teist tingimist  kauba üle teatust Kõib saada Üks tublt ! kärner :wdib kohla leida, Pärnumaanteel - Rr. 436. Slülglsomade kaswatamife  majas.