Talwe wili olla Poidel jälle parem, kunas sui wili juba jälle wihma soowiks. Nuki õitses ilusate ilmadega ära ja tõutab sügisel lootuse järele head saaki anda. Kala saak olla Kõrkule külas aruldane hea, kunas teistes kohtades keskmine olnud. Riiast. Düna Zeitungi sõnumi järele on kõik Liimi maa linnapead 15. Juuli kuu päewaks kuberneri herra juurde nõuupidamisele kokku kutsutud. -- Tartust. Postimees kirjutab kolmandama laulupidu päewa üle järgmiselt: Kolmandal pidupäewal homiku wara kogusiwad endid lauljad ja mängijad seltsi ruumidesse kokku, kust nad suures ilusas pidurongis läbi linna „Commerz-hoteli" ette läksiwad kuberneri herrad Sinowjewi teretama. Prof. Kölcr, Dr. Jannsen ja H. Treffner läksiwad sisse kõrget herrad teretama, kus Dr. Jannsen terwituse kõne pidas. Wäljas lauljate ja mängijate seas laskis Dr. K. A. Hermann  kõrget külalist elada, mis «vaimustatud wiisil ja huraa hüüdes sündis. Kell '/ell algas piduplatsil ilus üksikute kooride laulmine ja mängimine, kus iga koor just seda laulis ja mängis, mis tal meeldis ja mis oli õppinud. Küll ei wõiuud üksikute laul ilu poolest enam suure laulukoori wastu saada, aga ta tegi palju lõbu ja äratust, kuda üks koor teise järel ette astus ja iluheli enesest kuulda laskis. Nõnda astusiwad siin ette Ahja-Metsküla ja Lähte segakoorid,  Aruküla, Jüri ja Haljala meestekoorid, Hvomuli, Suure Jaani Ilmatark ja Wõnu segakoorid,  Wiljandi ja Maarja-Magdalena meestekoorid,  Aruküla, Tammiste, Satu St. Maarja, ilusasti  laulew Wõru Konni ning siis Puhja segakoorid, Rannu, Eesti Alcksandri-kooli, Wõru Karula, Toosikatsi Setu ja Narma Kreenholmi meestekoorid, rohwariides Pudiwere, Kauksi ja Rõngu segakoorid. Iseäranis tegi palju lõbu lisaku segakoor oma elama lauluga ja iseäraliste kaunistes rahwariietes noorte neiudega. Koguni ilusad rahmariidcd oliwad Wiljandi „Koidu" seltsi segakoori noortel neiudel ja noorikutel. Ka mitmel teisel segakooril oliwad rahmariidcd, mis pidu wäga iluZtasiivad. Pärast lõunat kell algas «võidulaulmine. Armsas «võitlemises astusiwad siin laulu- ja mängukoorid  wälja «võidukrooni saama kõige ilusama laulu eest. See oli tõesti kaunis kuulda ja tähele panna. Simuna Pudiwere, Wõru Naivi, Wõru Kandle, Kärkna Lähte, Polli-Peraküla, Paistu Holstre, Tartu Maarja, Liiguste, Suure Jaani Jlmatari, lisaku, Wiljandi Koidu, Tartu Luunja segakoorid; Rannu, Põltsamaa, Koeru, Jüri, Aruküla  ning Waabina meestekoorid; lisaku, Holstre ja Jõhwi pasunakoorid astusiwad wõidu ette. PõnewuS oli, kes neist auuhinda on ära teeninud. Kui kõik oliwad ära laulnud ja mänginud, siis astus auuhindade kommisfion, kes EcSti parematest laulu ja mängu tundjatest oli palutud, kokku ja hakkas häälte enamusel otsust tegema kõige parema laulu ja mängu üle. Waheajal loeti mitmed õnnesoowi telegrammid ette, mis pidust eemale jäänud inimesed ja seltsid oliwad saatnud. Nõnda oli riigi-nõuunik Tschumikow  ja Kolõiwani toimetaja Ljaschenko Tallinnast, Kullamaa Eesti selts, adwakat ErmaS, Kuresaarest kolin Eestlast ja meel muud õnne sooivisid saatnud. Et Eesti-maa kuberner würst SchahowSkoi ka pidu sõber ja soowija olnud, seda tuletas pidul insp. Hanser meelde ja «vaimustatud «viisil lasti ka seda kõrget herrad elada. Siis tuli auuhindade kuulutamine. Kommission oli need meie lauljate ja mängijate auuks otsused leidnud olewat: segakooridele I. auuhind Polli- Peraküla, U. auuhind Wiljandi „Koidu" ja IH. auuhind lisaku koorile; meestekooridele: I. auuhind Jüri, 11. auuhind (Jüri) Aruküla, 111. auuhind Maarja Magdalecna koorile; mängukooridele: I. auuhind lisaku, 11. auuhind Paistu Holstre, 111. auuhind Jõhwi pasunakoorile. Nõnda olimad siis meie koorid kroonitud. Auuhindade mõistjad arwasiwad ka, et kroonitud kooride kZrwal Kanni, Holstre, Lähte, Liiguste, Jlmatari ja Pudiwcre segakoorid iseäranis hästi on laulnud. Wcel palju clada-laskmisi oli pidu lõpul, aga siin kohal ei taha me kõiki enam korrata. Pidu on, kui tema pääle tagasi waatame, üli wäga ilusasti läinud. Laul ja mäng oli ära rääkimata ilus. Meie rahwas on muusikas suurel sammul edasi astunud. See rõõmustab ja waimustab  igaühte. Küll ei ole pidust Eesti kirjandusele  abi saanud, sest kulud on pea niisama suured kui tulud, umbes kolm ja pool tuhat rubla. Aga äratust ja waimustust oleme pidult saanud. Kaks asja on meel, mis wäga ilusat märki meie rahmast annawad. Esiteks ci ole selle suurel pidul, mill kümned tuhanded inimesed koos oliwad, mitte ühte pahandust ette tulnud. Sellega näitab Eesti rahwas, et ta haritud rahwas on ja haritud kombel pidusid pühitseda ja koos olla oskab. Teine asi, mis otse waimustab ja rõõmustab, on see: Sellel suurel pidul ei olnud ühtegi joobnud inimest näha. Küll oli ka puhwetist jookisid saada, sest pidu ei wõinud ilma nendeta jääda, aga joojaid oli koguni wähe, ja kes jõi, see jõi kasinasti, kuna limonadi ja muid mitte joowaStawaid jookisid palju joodi: Kasinus ja karskus on siis meie rahwa seas suurel mõõdul aset leidmas. Seda tunnistab ka see suur pidu. Nagu armas ilus unenägu on see laulu- ja mängu-pidu mööda läinud. Teda meeles kanname wcel kaua, kaua. Eesti lauljad ja mängijad olgu tänatud nii armsa osawõtmise eest. Nad elagu, õitsku kaswagu, edenegu! Seda soowib vr. K. A. Hermann. Peterdurgist. Iseäraline Pcterburgis olew kommission wiljakasu kohta Wenemaal  on oma wiimscl koosolekul wiljakasust aru annud. Nende sõnumite järele saada küll eesolew aasta kaunis raske olema, aga ei mitte hirmutaw. Mitmes rüoikohas olla keskmist wiljasaaki loota. Talwewilja saak Balti kubermangudes ja pääle selle weel Wilna, Dllnaburgi, Witcbski ja Rshewi pool saada keskmine olema. Aptekirohtudegakauplcmise kohta on ülemal pool esiotsaline plaan kindlaks tehtud, mille järele aptcki rohtusid odaivamalt tahetakse müüma hakata ja apteekrite haridust kõrgendada, ühtlasi aga ka naisterahwastele luba anda apteekriks õppida. Wene hõberubla, pabcrirubla ja hõbe- ja waskrahade wäärtuS tollimaksu  juures on 1. Juulist kuni 1. Oktobriui rahamiuisteriumi poolest kindlaks tehtud, mille järele 1) ühe hõberubla eest 72 kopikat kulda arwatakse ja 2) ühe paberirubla ja ühe rubla hõbe- ja waskraha eest 70 kopikat kulda arwatakse. Tamarast kirjutakse „Post.": Põud lämmatab  wiljapõllud ära. Asjata otsib silm taewast pilwekünkakest, asjata maa on kui raud, taewas kui ivask. Niidud ja nurmed kuiwawad ja kõrbemad  kange kuuma käes ära. Graadiklaas näitab tihti 35—36 graadi palawat. 3. ja 4. Mail tuli Ahmrika poolt kõrwctaw tuule puhang, mis kui kuum saunaleil õhku täitis. Talwcwili, mis käesolewal aastal isegi lehmakene, on juurest punaseks  läinud. Heinategemise lootus on koguni otsas. Odrapõldudest pole midagi saada, nisud ja kaerad annawad natukese lootust. Siin on kolm aastat wili järgimööda ikaldanud, tuleb see tanawu ka ette, siis ei jõua rahwas wastu pidada. Suured ja sagedad tulekahjud on kaaSrahmast Wenelast kodu otsimas käinud. Määratu hulk majasid, mis külg külje juurde ehitatud, on maani maha põlenud. Rahwas rändab leiwahäda pärast kaugemale. Kui taewaS ei halasta, on rasked ajad oodata. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kolmiku hendus on kõik muud politika kõnniteed kinni pannud ja üleüldist  tähelepanemist ainult enese pääle tõmbunud. Ajalehed toomad selle ühenduse kohta nii keerulisi, ebanäolisi ja enneaegseid teateid, et nendest mana sarwik ka aru ei saa. Inglise walitsust nimetatakse kolmikühenduse „auuliikmeks" ja Saksa ajalehed räägiwad, et ka Bismark praegune Friedrichsruhs  paigameeS Inglise liginemist kolmikühenduse  poole hea meelega nägewat, ja seda nimelt sell põhjusel, et siis Saksa- ja Jnglisemaad sõbralisel  wiifil teineteisega saamad ühendatud. Küll on kolmikühenduse eesmärk ja siht kõikidele tuttaw, siisgi on need paar muudatust selles ühenduses nii suurt segadust ja eksiarwamifi sünnitanud, et ajalehed sagedasti üksteise wastu käiwad teatust toomad. Parem oleks, kui kannatlikult ära oodetaks,  mis asjast saab ja siis küpseid teatust toodaks,  kui et uisapäisa politika ägeduses nuheldakse. Inglismaalt. Keiser Wilhelm pidas tema pidusöögil 27. Junil kõne, milles ta ütles anuks: Tema, ühe kuninganna lapselaps, kelle nimi antud kõikide juures ta suuremeelelise iseloomu pärast kalliks jääwat, tunda ennast toredal Jnglisemaal just kui kodus olewat. Saksa ja Inglise soontes woolata üks ja seesama meri. Tema tahta selle eest hoolt kanda, et nende rahwaSte ajaloolik sõprus meel kindlamaks jääks. Kõige päält saada ta rahu püüdma ja hüüdma, sest et ainult rahu haridust ja kunsti wõida edendada. Nii kaua kui meil rahuaeg olewat, wõida meie neid ülesandeid  ära täita, mis olewik meie käest nõuda. Tema, Saksa keiser, olla alati malmis, nii hästi Jnglastega kui ka teiste rahwastega rahukosutamiseks  tööd tegema. Rnmeniamaalt. Rumenias sünnitab troonipärija  Aleksandri kosjalugu põhjatumat  müdinat. Kuninganna Elisabeth oli selle kihlusega nii hooles, et ta kõik oma jõuu kokku wõttis, seda kuidagi täide ajada. On ju neiu VacareScu tema südame sõbranna ja kuninganna ihaldus teda pojanaiseks saada seda suurem. Aga ministerpresidendi kindel waStusciSmine ja mehine etteastumine on asja wankuma pannud. Minister president Carp on ütelnud, et kui see kihlus täide läheb, siis tema ja kõik teised ministrid ameti maha panemad ja waStaliste leeri lähemad. Seda koSjaplaani  ci kiita keegi, sellepärast ei wõida ta korda minna. Uuemad sõnumid. Peterbnrgis, 1. Juulil. „Nowojc Wremja" teatab, et minister-komitee nõuks wõtnud, rahwa majapidamise eest praegusel ajal igapidi hoolt Odessas, 30. Junil. Serbia kuningas Aleksander  tuleb 14. Juulil Mustamcre-Donau-Selisi lacwaga Odessasse ja reisib säält raudteed mööda Küewi ja Wüni kaudu Pcterburgisse. Rishni-Rowgorodis, 29. Juuil. Eile õhtu hilja põrkastwad Wolga jõe pääl linna kohal kaks reisijate laewa kokku, ja nimelt aurulaew „Zarewna" ja aurulaew „A!jaska." Aurulaew „Aljaska" pidi reisijatega ja mitmesuguste kaupadega  Ribinskisse sõitma. Kottu põrkades sai ta keresse suure augu ja wajus alla. Jõepolitsei aurulaew peastis reisijad ära; kolm reisijat saiwad ometi wigastatud ja neid wiidi hospidalisse. Konstantmopolis, 1. Juulil. Sultan wõttis laupäewal Bulgaria auukandjad Wulkowitshi  ja Netshewitshi waStu. Sarnast wastuwõtmist  pole Battenbergeri ametist lahkumise järel weel mitte ette tulnud. Kuresaare kiriklikud sönumid. Piihapäewal, 14. Julil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Ecstikeeli Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb Ansiküla õpetaja Greinert. M 28 Saarlane, 1891 Wastutaja toimetaja: Hartwig Sap, eauä. oso. pai.