heaSt?; heinamaad hakkawad kosuma. K i j e w i st, Lehekuu 14. pääwal: Rukis on loomaS, on aga kaSwns lühikeseks jäänud. Tuu l a' st, Lehekuu 49. pääwal: Viljapõldudega wõib üleüldiselt rahul olla. Rukis on loomas. Suwiwili on tõusnud. Madalate maade peal on rohi wäga hea. Wihma on tulnud. S i m b i r Zk'  i st, Lehekuu 48. pääwal: Talwewili, suwiwili ja rohi on Simbirski, Sengilei ja Sõisrani maakondades wihura puuduse pärast wiletsad; KorSsuni maakondas wõib talwewiljaga  rahul olla, suwiwili ja rohi on wiletsad; teistes neljas maakondades wõib põldudega ja heinamaatega rahul oga. Wjatka'st, Lehekuu 49. pääwal: Wihma puuduse pärast on talwewili, suwiwili ja rohi wiletsad. Jelissawetgrad'ist, Lehekuu 43. pääwal: Wilja kasw on ülekorraline, nisus on palju umbrohtu. Ilmad on head. Zarizõin'isi, Lehekuu 44. pääwal: Wihma sajab igal pääwal. Head leikust oodatakse.  Linnawalitsuses sai täna nõuu koerte wasta peetud, keS hulga kaupa linnaS ümber hulguwad ja kellest mitmed hullud on. Kharkow' i st, Lehekuu 46. pääwal..- Wihma on Kharkowi kreisi põhjapooliseS ääres ja Belegorodi  kreisis rohkest tulnud. Krementschu gi'st, Lehekuu 46 pääwal: Wihma saajab; põlluwili ja rohi paranewad. Lehekuu 48. pääwal: Täna põles siin üks elumaja maha, kuhu kuuS weiket last sisse jäiwad. Tambow'ist, Lehekuu 48. pääwal: Sel nädalil, nimelt Teifipääwal ja Kesknädalil, Zsadas kubermangu mitmeS paikaS palju wihma, mis wiljapõldudele head tegi, nenda et nüüd leikuseks kõige paremad lootused on. Viljapuudel  kosub wili. —KurS k'ist, Lehekuu 48. pääwal: Helle ja täna tuli wihma, mis lootust jälle kosutas. Marjapõesastest ja wiljapuudest loodetakse ka head saaki, nimelt kirschi- ja õunapuudest. Ki j e w'ist, Lehekuu 48. pääwal: Kijewi kubermangus, Podolia's, Wolhynia's, Tfchernigowi ja Poltawa kubermangudes hakkas igal poolel wihma sadama. R o st o w'isi, Doni kaldalt, Lehekuu 48. pääwal: Palawad ilmad teewad põlluwiljale kahju. Rostowi ümberkaudu on rohi ära kõrwenud. S a r atow'tst,  Lehekuu 22. pääwal: Kõikis kubermangus, peale Balaschowi kreisi on põud. Wili wõib raskest põuda wälja kannatada, rohi ja põldhein kõrwewad ära. Sooja on peale 33 graadi. Shisdra' st, Kaluga kubermangust kirjutatakse,et wiimanetulekahju seal 4,233,333 rubla eest kahju teinud on. Ärapõlenud hoonetest ei olnud 93 protsenti mitte kaitse alla antud. Keisri Majestäti Kõrgest- enese schatullist on 43,333 rubla antud, Walitfuse  poolest Kõigekõrgema käsu peale 5333 rubla. Mitmest paigast kõikis riikis on andeid saadetud. R õibinS k'isi, kaevatakse Wolga wee alanemise üle, miS Lehekuu 4. pääwast saadik igal pääwal ühe werschoki alaneda, mis läbi laewa-sõitudele suurt takistust tulema kardetakse. Ka kõige wanemad inimesed ei olla seal weel nii madalat wett näinud. Saratowi kubermangust kulewad sõnumid, et sealised Saksa asujad oma keskist üht kuulajat  Amurimaadele saatnud, seal ümberasumiseks parajat maad otsima. Tema on nüüd Khabarowkast telegrafi läbi sõnumit saatnud, et tema kohalist maad leidnud. Kui Saksa asujad Saratowi kubermangust tõeste senna kaugele Homikumaale rändawad, siis sigib seal esimene Saksa asutus. Tfchernigowi kubermangust kaebatakse,  et nõndanimetatud ,stidikedraja* (ühe öö-liblika) rõõwikud metsades Dnjepri jõe kaldatel määramata hulkades  ilmunud on. Need loomad söömad puude lehta nii kange kiiruga ära, et krabin kaugemal selgest kuulda on. Wöitlemine nende wasta on wäga raske, ühe 333 deSsätini suure metsa ümber on tuld tehtud, ei suits söödikuid  häwitaks ja metsa kaitseks. Schelkowka külas Moskwa-Brest'i raudtee ääres on palama ilmaga tuli lahti läinud ja 29 talumaja kõige kõrwaliste hoonetega  maha põletanud. Kaks naest ja üks weike laps on tules surma saanud. Kursk' i Kubernör on Mofkwa kohtuid palunud, wäljarändajaid Kurski kubermangust, kes Siberisse minna taha wad. kinni pidada ja kodumaale tagasi saata. Kesk-Wenemaalt woolab nii palju wäljarändajaid  Siberi poole, et abikomlteed TomSkllS ja teistes Siberi linnades nende eest enam hoolt kanda ei suuda, kes enamist kõigist paljalt ja sagedast haigelt seuua tulewad.  Wäljarändajad, kellel weel raha on, piawad siis ka Moskwa'st oma kulu peale kodlimaale lagast nllnema, teised saawad wahi all tagasi saadetud. Mnstmere waldkondadest. Lehekuu 49. pääwal sai Jalta' s Simftropoli Niirgkonnakohku Jalta jäutnscs protsess rööwlk On - Raschi ja tema seltstlaSte waSta lõpetatud, mis uncheZ kaks nädalil kestanud oli. Kaebiuft all seisiwad umbes 43 meest, nende keSkiS Al Raschid, Mustafa ja Abdul kui tähtsamad peale peamehe, urnist nendest jõukad maaperemehed. TumüSkajald okl umbes 233 kutsutud ja waewaga ou Jaltas nii fumt saali leitud, kui kohtul tärwiS läks. On-Vaschi oli kõiki Mohammedanlafi  Lõnne-Krimm'ls uenda oma wägiwalla alla sundinud, et nemad ennast temast wastapauemata wälja kurnata lasksiwad, kui tema tapmisega ja tulega ähwardas ja seda ka nende waSta tältiS, kcS sõna ei kunlannd. Ülepea seisiwad uemad 34 kurjaten, kapmlse, rääwimlse, tulepanemise j. u. e., pärast kohtu all. Nendest saiwad neli 42 aastaks, ükS 6 aaStakZ ja ilkS 5 aaSkakS wangitööle,  üks Siberi kaugematesse maakondadesse mõistetud. Ühes keifeS mõrisnkalen asjas saiwad Leheku» 15. p. Ony-Vaschi ja AraomHaschl 8 aaStaks wangikööte, Neschid-Ussein  2 aastaks wangi mõistetud. Nikola - j e w'ist, Lehekuu 44. pääwal: Meremäe magasis kargas see jäutus üles, kuS pyrornliui kuiwatati. Kõik see hoone on lõhutud; üks pealik sa 4 töölist ou surma saanud. K ertf ch ' i st, Lehekuu 43 rää oal Heinategemine on alganud. Saak on Fcodosia maakondas sa põhjapoollses KaukasiaS wäga hea. Krkmm ' ist ülepea kirjutab ,Pelerburgj sõnumisaatja Kp. Lehekuu j st. pääwal, et Simftropoli ja Feodosta maakoudades pärast pitka ootamist wihma sadanud on, mk? 'põldudele palju head tegi. Pere kopi maakondas kestis aga põud edasi ja seal on kõik wäga kurb wälja uäitannd. Loomatoidust on kewadel palju puudust ja loouiadel uäkga kannatada olnud. Nisu-põldudele on HeSll-kärbeS palju kahju teinud. Kus seda looma ei olnud, seal loodeti head keskmist uisusaaki,  suwiljast paiguti õige head. Perekopi maakondas oliwad lootused paiguti wähesed, paiguti kardeti täit wiljaäkaldnst. Heina ar>vaki ainult Jaila mägeStikknde orgudes saama. Punwstja peale sktwad lootused lõuneja  lõuuclääue poolises KrlmmW õige head. kui ka öökülmad  Jürikuul mõnda kahju teinud. Kaukasiast. Noworo s s i S k' ist kirjutatakse, et sel kewadel Mustmere rand ligi Suchum'ist saadik, nmklS 330 werSta, surnud kaladega kaetud su olnud, nimelt weike ,kamsfa' ja Mrbulka' kaladega. Paha haiS täitis üinberkaudu õhku, Walitfuse poolest lasti surnud kaku metsa wedada ja seal maha matta, ka randaS põletada, aga kõikide ärakorjamiseks ei olnud wedajaid küll saada ja raha läks selleks kümneluhandete rublade kaupa karwis. Kuida see katk kalade sekka tulnud, fee oli teadmata. Lehekuu 15. pääwal on rahe TiftiSl ümberkaudu wiinaistandustele  ja põlluwilfale wäga palju kahju teinud. Rohutirtsud on sel kewadel Kaukasta's rnääramata parwedes ilmunud. Lehekuu 4. pääwal saiwad raudtee rongid Vaku ja TifliS'i wahel 45 ja 55 minutit miimikat,id,  sest KarajaS'i jaama taga oli raudtee nii paksust rohutirtsudega kaetud, et raud-lnuad maschinake eeS neid enam kõrwale saata ei suutnud. Waewaga ja pilkamist jõudsiwad rongid edasi. Wast teise! pääwal. kui kutt töölisi rohutirtsust kõrwale kühweldanud, wõtstwad rongid jälle korraliselt sõita. Baku kubermangus oli Lehekuu Z 9. pääwal kõik rahwas rohutirtsust häwttamaS. Parwed, mis kubermangus siginenud, oliwad kõik häwilalud, aga Persia'si lendaS neid ikka wee! juure. Kuba u l maakoudaS hakati Lehekuu ?l. paa oal heina niitma. Rohi oli wäga hea. Ka wili paunad läbistikku wäga head lootust. Siberist. Kuida To m Sk' i st kirjutatakse, oli Toml jõe jea Jürikuu 29. pääwal minema hakkanndz ühcs tõuflS aga west uil ruttu, et öösel kell 3 juba palgad  linnas wee all seisiwad, kuS enne weel iialgi uputusi nähtud ei olnud. RahwaS põgenes majade ülematesse kordadesse ja katuste peale, ja karju? appi. Õnnetuseks pmwusswad paadid ja peasimim oli wäga vaske. Mitmed majad selsiwad juba täitsa wee all. Lehekuu 4. pääwal alanes wesi, tõusis aga järgulisel öösel jälle nii kangest, et lühikese aeaga kõrgemale peasoS. kui Jürikuu 29. pääwal.  Hädaliste ehmatuseks läks homlknl kell 3 Uschaikn, Tem'l jõe ühe aru, kaldal tull lahti. Leegid lange st wad ruttu mitme ümberkaudse maja peale ja knstutamise-tööd takistast.oad jea-pangad uulitsatel. Politseimeister Nakrossow  laskis wiimaks ühe priist paadi peale panna, mida suure waewaga tule. nakka meeli. Pea oleks abi hilja tulnud, sest kui rahwaS põlewatest majadest peaStetud oli, siiS lõiwad leegid kohe köigelsi aknatest wälja ja arwatakse, et ikka mõned iuiuiesed sisse jäänud on. Kahju ei wõinud weel üles arwatud saada. Wesi haklaS alanema, jea miiumlue kestis Lehekuu !. pääwal weel edasi. Tobolsk' ist kirjutatakse Lehekuu 43 pääwal; ,ükS kewade, kulda seda weel nähtud ei ole; täuiue külmetab wrcl igat pääwal. Sagedast ou lumeluiSku, nurmed on lume all, loomad klpmvad nälga surema. Täna peeti linnas kiriklikku rongi Mitmetega, et sooja tuleks ja kardetud wilktsuS tulemata jääks/ OmSk' ist, Lehekuu 46. pääwal: ,Täiia homiku tuki lagemaade Kindral-Kubemõr Baron Taube seia. Anrulaew millega Baran tuli, jooksis Lehekuu 5. pääwal Tjumeu'ist kümne teise aurnlaewaga wäkja. kus 2533 reisijat peal õliwad, ja sai Wagaui jõe suus wlis pääwa jea st kiuni peetud/ Iseäralised ja uuemad sõnumid. Helsingist, Lehekuu 23. pääwal: Täna põleS Helsingi aSfM.wabrik maha. Kahju on 63,333 marka suur ja langeb sthe Inglismaa kalkse-srltst peale. WikeSki st, Lehekuu 24. pääwal : Talwewili on wäga hea. Snwiwilja mahategemine on pea lõpetatud. Senul kõu Suud orased ja rohukaSwud on wäga head. Nisbni Nowgorod /st . Lehekuu 48. pääwal: Sabokk! kaiibakMa, peale 83 eluafel, on täitsa maha põlenud. Moskwa' st, Lehekuu 22. pääwal: Täna õhta oli kange kõueni kiristamine raSke wihmaga ja rahega. Suuri puid on maha murtud ja madalamaid paikasi wee alla pandud. Rostow 'j st Doni kaldal Lehekuu 24. pääwal: Orased jastohi on varast mitmepäiwift wihma kosuma hallanud. A ! atõir' ist Lehekuu 24. pääwal: Juba mitu vääwa on pMwapaiSkeS 35 graadl sooja. Rukis on loonud aga lühikeseks jäänud. Woronesh 'ist , Lehekuu 25. pääwal : Wihm on pokdust ja heinamaid kosutanud Pakguii on rahe kahju keinnd. Aaratow / st, Lehekuu 26 oääwal: Siin ja nimelt teine pMk Wolga'i on Md. Rohi kSrweb. K » rsk' ist , Leheknu 26 pääwal - Rukis õitseb. Wili jst rohi on head. simferop p l ' t st . Lehekuu 26. pääwel: SarabnS't  maakondas on rahe seitsmes külas kahju teinud. Wili on j Nt? deSfMnl peal maha löödud. Serbiast, Jaanikuu 4. (Lehekuu 23) pääwal! Tnnadeike läks kõnepilwe laialt üle maa ja on palju kahju teinud. Ka mvned inimesed on surma saanud. —. Türgi piiret ou ArnautkaStega merist kokkupõrkamist olnud. A,os«»vsv ysssxxvv, Asxn»>, !ro IrmL ISZO. TrÜKtvd 8 Zubf»re, Pirljiki smirei Z« ÜRlsz». Kunstsönikut k«l NmliSMOli, ÄPlchWhati,! K,i»iti selle aasta kõige paremast se tstst WM- müüiwad odawa hinnaga WK l Georg Riik, Tartus. Woldemar Volk, Narwas. Droeaemüller RakwereS, Gebr. Müller LaiSholmiS, Theodor Büll, Hapsalus. l Teadaandmised. Ms kWmis, I 68 wakamaad, põllumaad ja see jume tar-. wili? heinamaa ja faejaZmaa, Tapa'javma' lia-.dcl, Mdib kahe rendi peale antud laada Ligemal teadust annab lapa WZisa waMfus. 8<« dessilliiij jmoisa põllumaad saad rendi neaU > antud. Looma-tall ja elutoad on hari-' mata maa peal. H » tvhino Warshawi raudtee, jaama Belajast. Ligemat teadusi saab wallawancma Heinrich Pud - sd erseni juurest. f 2 X XX —7 E?S tsm aa rahma Kl»i»> jakirikli rimatud f wanast seltsist " on weet saada Findsols'i tmki«sjas. X HsIIINRSS, Laia-uutltsas. I I »W.»»» > , ! >, >