wargatest tchtnd kahju wähemast 20,000 rubla peale arwatud saama. Nimetatud kihelkondadest seisab selle voolest Põltsamaa kihelkond oma jO2 hobuse-wargusega kõige teiSte eeS, kuna Helme kihelkondas ainult 5 hobusevcurgust  ette tulnud on. Et põhjapooltse Liiwimaa teiSteS kreistdeS ja osalt ka EeSlimaal, lugu selle poolest parem ei ole, seda õpetawad äranähtused igal pääwal. Toe poolest olla lugu nenda, et mitte ÜkS hobune waraStamata ei jääks, kui mitte peremehed ööd ja pääwad nende üle ei walwakS. , Olemil" soowib, et koit EeSti Põllumeesteseltsid  aruandeid hobuse-warguSte üle omaiS ringkondades koguksiwvd, kubermaugu-walitsuse ette pancksiwad ja sel põhjusel abi ühe häda wasta palukstwad, mis juba otse kõige maa nuhtluseks saanud on ja ikka raskemaks nuhtluseks  saama kipub. ,Peterburgi Zeilungt" kirjasaatja lisab omalt poolelt selle juure: , Missugust abinõuufl selle paha aSja wasta tarwitada tuleks, seda ei ole kahjuks üteldud. Endistest selle aSja arutamiSlest meie aeakirjanduseS  wöikS aga meel meeles olla, et nimelt hobnscwarguse  peale määratud nuhtluse teri amist ja sunnitud hobuse-passide asutamist oodatud saab. KaS neist abinõudest  möjuwat järge oodata oleks, see jäägu esiteks arutamata. Isegi kõige raskemad nuhtlused ei kohkuta igatahes, sest et kurjategija ikka nuhtluseta jääma mõtlema saab, kui seda asju oga kawalast küll tallitab. Teiselt poolelt saaks aga ka hobuse-paSside kõige parem korraldamine.  sellega ühendatud rasketest tülitamistest rääkimata, waemalt eesmärgile saatma, kui neid mitte ka wähemast neis kubermangudes ei asutata, mis Baltimaa kubermangude  piirel setsawad. Et selle paha aSja juurest kinni hakata wöiks, selleks piakS hoow üheS tetseS paikas alla tõugatud saama. Hobuse-wargate zunst (ametkond) täieldab ennast siin maal ühest nähtama!! piiratud rahwa-jäutusest, kellel üht omakohalist seespidist korraldamist mitle puuduma ei uät, kes aga meie maa-politseil rohkem ehk wähem tuttaw on. Mitte maksus ega häda ei ole nende kurjategude  ümberajamise-medrud, waid üks sügawale ulataw, ühest aaSta-kümnest saadi? ikka selgemast tlmuw elukombete hukkaminemine. miS hobuse-warguseS üht iseäralist sporti*) näeb, miS mitte ainult kenat kasu ei too, waid ka, kuida lugu nüüd kord on, pea nuhtlemata jääb. Aga mitte nuhtluse karmuõ, waid rohkem teadmine, et pahateu kannul nuhtlus käib, annab julgust kurjategijate wasta. Hoolimata  keelamise-abinõuud tuntud hobuse-wargate wasta, kelle peale rohkemates kogudustes iga laps sõrmega näidata  wsib, ja hoolimata agarus läbikuulamises ettetulnud juhtumiste juureS, on tingimata tarwitused eh? põhjused igakS selle mädamuhu parandamiseks ehk koguni terwekStegemisekS.  Muidugi on selle juureS tingimata maa ja rahwa tundmist tarwiS, mis mitte igaühele antud ei ole." Omalt poolelt tahaksime selle juure tähendada: Keegi ci heida ennast järsku ja ilma ettevalmistamiseta hobusemargaks,  tema algab wetkemate wargustega. Juba nüüdse EeSti rahwapolwe estwanemad ütlefiwad: ,Enne warastab nõela, pärast hobuse." Seesugused weiked algus-wargused, mida paraku mitmed wanemad oma laSte juureS salliwad, nagu ka puuwilja-, marjade- ja teiste kohe söövamate aiawiljade wargused, piaksiwad hoolimata wälja roogitud saama. Wetkeste warguSte karistamine piakS ka lihtsam ja kergest ja ligidalt saada olema. Weel ühe wäga tarwilise nöuuwõtmtse peale Hobuse-warguSte ja teiste paha- ja kurja tegude  waSta tahaksime üleüldist tähelepanemist juhtida: Töömajade  asutamise peale, hulkujate kinnipidamiseks ja harjutamiseks  korralisele tööle; neid olekõ wähemast üks igas kreisis tarwiS. Paraku on ju ka ette tulnud, et inimesed, keS pealtnäheS korralist elu elawad, isegi jõukad taluperemehed, hobufe-wargustest ja teistest warguStest osa wotsiwad, aga need nähtused on aruldased, üksikud juhtumised, kuna hobuse-wargate korpuS neist huikajatest ennast ikka uuest täieldab, kes wahest wedeleteS natuke tööd teewad, siis aga jälle ,tööd otsima" lähemad ja siis kardetud ,tööta töölisteks"  saamad. Et nemad margad on ja wargusest elawad, seda ei wöi igatahes nii mõjuwalt töekS tunnistada, et neid karistuse alla panna wõimalik oleks. Aga eks ole hullamine ja wedelemine ka üks pahategu, üks jätmisepatt  teu-patu kõrwaS? Eks läheks korda, kõiki neid , tööta töölist", keS küll tööd ,otfiwad", mitte aga jäädawalt ei wsta, kõiki neid. keS ÜleS anda ei wõi, millest nemad elawad, töömajadesse panna, neile seal lööd anda ja seal nende üle walwata, et nemad mitte omale salatööle ei pease? Ehk saamad nemad siis ilma ühegi waliuseta, nende eneste edaspidiseks õnneks ja rõõmuks, korralisele tööle harjutatud ja wsiwad jälle seltskonna puhastatud liigeteks saada. Meie teame küll, et seesuguste tõömajade asutamine patju raha maksab, aga see alaline fala-uärimine rahwa wara ja tööjõu kallal, mis hobuse-wargusest tuleb, teeb rahwa waräle wift palju suuremat kahju. Eks wsiks iga hobuse-peremeeö selleks otstarbeks natuke maksu oma peale wõtta, Põllutöö-seltside kätte anda ja need seda aSja tallitada? Meie arwame; et fee nõun ikka ka natukese järelmötlemise wäärl on. . on üks Jnglis-keekine sõna ja tähendab lõbustusi, mis mehist julgust, kehalikku rammu ja harjutust tarwitawad, omast kohast ka rohkem ehk wcihem kardetawad on, nagu jaht, ratsasõidud suure kiirusega ja takistustega, weesöidud j, n. e. Sõnumite järel, mida «.Düna-Zeitung" pealinnast saanud, saada Vallimaa kubermangudes pea kubermäng  u - k o h t u d taluaSjadekS asutatud, endiste taluaõjade-kommisfionide asemele. Aeg, milla neid awatakse,  on seespidiste aSjade ministri hooleks antud. Uute kohtute liited saada kohalise kubernöri juhatusel abitukeenör,  adelSmarschall (ritterschafthauptmann), kohalise kameralhofi  juhataja, ringkonnakohtu prokurör ehk tarwitust mööda rahukohtu-kogu eesistuja, üks seespidiste aSjade ministri poolest nimetatud alaline liige ja Liiwimaal kroonumõisade-walitfuse  juhataja, Kuuramaal ükS ametnik kroonu«naade-miniSteriumist  olema. Tulu-kommissärid wõiwad kohtu koosolekute juure kutsutud saada. Kohatised kommiSfionid  taluaSjadekS kauwad uute kohtute awamisega ära ja kõik asjad, mis nendes «veel otsustamata ou, lähemad uute kohtute kätte. Kuuni uute kohtute omamiseni  saamad kaebtused täniöte talukommisstontde otsuste üle endisel wiifil kubernöri läbi seespidiste asjade ministri ette pandud. ÜkS seaduõ on ilmunud, Tartu koolikonna üleüldiõle  kooliseaduste mõjumise korraldamiseks erakoolide kohta. Poeglaste erakooli-pidaja Th. LajuS Tallinna'S on Tarm koolikonna kuratori poolest luba saanud, oma kooli juure weel üht klassi, tertiat, asutada. Neile abiturientidele (suurkoolidesse mtnijatele), kes kui erterned (wälised mitte awalikkude koolide kaswandikud) gymnafiumides  oma lõpe-eksami leha tahawab, ou ette kirjutatud selleks oma palmekirja kuratorile mitte hiljemini, kui Jürikuu  lv. paamani saata. Hilisemad palwekirjad jaamad tähelepanemata. Kholera üle kuulutab,Walitfuse-Teadaandja" seespidiste asjade ministeriumi medicinal-departemeutisse Paastukuu 6. päämast 18. pääwani tulnud sõnumite järel: Jekaterinoslawt kubermangus on Küünlakuu 15. päämast Paastukuu 15. pääwani haigeks jäänud 1; Oreli linnas Küünlakuu 28. päämast PaaStukuu 7. pääwani  haigeks jäänud 25, ära surnud 5; Podolia kubermangus  Küünlakuu 16. päämast Paastukuu 1. pääwani haigeks jäänud 289. ära surnud 84; Samara kubermangus  Küünlakuu 3. päämast Paastukuu 3. pääwani haigekS  jäänud 1; Saratowi kubermangus Küünlakuu 15. päämast Paastukuu 1. pääwani haigeks jäänud 15, ära surnud 7; Tambowi kubermangus Küünlakuu 7. pääwast 28. pääwani haigeks jäänud 15, ära surnud 9; Tula kubermangus Paastukuu 8. pääwast 10. pääwani haigeks lääuud 1 ; Ufa kubermangus Küünlakuu 10. pääwast Paastukuu 1. pääwani haigeks jäänud 10, ära surnud 7; Charkowi kubermangus Paastukuu 3. pääwast 5; pääw.mi haigeks jäänud 2, ära surnud 2. ülepea selle aruande järel- Küünlakuu 3. päämast PaaStukuu 10. pääwani  kholerasse haigeks jäänud 359, ära surnud 114 inimest. Kholera on fedawiisi ikka weel liikumas ja nimelt kewadel ettemaatamist puhtust ja kasinust kõige pealt, kibedast tarwis. Linnade krunt maksud kroonule on, kuida juba enne kirjutatud, sel aaStal Eestimaal kokku 63,000 rubla suured. Kubermangu-walitsuse jälitamist mööda langeb nendest maksudest Tallinna peale 52,640 rubla, Rakmere peale 3,460 rubla, Hapsalu peale 4,600 rubla Paide peale 1,400 rubla. Baltiski peale 900 rubla. Tartu koolikonna ümbernimetamine Riia koolikonnaks  näib juba kinnitatud olema ja saab tvist lähemal  aeal ametlikult kuulutatud. Kuratori kanzleist tulnud kirjadel seisab juba mõnest aeast saadik see nimi peal. Paastukuu 13. pääwal leikas Jaan S. omas korteris Dunker-uulitsas Raugsteini majas üheS joomahulluse  tujus oma kõri nuaga läbi. Tema sai hospidalisse  wiidub ja elu pärast ei olla kartust. NatltskLst. Paastukuu 21. pääwal. Kewade tuleb wäga miiwitatud sammuga, lumi kauo pitkamesi ja suurt kewadest mett, nendanimetatud »wete-aega", ei näi täuawu koguni mitte tulema, paljust lumest hoolimata. Ühel paawal  on sula, teisel pääwal külmetab ja kokku jooksnud wesi kaub jälle ära. Weel «viimasel nädalil oli mõnel homikul künni 7 graadi külma. Jea seisab mere peal liikumata, waene rahwas ootab aSjata laewu ja nendega tööd ja leiba. Täna homiku seistS thermometer 0 peal, pääma aeal on 4 graadi sooja marjus ja lääne-tuul annab lootust, et nüüd ehk kewade kiiremal sammul tulema hakkab. Rakwere'st. Kohaline ,Teadaandja" kirjutab: ,Siit on tähtede G. St. all ,WalguS'ele" ÜkS kiri saadetud, milleõ teatatakse, et siinsed majaperemehed linnawalitsusele kirja saata tahta ja selleS paluda, et linu ,Rakowor'iks" ümber nimetatud saaks. Meie järelkuulamiste järel ei tea siinsed majaperemehed ühest seesugusest palweft esiteks weel ühtigi." Meie arwateS ei ole plaanitud uuS nimi koguni mitte sünnis. EeSti keeleS sellel põhjust ega täheudust  ei ole ja kui sellel Wene keeles üks täheudus on, siis «võib see ainult ,wähtwaraS" olla. PaaStukuu 6. pääwa ohtal on Gustavsoni maja kuur Peterburgt-nulitsaS põlema läinud ja maha põlenud, kui tuletõrjujad ka harjunud «virkusega tööd tegiwad, kellel aga ikka wett puudus. Siiski on neil korda läinud, elumajat peasta. Suuremat kahju on ükS üürija saanud, kellel hulk pesu, miõ kuuri pöuingil kuiwamaS oli, ära MeS. Wäga kaebntakse wooriNeeSte üle. kes kõrMdeS istunud ja tuletõrjujatele kutsumise peale mitte appi läinud  ri ole. Reed waStased saada kohtu ette kutsutud. Jaagupi kihelkottdas on lapsed. keS üht põranda alla libisenud  mängu-asja otfifiwad, seal ühe kimbu leidnud, kuS ühe sündinud lapse kuiwetanud surnukeha feeS oli. Ema olla juba leitud. RakwereS on, kuida kohaline .Teadaandjas  kirjutab, üks lagawara-wäe unterohwitfier PaStukuu 12 pääwal .Tartu" trahteris oma kori läbi leikanud, looma hulluses, kuida arwatakse. Tema on wõera raha ärapillamise pärast politsei ülewaatamise all seisnud ja tema juureS on ükS kiri leitud, milleS tema ärapillatnd raha ühest suuremast pärandusest tasuda palub, mis temale saama pidanud, mida teised aga pettusega omale wotnud. Kiri näitab ka, et tema meel mitte täitsa korraline ei ole olnud. Paastukuu 15. pääwa! on metsas, .Tammiku" trahteri juureS ühe süudinud lapse surnukeha leitud, puhtaS riides ühe korsetti-karbi fiSse pandud. Zsaaki kogu. duS, kelle kiri? Küünlakuul maha psles, kuS ka kell ära sulaS, on Püchtizi nunne-kloostre poolt ühe kolm puuda raske kella kingituseks saanud. UuS kirik saada seal natuke suurem ehitatud, kui endine oli. Sellessamas kihelkonda? on üks hull koer Zsaakt mõisas ja ümberkaudsetes külades palju koeri ja mõnda figa kiskunud, künni wiimaks Pootfiki külaS maha lastud sai. Hnnela kihelkonnast. .Olewiku" sõnumite järel olla wiimased kanged tuisud Haneta kihelkonda? ühe talumaja nii sügamast lume fiSse matnud, et pererahwas ainult läbi katuse fiSse tehtud augu wälja peastS. Hiomaatt. .Postimehe" sõnumitejärel on Pandjaküla koolile  Kõrgesaare waldas ülema kooliwalttsuse poolest hulk Wenekeeliseid  raamatuid kingitud, nende keSkis ka kuulsate Wene kirjameeste, nagu Lermantow, Gogol, Puschkin, Kröilow, Tolstoi j. n. e.' kirjast. Sealsamas waldaS on sellesama  lehe sõnumite järel hiljuti üks jlehm maru-tobesfe langenud. Lehmale oli heinu ette antud, mille peal enne ükS hull koer maas olnud. Valgast. üks hirmus önnetuS on öösel waSta Paastukuu 1. pääwa Riia-Pihkwa raudteel, Poka ja SangaSte jaamade wahel juhtunud. KakS raudtec-töölist oliwad ennast täis joonud ja SangaSte jaamaS woorimche  palkanud, kes neid koju wiima pidi. Woorimees oli ka rohkest wiina wõtnud ja omas pool-uimases ülemeeles  on nemad mööda raudteed sõitma läinud. Wist on kõik kolm magama jäänud ja ei ole märkanud, et üks kaubarong tulemas oli. Ka rongi maschinist on neid wast nii hilja näinud, et rongi enam kinni pidada ei ivõinud; nenda jaiwad nemad rongi alla ja saiwad surma. Surnukehad  on hirmsast lõhutud olnud, ühe vea kerest lahutatud, umbes kolm sammu eemal maaS. Wast järgmisel pää. wal on surnukehad raudteelt ära koristatud. Nuresaar'efl. -Postimehe- sõnumite järel on elutarwitused  Kuresaare turul wäga kallid ja ka wähe saada. ükS makk (Niia) kartuhivleid maksab 1 rubla 50 kopikat, künni 2 rubla. Wöid ei ole koguni mitte saada, lihast ei ole puudust. Kurtneeksist. sLiiwimaa Läti jäuõkondaS). Paastukuu 7. pääwal on Burtneeki waldaS järgmine kole kurjategu tehtud. Taluperemees Wante oli oma poja tahtmist waSta teist korda naese wõtnud. Kui laulatatud paar tuppa aStuS, fiiS laSkiS poeg kaks korda rewolwrist, haawas isat kergest, tema noorikut aga nii raskest, et see järgmisel pääwal ära suri. Siis läks poeg Wolmari kreispolitseiSse ja andis ise oma kurjateu üleS. Burtneeki järweõ on kalamehed kolm mammuthi-luud leidnud. üks nendest olla läbipaistaw.  Lilkiaw'ist kirjutatakse Paastukuu 6. pääwal: -Heile õhtal jõudis ükS umbeS 100 hinge suur hulk Saksa kolonistifi  Saratowi kubermangust seia, keõ pärast jea äramineminemist  Inglismaale ja sealt Amerikasse minna tahawad. Suur hulk üSna weikeid lapst lähed raSkele reisule kaasa. Need inimesed nättawad tõsised ja auusad wälja. Meeste riided on rohkem Saksa wiisi, naeste ja tüdrukute riided, rätikutega üle näu, rohkem Wene wiisi; wäga puhtas riides lapsed, kahele poole suetud juukfetega, uäitawad jälle Saksa wiisi wälja. Nende keele-murd tunnistab ueid Schwablasteks. Nemad räägiwad, et isearaniS  pärast häda-aaStat wiletsuS Wolga-koloniedes wäga suureks läinud on. Wist rändaks pool kõigeist kolonistidest  wälja, kui suuremal hulgal mitte wöimatu ei oleks reisu-kulusi kanda. See weike kogu läheb enamist Kansas'se,  mõned ka teistesse paikadesse, kuõ neil wäljarändanud  ssbru ja sugulasi on.- Sakslased Wolga-koloniedes  oliwad ennamist selle eksituse sisse langenud, et oina maid Wene talupoegade eeõkuju järel kogudufe-maa wiisil jagama ja tarwitama hakkasiwad. See on nende maid killutanud, wälja kurnanud ja neid wiletsuse sisse saatnud. Felirbergi juures jca fisse sattunud aurulaewa  peastmiseks on Pastukuu 12. pääwal abi-anrulaewad ,Bröderen", Bottnta" ja läinud, wiiinane aga ise ka kinni jäänud. Aurulaeivad Felirbergi juures oliwad 16 kuuni 20 jalga paksu jea seeö kinni.