Seda on Leena omas mõtlemata ja lapselilus mjus teinud, ütles Anna «vabandades.  'eira ?a temale nüüd sellepärast nii suurt süüd mõista! Ta ei teadnud siis õieti, mis :a nai. Ära vakka sa seda asja nüüd tühja sõnadega ne.ear.dnme.! hüüdis Juhan «vihaselt.  Kas tele nis nüüd just selle talwe 'ees -nTsere rahe on uiluudt Ci Le.««a on häbemata na!elik ja N.hekeelne ja sina oled- teda selleks ässitanud ja meelitanud. Kas vale nüüd saris hull lugu lahti! Poeg on mull naras ja tüiar, kel! il «na selle ajs ainult rõõmu tundsin, on nüüd pettis ja ".null murdja! Koile >üü 'eo end T:?««« 'LuLiua isi oled oinad l-..vsid, o«ua l«eeda ja r.".i'e keellaa õnkkn o.jauu!. Tina mr! -Us reer. raa nüüd Taull.e reastamab Tões'.', tee-eaa pead sida euuda «aama! i.ra m ieüopäran unuma :u!üv nii turjaks mina Jadan ütl.s Auna. Lee ci a»W M ometi cnam mida ai! su au! hüüdis Jne an ! ja laks uksest Välja. Vaul arus. e! üe.aa uea r.üüa kabe teretama pidi tulema aga is eksis lellega. Ts õnnetu ei teadnud ju lellest meel midagi mis muutus tema 'armukesi si-dam ae rre.de ajal oli sündinud. (Järg tuleb.) olijale meeldinud aga üks raua tükk nii wüga, et ta seda tormale toimetanud, mida ka paar inimest nägema juhtunud. Muidugi tuli sette läbi kelmus amalikus. Pühapäemal, S. Märtsil pidas Saaremaa karskuse selts kohase Ew. Lutheruse kihelkonna j kooli majas kõne- ja laulu õhtut. Kõnet pidas j Kaarma seminari kooli abikooliõpctaja hr. j joomise kahjust rahwa seas ja sellest, mis tahab j karskuse settS saal juures teha. Kõne oli õpeilik > ja wõeti koosolijate poolt Kannustama!! masin, j Kauni lõbustuse eest muretses aga pidmõhtul , Kurcsaare linna laulu koor hr. Alliku juhatusel, j Ettekantud laulud vlimad hästi ära õpitud, kõlasiwad  kenasti ja lcidsiwad koosolijate poolt rahul- j olemist. i Pärast Saaremaa kreisi Riia ringkonna j kohtu kohiuurija hr. Ochlvivskp. surma mincwal ! taimel, vn nimetatud ameti toitjad ennast siin maga l sagedasti wahetama hakkauud. PracguS on meil j juba sellest ajast arivates wileS kohiuurija, nimelt j hr. Armdartshik. Hr. Simelew, kes tema ees selle j ometi pääl oli, olla Riiga 10 jaoskonna kohtu , uurijaks tähendatud. Ehk küll majade omanikudele ehk nende asemikkudele korterite awalduste lehtede maksuinspektorile  kätte andmises kaunis pilk tähtaeg on tähendatud, siisgi olla mõned meie linna elanikud  seesugust awaldusi selle aja sees mitte kätte toimetada jõudnud. Selle wiiwitamisc ..tasumiseks" on neid ka wäikcse trahwiraha maksmise osaliseks  Mõistetud. Oldagu tutewal aastat hoolsamad! PracguS on KuresaareS ainult üks laulu koor asumas, see on kohalise Lutheruse kiriku laulukoor, kes osalt hcrra Etruki, osalt herra Alliku juhatusel töötab. Wiiwasct ajal olla hr. Allik nõuuks wõtuud teist laulu koori kiriku laulu koorist iseäralde asutada. Kuida kuuleme, saada aga cdeSpidi meie linnas wccl kolmas Eesti laulu koor elule kutsutud. Nõuda siis wõimc loota, et kuresaarlastel cdeSpidi laulust puudus ei saa olema. Soowime lauljatele ja koorijuhatajatele ühtmeclt tvõmmisek- ja hääd edenemist. Kuresaare tuletõrjujate seltsi muusikakoori juhatajaks on rätsepameister hr. Krull jälle tagasi walitud. Loodame, et nimetatud koor nüüd jällegi endise südi tegemusega töötama hakkab. -- Kurwastawat pilti meie noorerahwa praegusest  elust pakkus meile hiljuti üks maalt linna tulnud poisikene, kcS nõnda „sõbra alkoholiga" ühes oli, et enese ümber uulitsa paale kaunis rohkesti rahwast waatama meelitas. Poisikene näis oga waaijate pääle üsna pahane olewat. Juhtus teda meel keegi manitsema, et ta seesuguse halwa sõbraga alkoholiga nõnda sooja sõprust peab, siis sai see tema käest häSti okaseid ütelust maotuseks, kus juures poisikene meel tõendas, et see tema oma asi olla. Pääle selle tegi tema ka meel uulitsa pätil mõnda kõlwatumat tempu.  Põlastam  oli ka waadata, kuidas poisikese seltsimees, kes temast hästi wcmem oli ja selle läbi ka targem  oleks pidanud olema, teda ülirikkast! wiinaga jootis. Selle pääle waatamata, et joomise katk meie ajal mcesterahmaSte juures rohkel mõõdul maad wõtab, hakab ta nüüd ka juba naesterahwaSte seast enesele jüngrisid leidma. Nõnda olnud 6. skp. kõwera uulitsa pääl üks naesterahwas täiesti joobnult maas, kes enesest ühtegi arusaamise märki ei awaldanud. Taline aeg on kuresaarlastcle nimelt Kuresaare eestlastele täitsa igawuse tooja aeg. Lõppeb Kureiaares suwi, lõppeb nõnda nimetud „pati aeg" otsa, siis on ka kuresaarlaste lõbu aeg otsa lõppenud. Kõrgema seisuse liikmed wõiivad ometigi enestele pärast seda enam lõbu leida. Neil on enam seltsist, muusika põllul tegewad mehi kes seda ja teist rahwals pakkuwad jnd., kuuna eestlased ainult alkoholiste  jookide müümise kohtadega ja ühe karskuse  seltsiga rahul peawad olema. Wiimane s. o. karskuse selts ou siis see ainukene koht Kuresaare eestlastele, kus nad kasuliku lõbu leiawad. Karskuse selts pole ka mitte kade oma linna elanikkude waStu. Ka katsub teha mis ta wõib peaks aga rahwas ise tema pakkumist mastu wõtma. Kui häämeelega ei näeks ta mitte, et Kuresaare eestlased endid temas ühendaksilvad, temas kui eneste häätegijat tunneksiwad ja selles teaduses j-i-irduksiivad, et karskuse seltsi siht ja püüd rahwa käekäigu paremusele tõstmine on. Mingu siis ka iga kurcsaarlane temale lahkel meelel wastu ja mõtku temast rohkesti osa. Muud ta enesele ivaewa palgaks ei tahagi. Leiab ta aga endale lahket osawõtmist siis saab ta ka osamõtjaid ikka parunini meeles pidama ja rõõmsasti  töötama. Tööd on karskuse seltsil palju ja wõitlcmist rohesti. On tal ju siin -vastuseid alkoholistc jookide müümise kohtasi õige trobikond  umbes 30 tükki. Isegi julgus nendega sõdima hakata! Päälegi loodab ta meel -viimaks nende üle wõitu saawat! Juba mõne päeiva eest nii kirjutas „Arcns. Woch." 7. Märtsil sa. saab siin kuulu järele jutustatud, olla keegi maalt linna tulnud mees oma kangekaelast ja sõnakuulmata hobust, parast seda kui teda juba mõne aja piitsaga peksnud,  eest ära -võtnud, selle pääle saani haisa -võtnud ja sellega nii kaua peksnud, kui hais katki läinud jn hobune surnult maha langenud. Kuida meie aga teiselt poolt kuuleme, ei olla hobune mitte rohke peksu läbi surma leidnud, -vaid rabanduse läbi. Eks saame cdeSpidi kuulda. Paastu kuu tõi meile kaunis kewade näolised  ilmad. Päike paistab juba üsna soojasti ja hakkab talive -vaipa Saaremaa päält ära -viima.  Külap temal aga talive -vaibaga enne tegemist saab olema, kui see ära kaob, on teine ju üina paksult maad katmas. Hiljuti kirjutati „OleivikuS", et meie aja kõige suurema nuhtluse hobuse -varguse poolest Saaremaa kreis ennast kõige õnnelikumaks kiita -võida. Kuresaare kreispolitsei ringkirjade järele olla Saaremaa kreisis kõigist kolm hobusewargust ette tulnud kaks neist Kuresaare linnas ja üks Waljala kihelkonnas. Seda nähtust seletati seega ära, et kelmid -varastatud hobustega Saaremaalt -välja ei pääseda, sest et meri igal pool ees olla. Selle arivamisega ci -või oga meie täiesti mitte rahul olla. Oma jagu takistust teeks küll siin Mõnda sugust. Ritas mccs. Ühe Põhja-AmcrikaS elawa lrittlasc juurde tuli ühel pSewal emalikkude maksude sissenõudja ametnik, mõtus  oma raamatu lahti ja küsis: „Kui suur teie marandus õieti ou?" „Miud ei peeta mitte üksnes rikkaks meheks, maid olen seda ta tõesti", oli wastuS. Ruttu pistis ametnik plüüsi otsa paberi pääle ja jäi võuewusega kuulama. „Noh, kui palju maraudust au teil siis?" küsis ta meel kard naeratamalt rikkalt mehelt. See algas:  „Mul ou Õnnistegija, kes minule taewas on päriskoha ostnud." Küsimise pääle: „MuS meel?" sõnas ta edasi: „Mul on tubli naeuc, ja sellest ütleb ju kuningas manas lepingus, et moorusline naene palju kaunim maraudus on kui kallid pärlid." „Ia mis meel?" „Trobikond tcrweid ja sõaakuulelitkusid lapsi." Tänulik ! ja ala tl rõõmus süda, millega ma julgesti ! elust läbi rändan." „Ja mis meel?" j on kõik", löppetaS rikkas mees. - Ametnik '.võttis oma kübara ja ütlcS: - ..Htrra N., teie olete tõesti nii rikaS, et ! tadeduzt wölkzite äratada: ainult kahju on, et teil selle waranduse eest tarwis ci ole ! rügile mak-usid maksta. Ämblikkude õgimise himu. Kuulus j Inglis- teadlane sir John Lubbok on hil- j Niii oma uurimiste tagajärge amaldanud, mis ta ämblikkude elu tähelcoannes on leidnud.  Ta kaalus mitu neist kuucjalgiStcst enne ja pärast nende söömaaega hoolega ära, mille juures ta järgmisele otsusele jõudis, et kui kõigi loomade toidu tarwitus nende keha raskusega wõrreldes nii üleliigne oleks nagu ämblikkudel, siis peaks täiskaswanud mees, kellel ämbliku isu oleks, oma keharas kuse järele päewa ja öö kohta 2 terniet härga, 13 oinast, 19 siga ja 4 tündrit kala toiduks ära tarwitama! Selle pärast ei peaks tulewikus mitte enam üteldama „ta on näljane kui hunt," waid „näljane kui ämblik." Endised näitlejate-palgad. Aastal 1778 sai kuulus hoowi-näitleja Eckhof Gotha linnas nädalis 12 taaldrid (18 rbl.) palka, ning aastas 9 sülda puid, Jffland õ taaldrid palka nädalis ja 4 sülda puid aastas, Bcck IV- taaldrid nädalis, aga puid mitte halgugi. Öhtu. Xui armsasti, ilusast' paistad Kõik laoäus siis ödtu teel, ilm on nii vaikne Ha tasa taevas on selZs veel. . . .eluteel kõigil' saad kätte lvorcl ölitn ka tulema, Xui eluseZ löpuuä Ha ilmast Äe peains lakkuma. lx ui ödtuns vaikne aex armsast' Luu paistad, siis-pahu veel On armsam, kui Ha vaikne ödtu on eluteel. üt eluteel õdtu meil' vaikne .la selze saaks olema, öeks õieti töötles Ha sõnas Ue peame elama. 0. ?alk. 76 12. Saarlane. Z 895.