wabrikud tööliste palka wähendanud. KuS töölised settega ei leppinud, seal saiwad wabrikud kinni pandud. Penn, sytwanta'sse olla Austrta'st Baron Taaffe tulnud, Johann Orth'i (Erzherzog Johann Salvator) otsima, kellest nüüd räägitakse, tema olla Ühtlaseks tööliseks Western-raudteel läinud. C h i l i's keStab mässamine ikka meel edasi; maal ja merel on meriseid kokkupõrkamist olnud, enamisi mässajate kahjuks, kuida kirjutatakse. Brasilia's on suur kära. Uued Walitsejad ja Ministrid olla üksteisele  waStaStikku knmnetuhandete ruutpentkoormate kaupa riigi maid kinkinud ja üksteist awaliku kulu peale igapidi rikkaks teinud. See on seatine Omalt maalt. Tallinna st. Pealinna lehtede sõnumite järel on Ewangeliumi  usutunnistuse Ki ndral- k o n si st ori u m i Präsib ent ja Seespidiste asjade Mimsteriumi nöuukogu  liige, Wirklicher Geheimrath Theodor von GierS. Näärikuu 23. pääwal pärast pitkemat rasket haigust ära surnud. Theodor von Giers oli Wäljaspidtste  asjade Ministri noorem wend ja oli aastal 1824 sündinud. Tema oli KeiserlikkuS »ÕiguSte-kooliS« kaSwatatud,  algaS oma teenistust aastal 1844 ja on mitmes tähtsa? ametis seisnud, mitmeteks, nenda ka KirgiSlaste elutarwltuste, uurimiseks saadetud olnud >a aastal 1868 Kaukasta's Persta soo-!obeSse haigeks jää nud, mis tema tema termist jäävamalt murdis. Selsamal aaSial sai pärast Baron Brun'i surma Ewangeliumi usutunnistuse Kindral-konfistoriumi Prästdenliks nimetatud, kelle ase nüüd jälle tühi on. ,Walitsuse Teadaandja" kuulutab linnad e - Aru n t maksust sell aaStal. Kõik linnad Wene ritkis kottu maksawad 6,80j,000 rubla. Sellest maksust langeb Biiwimaa peale 264,000 rubla, Kuuramaa peale 90,000 rubla, Eestimaa peale 50,000 rubla Rohkem kui Liiwimaal  on ainult Peterburgi (1,128,000 rubla), Moskwa (1,119,000 rubla) ja KherSsoni (400,000 rubla) kubermangudel  maksa. Kohe Liiwimaa järel tuleb Kijewi kubermang  237,000 rublaga, siis Kharkowi kubermang 465,000 rublaga j. n. e. Kineschma ja Wetluga linnad, ikuö wiimasel aastal laaStawad tulekahjud oliwad, on sel aastal kruntmaksudest wabaStatud. Düna ja Dnjepri jõgede ühen - damine kohaliste kanalite läbi, on jälle kord nõuupidamise  alla wõetnd. See küsimine on, kuida ,Rishki arutab, juba peale sada aastat wana. Esimest plaani selleks pani Kjudral-kubernör Würst Wjasemski aastat 1786 ette. AaStal 1860 on Minski Knbernör ühes töigealandlikumaS aruandes selle wete-ühenduse suure tähtsuse peale tähendanud ja arwanud, et nende tööde algamine wiiwimata piaks ette wöetud saama. Keiser Aleksander 11. kirjutas selle aruande peale: »Teede ja awalikkude ehituste Heawalitsejale teada anda, aruande rttepanemiseks selles asjast Aga kiired tööd raudteede käÄal laskstwad nende kanalite ehitamise küsimist kõrwale jääda, künni Minister Possjet selle Msi-tee peale jälle suuremat tähelepanemist heitis. Aastal 1880 sai uueste waldkond Ortiza ja Lutscheso jõgede wahel läbi Vaadatud,  sest et aiuult nende jõgede abil suured weekogild, Baltimert ja Mustmeri, ühendatud saada wsiwad. Tänine Beresina jõgikonna kanalite-wõrk kõlbab aiuult lodjade liikumiseks ja Teede-miniSteriumil ei ole iialgi nõuu olnud,  seda laewasõitudeks ümber ehitada, pealegi sellepärast, et plaanitud ühendus Orscha ja Witebski wahel kaugust Maltimere ja Mustmere wahel 415 wersta lühendab. Selle plaani eestööd ou juba täteste walmls ja KõigekõrgeNlalt  kinnitatud. Töö algamine oli senni raha puuduse  läbi wiiwttatud, aga wiimäste 5 aastate sees on suuri tööst laewasöitude kergitamiseks Dnjepri peal Orscha ja Mohtlew'! wahel tehtud, nenda et nüüd laewasõidud nende linnade wahel ühtigi takistust enam ei leia. Nüüd olla ka nõuuks wöetud, neid tööst Düna jõel ette wstta, ja pärast fcalise söiduwee korraldamist ühendamise-kanalit ehitama hakatal SeR ehituse kulud ou 10 millioni rubla peale drwatud, millest 2 millioni Düna ja Dnjepri korraldamiseks  Krementfchug'ini määranud on, 8 millioni Mblä kanglj ehitamiseks Orscha ja Witebski wahel. Tööde walmis-saamine on plaanis aasta 1894 peale määratud. Kuida »St. Peterburgskija Wedomosti" kir)utawad,  tulla Seespidiste asjade MiniSteriumisse palju ettepanekuid,  milleS Wene Talu-Psllubankide muutmist palu- Aks seesugune ettepanek Kurski kubermangust arutab,  et talupojad seal juba 5733 dessätini sellest maast on l.naha jätma pidanud, mida nemad Talu-PSllubankt abil ostfiwad ja pea weel 2315 deSsätini haamre alla lähewa)d. Seesuguste nähtuste järges olla neude baukide tegewus Pea juba täieSte seisma jäänud ja need kippuda aSjatale IS assttuStekS saama. Nõust olla antud, neid bankist nenda muuta, et neist edaspidi mitte enam laenu kõrgete l kasude peale et anta, waid wõlatasumise osade peale, m M talupojad oma l a h t i - o st m i s e - r a h a aega-mööda tasuwad. Mis see tähendab, settest ei ole õiete aru saada. Waewalt on uskuda, et Talu-Põllubanktd  senni laenu ainult .kõrgete kasude" peale andsiwad,  ilma tafumise-osadeta. Kui see aga, kõige teiste Pöllubankide pruuti wasta nenda oli, siis ei saa ka .alamad kasud" tasumise-osadega kokku, mitte kergemad kanda olema, ja kõrged aasla-maksud olla'ju selle kitsikuse sünnitajad, mis ostetud maid nii lühikese aeaga haamri alla saatnud on. Wiga on wift Ühelt poolelt see, et Talu-Põllnbankid ostetawa ?uaa peale ülepea liiga laenu andfiwad, kus siis ka need kergel meelel maad ostsiwad, kellet enesel ühtigi, ka mitte põllutööks osawust ega himu ei olnud; teiselt poolelt see, et laenajad üleüldisel Wene wiifil üheskoos maad osisiwad ja üheskoos tarwitasiwad ja tallitastwad, kus siis kellegi! wõiuialik ei olnud, oma paremat osawust ja hoolsust tarwitada, üks ikka teise peale lootis ja asi hukka laks. Seesugust maatallituft wöib küll .Walgus" heaks kiita ja on ka weel hiljuti meie kodumaa  talurahwale .koguduse maid" ja .koguduse metsast" soowinud, ja neid nõudma õpetanud; põllutöö tundjad teadwad aga, et sellest muud ei tule, kui wastastikust tülitamist, riidu ja wiletsust. Pealinna lehtede sõnumite järel olla kohalises paikas  nõuu, kaupmehi kolme gildi jagada ja teise gildi maksust kõrgendada. Esiteks saada seda katseks mölemis pealinnas ja mõnes fadama-linnas tehtud. Näärikuu 20 pääwa homikul laSkis ennast Austria alam Stanislaw Hljummo maha. Kuul oli parema  körwa takka sisse läinud ja õnnetu suri kahe tunni pärast ära. Näärikuu 22. pääwa homikul katsus segameeline  endine koolmeister S., kes Karja-wärawa taga elab ja keda ruumi puuduse pärast segameeliste - majasse üles ei ole wötta wöidud, ennast raudtee-rougi alla wisala,  sai aga raudtee-töölistest ja wakshalli-shandarmidest peastelud. Näärikuu 25 pääwal kargas üks noorem  naesterahwas sadamas meresse, sai aga weel parajal aeal jälle wälja tõmmatud. Mis häda temal olnud seda ei teatud weel. Näärikuu 23. pääwa homikul oli üks perenaene turul ühe talupoja käest wöid ostnud, mille pealmine kord õige hea oli. Kui wõi aga pütist wätja löödud sai, siis leiti, et ainult pealmine kord hea, keskpaik ja alumine kord aga täitsa kölwatumad oliwad. Müüja ei tahtnud aga raha tagasi anda, waid kinnitas, igaüks pidada enne waatama, mida tema tema ostab, pärast aga mait olema. Appi kntsutud seaduse-sulasel oliwad selle asja üle teised mõtted, solgt-müütaja sai esiteks Pristawt juure wiidud ja omal aeal saab tema korralise kohtuwanema ees wastust andma. Soonistest päritud kuulus hobuse-waras Mart Zistdrea,  keS hiljuti oma saatjate käest ärajooksnud, sai 3. alwijäus, kus tema omale korteri üürinud, kinni wõetud ja tema juures 133 rubla raha leitud, mida tema ühe hobuse eest saanud. Wahe-aeal on tema ühe hobuse warasianuh  ja mõned sisselõhkumise-wargused oma pulga peale kogunud, Mõnest pahateust jutustawad Tallinna lehed weel, aga kg sthest auusast. Pühapääwal,  Näärikuu 20. pääwal, pärast lõunat leidis üks ljhtlane  töömees uulitsal Karja-wärawa taga kaks 100 rublast  Kharkowi Pöllubanki paberit, mis õige kerged puhta raha wasta ümber wahetada on. AuuS töömees wiis need paberid aga kohalise Pristawi juure, kus need hoitud saawad, kuuni kautaja neid pärima tuleb, ehk kuuni need seadusest määratud aeal'leidja omatS jaamad. Baltiski'st, Näärikuu SB. pääwal. Ilmad on pehmed. Heile tõusis soe 3 graadi peale ja sula oli lahti, öösel külmetas natuke ja läbi pääwa M chermometer 0 peal seinud. Tuul on lääne poolt, taewas pilwine. AZqkwerest. Wiimasel nädalil on, kuida .Rakwere Teadaandja" kirjutab, üks kaabakas Pitkal-uulitsal Z, maja eest ühe hobuse warastada katsunud, mis aga nurja läinud. Hobuse peremees ja nägijad on teda kätte saauud  ja temaga natuke muljumast ümber käinud, kui ehk mõningate heldus seda heaks arwab. Nemad wiinud teda siis naabri hoowi ja tahtnud seal tema peale wcmameelist kohut mõista, aga majaperemees ei ole sellega leppinud. Näärikuu 20. pääwa homikul ou Hulja mõisa kärnal, Zamburg'i weiketodanik Aleksander Lind, 39'/, aastat wana, ennast üles poonud. Tema on juba mõnest aeast saadik aeglikkuS raske meeles haige olnud. Pärnust. Näärikuu 15. pääwal on kuulus kaubamaja  Hans Dietrich Schmidt oma 150 aastast jubiläumit  pidanud. Keisri Majestäti poolest on selle kaubamaja  eestseisjad, Chr. S ch m i d t ja Konsul Bremer, St. Anna rittretähe 3. klassist, prokurist Wi tt kuldmedalje  St. Stanislaus'e paelaga kaelas kanda, saanud. Palju bnnesoowimise-telegrammisi tuli igalt poolelt, palju kõnest sai peetud, linn oli lipu-ehteSse pandud ja tööliste poolt tuli õnnesoowimise-rong, kellele ka pidulaud walmiStatud  oli. Peterburg ist. Keiserlik KsrguS Suur wiir st Auujärjep äri j a reisust kuulutab ,Walilsuse järgmist telegrammi Bombayst, Näärikuu 23. pääwast: .Ketserlik Kõrgus Suurwürst Auuiärie. Bombay«sse ja reisis täna õhta Madrasesse, kuna K. K. Snmwürst Georg Aleksandro- lõunat kell 4 kreuzec .Admiral Komiow  peal Adeni voole tagasi reisis. - Teised laewad on selsamal paamal Colombo'sse retfinnd, seal K. K. Suurwürst  Auujärjepärijat ootama. K. K. Suurwürst Georg Aleksandrowitschi tagasitulemisest kirjutab .valitsuse  Teadaandja": „K. K. Suurwürst GeMg.Weksandro- tuleb kreuzer .Admiral Kornilow" peal Jndia'st Europa'sfe tagasi. Suurwürst on oma Homikumaa-reisu kälkus Malarta-töbesse haigeks jäänud, mis juure weel bronchitis (kurgusõlme-põletuss tuli. Kui ka Keiserlik Kõrguse haigus nüüd mitte raske ei ole, siis erolla ometigi kauem ülespidamine maawöe- stropide-s maadel arStide arwamist mööda Suurwürsti terwise pärast mitte soowitaw.  Europa'sse jõudes saab K. Kõrgus aegliselt Athenis eluaset wõtma." Londoni kaudu tulnud sõnumi järel ou K. K. Suurwürst Auujärjepärija Näärihm M. pääwa homikul kell 9 Madras'esse jõudnud. Näärikuu 25. paamal pärast lõunat kell 2 jõudis Keiserlik Kõrgus Au s tri a - Est e Crzhe r z o g Franz Ferdinand Peterburgi Warschawi wakShallisse.  Kõrget mõrrast oliwad senna teretama läinnd: M a j est ä t K e i s er, K. K. Suurwürstid Wladimir, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksandrowitsch, Konstantin- ja Dmitri Konstantinonsttsch, Nikolai Nikolajewitsch noorem, Michail Nikolajewitsch, Nikolai ja Georg Michailowitfch, Herzog Eugen Maksimilianowitfch von Lcuchtenberg ja Kõrgused Prinz Aleksander Petrowitsch von Oldenburg ja Prinzid Georg ja Michail Geogiewitsch von Mecklenburg-Strelitz.  Pärast südamelikku teretamist ja wastawõtmist  määratud korda mööda, saatis Majestät Keiser Erzherzogit Erimitafhisse, kus Majestät Keisripraua ja Suurwüsti-prauad ja prinzesstd teda teretäfiwad. Õhtal oli pidu Keisrikojas. Kindral-adjutant ron Rosenbach ja Oberst Paschkow oliwad Kõrgele wõerale riigi piire peale, Peterburgi Kubernör Graf Toll Luuga'sse wasta söituud. Warschawüs oliwad teda kõik sealised auukandjad  wakshallisse teretama tulnud. Uhketest pidudest, mis nitiid Peterburgis suurte ja rikkaste juures peetud saamad, seisab palju pealinna  lehtedes. Nenda kirjutatakse nimelt ühest pidust rikka kaupmehe P. S. Zelissejewl juures Näärikuu 20. pääwa öhtal, kuhu kõik rikkad kaubaherrad oma kallikiwidega  kaetud prouadega ja preUdega kokku tulnud oliwad. Nimelt on üks madame P. ehteid kannud, millest asjatundjad kinnitafiwad, et nende hind ühe terwe Wolgakubermangu  hinna wäariline olnud. Öösel waõta Näärikuu 22. pääwa on uhke Sofia - kirik wälja rööwitud ja sealt umbes 7000 rubla eest kiriku-riistu ja ehteid ära wiidud. Politsei on kõik asjad Zarskoje Selo Parkis  ühe Tiigi põhjas üles leidnud, kuhu wargad ueid peitnud. Soomemaalt. Näärikuu 13. pääwal seifis Siberist ärajooksnud mitmekordne mõrtsukas, rööwel ja waraS Mats Haa paoj a kohtu ees, mis selle asjaS itht iseäralist  koosolekut Riihimäki jama ruumides ptdaS; teda sai surma-nuhtluse alla, pea maharaiumise läbi, mõistetud.  Raudteerong, mis teda Tawastehusi wangi-majast senna tõi, sai lugemata rahwahulkade poolest waSta wõetud, keS ükfi-silmi wangi peale waatafiivad, kes üle ja raskete ahelatega kaetud, waewaga wagonist wälja ronis. Teie ininu peale wahite, kes mina nii palju kurja teinud olen?" küsts tema. Kohtu ees tunniStaS tema üht jagu omaist tegudest, nimelt hobuse-wargufi; tema kahjetses ainult, et temal tehtud kahju, tasumiseks ühtigi ei osta. saab tasuma/ ütles tema. Omaist hulkumiStest Siberis jutustas tema suure ofawusega. miS et tema palju lugenud. Suure kiikusega rääkis tema pketlj vou Wrede'st, keS oma peale «võtnud on, Soomemaa wangimajades waugifl «vaatamas käia, neile Zumala-sõna kuulutada ja ülepea nende hinge ja boolt kanda, ja kes sagedast ka Haapaozai waatamaS käinud oli. See preili olla teda Jumalat tundma ja uskuma õpetanud.. Kohtu otsuse kohta tähendas tema: elu ei maksa temal ühtigi. Helsingis oli palju leetrihaigeid,  ja see haigus lagunes «veel ikka laiemale. Eelkäinud  nädalil oltivad 142 inimest leetritesse haigeks jäänud, nädalil, kus seda kirjutati, 194 inimest, s. o. umbes 28 igas pääwal. Soome leht „8a?o" on Kindral-kubernöri  poolest ära keelatud, kirja „?ulivuoröll suurvU»."  mäe jalal"), mis wiimafel aastal, ja ,Msrmz4 vaust" Möödaläinud aasta") pärast, miS sel agstal selle lehe seeS seistwad. Moskwast. Näärikllu 22. pääwa õhtal läks Zhaigusest  paranewate laste hoiu-maja Kathäriua-hospidali juureõ põlema ja põles täitsa maha. - WiiS last on tules surma saanud. Mitmed, keS akuatest wälja kargafiwad, on rohkem  ehk wähem wigastatnd. Kharkowist kirjutatakse Näärikuu 20. pääwal: LtnnaS