hobusewarastele Saaremaa geografialik seis noh külap ka kelmid seda takistust katsuksiivad kõrivale saata. Pää põhjuseks wähese hobuscwarguse  üle tuleb küll seda pidada, et Saaremaa rohwa sisse kuritööd wecl nii sügamaeti juurdunud ei ole, mis muidugi saarlaste hää külg on. Siin ei leia ju mitte üksnes hobusewargus wnhe maad, maid üleüldse on siin wäbe suurematest kuritegutest, nagu tapmistest, suurdcst warguötest  jnd. kuulda. Mööda läinud aegadel kordasaadetud  suuremate kuritööde toimetajateks vliwad ju ainult mõned mehed, kellest praegusel ajal Saareremaa  juba enamisti lahti on saanud. Mõne inimese töö ei ole aga mitte kõige rahiva löö. Juhtub ka siin kuritöösid ette tulema mõi kus see koht peaks olema, kus neid ci ette tuleks fiisgi on need rahiva arwu ja maasuuruse järele wõrreldeS teiste kreiside ja maade kohta üsna wahesed. Nõnda ei wõi siis Saaremaa ennast mitte üksi hobuse warguse aSjuS mida siin wõimatu olla toimetada kõige õnnelikumaks kiita, maid wõib meel ennast sellega uhkustada, et tema rahwas  üleüldse kuritööde poolest nii ära rikutud ei ole ja et ta neid mähe teha armastab. Jäägu see saarlaste hää külg wecl kaua nende ehteks! Pidalitõbe allutajate seltsi arukirja järele on pidali tõbiliste arm Saaremaal miimasle 7. aastate jooksul märksa tõusnud. 1)r. Hellat, kes 7 aastaecst Saaremaal pidali tõbe uurimas käinud, leidnud siis siin 25 pidalitõbist, kuna aga hr. stuü. mell. Lohk minkwol suivel siin wecl 38 pidalitõbist  leidnud, ehk küll juba paari aasta eest siit 35 haiget Nina haigemajasse wiidi. Kõige rohkem olla pidalitõbe Ansiküla kihelkonnas ehk Sõrme säärel leida. Tuletame oma lugijatele ka siin kohal meelde, et nad praegus üsna wcihese kuluga kõikide asjatundjate, ajalehtede jnd. poolt hääkS kiidetud ja igaühele, kellel oma termis kallis on, tungiwalt soowitawat Dr. Hellati „Tcrwise õpetuse" raamatut Saaremaa karskuse seltsist saada ivõiwad. Kõikides  raamatupoodides maksab nimetatud raamat 4 rubla, kuna aga Dr. Hcllat hääks on armannd karskuse seltsidele wõimalikuks teha, seda ülitähtsat  raamatut ainult kahe rubla eest müüa. Tarivitagu igaüks händ juhtumist! Kihelkonnalt. Suur kurwastus sai siinse endise kaupmehe hr. R. abikaasale osaks. Tema mees, keS mõnesuguste talituste pärast Tallinnasse sõites, on sääl ära surnud. Naene jäi nõdra lapsega järele leinama. Saaremaalt lahkudes tundnud hr. R. enesele raskust südameS olewat. Ühegi reiji pääle minnes ei tundnud ta enesel ialgi seesugust tundmusi. Kuida kuuleme, olnud see perekond Tallinnas, kuhu hr. R. aset wõtis, kurgutõbes haige. Sääl hakanud ka haigus tema külge mis teda igamesele uuele miis. Wist oligi siis see Saaremaalt lahkudes tuntmv südame raskus selle kuriva juhtumise ette kuulutaja. Jumal ise trööstigu leinajat leske. Kuida kuuleme, olla see pakk, mida prõua S. Kuresaarest Kihelkonda saatnud, (Saarlane Nr. 10 Kihelkonna kiriku õpetaja kajasse pandud. Pakiga ühes olla ka pr. S. liha saatnud. See olla aga ära pruugitud. Paki juurest leitud kiri, et ka liha ära saab tasutud. Kes seda pakki nimetatud  kohta on pannud, on teadmata. Jamajast. Meie pool on noored neiud endale  moodiks wõtnud üks teist ilma ees häbemata juttudega laimata, mille tagajärg aga nnhawaen ja riid on. Nõnda oliivad S. mõisa teenijad tüdrukud üks teist tublisti laimanud, kuidas juhtutunud,  kas waitskirjadega, ehk suu sõnaga. Pühapäewa  õhtul, 27. Webruaril, kui nimetud mõisa teenijad lähemasse külasse kokku oliwad tulnud, kus ka meel teisi noori ja manu koos oli olnud, tõusnud  nende wahel hägc tüli juttude pärast, kus juures kaks „õrnemad" kokku läinud ja üks teist tubliste tuttistanud kõik halbade juttude pärast! Oi, oi Sõrwc neiud! Jäägu halbade  juttude arwamine meie „memmede" hooleks, kes ju ükskord hästi küll oskawad neid arutada kisklemine jäägu küla koerdsle. Teie aga elage õige Eesti neiudena sõbralikult käsi käes. Õhtul 1. Märtsil kellu Velo ajal paistis wesikaare poolt üks wikerkaari sarnane hiilgaw rada, mis otse üles poole seisis ja künni sõela tähtedeni ulatas ning umbes kündi wältas. Wanad inimesed rääkiwad, et see kõlet külma tähendada. Ka punetas sell õhtul põhjapoolne taewaS. „Sõrulane." Toim täh. Ka Kurcsaares oli seda nähtust näha, mis küll wist muud ci olnud, kui -virmaliste wehklemine. Pühast. Sääl müünud hiljuti X. mõisa rentnik linnas ühe kaupmehele küüni täie heinu ära. Kui nüüd ostja hcinde järele saatnud, leitud küün täiesti tühi olewat. Räägitukse, et küün juba heinde müümise kauba tegemise ajal tühi olnud. Püha õpetaja hr. Grohmann on terwisc parandamiseks ennast neljaks kuuks ameti täitmise kohustest lahti palunud. Tema aset täidab praegus  Pärnust rulnud abiõpetaja hr. Äumoerg, kes Meiu kuu ümber Pärnu jälle tagasi pidada minema. Rakweres on hiljuti kolm umbes 13 aastast poisikest nöuuks wõtnnd Amerirasse rännata. Kolme pääle kokkn oli neil 3 rubla raha ja sellega lootsiivad nad uue maailmani jõuda. Et Rakmere jaamas, kuS nende mammad teeniwad, takistust ei juhtuks,  olinmd poisikesed Kadrina jaama läi- nud, kust nad Tallinnasse pileti wõtnud, et säält laewagn edasi sõita. Kuda kohkusiwad  nad aga ära, kui nad Tallinna waksalis  kinni wöcti ja kohe kodu tagasi saadeti.  Kuda kuuldub, on Tallinnas üks selts asumas, kes enesele ülesandeks on teinud, alaealiste kurjategijate tarwis põllu- ja käsitöölisi kolonisti ja warjupaikasi asutada. Õhtul, 8. Märtsil sõitnud mitu talumeest  koormatega Tallinnast wälja, kus juures mitte iga koorma juures inimest ei olnud. Ropka kõrtsi juures leidsuvad mehed, et üks hobune tee püül ühes koormaga ost ära warastaiud, Riiast teatab „Wcne Teleqr. Ageniur", et nõuuks olla wõetud .'sina >a Pe-,'si -vahele Düna jõge kandu kh: - l/nda'. t kanali kaewada. - Venekeelne Walla kogukonna seaduse raamat antwat pea uues täiendatud trükis -välja, teatab Rishk. W. Wiljakauplemme on nagu Riia lehtedest näha, wiimasel ajal jälle wähe elawamaks läinud. BerliniS on ka rukki hind tõusnud. Soomemaalt. Imatra kosel on hiljuti  kaks last konuakarpisi otsides lainetes kukkunud ja weemoost ära wiidud. Õnnetumate  kehasid ei ole senini leitud. Soomemaal asub juba mõnda aega üks surnute põletamise selts, kelle liikmete hulk ikka enam ja enam kasivama hakkab, kes soowi awaldawad, et nende surnukehad ära põletatud sackksiwad. Wiimaks on selts otsuseks teinud, walisust paluda, et surnute põletamine seaduseks saaks tehtud. Peterburist. Keisri Majesteet on soowi awaldanud, Majesteetide laulatamise mälestuseks,  kõigile neile inimestele, kes 14. Now. 1894 Majesteetide laulatamisest osa wõtsiwad,  niisama ka kõikide saatkonna liikmetele, kes mitmetel aegadel Majesteetidele Nende laulatamiseks õnne soowimas käinud, iseäralisi  medalist kinkida. Medali kuju ja kiri on juba Kõigekõrgemalt kinnitatud. Ühe külje pääl on Majesteetide nimetähed, teise pääl sõna „Laulatus". Medal saab alles mõne kuu pärast malmis. Keisri Herra Majesteet on raha asjade ministrile käsu annud, seda kulla summa, mis riigis maksma paberiraha kindlaks  teeb, 98,061,276 rubla suurendada, nii et nimetatud summa 375 miljoni rubla suureks saab. Kõik selles summas olem hõbe 1,125,682 rubla suuruses tuleb ära kaotada ja kullaga täita. Raha asjade minister omalt poolt seletab seda Keiserlikku käsku kuulutades, et paberi raha ümberwahetatamise  kullasumma Wcno riigis meel talgi nii suur ei ole olnud, nii ei paberi raha seeläbi täiesti kindlaks saanud. Ü:'s uu-.' si- spu .uiuide-nd. mille järele kulla ja dsi ec - .de - nuie ma u - e - '.,. n : . ehte asjade .... -lld j: ld, . ae u e eest 2 lau. lluea: peal-. " "will-..d asjade au mr.aused ja ? "id, au see maks 7 e 'oleuin.u pääl! a>'.ndatud. Hõbe taskukellas - r. on 50 eop., tulv uuride moks poolteist lnnni 3 rubla päälc määratud, sille järele tuda nunibri laud lai on, kaS kanni 15 ehk üle 15 liinet. Proowi makiu seadusest üle astumise eest ei lange mitte ainult kullasepad mastutamisc alla, maid ka nende asjadega kauplejad. Majesteet Keisri Ema sõitis 10. skp. Taanimaale. Naljaks. Lapse suu: Poeg: „Jsa, millal surewad inimesed ära? Isa: „Enamisti siis, kui nad manaks on saanud." Poeg: „Noh, siis ei taha mina küll mitte manaks elada." Suur wiisakus. Noor neiu küsib peiult: „Mis Teie siis teeksite, kui ma ära sureksin?" „Ma käiksin siis hää meelega Teie puusärgi järele." Uhkete riiete kandja neiu käest, kes ühe puuraijuja tütar oli, küsis keegi noormees pidul, mis ametit tema isa pidada. Neiu ci tahtnud mitte oma isa lihtsat ametit nimetada, waletada aga ei julgenud ja ütles siis kaunis rahulikult: „PõletiSmaterjali  peeneuduSmeister." Tululikud juhatused. Tcrassulgeds roostetamije maStu rvõib meel järgmist abinõuu tarwitoda. Täida üks klaaS kõige parem tühi hästi puhtaks tehtud tindiklaaS kuiwa kustutamata lubja pulbriga ja pista iga kord sulg pärast kirjutamist siuna sisse. Lubi -ömbüd sule küljest kõik niiskust enesesse  ja bojaö teda nõnda ärarikkumise eest. Er kartohmlid talwel wedamise ajal ära ei külmaks, seks tulcwad tühjad kottid enne mette kasta ja kõmaks tülmada lasta. Kui kartohmlid juba kottides ou, siis mõib wcel mett pääls walada. Selle läbi saamad  ksnd tihedaks ja sooja kindlaks, ning pidawad kõige käredamale külmale waStu. Kotid seisawad aga ärakülmanud olekus ainult S —K tundi. Kartohwlite soojus sulatab jää ära. H 12. Saarlane. 1895