Tallinna Sõber M 22. GeitSmeteifiküume? aaStakäik. Tallinnas, Jaanikuu 30. päawal !BSS. Nleüldine aealeht Eesti rih»»le «««I ja linnades. Tuleb ükskord nadalis wälza» MaisaS TaNmmD LwdforS'Z pZrgstt trgkimajas! eaStaSL ......... Z rzzk. i, 40 kop.— vorl-saSIsS ......... 1 rubla 40 !ap Soju rhk poltiza saadetud: aastas .........3 rsbüo paol»aaStaZ 1 rubta 70 koh AimkAiKs-d WaKfAWAd iM rea sHK ttM sstme z-ealt s ko?. l TeNimised wöetakse WaSta r ! AalNn»as: Li»dssrsN piMMe trÄkimazas. z Ssetamdt, M S 4. 4 Harws: Ua^werss: J» Mys. PawSS Z A« SsWelSsrg. --- K«WfK)  !us: H. KoWsra. Lihulas : N- Mitner'! poodis. — . Wikzaadts - J. Kars«'i ja K. ) Leokene raamllUikmplused. Ilarwas: M. Põder. Wörus Praua Mekrsse. j Matkas: W. liudolst. Auresaaõ z Fh. Laage. Msal; Zuids iiftkrmls wÄlltÄsx. Wastaja redaktor W. F. Eichho ru. Zlab Baltlus, kiriad tSiwais BllltiM (GaMschporl RegZM'-V. Ükittdtszd sõn. maailmast. Tsltmuast: Mast. Pelerburgtst. - st Warschawtft. Ptoskfft. Tulcist. Moskaust Odessast. Teikowast. J«w lcht. — Mõnda. Eesti-Liiwimaa ja Wene talupoeg. (.Peterbmgi Zeituogift.") D-. Kui meie selles Paikas kahi iseäralisi kirja ainult maakondlikust seisupsigast aMsme, stis teeme meie seda sellest pöhzusest, et nmdKZ wäljs Mgitud MhWaMajüpidamise  põhjustes ja issamM agrsr-Polittkas ÄW issZWltne Mõte seisab, mis kõigile riigile kardetavaid Mgsfi tuus wõib. üks neist kirjadest m Geßtmma KRherAangn-ststistka-- komike wäIjMKK LMpseWde kruKtmsksude üle selles knbmWngus. sicheS jZM. millsst chMMK lsiemKt statistika isores-mMMi. teim aga Üht era-lsowust näitab, selle materisti arßtsWim tsiste MtistkK «Djadegs seisab, ou selle kirja wZljaandja SskretSr Wl. Eharusin i tZZ. Teine kiri m- Us RshWaharidßss-MiKistttiuMi leheS ülespandud  herra W. WladislOwlew'! Ziri: jume ZiiWiMMlt." Esimese kirja «äärt on sellZK rikkas lis. iseäranis kõikide talukohtade ja maakohtade AeSisgemiseS,  talumaa N«l ja msisamMK p«l'«ndZ sunrussga (põllumaa ja kõik maa ühtekokku), teise .kirja wäärt Wme lugejale, SppetlikkM lÄhjkeseks ülewaatusekS AiwiMas Kgrar-seaduse «alugu üle ja peale selle mõnda wõi üle (mõisamaa külge mõstud jZy Ale talumaast), mis aga osalt sellega kokku ei mah«, mis selleks kohMes ssadufes määratud sn. Asja nende ASlemite kirjade arutamiseks leiame meie Väljaandja ettG«eZutes BaltiMW talupoegade agrar-asM weel edasi muuta. Herra Gharnsin pakub üht terwet rida KrwüMifi, mida tema mõtte järel selle küsimise sMamisM tarwitada wõikS. Need ettepauekud, kui ka kirja wZljasndja löpssõnüdes neid maha jätab, mitte et tema ka tähtsata järgede peale Maata" talurahva tahtmise Äe kirjutaks, tähendavad tänise seaduse lõhkumist ja makSwa seaduse, kui ka selle suure hulga maakohtude HZwitsmist, mis majapidamiseelu  BslkiMM kubermangudes sügavalt läbi põrutaks. Esiteks Viguse-Mmme! Msisaperemeeste käest piab see jagu mõisamaast, kui ka maksu waSia, lihtlasM ära wõetud saama. See on A?A Radikalismus (wZljskiskumine  juurtega), mida meie iänme ühegis kirjas leidnud ei ole. Sslle kirja WaljaandM ou ihupäriduse ärskauts- Nisega (seadus KNnlakuu lv. Mäwast 186 i) M kttwv ja Zi leia kõiMeZ Redskiiou-foMWiDfionidsS ettspsndud ettsMnekuteõ sessugusi mitte ühte, m!Z nii kaugele läheb. Igal pssle! saab talumaa asju nüüdsest ja Mükswatest Viõjuwatest  seadustest roälia mindud, ainult eelkäinud talurahva tmMusel seiswa ülekorrattne kitsendamine wöib tarwiliseks  teha: j) ÜPSL7I.ÄWAOS Lb 9e?WSMKVV MZ no WEIZW IZZZ-°--.1394, o6xs.6orsõ F.Z. XaxsSLW, ?SL«M IZõõ. 2) L. , LWMeWvÄM^: k?. õ MAZLLZM WsZIIIAM UuNZZe?ePWöA LAKVW. voo. 18Z4 M Z. PAhjuSmsts, üks lÄmdamms (MZisamaa ämleikKMise läbi) olgu heaks wSetud, sslle waZta oli seadusi tsrwitamist  kitsettdamisekl laiendamisekZ talumaa tarwitads, üks igapääwan? nähtus. Meie tuletame peale selle mee! meele, et mitmete Maakondade kohta maksimum (kõige suurem  suurus) js minium sidige wähem suurus) Määratud saiwad, ja et wiimakS talupojad oma enese waba nõuuWStMse peale ->- kõiki Nsad kuuni neljmdems jänni Maha jätta nõuM wõifiwsd, mis läbi nemad ühes kõikidest tegudest msisaherra heaks wsbaStatud ja maa wabadeks pereni  estekS srnwad ei tähenda nead. mää.ude peale, sellsparast et meie neid õigeks piame. meie uääme selle põhjusmõtts körwalejätmisss eeAsitud taNumaa allsZhoidmiftts  üht eksitust, mis raskest kätte tasunud on. MM ei tuleta seda asjakorda sinult ftllss põhjyseZ meele, kergemalt ümherkmggWis!Z WZeraDtes tamituDtes ette näidata. Herw Charllfin ja lsituk tema waAa pesme m«e paraku meel Mitmes tsifeA asjas walja Mkima ei katsu asjakorda koguni mitte läbi, lepib selle tSmSjagn, et inimesed taw.seisusest meie PZiwil üht maatükki tarwitmMd,  sellest õigust WäljMhutumisKW. s- o. omKNdNfe. õigusi, '.välja arutada selle Umle mõtlemata, et siin koguni teised põllu töö- ja maMidKMifs-isrwttUssd iKlevÄd, kui ühs kõrtsi, M weski j. n. e. WZlMsMMissgg tegemist  on, ehk ühe koolmeistri, metfawshi, seM chk tsMse. põllutöö sulase (ja isegi moonaks) ««tissK-MmsnsegK kgeMisi on, ühe tKMituse-õigufega msisgWKK PZÄ (ksrjs-- maaga j. n. e.) Seesugust maad suudimift-smduse rshuga wZljalahutKmiftks määrsts on iseeuefest üks meMM: see teeks MsspereMshel- ja ismwms mõisKhexm Võllvtallitßsele ettssrwamata kahw, ilma et uusle peremchele tema tMe elukorralduste muntMife juureZ, tema teises ssisnkordK Mõisgherra kohta ja wallakogu xhk Vallakoguduft kshw Üht kindlat põhjust WnM. Herra Chümsin ei lepi sellega, kergömeelisett. msisaherra  wallakogudnfs omMdufe-ZigUSts wasta tormata; palju kaluperemehi on seds tema poolt ka hmks wöima pidanud. Reed talupmmched, W oma kmnW Ms päriseks ostnud M, jätab tema rahule, jätaS mid. nii suured nende zMUohsd ka olla wSiwO. iülitamsts. Maa. miS wxel mitte Müüdud ei ole. mi heas te mõisamaa  ?ui ?a talumaa, pisb aga 20 künni iS dessjatwi suurteks liikkidekS lohutud saama. G ühe seesuguse tallitüse  läbi ü?s agrar-Wässamine omanduse-öigusteõ. miS - ssjdode - ksnva manad. »a pingutatud wickufe za Jutu-leht. Kapitän Gueux. ZutuNWV sells Hass!use? j„UuS Tarw Seitungi" M«l P?ar.UuS.kel?st.) See oli aasta 18!4 hakatuse!. ÄapitZn GrmsuiKs ei olnud nüüd mitte enam ses teadmata Poisike, kes mitmesuguste  plaanide wahel kõigub. Tema läks nüüd kindlal sammul oma eesmärgi poole, üks Inglismaa brigggselotte.  Bretsgnia korsarids saak, seisis igatsetes ja ettevalmistamata  Brssttt sadamas. Tema ühendas ennast, selle peremehega, walmMas seda mõne pZZwaga ette ja Mõne yinsle-kriipsuga sai .Yorki HZrzsgist" .GrmouMe ühegi! sea! ei ole Inglased Prantsusmaa meremeestest nii kangest witzkalud olnud, kui RepuKlika-aastatsl, kus käärimata rahwa-eesikostjad ja kolmekarwalised totrad meie (Prantsusmaa) sõealaewusMn kommandot oma kätte kiSkufiwad ja sellest omale uhkust otstsiwad, s! seda lühikese  aeaga mere. põhja puhkama panna. Samm-sammutt wõttis meie meremeeste rahuline wahwus õige juhatuse all neid Tasusi jälle tagasi, mis Konwsnti ja Direktoriumi ootamata nNbtesdnse läbi ära kadunud oliwad. Inglis» maa ginist-joobnud kõlwstumad isamaa-kaitsejad, kes piitsadega  Londoni kõige saudematest jägudest pidiwad kokku aetud saama, wõinud meie WZga heaste harjutatud sõeawcke waSta PMM. „ . „ .. Korsaride meestekonna käest ei päritud nii pahn. kui korraliste meremeeste kaest. Nende meresõidud ei slnud nii rasked ega nii pilkad. Need oliwad üks jaht, kus Võimalikult palju Inglasi teise ilma saata maksis, üks hätvitamise-wõitlemine, mis kaarnate tiiwade-mWnal, ainult mõned tunnid kestis. Kapitän Grenouille ei läinud nüüd selle peale wülja, wvimalikult palju Inglismaa kaubalaewu saagiks wõtta, tema oli rikas küll: kõik tema lootus, kõik tema anuahnus,  mis eest tema oma elu mängu peale pani, läks selle poole, seda petist mnsmadu, seda kuratlikku Kapitän Gumr't, leida ja halastamata kättetasumise alla panna. Tema Ma peksis, kui tema Võimalikult läheda kokkusaamise  peale mõtles. Tema teadis uStatawate sõnumite järel, et tema wamlam oma skiitusi Kanalis edasi talli tas ja tegi selle järel omad plaanid. Kui temal valimine prii seisis, ühe Spania galera. miS nii kerge kinni wötta on, nagu päevapaistes magaja kilpkonn, ja Kapitän Gueur' wana goelotte wahel, mis ühtigi wäärt ei olnud ja palswat wõitlemist äratama pidi, siis kargas tema kahtlemata Inglase peale. Näärikuu lõpu poole oli (814" meresõitmiseks  malmis. Korsari-lipu üleStõmmaNisega wastas tema neile, keS tema tähelepanemist hviutates taswa peal lendawate pilwete ja külmade udude peale juhtifiwad. Kurt ja pime kõige waSta, mis tema ümber oli, läks tema la ema peale ja põikles kolm pääwa udus, ilma et ühe laewa waSta tulnud oleks. Ilm läks ikka kurjemaks ja meri raskemaks. Laew weeres ühelt küljelt teisele js näiS laeneteS ühest ara minema. ü?s wali töõ! EeSdekelt ei wõinud ühtigi asja achlerdrkel näha -- läbitungimata rusus udu laewa peal, mis õhukese, libeda jeakorraga kaetud oli. Immese-heal kadus kõlata raskes õhus. Ävimata oli, ,Grenouile" seisupaika määrata. Joon oli sagedast muudetud, quadwnt aitas just niisama palju, nagu W prsswmraZ ja Kumbi! mesel ei oleks lothi tarvitamine korda läinud. Neljandemal öösel läks marntuul  kangemaks js kihutas korjan MsckwMs kiirusega pimeduses oma ees. Kõige ilusam ja ühes kõige koledam näitemäng seisis silmade ees. Edsfi-kihutstud laewa mastid MmUasiwad ennast msmtMles, kõrgesse üles kargas waht bngi wsSta, kõVsks külmetanud TöksttkZM raksus ja wiliStss, ksrd-krrM rebis üks köis suurtükipauguga  katki ja pühkis üle luewa-ls- Viki lõhkudes, Mis teel ees oli. Tüür kärises hmMes, eesdek tZnkas mette ja pani rohelist, wahutawaid lsZneid üle laswa kõige pitkuse wsslama. MAZdamiußsA wõtlch wägxw walltssja, meri, oma tributi (maksu); üks paat, üks tünder ja üks meeS saamad ü?s bordi (laswa lae-ZZre) uhutud. Nüüd kaalub achterdek sügswusesss ja tsraw laews-nokk tõuseb taewa posle. Kõik karjub, ksik nuksnb ja õhkab; naelad kärisevad kumast puy sees. plankid ähkiwad ja wsfi woolab  pumpadesse. Ainult üZs inimene seisab rahuga ja liikumata Kapitän ei olnud wZljafSümifsst saadik dekelt ära läinud. Kaks tundi pärast kssk-ööd wabffZs Zorfari-lKew ühest koledast tõukamissst, pvrkas raksudes tagasi ja peitis mnast wahu sisse. Fockmast langes, kiskus bngfpristi omaga maha ja lõhkus deki ära. Kapitän Grenonills kargas kohkudes üles ja silmas HZwiwfs Wft, mis tema ümber oli; tema ei usaldanud oma silmi mitte! Ses ei olnud aga unenägu, mitte kurja ettcknMtuß: tema lasw -.vajus. - wajus peast Nata. M kokkupõrkamine oli olnud: mõlemite laewade raad oliwsd ristis ja MsMikud oltwad üksteisega sasis. Iga peastmise-katse oli asjata, mõlemad laewad oliwad hukatuse hooleks antud; wahedeM oli sissewoolaw