algas Schischkini tegewus diplomatika põllul. Parisist nimetati ta a. 1859 Bnkarestl pääkonsuli sekretäriks, säält a. 1861 konsuliks Adrianopolisse, säält a.1863 pääkoosuliks BelMdisse ning säält läks ta 1868 diplomatika  agendiks Serbiasse. Kui ta terwelt  16 aastat Balkani riikides oli wiibinud, nimetati ta a. 1875 saadikuks  Põhja-Amerika Ühisriikidesse. Siit kutsuti Schischkin a. 1884 ära ja seati saadikuks Rootsimaale, kuhu ta kuni a. 1891 jäi, kus teda wälimiste  asjade ministri abiks nimetati. Et kadunud v. Giers wiimastel aastatel  sagedasti haige oli, siis on Schischkin juba mõnda korda wälimiste  asjade ministeriumi iseseiswult juhatanud. Moskwast. Moskwa ülikooli aruandest leiame meie, et sääl praegu 3906 üliõpilast, 90 wabatahtlist püültkuulajat  ja 122 apteekrite abilist õppimas  on. Üliõpilastest õpiwad: 226 meest keeletundmist, 346 meest matematika-teadust, 480 meest looduse  - teadust, 1530 meest seadusetundmist  ja 1284 meest arsti-teadust. Õpetust annawad Moskwa ülikoolis  105 professorit ja 120 priwatdozenti  õpetuse-andjat). Ülikooli ülespidamine maksnud minewal  aastal 1,153,483 rubla. Selleks  anti riigi kassast 960,000 rubla, ja maksiwad üliõpilased 422,106 rubla. Nii oliwad-sissetulekud wäljaminekutest  228,623 rubla suuremad. Abiandmiseks kehwadele üliõpilastele on ülikoolil 2,850,346 rubla kapitali. Balakowost (Samara kub.) Lugejad teawad juba, et koonu 1. januarist pääle Samara kubermangus wiina-müümise oma kätte wõttis. „Sarat. Listok"'ile teatatakse nüüd Balakowi külast selle uuenduse mõjudusest  säälsete elanikkude kohta järgmiselt:  Pääle kroonu - wiinakeldri, kust wiina üksnes suuremal mõõdul müüdakse, on siin weel wiis wiinapoodi  (Balakowo on nimelt linnasarnane  suur küla. J). Kõik trahterid ja õllepoed on kinni. Ka kõige suuremate  joodikute kohta on uuendus kainestawalt mõjunud. See oli igas külas kaks ja kolm kabakut, kus alati kaunis suur hulk joodikuid istus. Kabakute lähedal oliwad poed, mis manade riietega kauplesiwad. Siin müüsiwad, wahetasiwad ja paniwad joodikud pandiks oma riided, et siis raha ära juua. Nüüd on see „sehwt" lõpnud ning poepidajad peawad, kas tahes wõi tahtmata tööle hakkama. Suureks raskuseks on joodikutele see asjalugu, et kroonu wiina-poodides luba 'pole wiina paigal ära juua, waid peab selle tarwis weel kusagile mujale minna, ning ka weel see asjalugu,  et sääl wiina kaasa toodud pudelitesse ei tallata, waid peab seda ühes pudeliga ostma ja et tühje pudelid tagaji ei wõeta, seeläbi on wiina joomine märksa kallimaks ja tülikamaks läinud. Lätimaalt. Riiast. Riia Läti seltsi kirjanduski ne osakond pidas 24. skp. oma aasta-kooslekut; osa» konna pää'otstarbe on: Läti rahwale ta keeles tasulisi raamatuid toimetada. Minewal aasta! on järgmised seitse raamatut wälja antud: I) Flammarioni  (Porist tähetorm direktori) iga» ühele arusaadaw astronomia, 2) Põllumeeste  keeduwilja aed, kirja pannud J. Sweschais, 3) Õpetus kunftsõnnikust  ja wäetamisest, k. p. agronom (põlluteadlane) Masverstts, 4) Kogu igaühele arusaadawalt kirjutatud teaduslisi  kirjatükka ja wiimati kolm juttu. Pea ilmub ehituse õpetus, K. Graudini sulest. Osakonnal oli minewal aastal 888 liiget. Ta on 1. jan. kuni 31. dezembrini 1894 ülMdsi 2081 rubla. 92 kop. wälja andnud. See summa sai kaetud: osalt raamatute müümise (796 rbl. 48 kop ), liikmete aastamaksu ja rahakingituste läbi Wiimsel teel on 228 rbl. 57 kop. sisse tulnud. Sisse saadetud käsikirjadest on 13 läbi waadatud,  neist aga ainult mõningad häid leitud vlewat. Ka wiimjetest on Paar kirjutajatele ümbertegemiseks tagasi saad tud. Lõpuks wõeti uue eestseisuse walimine käsile. Presidendiks waliti I>. A. Buttuls. Nii hoolitsemad  meie naabrid, lätlased, oma keele ja kirjanduse eest I Kodumaalt. Karksist. Karskuse- selts „Jiwakiwi" pidas 22. skp. Polli wallamaja ruumides oma pääkoosolekut.  Osawõtjaid oli koosolekule rohkesti ilmunud. Koosolek algas waimuliku lauluga, mida seltsi laulu kooc ette kandis. Selle järele tegi seltsi president hr Tõrmand lühikese aruande  seltsi elust ja tegewusest mööda läinud aastal seda endise aasta tegewusega  wõrreldes. Läinud aasta olla seltsi elus tuulamise aasta olnud ja olla seega seltsil wissisti pööri aeg üle elatud. Siis tuli hr E. Muriku kõne: „Meie aja kurat." Pääle selle pidas hr P. Ruubel Paistust kõne „õhust ja õhu jagudest," mis rahwast, et ta katsete saatusel ette kantud sai, wäga huwitas. Lõpuks waliti uus eestseisus, milles esimeheks H. Tõrmand,  abiesimeheks J. Türk, kirjatoimetajaks  J. Jlwes, kassahoidjateks J. Järw, ning weel liikmeteks hrd A. Kitzberg ja J. Hünerson waliti. Rewideerijateks  waliti neiu L. Kõrw ja hr O. vkärw. Koosolek loppis waimuliku  salmiga. H. T. Pärnust. Nüüd on selgeks tulnud, et wiimse tulekahju juures kaupmeesmittesisse pole põlenud. Kiugsepp Lasna perekond on köite abil aknate kaudu wiimsel silmapilgul  päästetud. Lihulast: Igalt poolt ja igast nurgast kuulukse sagedasti hääd, aga meil Lihulastel 'pole hääd midagi  teatada, kuid halba küll. Muul rahwal on oma karskuse ja laulu seltsid ja muud lõbud, meil 'pole aga muud kui kõrts ja ka kisa. Üksnes wõõraste suust kuuleme ka wahest armast laulu-häält. Nõnda oli ka meil pühapäewal 22. januaril õnn osaks saanud omas kirikus mõne aja pärast koorilaulu kuulda, ja nimelt ühe hiljuti asutatud laulukoori poolt Mihkli kihelkonnast, Koonga wallast. Laulukoori juhatas Lõppe kooliõpetaja Anniko. Ette sai kantud 4 laulu. Neist kõlas iseäranis armsasti laul „kuule. Issand, sa meid," mida nad meie auustatud õpetaja hra soowi pääle kaks korda laulsiwad. Igaüks kirikuline läks see kord rõõmsa südamega  kodu poole. Kirikuline J. Pilli st merest. Palme. Karskuse selts „Tugewus" on nõuuks wötnud webruari-kuul oma maranduslise  jõuu kaswatamiseks näitemüüki  pidada, milleks tal juba ülemalt  poolt luba käes on ja annete korjajad ka wälja saadetud, selle pärast  koputame siin oma palwega kõigi ümberkaudiste iuimeste südamete  külge, et neid selle hää otstarbe annete andmiseks awada. Jseäralikult  aga astume oma palmega, nobedad  noorikud ja nägusad neiud, teie ette: Teie wirgad ja osawad sõrmed wõiwad peagi midagi walmistada,  mis näitemükki wõib rikastada  ja suurendada. Olge nõnda hääd ja paisake midagi igaüks selle tarwis annete korjajate kätte. Iga asi, mis pruukida sünnib, saab tänuga  wasta wõetud Kui näitemüügi aeg käes, siis rutake ka kõik sellest osa wõtma, et meie karskuse seltsi kassa kosuks ja selts selle läbi jõudsamalt  oma eesmärgile wõiks rutata ja nõnda ka rahwale omalt kohalt rohkem kasu saata. „Tugewuse" seltsi abi esimees. Sõnumid Tallinnast. Tallinna Saksa lehed on mõlemad  kirja saanud, milles uõuu antakse,  Tallinna sadamat ü le talwe j äämurdmije laewa abil lae wa sõidule lahti hoida. Eeskujuks on siin Soomemaa  nimetatud, kes endale 700,000 marga ehk 275,000 rubla eest tubli jäämurdmise laewa „Murtaja" on ostnud.  Ka on Riial ja Liibawil kummalgi  oma jäämurdja Tallinna sadama  kohta arwab kirjasaatja, kas mitte wõimalik ei oleks jäämurdja laewa „Meteor," mis siinse laewapäästmise  seltsi oma on ja mida Pääle „Murtaja" kõige paremaks sellesarnaseks  masinaks peetakse, Tallinna kaubanduse ja laewasõidu kasuks sadama  teenistusesse wötta. Olla küll juba korra sellest juttu tehtud, aga jäänud kulude kartuse pärast pooleli. „Meteori" omanikud nõuda selle laewa tarwituse eest 15,000 rubla aastas tasu. Seda summa wõiks kirjasaatja uõuu järele nmbes järgmisel  wiisil kokku anda. Tallinnast wõidaks aastas umbes I.bgg.yOV tshetwerti pääle aina 1 kop. maksu juurde wõtta, siis oleks 15,000 rubla käes. Kui aga kauplejad puuwillaja  linadega ka omalt Poolt kulu aitawad  kanda, siis tuleks iga seltsi kauba päält ainult kolmas osanõuutawast  summast jäämurdmise maksu maksta. Kangetorm on linnas mitmes kohas kahju teinud. Nii on näituseks Olewiste kirikus Bremeri kabeli  katus hästi wiga saanud. Toompääl  üks korsten ümber kukkunud ja palju siltisid maha kistud. WeneÕige-usu  vääkiriku ehituse platsil on kõrge risti küljest üks traadist köis katkenud, mille asemel nüüd kanepist köis on kinnitatud, kuid sellega oli palju waewa. Lumetuiskude pära st on raudtee rongide sõitmine ikka weel korratu. Kohtukojast. Ringkonna kohtus tuli, 24. januaril, järgmine suur warguseasi harutamisele. Süüpingis  istusiwad kuus meest: Haapsalu kodanik, 24 aast., Richard J. Keisliku  wallalikmed, wennad, Ado ja Rein R. esimene 27 ja teine 30 a. wana, Wormsi wallahingekirjaline Jaan T. 53 a. waua, Tallinna kodanik, 52 aastane. Toomas R. ja Wormsi wallaliige, 22 aastane Andres M. Esimene pidi warguse, teised 5 warguse warjamise pärast wastust andma 1892 aastal läinud Haapsalu linna elanik Luise Jürgens oma korterist  wälja ja pannud ukse lukku. Kui Richard J., kes sääl ligidal waritsenud  seda näinud, murdnud ta ukse luku lahti ja läinud majasse, lõhkunud sääl weel ühe ukse ja kummuti luku lahti ja warastanud kummuti sahtlist 8000 eest wäärtpaberid  ja 530 rubla eest raha ja kuld-asju, kokku 8580 rubla wäärtust ära ja müünud ülewal pool tähendatud meestele weerand-hinna eest ära, kes sellest lootsiwad hääd raha teenida kui neid panka ära müüa. Kui nad aga kreeditkassasse neid pakkuma läksiwad, wõeti nad kinni, sest paberite numbrid  oliwad juba sääl teada. Muidugi langes ka pääkelm, waras, uüüd lõksu. Nii oli tema rikkus lühike. Kõigil warguse wastawõtjatel oli kõwa nõuu seda asja ära salata, ja keegi ei tahtnud warga käest neid saanud olla, mõni oli warastatud baberid maast leidnud, mõni mujalt saanud. Seda ei uskunud aga kohtunikud sugugi, sest et tunnismehed kõik nende pääle tunnistasiwad. Kaks kümmend tunnismeest  oliwad ette kutsutud ja tuuris nende ülekuulamine kuni öösi kella kaheni, siis jäeti asja harutvmine seks korraks pooleli. Järgmisel päewal kell 1S kogusiwad aga jälle kõik kohtu saali. Pokorori kaebeköne, kohtualuste wiimased wabandused ja kaitsjate adwokatide kaitse - kõned tuurisiwad õhtu kella kümneni, siis läksiwad kohtunikud otsusUegema, mis punkt kell 12 öösil etteloeti. Kõik kuus kaebealust mõisteti kõigist iseäralikkudest  õigustest lahti, Richart J. üheks aastaks wangirootu teised wiis aga kõik kümueks kuuks ja kaheks kümneks päewaks wangi. P^P. Kohalikud sõnumid. Preili Miina Hermanui konzerdi asjas on meile kohalik  Saksa leht „Neue Dörptsche Zeitung"  wastuse andnud Meil ei ole himu pikemini selle üle rääkida. Meie ei ole muud kui asjalikult rääkida tahtnud. Meie ei ole ka nii wäga „Neue Dörptsche Zeitungi" wastu rääkinud kui palju enam tema m-kirjasaatja wastu. Meie jääme selle juurde, et -m- nii osaw mängija  ei ole kui preili Hermann. Kui aga keegi ise seda ei suuda teha, mis teine teeb, siis on ka laitmine koguni sündimata. Aga weel edasi: Kas tahab -m enam osata, kui mängu tükkide eneste loojad, kelle kaasas preili Hermann on mängutükid läbi wõtnud?  Sellest ei ole „Neue Dörptsche Zeitung" ühtigi oma lugejatele ütelnud.  „N. D. Z. paneb meile pahaks,  et meie oleme tema m-kirjasaatja ühte mõtet (ei mitte kirjasaatjat ennast)  „lolliks" uimetanud. Aga mis peame siis ühest säärasest muusikamõistjast  arwame, kes otse Eesti koorilaulu  juures kunstniklistest nõudmistest  räägib, kuna ometi igal muusikatundjal  teada, et kunstnikkude koorisid maailmas ei olegi! „Neue Dörptsche Zeitung" ütleb, nagu oleksime meie iseäralisel „Pos timehe-toonil" tema wasta kirjutanud- Ei see ole wõimalik, et meie toon kudagi  wiisi haritud toonist teine on. Wäga ilus oleks, kui see tõsi on, et „N. D. Z " kirjeldaja end muudest mõtetest kui kunsti omadest juhatada ei lase. Aga imelik on see, et miimasel  ajal muud ei ole tema meelest sandisti laulnud ja mänginud kui eestlased. Kust see tuleb? Kõik teised  on oma asja hästi teinud, üks' nes preili Tamm ja preili Hermann ei teinud hästi. Mujal wõeti neid ka teiste rahwaste ajalehtede poolest kiitusega wasta, üksnes „Neue Dörptsche Zeitung'!" kaastööline on nad ära laitnud! Meie saame alati rõõmustama, kui „N. D. Z " Eesti rahwa mängust ja laulust osa wõtab ja mõne äratawa sõnaga teda edendab.  Ka oleme hääl meelel seda lugenud, et „N. D. Z." meie kahte wiimast laulupidu hääl meelel on edendanud. Ilus oleks, kui ta säärasele  põhjusmõttele truuks jääks ja kaastöölistele, kes asjata laidawad, sõna ei annaks. Aga just see kord on asjata laidetud. Waatame asjaliku külje poole. Saksa lehe kirjasatja -m ütleb, et preili Hermanni mängul „karwapäälsus  sAccuratesse) ja kindel kord (Disciplin)  ettekandmises" puudus. Mis tähendab see? Kas seda, et preili Hermann kõiki toonisid puhtalt ja igaühte oma kohal ei ole sünnitanud ? Kui ta seda tähendab, siis peame ütlema,  et see mitte nõnda ei olnud. Preili Hermann mängis „karwa päält" nõnda, nagu Mendelssohn, Bach, Merkel seda nõuawad. Ühtegi puh tuseta kohta ei tulnud kuuldawale. „Segaw tempode wenitamine," mis -m-laidab, ei olnud muud kui adagio mängimine, sest kus adagio seisab, sääl ei tohi ka preili Hermann andante  ega ammugi allegro mängida. Mendelssohn nõuab adagio, preili Hermann mängis ka nii, wiga ega „segadust" ei olnud. „Registrite tarwitamises"  mängis ettekandja „wahetawa  õnnega," ütleb -m; see peab küll tähendama, kord läks tal korda registrid  õieti tarwitada, kord mitte! Just registrite tarwitamises on preili Hermann meister. Seda on igal pool Saksamaa asjatundjate lehed ühel häälel tunnistanud, kus ta end kuulda andis. Seda on ka õnnis Anton Rubinstein preili Hermannile tunnistanud, niisama professor Homilius,  pääle selle Rheinberger ja Merkel. Wõib ometi uskuda, et need neli kõige hiilgawamat nime rohkem oskawad kui m-, kes ütleb, et „õige olu mõne rea registerlises wastastikku-panemises  ühes periodis hästi ei tahtnud õnnistada." Miks ei tahtnud  ? Tahtis küll wäga õnnistada ja õnnistasgi. Nii on lugu. Ka herra professor vr. F Hörschelmann,  kelle muusilaline tublidus kahtlemata on, awaldas pärast konzerti  oma rahulolemist ja tarwitas sõnu: „Sie ist eine Meisterin l" Mis „N. D. Z." tertium gaudens'ist  ütleb, olgu pääle õige, aga meie süü ei ole see mitte, kui see nõnda on tulnud. Loodame, et edespidi  lugu paraneb. Meie ei wõinud kord midagi parata, waid peame pühaks kohuseks neid kaitsta, kellele ülekohut sünnib Selle pärast oleme pidanud asja enese pärast ütlema, et -m- arwustus „N. Dörptsche Zeitungis" mitte õige ei olnud, waid täiesti koolmeisterlisel toonil säält wiga otsib, kus wiga ei olnud. ~Postimehe" toimetaja on terwel eluajal muusika sees elanud, kolmkümmend aastat muusikat juhatanud,  ise laulnud, konzertisid andnud,  laulusid loonud ja igal pool, kus wähe wõimalik oli, laulu ja mängu edendanud; ta on enesele auuks ja kohuseks pidanud kõiki maailma  suuremaid muusiklasi ja lauljaid  kuulda, ta on kuulnud, kvda laulawad Pätti, Lucca, Nilsson, Marie  Wildt, Peschka Leutner, Scalchi, Biancha Bianchi, Mierzwinski. Reichmann,  Götze ja suur hulk teisi wähemaid  suurusi, on kuulnud, kuda laulawad  lugemata laulukoorid Saksa-, Austria Ungari-, Rootsi- ja Soomemaal,  on kuulnud, kuda mängiwad Wene, Saksa, Jtalia. Prantsuse. Rootsi ja Hispania suuremad mäugumeistrid, nende seas Anton ja Nikolai Rubinstein.  Bülow Grünfeldt. Scharwenka, Reisenauer, Friedheim, Türschmann, Harthan, Kremser, Kretschmer ja hulk teisi. Nõnda julgeb ta küll ka siin kodus mõnda sõna ütelda, kuda mingi mäng wõi laul on, ja ei ole ta muu kui ainult asja enese pära st rääkinud ega ei saa ialgi nõudma, et 8 peaks pnudulist Eesti laulu wõi mängu kiitma, mida ju meil, nagu mujalgi ka, kuulda on. Meie wõtame ka hää meelega wastu, kui „N. D. Z." ütleb, et ta mitte „rahwusliselt seisukohalt" ei arwusta da et see tõsi, on ta juba ka näidanud Eesti laulupidude ajal üksnes -m- ei ole seda mitte näid anud, waid on ülekohtuse arwustuse kirjutanud. Ilmad on hirmus külmaks  läinud. Januari 25. p. saadik on hommikutel üle 20 graadi külma, päewal küll natuke wähem, aga alla 15 graadi ei lange. Sula-ilmast, mis suure tuisu järele oodata oli, ei ole juttugi. Teed on ummistanud, sest lund on wäga palju maha tulnud; maanteed ja tänawad oliwad otse nagu jahu-salwed; 28. ümber hakkawad wähe lahkemaks saama, aga külm on kõwa. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburist, 38. jan.  Ajalehtede  teadete järele andis Soomemaa  senat kuni 100,000 marka Õigeusu  kloostrite ia waimulikkude ülespidamiseks.  Lintulas sWibori kuberm.)  awatakse esimene Soome Õigeusuline  naester.-klooster. „Nowoje Wremja" teate järele on neil väimil Bespropowski ususeltsi eestwedaja W. M. Iljin Õiget usku wasta wõtnud. Waderiks oli püha sinodi ülemprokurori abiline Sabler. Rostowis, 37. januaril. Doni jões on jää Rostowi linna juures nii kokku kogunud, et sääl laewade läbipääsmine wõimata on. Jääd tahe takse dinamiti abil laiali pillutada. Nowgorodis, 27. januaril Linna nõuukogu määras linna kassast Keiser Aleksander 111. mälestuse-kuju ehitamise pääle 1000 rubla. Simferopolis, 27. Jan „Nowoje Wremja"'le telegrafeeritakse et Melitopoli kreisi maakonna kogu on otsustanud Keiserlikkude Majesteetide  laulatamise mälestuseks maaraamatukogusid  asutada. PetrosowodskLs, 27. jan. Kubermangu maakonna-kogu ffemstwo) otsustas palwet sisse anda selle üle, et kubermangu maakonna-kogu ametnikkudele  riigiteenistuse õigused antaks. Sofias, 27. jan. Nowoje Wremjale telegrafeeritakse: Teated selle üle, et Zankow Koburgile ligineb  ei ole õiged. Berliuis, 27. jan. Keiser pidas sõjamäe koosolekul kõne, milles ta Jaapani Hiina sõjaplatsil olnud lahingute pääle Lähendades ütles, et maa- ja merewägi käsi käes peawad töötama. 28. jannari-k. p. Kõnet, mida keiser eila sõjaakademias pidas, kuulsiwad umbes 500 ohwizeri ja ka prinz Heinrich päält. Keiser pani omas kõnes iseäralist rõhku meremäe ja sovmuslaewade pääle. Gratzis, 27. jan. Sloweni saadikud seletasimad Landtagis, et nad nõuupidamistest enam osa ei taha wõtta ja lahkusimad koosoleku-saalist. Selle põhjuseks olla see, et Saksa saadikud Cilli linna Saksa ja Sloweni  õpetuskeelega asutatawa gymuasiumi  awamise wastu olla. Parisis, 27. jan.  Saadikutekogu  töökommissioni president andis palwekirja sisse selle üle, et lubataks teateid üleüldiselt töömeeste olu üle Prantsuse mäekaewandustes koguda. Mmistrite-president andis seks luba selle tingimisega, et teadete kogumine seaduseandlisestseisukohast toimetataks. Marseilles, 27. januaril. —- Läbi reisi! Parisisse jõudis siia i seäraline  Hiina saatkond, kelle otstarbe on järele kuulata, mil korral ja mil tingimistel Prantsrse, Saksa, Wene ja Austria walitsused wahemeesteks rahu-lepingu mahategemise juures Hiina ja Jaapani wahel malmis on heitma. Londonis, 28. januaril. „Daily Cbronicle" teatab, et Jtalia troompärija  laulatus prinzess Maud'iga tulewal mai-kuul saab olema. Schanghais, 27. januaril. Jaapanlased lasksiwadWei-hai-wei juures  kaks Hiina soomuslaewa puruks. Teised laewad on kõik jaapanlaste kätte sattunud. Siis teatatakse, et Hiina keiser oma rahulepingusobitaja-- tele täielikumad wolikirjad on lubanud  anda. ?3 !P o s t i m e e s. 1895. Wastutaw toimetaja ja wänaandja K. A. Hermann.