Tallinna Sõber ck 18. SettSmeteist?Ämneõ aaStakZlk Tallinnas, Lehekuu 26. paäwal 1895. Üleüldine aealelit Eesti rahwale »nal ja linnades. Tuleb ükskord nckdalis wcklja. Maksad TaMmikS pärijale trNkimajas! aastas ......... Ä rubla? 411 kop.— paoNaaStas ......... Z rubla 4l? lo? Koju eht postiga saadelud: aaMaS' .........3 rubla pool-aadtad 1 rubla 11) kop. Ku«l«Msd Maksavad iga rea «y> lsTe aieme pealt s »»p. Tellimised wõetakse wasra r HaMnuaa: Li,>dssrs't pärijate trSülvajas. PeterSurgis? S- Seelaadt, ?K S 4. -Tartus: LaaSmairu. Ztakmeres: A. Azchs. Paides? K. SeidstSerg. --- Kapsasus  :K. KsMerg. Lihulas: J. Aüttu«r'i paadis. Wiljaudis: J. Asrs«'i ja K. LeoS«'se raamatukauplused. Mrwas- M. Põder. Mõrus; Praua Aielrsss. Matkas: W. Uudsw. Auresaares: TH-Lauge. Maal? kulda ,istiirll»is wulutaljs. rsda?eor Äl. r 11. Tlab — kirjad täitvad Bsltiski MaltjsHport - k»sõZNIZsIN-jlvz>rlb.l MsKisckKW. Üleüldised sõnumid WasUmaft, Omalt maalt. Tallinnast: MajejM Kei?r> sünd - j j Misc-päSw. Balitskist. RakWnest. Paidest. Peterborglft: Keisrikojast, Jutu leht Üleüldised sõnumid maailmast. BaMkis, Lehekuu 12. pääw>il GoziailhemorklaStel M teistel Walitsuse- MsMiA. ön.'korda läinud, soad u stmberlükka- t.a RiigiMmÄ sisest.pugemises igaS tükkis MM.^stõuda. ..fee kotmaudemaS. lugimiftkõ koguni miste ette ei tule. Keisril M KZgg paha mee! selle Üls, fÄWmatK ütelnud /j« ktnultanud, et tema Ma'MöH,.'kui Hrestsst KuuiugaS, kulda see MigipSäiva«WMöniS'  müuhetud'; sai ja sel muudetud kujul ehk wDetud sM«y, Wgi ei kinxitakS, Ka teisi Muudust on Gaksamastl, HM MiWü-X pon Ksller D Nsn BZtticher olla taganeda tahtMd, mida M Memlui mistHgä, edafi keStad, kuna „Mni kinKitab, vou Mstsr, MeWhWe -asMde Mi- Mter,'vüüda takistusi teha za raskendada WHel teÄq rHkste kohuste ' täitmist;. sMchärast pihsda WK WchMS tutzms./ IkD! » -,Z z PaMmM kõrgetes äPchtjkkude-ringkoydadeS wägq neid, kes Riigi- Wvas Walitsuse osawusega M kindlusega tallltada Wvajpad,' jSädäivad Ministris Mada WSikS. Asjad MgipKäwai olla jel korral WZga säsised; MgipZZwg lahutamisest ei ole aga wee! Mttu. Riiglpääwa koosolek pidi aga julm ZeheZuy lZ (Z.) pZZwa! lõpetatud saama. —° Põhjamere-Idamere kanali piduks sMwad ÄZ wõemMW laewK oobMd l Wenemaalt 3, Inglismaalt 10, Prantsusmaalt 3. PoxtNgal'ist 1, Rumänia'si  Z, MootstP 3, RormMaalt 2, Pöhja-Amerika ÜHmdatud-riigidest 4, SpamaP 3z DaayimMltK, Hollandist  1, Türgi riigist l. lialgi sme ei ole nii palju wõemmM sömlmwn ühele pidule tulnud, mida nüüd selle «sttfi-saea lõpul, üheks ifsZmMeZs rahu-täheks pestakse. 3a selle rahu toimetajale keSlis Peetakse suurt pidulist Sätteni,metsaS, Würst Bilmarki Fried-ichõnih'es, ksige esimeseks, kelle kürge waM rahwaid nii targast üksteise körwa olla korraldada oSkanud, et rahu kaugele tulema sisse ulatama saada.,, Sõidurahad läbi uue kanali samoad awamise-Naämal, Zaanikuu W. (LcheZuu 29) pau- W«l, tuulutatud. Sel pääwa! mõida siis ka juba wõeramgü  kaubalaewsd läbi, selle k-nzaii sõitma hakata. T-lm-, seal saada sõidurahad kõrgemad olema, kui suwe-aeal. Würst Bismark on arutanud, et Pöhjamere-Idamere kanal wsel lisast tarwitab, ZadMseMse Dollartsist ja Emdm'ist  saadik, ja seda olla ka juba nouupidamise alla wõswd. - Lehekuu iB. (Z-) pääwal, Majestät Weu e Kei Sri sün diM i f e-päZ w a l, oli pidulik ZuMMKemiSWS Wene SaatKouua kirikus BerliusiZ. 3uureS oliwad: Wene Saadik DerlinlS kõige Saatekonna, liigetega. Õhtapidu! laud M Preusst Keiser-Alekfauder- ohwiiseriZe-klubes, kuhu ?a Weuemaa Saadik kutsutud ja tulnud oli. Obexst Taustu hüüdis Weue Keisri, Weuemaa Saadik Saksa Keisri termist wälja. Keiser Aleksander-rügement ja husari-rügemmt, mille mm- Aem Keiser Nikolai L. Vahetaflwab oma kestis pidulaua-aeal õnnesoowimife-telegrammist., --- Würst Vismark wõtab ikka mee! õunesoowijate-rmgist  wMa, Peale teiste oliwad Lehekuu j 3. (l.) pääwal umbsZ lvv proual ja preilit SchlesiaP Wanakauzlerile  õnne soo mi ma tulnud. Teretamise-kõnet pidas proua von Hscnicka, praua vou Goldfus oli ühe laulu teinud. Kõik tolku töiwab ühe teppichi ja kapi ja ühe adressi ja sõnumit, et Schlesia s üks helduse-asilluS Würst Msmark, nime peale asutatud saada. Kui Würst kõige selle eest tänanud oli, siis pidas tema kõnet oma mõrras» tele ja kinintaS, et Schlesia ennast ikka oma isamaalise meele poolest wälja naitunud olla, Kui naesieradmad ühe aSja poole wõidelud olla, fiis ei olla tema! hirmu meeste parast; kui Valimised rohkem MeNerahwa tahtmist mööda tehtud saakstwad, W saakfiwad need rahVllslikumat  ja paremat järge andma. Par!amenti--kSnssi pidada ei olla neile aga enestel maja. Würst tegr löpswst kõrgesthüüdmisega  Saksa mesterahwa peale, js astus nende ligemale, kes temale Mekimpust andfiwad. Mõned saiwad  hiWiku-lauale kutsutud. Lehekuu 17. (S.) pääwa! wöttis Würst Bismark ViceadMiml Baischl, KontceadmiralZirZowl  ja Korwettkapiiän Hallerfei»'i wasta, kes temale Admiralide ja Kapitämde nimel ühs hõbedast tehtud taljurünga, kotkaga lahti Zödud tiiwil harja peal, Alus on puust, laewa /Lismar<' küllest wõeiud. Selle estmese külje pea! on Preusst ja Saksa lipud ristis, 'agumise külje peal andjate nimed. Graf Wilhelm Msmark, Zda-Preusst ülempräsident, on Königsberg suurkooli KuratoriM nimetatud. Isegi Würst Bismark'  kõige käredam waStane, Eugen Mchter, tunnistab nüüd, Würst olla Bismark Parlamenti juhtida oskanud,  kui tema Wiimastel aegadel ka palju senna ei tulnud. Nüüd näidata kõik Ministmum kohmetanud wÄlja. Leipzigis on Niigikohus smmanuhtluk mölder Ernst waZta iiunitanud, kes oma nooriku pulmareisul  Bodeu-jSrweT äm uputanud oli. esimese kohtuotsuse  üle aga edasi kaebas. Metzis suri diwifiom kirikuõpetaja Schmidt, mast 30 aastat wana, rabandusesse ära, mis garnisoni. kiriku kantsle peal tema peale langenud ott. Krafeld' iõ on 22 Sõeameeste-seltsi Oberst von KarloWihl juhatusel uSuuks wõtnud, Fslomarschall Graf Moltke'le mäleStuse.sammast ehitada. Preussi Maapääwa lon Keskpaiklafed ette pannud, neid Zirikuseadust jälle maksma panna, mis aastal 187 S maha kustutatud saiwad. Ainult Poolakad on nendega ühes selle eest kostnud, teised erakonnad liihikeSte tähen- Jutu-leht. Aapttän Kueme. JutuStuS selle aaSta-saea haka tulest. (.Uu» Tartu Leitungi* järel Prantsuö-leelest.) Nende juttudega, Millest see Valm Välja paistis, mis korsarids sses elab, libises täides purjus, Heal tuule! ja waiksel merel edasi. Liikumata seisis teine l«M seal ja ühtigi ei tähendanud selle peale, et seda hirmu aimanud oleks, mis peale kippus. Korsari-laew pingutas purjud, rõhk, mida tiir sõit kiilile andis, pidi Tüll olema, suure keha ligidale jõuda. ,Mina näen ainult üht koera ja üht madrust puu- Ma öömütsiga peas lae pea!/ hüüdis Kapitän, kui kiwiwiskamiseni  laewa ligidale jõudnud oliwad. hüüdis tema siiS läbi ksnetcru, ,ohehl kes Teist mõlemist on Kapitan, kui küsida tohitakse Mina olen Kapitau/ Vastas mees õömütflga, „Mina -- Kapiläu Gueuxl" Ja üheS pühkisiwad kaheksa suurtüki-pauku ja sada püSfi-pauku üle korsan laewa, Miffe lagi kohe wersga ja puu-ki idudega kaetud oli. ühe M ligidalt Pealetungimise waSta et aitanud ütSki wasta- PgMMins. Surnud ja haawatud mehed oliwad lael maas ja need kes elusse ja terweks jZZRUd, oliwad oma waimuligiolemist  kautanud; ÜkS teine fuurtüki-mürin äratas neid jälle msiStusele ja sundis neid, sSeariistu maha panema. , Kapitan Grmomlle peasis walust, ennast alla heitma PibMa: üks kuu! oli tema wassaku silma sisse läinud ja oli teda uimaselt maha sirutanud. Wast Plymonkhl wMgimajas tegi tema parema silma lahti ja leidis ennast InglaSte käeS wangis. Tema esimene sõna, mida tema parema käe tähendama liigutamisega ja terme silma sätenbamtsega rääkis oli? Meremehele annan mina seda andsw tema on üks wapper meeS! Aga minu ühendufe-seltfiiane piab seda minule tasuma; sellele ei anna mina seda iialgi andeks!" Prantsusmaa wangide sekka, kes wästmata kannatusega ja tmekSpandawa osawusega ikka unst katseid tegiwad, wangikojast ära põgeneda nende wangide sekka oti Kapitän Grenouille esimeses joones lugeda. Jutustame ainult kaks ettetulemift tema tahtmata nlespidamise-aeaft Plymouthsts. Mõlemad uäitawad seda aruldast julgust, milleni ivalt ümberkäimine nendega waeseld sZeawaugist ärritab. Zgal nädalil käis üks iseäraline ametnik wanglkojas, ennast tuttawakS tegemas, et PrantSlaSte wasta hartnnud wiifii waljust üleS näidati, et woodid ühelasa kswab, lttd ühetafa must ja keedu wi li ühelasa sant oliwad. Kui tema stiS omakS meeleheaks külgehakkawate haiguste Väljatagunemist  näinud ja haigete ja surnute hulka oinas aruandes üles pannud oli, stiS laks tema Vangimajast ära. Teste lommiSsäri, wist ühe philautropika (inimese armastuse) seltst liige kaasas käistwad ikka kaks uhket Tchotti utta ja üks suur pnll-dogge ümmarguse peaga ja okaspaelaga kaelaS. Missuguse kadedusega maatafiwad waesed, sandist toidetud mängid nende hellitatud, rammusäte,  wabade, läikivate loomade peale. Nii palju hoolekandmist  ja küllust raisata nende mõistuseta loomade peale, kuna kasulikud ja wahwad inimesed oma nälga «vaigistada ei wdmnd. See wõrrelduS pahandas ja ärritas neid nii wäga, et nemad koeri pea niisamati wlhkastwad, nagu kommiõsäri. Kapitän GrmoMs ja tema kaafalafed, suuremalt jault .Grenouille' meeStekonnast, Mõtstwad nõuuTs, oma wiha nende koerte kallal jahutada. Plymoukhi wMgikoja laiadest hsöwidssi läks üks E knnni 7 jalga kõrge ja niisama lai müür läbi, kust pealt wahisoldatid igal homikul ja öhkal wangide wabatundide üle walwaia wõisiwad. Selle müüri pealt walwss ka kommissär mitmetesse hoowideSse jägatud maagide üle. WiimM tuli kokku mandujatest tegudeks määratud pääw. Zgaüts teadis mis tema! teha oli. Punases mundrsS, musta kulp--stiMud wööga, ilmus kommissär müüri peal, koerad kaasas. Tema jõuab müüride ristile ja waatab teraselt paremale ja pahemale poole wangide peale. Seal saab, kuna tema edasi astud üks peenike, walge, waswalt nähtaw nöör üle müüri wisa! Tvd, pull-dogge tunneb kanget walu käppades, komistab tukub ja veereb müürilt maha. Mitte üht healt! Mitte haukumist! Uuest lendab nöör üle müüri ja mõlemad kokkukopeidatud urdad weerewad healeta maha. Mitte üks gummikera ei iveere nii ruttu ja waikselt. Kes wötab neid all wasta, kes lämmatab hülgamist? Ses on ainult sseawcingidel teatud saladus: mitte ainult üks teine nägu ei ole neil, ka kolmas käsi seisab neil malmis, mis isik trellitud aknad a oab, ja ilma kanepiteta ehk pumvilladeta -a ilma ühegi materjalita töist walmistab, mille otsaS nemad ennast lW jalga lörgelt maha lasewad. Pärast ülevaatamist märkas kommissär et tema koerad Mudnsiwad. Kommissär laskis kõik wangide-üksikkambrid läbi otsida asjata! Et tema nalja ei sallinud, siis sai tema wihaseks ja ähwardas nuhtlustega, nagu olew weel midagi järel olnud, mis waesete Prantsusmaa wangide elu neel kibedamaks teha wõisl Äga ei tema wiha ega