73 kuld ja 434 hõbe auuraha wälja. - Siberi raudtee ehitus jõuab tvrdkorralt ikka kaugemale. Tagabaikali teeosal sõidetakse Sretenstist  jn 557 wersta, pääle selle on roopaid Selenga jõeni 106 werSta maha paildud, nii et sel teeosal weel 400 wersla roopaid puudub, mis „Priam. Wed." teatel detsembrikuul  maha pandakse. Praegu sõidetakse Peterburist Jrkutskisse 10 päewaga, ning Wladiwostotki 27 päewaga: Nii nimetatud teeosa walmis, wõib Peterburist wostolli 20 päewaga jõuda. Tagakaukasia raudteel lastud „Kasp." teatel ühe korraga 240 konduktori ametist lahti, luna pääle nende mõned weel ise teenistusest  lnhtuwat. Keiser Aleks a n d e r 11. ka aua li s teinud maru 20. augustil  palju kahju, nagu „Now. Wr." teatab. Maru tõusu ajal palunud mitmed lodjamehed kaanali jaoskonna ülemalt lnba oma lotjasid  warjulisesse kohta ajada- kuid jaoskonna ülem ei ole luba andnud, sest ei selles kohas põhjapuhastusc masin töötanud. Maru läinud aga kangemaks ja matnud 13 lotja, 50,000 rbl. wüärtujes, laauali põhja. Noskwast. Põlluteadliste ühisuste ja õpetlaste kongressi kutsub „St. Pet. Wed." teatel Mojtwa põllumeeste  selts tulewa aasta weebruarituus  toktu, el kohalisele põlluharijale  rahwale abiks olla ja ka pölluteaduste  laialilaotamiseks abinönusid  otsida. Selle sama lehe teatel  ou Moskwas üks Juudi sugust arst sellepärast waugi pandud, et ta oma taju püüdmise pärast inimestele  „kurja tõbe" külge oli toimetanud. Rishmj-Nowgorõdis, 16. septembril  1899. Eila õhtu oli meie linna ligidal suur tulekahju, mis „Oka-Wolga aktsia seltsi" tsemendi wabrikus lahri pääsis. Wabrik, mis 10 wersta linnast eemal kõrgel Oka äärel asub, sai alles 17. juuinl awatud  ja walmistas esialgu päewas 5000 puuda tsementi, kuna pärast- poole, mil wabril täiel mõõdul töötama  hakkab, umbes 20,000 puuda * päewas walmistatud wõib saada. Tuli oli mabrilu töökojas (laboratoriumis)  pärast töö lõpetamist kella kaheksa ajal lahti pääsnud. Wabriku  ülem-tööjuhalaja oli wabrikust minnes bentsini-lanlbi kustutamata jätnud ja see sünnitas ptahwatamije läbi tulekahju. Tuli lagunes suure hooga laiali ja leidis laboratoriuims. niehamka-töötoas ja tsemendi weskes häwitamisels paraku materjali. Wabriku  walitjeja südil juhatusel ja tegewusel  tehti tulele masinate juurde Pääsemine wöimatuks: uksed ja aknad  naelutati suurte rapaptaatidega kinni ja nii jäiivad kõik Larwilikud masinad tulest rikkumata ja wõib töö paari nädala pärast jällegi algata. Wabrik oli 600,000 rubla eest kinnitatud  ja kahju on üle 100,000 rubla, millest ainult 70,000 rubla kulnilamisejeltsid kaunawad, sest et üls jagu wabriku warüildujest, mis tuleroaks sai, kinnitamata olu Kiiduwäärt  on wabriku walitsiijest see, et kõik 500 töömeest palka edasi saamad,  kuni wabrik uuesti töötama hakkab. Ehk uus wabrik tüll weel oma tsementi müügile ci ole saatnud,  siisgi on see juba Nishuijs stemeudi hinda alandanud. Euue uiaksis siin waat (10 puuda) tsementi  6 rubla 5 kop. ja enam jällemüüjatel.  Nüüd käesolewal aastal 5 rbl. 20 kop., luua turuhind 5 rbl. 5 kop. kuni 6 rbl. on. Wolga pääl oli möödaläinud päewadel ta taks õnnetust. 14. skp. jooksis Siugilei  linna ligidal Tsherep-Spiridowitshi  weolaew „Wolga seltsi" söidulaewa  „Bojarina" külge ja lõi wiimasele tüljesje suure augu, mille juures palju laupa jä reisijate asju wette langes. Reisijad jäiwad terweks  ja ainult mõni, kes hirmu ja ehmatuse pärast jõkke hüppas, sui külmas wecs supelda. 16. skp. jooksis üls prahilaew Nishuij ja Kasuni wahel Sarubina reisilaewa „Alekjattder Newsty" püüle ja purustas  wiimaje nina ära, mille juures  üks reisija suruta ja 5 haawatud  saiwad. Just päew enne seda oli Sarubin oma laeui.ade pääl reisijad  õnnetuste wastu kinnitanud, nii et nüüd surnud mehe pärijad ja haawatud kinnitamise raha saawad. See on esimene lord, kus laewaomanik  Wolgal oma laewal reisijad õnnetuste  wastu kinnitab, ilma et selle eest reisijalt ise maksu wötaks. Wesi Wolgas on praegu wäga tõrge 6 arshina: kõrgem kui tawaline weeseis.  Suured wihmasajud, mis meil augustituul igapäew olnud, on kõrge wee põhjuseks ja alles uüüd, kus juba terwe nädal tuiwad ilmad on, hakkab wesi alanema. Rauakauplused,  mis jaarmargi ajal Oka listvasaarele  nõndanimetatud Grebnewi  sadamale ehitatakse, saiwad sel aastab juurt kahju, sest wesi tõusis siin wäga järsku, nii et raud pea kõik wee alla jm, kust seda nüüd, kus wesi alanemas, suure kulu ja waewaga wälja weetakse. Keegi ei mälew, et enne sel ajal nii kõrge wesi oleks olnud. J. J. Pl. Kaukasiast ott Inglise rahameeste selts „Torg.-Pr. Gaj." teatel 200,000 tessauni tamme metsa wäljaweo rarwis  ära ostnud. Selle äri pääle tarwitatakse 25 milj. rubla. Selts ehitab puude wedamiseks oma raudtee  Kaukasus oir aga oma ilust tüki jäädawalt kaotanud. Habarswskist. 17. skp. porkafiwad „Russt. Wed." teatel Habarowski ligidal kaks köigesuuremaz Amuri aurulaewa Korf" ja „Tsesarewitsh"  pimeduses kange. Luule mõjul  kokku. Mõlemad laewad saiwad nõnda wigaStatud, et uued nende asemele pidi muretsetama. Reisijad püäjesiwad õnnelikult. Seda ja teist. Soome ajalehtede nimed muutuwad  metetnaa Saksa ja Wene lehtede sõnumites pea alati weidrakujuliseks  ümber. „Wiipurin Sanomat" on näituseks Viipurin Suonemat, Wiipurin Suonemot j. n. e., „Uusi Suomctar" loeme kord Uusi Suoued  mnt, Uusi Suonemot ja toguni nüüd rveel Susi Suonemat. Õieti kirjutamist  tuleb üsna harmasti ette, ja sedagi pea ainult meie linua Saksa lehes. Kõige kergemini eksitakse Soome sõnu W ja V tähe kirjutamisel. Soomlased tarwttamad Ladina kirjas asemel V, kuna Gooti tähti tarwitades V kunagi ette ei tule. Wanemad ajalehed tasemad  meel suure osa Gooti tähtedega  trükkida, kuua ilukirjanduses neid enam mõnel ajal pole tarwitotud.  RahWuswahelisele akademia asemikkude  kongressile, mis septembri kuu lõpul WieSbadenis omatakse, sõidamad  neil päimil akademitused K. G. Salemann ja A. S. Faminzõn. See kongress kutsutakse Londoni kuningliku  seltsi ja Berlini akadeemia ettepaneku paale kokku, et rahmuswahelise  akademiate ühisuse ja kõikide  õpeasuluste ühise tegemuse asutamise  üle uöuu pidada. Noorte nunnade walimme. Aleksaudrilülas  Trotski kreisis on „Wil. Wcnn." sõnunie järele tundmata wõvras  mees 5 noort ilusat tütarlast Jerusalemma  kloostrisse nunnaks minema  meelitanud. Tütarlapsed läinud Mailawalitsuse juurde ja nõudnud passisid. Eltekutsutud wanemad andnud  tiuartele Jerusalemma reisimiseks luba, ja lubasimad iga üks oma tütrele ka 100 rubla reisirahaks, nii et wallamalitsusel Põhjust ei olnud passisid keelata, ehk niisugune nunnade  korjamine tema meelest küll Mäga kahtlust äratan? on olnud. Soomemaalt. Helsingist. Soome raudteedirektor oli „Husvudüatsb!aoett" teatel Peterburist  poolametliku kirja saanud, milles paluti, et allakirjutajal reina puude wedamijeks 7 kuud läbi iga päew neli magumt tarmitada oleks, sest palujal, kelle! puutarwitus mitme asutuse jaoks suur, ei ole tormilisi ruuniisid, kuhu kõik mahutataks. Palwe soolaks olnud kirja wahel kaks 25 rbl. paberit. Direktor wastas,  et wagunid edespidi, nagu ikka, niipalju saada on, kui nende tagawara  kunagi ulatab. Ühtlasi teatas ta, et ta raha, mille tähendusest ta täiesti aru ei wõida saada, Soome senatile on saatnud, kes seda kindralluberneri  ja riigisekretäri tandn omanikule tagasi toimetumat. Lätimaalt. Niiast Riia-Oreli raudteel tehti 24. skp. „Prib. L." teatel uut laadi Meduriga söiduproowi. Wedur on Putilowi mabrikus walmistatud ja sõidab 90 mersta tunnis. Kodumaalt. T> Marjad. RchepM masino.te  tarwitamine wäikepõllupidajate juures läheb aasta aastalt ikka suuremaks,  ja seda mööda kaswab walla ulasinate kui ka aurukatalte arw. Luunja wallas on 4 rehepeksumasinat, mis talust talusse käies oma kui ka naabri Valdades peksmas on. Waka pääit wõtawad masina omanikud 8 kop., mis praeguse kitsa aja kohta kaunis tallis näitab vlewat, aga tulu selle juures on siisgi suur: looma toit saab parem tui suitsurehega ja wili saab ennemalt sügiseste sadude eest marjule. A 3. slp. põles Luunja, wallas K. talu elumaja ühes rehega ära. Omanikul pu kõik selle aasta põllusaak, mis masinaga ära oli pelsetud, tule roaks saanud: Et õnnetus  öösi juhtus, oli päästmine wõimata.  Maja oli kinnitatud, —g. Helme õpetaja Valimise asjus teatab „Düna Zlg..", et walitud kandidaatidest  kumbgi oma tagasiastumise palwet konsistoriNmile ära ei ole andnud. Konsistorium ou siis 1890. a. lirikuseaduse art. 414 põhjal õpetaja  Feldmann'i sisemiste asjade ministerlumite  kinnituseks ette pannud. Pärnust. Tälztjas Võõras Viibiv neil päiivil meie linnas: Liimimaa  kindral-superintendent H o l! - man n. Ta tuli 20. septembril aurulaewaga  Riiast siia, waatas ligeuiatel  päeivadel siinsetes koolides Ew. Luth. usu õpetust üle ja pidas 22 septembril Saksa kirikus piiblitundi. Laupäewal wötab ta Elisabethi Eesti koguduses lirikulatsumise ette, mis päewa neli kesm: Selle juures on tal abilisteks Audru õpetaja Holst ja Wändra õpetaja Hörschelmann.  Eesti kirikus peetakse lau.  päejnal, - pühapäewa! ja teisipäewal jumalateenistust wiimne' kord kindral - superimendendi oma poolt. Selsamal päewal pärast lõunat peab ta ka Saksa kirikus jumalateenistust, niis sääl ta pühapäewa õhtupoole! sünnib, kus siis ka üks õpetaja ametisse  seadmine sOrdination) ette woetalse:  OnvU. Walcke r seatakse Wõrumaa  jaoks aseõpetajaks.  Pärnust  läheb kõrge Vaimulik weel Hä ädemeestelsäälse kiriku 50 aastasest önnistamisepidust osawõtma. Pärnumaa jäoks äseõpetajaks on 5. sept. Riia Jakobi kirikus (anä. E. Jaesche ametisse seatud. Pärnu „k!ubesaalis" oli 19. sept. Lydia Mülleri kontsert, mis küll niisama ilus oli kui mujalgi.  Ka kuulajaid oli õige rohkelt.  Mis muidu siin lõbustustest  kuulda, näha, on enamasti alamat  wöitn, nagu kunstniku Skibbe India weiderdused, mida „Walgnse" saalis, ja jöuumeeste etendused, mida klubes muist pakuti, muist weel pakumwat.  . —l— Rakwere liuna wolikogu tahah „Düna - Ztg." kuulmise järele oma lähemal koosolekul eesgümnasiumi  asutamise pärast aru pidada.  Kui asjas kokku lepitud, tahetawat sellekohast palwct kohe ülemale poole saata. Narwa post. 18. septembril 1399 Ja rikkad prantslased neid on palju, sest mk ei ole waene  oSkawadgi  nii teha, et neil üks ehk kaks last ainult perekonnas ilmub. Neidgi ei kaswsta nad ise, waid tasemad  teistel kasmatada, et ise rohkesti  aega saaks ratsutada ja lõbu taga ajada. Ei taha prantslane oma ihulikule lapsele enese elust ja marandusest suurt ohwrit tuua, tuda wõiks ta siis meel selle pääle mõtelda,  et lastelastele midagi pärandada,  mis nende elu hääks teeks. Ega sellepärast ime ei ole, kui selles endises wägewas, rikkas ja haritud riigis kõik kõrged aated paleused ehk idealid kaduma hakkawad ja nende asemele kale ning külm oma kasu püüd ehk egvismus, wale, pettus, ülekohus jne. esimesele järjele tõusewad.  Praegugi mähib terme ilm põnewusega Prantsusmaa poole, kus elukord wügisi kipub nii segamini minema, et ei tea, mis pranslastest õieti arwata. Egoismus ei ole aga mitte üksnes prantslaste omadus, seda leidub igal maal, igal pool, Mäga külla pärast ka meie seas. Neljas jagu inimesi on niisugused,  kes õige õnne loomisest küll midagi  teawad, aga wäha, ajuti on neil jõudu, ajuti mitte, täna on nad egoistid, homme malmis ohwrit tooma need on üleüldse inimesed, kes ei ole ühed ega teised, kes ei saa edasi ega tagasi: nad ilmuwad, seisawad sekeldawad ja kaowad jälle ära. ' Jah, tuhat kord tõsi, et wäga raske on õiget õnne kätte saada. Häid inimesi ei peaks aga see teade nutte kohutama. Eksigu hinged, mille juures nende „kunstlik" mõistus  süüdi on, tark loomuse tung murrab Lord enesele teed ja annab walgust inimese töö juurde. Tõde wõidab ikka rviiman. Kui isad ja emad õigel teel õnne poole püüdnud,  õnnele aga ligi ei saa, siis on neil magus troost, et nad õigel teel käinud, et nad õiget asja püüdnud, et nad hoolega auusat tööd teinud, et uad midagi omas lõbusas, armastuse  rikkus perekonas lastele pärandada  jätawad. Kus isa töö on surma läbi pooleli jäänud säätt algab  teda poeg ja nii ei jää kallis ettewöte seisma. Hää oleks, kui meie juures need, kes õnne iseäraliku hoolega taga ajawad, kõige esiteks ije-eneste kallal tööd teetsiwad, et õnne-hoonele omas südames ja waimus alusmüüri ehitada,  oma laste kaswatuse ja hariduse  eest koduS ja kogukondade koolides  hoolt kannalsiwad ja siis alles rõhlu wälimisle asjade laialdasema 'omandamise pääle paneksiwad. Ka siis ei oleks wiga, kui waimlise ja ilmlise Varanduse kogumine ühel ajal läheksiwad. Aga meie juures on ilmlik warandus waimlisest wadusest  suurema tähtsuse saanud. Sellepärast ostetakse poest läikiwaid saapaid, kirjut linti, hõbetatud hobuseriistu,  saanilakti parema meelega jn rohkem kui raamatuid, tantsidakje  palju himukamalt, tui ajalehti loetakse. Selle wastu ei wõi ju Vaielda, et kaunid saapad, sürawad sõiduriistad ja pidustused hääd asjad  on, kuid nende pääle ei pea mitte õnne rajama. Paremateks õnne tingimisteks, mille juures ta wõib algada ja kaswada,  tuleb pidada kõige esiteks elawat vsku Jumala siisse. Usk wn kindel ankur, mür ja juht siinses  elus. Usk on kõige ülem woorus.  Kelle südames ta elab, sellel on igas hädas tuleviku lootus. Juba Sotrates tuli oma mõtlemistes  arwamisele, et üks ülem iseteadlik  olemus on, kes maailma targasti ja sihikindlalt walitseb. Sokratese  õnnelik arwamine on meile, ristiinimestele, Lunastaja labi kindlaks  tõeks tehtud. Kes seda tõde kaotab, kaotab arwamata palju omast õnnest. Teine suur Voorus inimese põlles on ligimese armastus, mis õnnele kindlaks pandiks. Ligimese armastust wõib ärajagada: Vanemate,  teiste sugulaste ja perekonna armastus, sugurahwa armastus ja terwe inimese soo armastus, milles europlaye neegrit, neeger hiinlast ei põlga ega Vihka. Selle armastuse  sünnil aitame meie ja kaitseme oma ligimist, wõtame tema käekäigust  südamlikul osa ja tunneme sellest õnne. J —n Sõnumid Tallinnast. „Kokkuwõte krimi n alarm  u s tiku ü l e 20 a a s t a j o oksul  (1874 —1894)" on kohtuministcriumi  ajakirja lisana ilmunud, milles  mõnda ka Baltimaade kohta räägitakse.  Läbikaudne süüdlaseks mõistetute  arm riigis oli a. 1890 —1894 iga sajatuhande elaniku kobta 49,3. Tallinna ringkonnakohtu jaoskonnas tõuseb arm 99,5 pääle, Riias on ta 77,3, Liibamis 67,5, Miitawis 54,7. Kõige rohkem süüdistusi tuli Leedu maakondades ette, 102 kuni 156,5 süüdistust iga sajatuhande elaniku kohra. „Balti ja Leedu, ning sinna külge puutuwad Wene kubermangud," lisab arwustiku kokkuseadja juurde, „on nagu kuritööde pesa. Ühtlasi saadetakse  jääl ta kõige raskemad kuritööd  korda." Tallinna ringkonnakohtu prokurör, tõsine riiginõuunik W. P. Brashnikow,  jõudis kesknädalal Tallinnasse  tagasi ja wöttis oma ametitalitused  jälle oma kätte. Jaani kirikus peab 26. septembril enne lõunat õpetaja Assmuth jutlust (Gal. 5, 2b—6, l 0) ja wõtab lauarahwast. Piht on laupäew kell 1. Pärast lõunat peab õpetaja Grohmann jutlust (Matt. 6, 24—34.) llPühu-Waimu kirikus: Ristitud: Roman Wiederfcld; Emmi Wend; Ilona Joha.mson; Elwine Johanna Miller; Hulda Karus, nimetatud Karro. Laulatatud: Johann Julius Riis ja Katarine Wilhelmine Lusti, nimetatud Springfeld. Maetud: Johann Ehnbaum, 7S a. 26 p. Äaarle kirikus peab 26. septembril enne lõunat õpetaja Brashe jutlust (Matt. 6, 24—34) ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab abiõpetaja R. Hoffmann laste jumalateenistust (2. Mos. 2). Lauacahwa kirjutamine on laupäewal kell 10—12 ja piht kell 1. Kohalikud sõnumid. Ülikooli nõuukogu poolt on arstiteaduse dottor W. W. Sawjalow arstiteaduskonna eradots  endiks walitud. Üliõplaste arw kohalises ülikoolis on, nagu „Rishk W." teatab,  umbes 1500, ning suureneb weel teistest ülikoolidest wastuwõetawate  õpilaste juuretulekul. Teaduskondade  järele on arstiteaduskonnas  umbes 750, õigusteaduskonnas  400, usuteaduskonnas 150, wiisikamatematika tk. 120, ja ajaloo  ning keeleteadust. 80. Pääle usuteaduskonna ou õpilaste arw üleüldselt  igas teaduskonnas tõusnud. Trahteritele, kus joowastawaid  jookisid müüdatse, antakse Läänemeremaades 1900. aastal pooleaasta  müügitunnistused, nagu „Prib. List." Peterburist kuuleb, sest teisel pool-aastal on ju kroonu wiinamüük maksmas. Meie linna pühapäewa rahu kohta kaebatakje, et paljud kaupmehed 1. juulil maksma pandud  pühapäewa rahu seadlust tähele ei pane, waid tagumiste uste kaudu kauplewad. Esimene öökülm tänawu sügise oli täna hommiku. See külm tuli ootamata. Terwe mihklikuu  jooksul oliwad ilusad ilmad. Pea alati näitas soojamõõtja püewa ajal 10 —12 pügalat ja ööjetigi 6 —B pügalat sooja. Eila hommiku pööris tuul põhja.ja hakkas külma Wihma sadama. Õhtul läks taewas selgeks ja õhk muutus jahedaks hommikust ööd oli paar pügalat külma. Ja täna kella 1 aeg sadas lume räitsakat. Maarja kirik. Pühapäeval, 26. septembril jumalateenistused  : Eesti keeli jumalateenistus kell 10 e. l. Saksa keeli jumalat, k. 1 l. Laupäev k. 3 p. l. piht. Leeriaeg linna lastele algab 11. oktobril. Ristitud: Johanna Wilhelmine Rosalie,  isa Jüri Püsnik. Amanda Johanna,  isa Jakob Raag. Anna, isa Jüri Apri. Ernst Karl ja Evald Johann, isa Karl Markvart. Kuulutatud: Johann Darr ja Miina Sep. Andrei Rõshow ja Julie Reino. Maetud: Kusta Lauren, 50 a. Lesk Ann Leppik, 65 a. Karl Pabut, 46 a. Peetri kirik. 15. pühapäev parast Kolmainu Jumala püha, 26. septembril, kell 10 e. l. Eesti keeli jumalateenistus ja võetakse lauarahwast.  Eesti keeli pääkool (leeriaeg) tütarlastele  algab esmaspäeval, 27. septembril, kell 10 e. l. Kirjavastused. J. J. K. Kuulutuse hind 85 kop Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Nishls, 23. sept. Saadikutekogu awas täna kuningas Aleksander ise. SuudaS, 23. sept. Majesteet Greeka kuninganna sõitis täna Wenc laewa „Alelsander'iga" Greekamaale tagasi. Kuninganna on ainult Kaneas  ja ta ümbruses käinud, ega ole mujale saanud. Parisis, 23. sept. Senati kommisjoni  president Beranger teatas kaebtujealuste advokaatidele, et ta nende poolt edaspidi ainult kirjalikka teateid wastu võtab. Kommissar Rouat on uurija kommisjonile hiljut: kätte saadud dokumendid ära andnud.  Grosjecm, kes praegu Belgias on, ajab wastu, et ta mässunõuu pidanud. Homme sõidab ta Parist tagasi. Eelarwe kommisjon lükkas i:; häälega 2 wastu Watikani valitsusjuures  oleva saatkonna kulnrahu tagasi. Rr. 2U5. Postimees. 1899. Nastutau, t')uuetsia ning wüljaattdja dsii6. ju?. J. Tõnisson. Tänasel numvril on eralisa 3S. poogen  kaasas.