tataksc, see olla tuhi jutt, kuningas Milan olla ilma ühegi tingimiseta taganenud. Kuningapraua  Natalia lubab kewadel jäädamalt Serbiast ära minna. Ziuicarikamaalt. Süül ähwardawad asjad mitincs maakohas korraga põncwaks uttn.ua. Inglise ja Ühisriikidc wahel on Bccringi mere õiguse pärast häkkist kibe riid lahti läinud. Esimene, kes ennast peremeheks peab, ei taha Inglise kala ja kobra püüdjatele püügi luba anda. Ühisriigid olla koguni sõjalacwu liigutama hakkanud. Teiseks ei ole Indiaanlaste sõjamõtted kaugeltki otsas. Esimesed püüdivad endid Amcrika mägede keelust hoolimata ühendada ja taplused, mis senini ette tulnud, näitawad, et Indiaanlased möga suure wihaga waStu panemad ja kõigil pool wäga ärritatud  on. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 7. Jam-aril. Kvchi tüsiknscrohtu  saab rahu-kohtu läbi Wenemaa? wnlja Peterburgis, 7. Jammril. Keiserlikud majesteedid oliwad eile Jordani pidul sa mägede ülewaatmiscl juures. Peterburgis, 7. Januanl. Tniepri ja Düna jõgede ühendamise nõuu on kindlaks tehtud, ja töõ peab warZti püüle hakkama. Kulud on 10 miljoni rubla pääle arwatud. Wnuis, 7. Januaril. Türgi saadik siin, Saadula-pasha, on ära surnud. Parists, 8. Januaril. Lõuna-maades on igal pool hirmus külm. Bodeni järw SchwciZiS ja Wahe-mcre sadamadgi on kinni külmetanud. Ka lõune-Prantsnse- ja Hispaniamaal on kiilni. Inimesed ei suuda kannatada, sest et muidu säül talwet ei olegi ja sellepärast ei ole ka sooje tabasid ega saojendawaid ahjusid. Partsis, 7. Jcmaaril. Komponist Dclibes Partsis, 7. Januaril. Wene leitnanti Winteri, kes Wiini piirilt jala Parisi tulnud, wõeti siin elama rõõmnawaldnsega wasta ja hüüti: „Elagu Wcnemaa!" Belgias, 8. Januaril. Brüsseli politsei peab wahli, et üleüldise häälc-õignsc nõudmiseks tüli ei sünni. Lahores, 6- Januaril. K. K. Wene Troonipärija  mõttiS ühest jahist osa ja käis Amrc-orli kuldtcnipiit waatamas, mille pääle Pendshabist ära läheb. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäcwal, Lv. Januaril Saksakeeli Jumalateenistus kell 19. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Ecstikecli Jumalateenistus kell "-t 2. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Kommisaari herra ringkiri Saaremaa  wallawalitsustele. Minu walitsusc all olewatcs Saaremaa waldadeS  ammust ajast seatud korra järele, saamad kassa nõöri-raamatud ja magasini wilja-raamatud kohalise Eesti keele pääl kirjntud. Nähes, et wäga sagedasti minule, kes ma Eesti-kcclt ci mõista, tähtsad raskused ette tulcwad wallawalitsuStc rewidenmises, aga töiselt poolt ka mitte soowitaw ei ole, wolikogu liikmeid, kes wene-kcclt ei mõista, ravimatumaks teha, nimetud raamatuid järele waadata; seepärast kirjutan ma malla -valitsustele ette, ei need raamatud missist wene keele ja kohalise maa keele pääl nõnda saaksiwad  kirjatud, et iga asi sissetulekust ja wäljaminikust esiteks wenckeeli ja siis alla maakeeli kirjatud saab, raha numbrid ehk wilja numbrid, mis sissetuleku! -ehk «väljaminekut näitawad, iga asja kohta, mis kahe keele pääl kirjutud on, peab ühtlane nummer pandud saama. Kommisari herra ringkiri 6. Januanst 1891 a. Et suured rabid on uucste, iseäranis Kerla kihelkondas ilmnnd, siis annan ma kõige waljcma kirjalikku kasu kõigile malla talitajatele selle järel waadata, et mari rubiv saaksiwad pandud, mitte üksnes lastele, waid peab ka kindluste nõudma, et teist korda peamad rabid saama pandud ka üleSraswannd  walla elanikudele. Kni aga pärast wälja tuleb, et rnbi haigus möllab ühegis Saaremaa jäuskondas, aga walla talitajad ep ole mingisugust täitmist ettewõtnud mu mitme kordistc käskkirjade pääle, siis langeb kõik wnstus selle järelduse üle walla talitaja ja kirjutaja pääle. Saarlase lugejatele antakse teada, et tänawn ZHSt aastal nimetud lehes saamad  äratrükitud kõik käsk- ja ringkirjad, mis Saaremaa tslurahwa asjade toimetuste  kommisari herra poolest walla walitsustc  kohta käiwad. Seepärast soowitab lehe wäljaandja kõigile walla ametuikudnle  ajalehte Saarlast aegsasti tellida. Nimetud ajaleht toob suurt kasu walla ametnikudele, sest et temas saamad olema õiged tõlgid (llinbcrpancmised) kõigist neist käsk kirjadest, mis kommisari herra poolest saawad mälja saadetud, nõnda, et niisugusid  eksitusi ep ole ette tulemas, nagu see wõiks sagedasti mitmetest ümberpanijatest,  kes walsisti ametlikud käskkirjad  wallawalitsustsle ümber räägiwad. Saarlase toimetus. ZH 3 Saarlane, 1891 Wastutaja ioimcwja- Hartwig Sah, e-euä. oee. xol Teadaandmised ahelepanna! Head ülle ls je!zt - tüdakst I 4 naela Bakuul tubakat müüb: 50 naela 7 r. 60 k., 7 r. 85 k., 8 r. ja ja 8 r. 15 !. e 0 ?'» KurcsaareS. l Vnxavg, >no vr. eepe.i? 23-ro llii«sx«  c. r. vi- 12 ?Wv«i> M» 6viev->. üsaaiiu MLLWW 2<X) cuiueuen < 0(.'IW! ,1.Ul VOWI.U ei. liviliiuniai o lopltl sllv.lk.iw IW JIiMIIIiV .l.l!!!iu). r. L.pe>l a>'> vpr 1.. I'op<,.l<:!ik>« Ilixssu. 7-rn g,WSM 18SI v. 11. Teadaandmine. Kurcsaarc linuawalitsusc poolest saab teada astud, st kesknädalal 23. lanuaril see aaSta kell 12 enne lõunat raekojas wäljapakud saab, kes enese pääle wõttab linnale umbes 2M sülda arshinapitkusi münna puid muretseda. Kure saares, linnawalitsuscs, 7. lanuaril  18S1. 11. Hakatus kellu 8 õhtu. Iseäranis rohket osawõtmist sellest koosolekust palub Eestseisus. Sellega antakse teada, et Jaani õige-nsu kiriku mis Leisis on, saamad rendi pääle antud Iõ. - Aprillikuu päemast 1891 oaötal. Lähemad teadused ! mõib saada Derikn preestri suures. z—s j Utc llWWrskill NsT VW e v I! e >i 27. 1331 I. M s « e. ii. Uäitsi^änA M »M üliss vag.tr»BeB. 111. LIZ-M3.ä piläiä. IVWWsRs  tsNts. hakatus õhtu kellu 9. Lsstssisus. Kolm talu kohta on Kudjapäe maldas, Karida külas müüa. Kaupa saab Kudjapäe mõisas tehtud. 3—3