"Tallinna Sõbra" lisa-leht Nr. 12 juure. arwatud saab: j) wiktj mis juba kohalistesse aitadesse fiSse werküd on, 2) wili, mida koha ja Haiga peal oSta nõuukS wõetNd on. 3) wili, MiS wbdü-tlmmskllstr järel teel on ja selle jätel Paastukuu esimesel poolel koha ja paiga peale jõuab. Sellest selgib, et, rahwa ülespidamise  kohta raskusi sel aeal karta ei ole kus ,teed sandid on, sedä wähem, kui ettewaatlikultwilja Mitte lühema aea peale Muretsetud ei ole, kui Leheküu keskmiste pääwadeni,  kuna uus jüurewedamine wee peal ja raudteedel takistamata juba Jürikuu keskmiste pääwade sees algakud — Mis secmne-wilja Muretsemisest tahmale Maksab, mida kewade esimesel aeal põldude seemendamiseks  tarmis läheb, siis wõib aru and ete järel ka selle peale täieSte juM olla. -Selle juure ön lisada, et Kubemörid omaiS wiiMastes aruandetrs MiniSterinmile teada annawad,  et ksik talurahwa põllud, mis setMendada tülewad, nende nõuude abil, mis wiimasel aeal tööloomade läbisöötmiseks  ja rahwa aitamiseks põldude harimise kohta wõetud on. seemendatud saamad. Selleks tacmitusekS on SeeSpidtSte asjade Ministeriumi poolest lahtisest hoolekandmife-kapitalist  ette pandud armude järel 4 millioni rubla määtatud. ühest lelle aruande juure lisatud tabellist ost näha, et selle aasta Paastukuu t. pääivani liiMa- ja seeume witsä muretsemiseks Riigiwalitfuse poolest billid on. Kõige suuremat summat neist 47'- kübetmchlgudbst/' 'Miljlostsrubla, oli Saratowi  kubermang saanus, selle järel Kasani kubermang t 2, millioni, SaMara knberMang Il,g millioni. Orenburgi ja MMbirskt knbtrmaug igaüks lv millioni, Tambowi kubermang  5,5 Millioni, Penfa kubermang 7,» millioni rubla j. N. e. Kõige wähem saiwad Üsa ja Oreli kubermangud,  2., ja 2,z Millioni rubla. ÜkeM Hädaaea-komiteele on Paastukuu 4. pääwaft  6. püäwani 37,500 rubla ja 10,000 franki Rumänia  Kuninga poolest sisse tulnud. Paastukuu 7. pääwast 10 pääwani tn limad 47,000 rubla oinalt maalt sa 13M0 Rew''Nork'ist, MiS seal Wene nalja-hädaltSte heaks asttnd kontsert sisse oti, fiSfe. tulnud.  Paastuknu  3. pääwaui oli sellele komiteele Ülepea 6,754,871 rWä ftsft tulnutst 2,004,871 rubla era aadetest ja 4M0,006 rubla esimesest Hädaaea-lolteriest. Kõigist riigist tUleb M peale nii palju sõnumid suurematest ja nAkemateff kingitustest nälja-hädaliste heaks, priiköökide j 4 teiSte helduse-paikade afutamisefl, et neid Üles panna wöiMalik ei ole. Wene riigi Emangeliumi ürikute Piiskop Julius Rkch t e r ott PaastttN 14. - /ival Peterbmg'ts Zra surnud. MMk Eedtitnaa üieüldine abiõpekajä Theo» b Milttnfe aasta Kiiktnlakuu 47. päawal ära surnud EmastU kiriknöpetasa Rinne asemele kütsutud ja on ennast sellepärast omast sennifest ametist lahti palunud. Seespidiste asjade MiniStertumt poolest on üks plaan RiikSrathi ette pandudj posti- ja telegrasi-ametnikkudele,  kellel mitte Kroonu poolest korterit ei ole, korteri' täha anda, 30 protsenti nende palga kõrgusel. Neil on kõikidest ametnikkudest kõige raskem teenistus ja tänine on neMd kõige wähem palka saanud; lisa õleks neile sellepärast wZga svowiba Balti raudteele saab Kroonu poolest 239,550 wbka laenatud/ ühe wiljapuha Stamis e - a i d a Dö-aida elewatori) ja ühe kaubalaagri ehitamiseks TstllinM sadamäS. Raudtee-fekkA- makfstb selle raha eest eMks 5 protsenti intressi ja annab parast nii palju uusi Ma-päMd "tabttgatfiolstfi) wälja, et wölg tasutud wõiv säädo. Peeterbiirgis peetud VII. Raudteede kongress on nõUukS wõintid, kooliZpet a j a t e l e ja spp i j atele keskmistes jä kõrgemates, ka mõnedes alamates koolide?, sõidu-billettst 75 protsenti alama hinnaga anda. pßusiki sõnumite Ml on ÜkS setldnS lööma- ja hobuse kauplemise korraldamiseks Riiksrathi poolest kinnitatud Selle järel ptab loomi ja hobuseid edaspidi ainult selleks määratud platsidel ja laatadel kaubelda  luba olema, kuna- see kauplemine linnade piiretes trahtvi alla langeb. Trahivid warastakud loomade teatud ostmise ja haigete loomade ostmise eest tcrwise hoidmiseseabuse  waSta tarwitämiseks, piawad kõrgendatud saama. ükS Senati käsk on ilmunud, mille järel naeStcrahwad,  keS kodukoolitaja eksami teinud ja diplomi saanud, maksude-aluseft seisusest wälja äStuwad. ,Luwimaa Kubermangu kuulutab sealtse Knbermangu-Välitsuse käSku kirt k p - m a k f u d e ja k o o l i - jä ? ihelkon n a - m aksu d e k orral - daMisekA Kõik nende maksude kohta Kirikutkonweniidest  wöetud nõud piawad Kubermangu-walitfufele kinnitamiseks ette pandud saama. TeiSte aSjade kkSkiS on selles käskus ka tähendatud, et kõik need maksud ja koormad Liiwimaa Maa-rulli põhjusel aastal 1332 mõi- sade jn koguduste peale m aa järel jägakud saamad, jagamine hingede järel aga ainult seal lubatud on, kvS seadus seda iseäranis Määrab. Rähwahariduje-Ministeriumi poolest on Kindralmajor  Sõi bin Balitmaa kubermangudesse saadetud ennast sealiSte Mene m e e ste - k'o okide seisukorraga luktawaks tegema. PaaStuwu 9. pääwal oti Kindralmajor  Sõibm Riiga'S sa reisis sealt LkibamlSse. Riia, Tallinna ja Liibawi Börsi-komiteede poolest on Rahaministri poolt luba palutud, kaeru, mida nendes linnades kokku 7 millioni puuda laagris on, mälja wedada, sest et riigi sceSpoolt pärimist kaeree järel tulnud ei ole! Rahaminister on Seespidiste asjade Ministrit palunud, Kübernörtdele häda-aluSteS kubermangudes telegrasi läbi teada anda, et Riia ja Liibawi sadamates kaeru müümi. se?S on ja söowitaw oleks, et maakondade pärimine kaerte järel põldude seemendamiseks ennast senna poole pööraks. Mõne Kubernöri küsimise peale on Liiwimaa Kubcrnör waStanud, et kaerte puuda hind RiigaS 75 tunni 85 kopikat on, f. o. rohkem, kui lähemates müüma-paikadeS Sedawiisi ei ole sealt sits wist pärimist kaerte järel oodata ja Baltimaa sadamates jääwad karrid teadmata aegade peale laagrisse, sest Börsi komiteede palweid, neid gvalja wedada, ei ole mitte kuulda wõetud. Kuida juba hakatuses  kirjutati, on kaerte waljawrdamiue iseäranis Sõeaministrt  nõuu peale ara keelatud. Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku-oolides mõlemas pealiunas saada-lõpu-ekfamid selle aaSta teisest poolest hakates Wene - keeleS peetud. Pekerbnrgi Soome koolides saada tulema! aastal mõneS kovlt-õpetufek Wenekeel  õpetamise-keeleks pandud. Maailma-kuuluS Baron G ü n z ku r g'i kaubamaja Peterbnrg'iS, on omad wäliamaksmiftd järsku seiSma jätnud ja fee on PeelerburM, mujal omal maal ja wseral maal kangeske kohkutanud, sest sellel kaubamajal o'i kõige maailmaga tegemiste Sealt kinni takse küll. kitsik olla aegline ja saada urõZda minema, aga seda ei kaheta Siete usaldada. Kaubamaja waranduS on 8.7Z0.000 rubla peate arwawd. aga selle keSkis on kullavesud Ural'iS. soola-kaewandused Sergisew-Usa!inSk'iS, Astrachanl meemark,  mitmed majad Mofkwa'S ja mõisad Tauria'S ja BeSsarabia's, mis rasked rahaks leha on. Wdlad et olnud weel selgest iiieS arwalud. neid olla oga skuuni 7 millioni rubla Kui ka rohkem ei ole, mis küsitaw on, Mli jääb wist palju puudu, kui kauged liikumata warad awaljkult piawad ara miiüduh saama. Teise Hädaaea-lokterke loosidest olla komikeel  ainult "weel 290,000 järel ja ikka tulla unst järelpärimist.  Kõikidele Reitteidele ja ligi 60 kohtutele on Ueid saadetud, ka palju Siben-maale. Arwatakse, et loofimine  enne hakatuses määratud aega, Leikufekuu l. paäwa, wõib ette wdetud saada. Wiimasel nädalli ajaflwad põhjalääne iunlrd palju jead Tallinna lahel-'. PaaStukuu 11. pääwal tuli weel Saksamaa aurulaew .Marie öoulse'' segakauboga sadamaSse,  sellest aeast saadik on Tallinna sadam jälle kinni. Tallinna pritsimajas on Paastukuu 14. pääwal 57 lapsele rõugeid pandud, nende keSkiS olimad 48, mnist juba peale 2 aastat manad, kellele esimesi korda rõugeid pandi, mis selles asjaS wanemate suurt hooletust näitab. Järgmine hinnata rõugepanemine pidi Paastukuu  21. pääwal olema. Rõugesse haigeks jäkwad Tallinnas wiimasel nädakil 4 inimest, kolm nendest 5. alewi-jäuS, ükS linna seeS. Paastukuu tk. pääwa öhtal setti WakShalliuvlitsaS  maja Nr. 356 eeStuaS Üks waeba sisse mässitud  sündinud tütarlaps; juure pandud EeSti-keelise sedeli järel oli kapS kümme pääwa mana ja weel ristimata.  Majaperenaene, praua K., on wäetimat kaSwatada lubanud. Paastukuu 12. pääwa shtal on kaks kadakast Tartu-maanteel, raudtee ülesöidu ligidal, Penmngi Tallita  ia peole kargaitud, kes linnast koju ssttinaS oli, on teda käägiStanud ja tema taskuid IM-stsida tahtnud. HnnckS tuli üks teine sõitja, miS peale kaabakad kiwimurdude poole jcoksiwad ja ainult Penningi walla-pitserl kätte saanud  ja kaasa wötnud oltwad. Õlösel waSla Paastukuu 14. pääwa on Rannamõisa waldaS kalamehe W. lukkupanemata  laudast tema hobune, 56 rubla wäärt, ära warastatud. Mõnda muud märgust on Tallinna? wiimasel nädalil weel ette tulnud. Baitiskift, PaaStuwu 47. pääwal. Meil oltwad waiksrd, enuamkst päiwised ja pehmed ilmad. Kahel mitmusel  öösel MmekaS kangemini; heite oli homiknl 4 graadi külma, pääwa aeal aga pääwapaiSte -nöriul mest lahti. Täna on homkwl 2 graadl külma, aga taemaS on pshaida tuulega plkwlne; wdib olla, et täua mitte sula ei tule. Esimesed mnst-rääStad oliwad siin Paastukuu  13. pääwal näha, kuna neid Tallinna'S juba PaaStu- k-m 8. paäwal nadtnd on; selsamal paamal on Rakwere ümberkaudu esimest lSukesi kuuldud Meie lahe on nüüd ka Soome raimast talund muud >eaga kaetud, mis aegnti laewa-ldilun takistab, mitte aga alaliselt wdimatumaks ei tee. Anrulaewad ,Skjakm Hvide' ja lastisiwad st tn walia, esimene lSnne-wilja, teine segakauva ja ssitfiwad  siiS jälle wälja. Norramaa aurulaciv  lahti?  oma heeringi-laStiga siit Tallinnasse minna, sai aga teel jea seeS suure augu elte-olsa, peasis waewaga tagasi ja saab nüüd siin wälja lastitud ja parandatud. Meie sadamasse tuliwad meel anrulaewad ,  löunewiljaga,  segakaubaga plunvistadega ja heeringitega; esimesed kalm on juba wälja laStikud, wiimanc ootab week. Mrulaew sega-- kaubaga, laks Pakkri-saare warjuS ankrusse, jäi seal murd" jea siSse kinni ja katsub nüsid abi anrulaewa Karin abiga ennast sadamasse käbi lahkuda Seal ootab ka üks teine aurulaew, BaltiSki linna siSsekulemijed ja wäljaminemised  aaSia 1897 kohta on , EeStimaa Kubermangu Zetttmgis» knululaiiw urn ande järel 6,76 rubla peale ette arwa ch. Tasumata «naksnsi Näärikuu I. paamani ,89, oli 189, oli MM rubla 69 kopikat. Linna warondttfe kapital oti ,8,570 rubla ,8 kopikat suur. Wtstgast BaltiSki linnal ei ole. Liiwimaalt, Kulda .Uus Tariv Zeituug" kirjutab, on diluni Peteckurglst otsus Hargla kirikuõpetaja Chri - st ia n i astuS tulnud. keda Riugkonua-tohuS ametitalliluste  pärast Greeka kotholiigi usukuuuiStuse koguduse lii» gele juured tema waimulikuft aimst kahti ja kaheksaks kuuks waug! mõisttnch oli, Tema edasi-kaebamtse peale oa see kohtuotsus nüüd Kohtule,palate poolest muudetud. Uue olsuse järel piab kirikuõpetaja Chrlftiaui Vallimaa kubermangudest watja minema, aga ilma oma waimuliku auu kaukamiseta. ühes o« Mõru Politlri walitsufcle ette kirjutatud, selle eest booli kanda, et kirikuõpetaja Ctzristiauk kõige hiljemalt Paastukuu S, paamal Balli,naa kubermangudest  wälja läheb. Wõnnu's pidas Riia Ringkonnakohtu kriunnal-jäntuS Näärikuu 23 ja 24. pä>i'.oal kohtupääwa. Seal faiwad Lkudau Festen'i kirikuõpetaja  C. Sk o l k. ühe paari laulatamise pärast' kellest Üks Grecka-kathMgi kiriku kiikeks luekud oli. lahkumisele omast täuisest amrli pa gnst. sa Arraschi kirikuõpetaja W e iiri  ch. ameti tatlituse pärast Greeka-kaiholiigi kiriku koguduse  litgcke juures, kuueks kuuks ametist lahti mõistetud. Rita Ringkonnakohtu kciminal-jäntuse poolt, mis Küünlakuu 2t. pääwal Wõru'S kohtupaawa pidas, sai kirikuõpetajate protsessidest ainult ilkS otsustatud, protsess Põlive kirikuõpetaja Georg Ächwarh ' l waSka mis lukkus uste taga peetud ja mille järges kirikuõpetaja G. Ächwarh neljaks kuuks ametist lahti mõistetud sai. Teine protsess, Kacola kirikuõpetaja Ewatd Passlacki waSta. sai selleparast teiseks korraks jäätud, et üks kohtuliige  Rooma kotdolugi usumistusest oli. Walga linnas pidas Riia Ringkonnakohtu kriminal-jäukus Küünlakuu  24 räämast päämani kohtu pääwa ja saiwad wtima.rl kohtupääwal ametitastituSle pärast Greeka-kalholiigi  koguduse liigete .uureS aeglisekt amelist lahti mõistetud:  Aahosi kirikuõpetaja Hikde 4 knukS, Ttrseni kirikuõpetaja  Pohrl 5 kuuks, Opperkalui kirikuõpetaja Treu 7 kuuks. Palzmari kirikuõpetaja Berg ja Mmienburgi kirikuõpetaja Brenner 8 kuuks. Luh d e mõisa ligidal Walga kreisis on witmasel nädalil tihe Luhde wallast päritud uõdrameelij? naeSterahwa surnukeha leitud. Tema oli paamal enne salaja kottu ära läinud ja on wist öösel lageda malja peal külmaSle surnud. - - W äudra' S sai uus kirikuõpetaja Konstantin Hörschelmaun Küünlakuu 23. päawal sisse õniSkatud  j kiriku peale laul alud j. Sisseõnnistamist tallitas kohaline  Propst Z. Girgenfohn. Karkse kirikuõpetaja TõStama tirikuõpetasa G osamõtmifei, kuna teine osawõtja, endine P Kisama kirikuõpetaja C. Maurach, haiguse  parast tule,na ka jäänud oli. Wilja u d' i õ sai sealink hiljuti ära sumud endine kirikuõpetaja. Propst LiboriuS  Krilger. Küünlakuu 26. pääwal lugemata hulkade osawõtmisel igast sugust sa seisusest maha maetud, ja temale Vaimuliku ja ilmaliku seisuse liigete poolest südamelikkusi  tänu sõnu tema pilka ja truuni ameli-tallituse eest järele hüütud. Jälle kord ou Ühel Ewang -Luth. usutunnistuse, kogudusel osja olnud, oma ühtmeelt sugude ja seisuSte keskis armastuses ja unustamises oma ärakutjutod  lruuwi hingekarjatse waSta üleS näidata. Pillistrvere kihelkonnast kirjutatakse Miljandi Teadaandjäle"  et seal Küünlakuu tst. paamal, umbeS tst werska kirikust põhja poole, üht lühikest aga kanget ksue - rak - salust tunldud on. LuSti mere wallast kirjutatakse  ,Olew>kule". et seal Küünlakuu N. paamal ükS hobufe-waraS ma h a laS t u d on. Tema oli Kolga-Zaani kiriku juurest hobuse Varastanud, tagaajajad oliwad hüüd. misega: ,hobuse-waraS, hobuse-VaraSi" tema kannul.