juba mitmes kord oli. Ka oli sellsamal öösel Wene külas Eneseni majas niisama sugune äpardus. Kaarmalt kirjutakse meile järgmiselt: Et meil „Saarlase" lugejad wäga mähe uudiseid Kaarmalt leiawad, siis peab seda üsna heaks wist kiitma, sest see näitad, et meie Kaarma kogudus üSna waikscsti elab, kellest kiitust ega laitust awaldada  ei ole. Siis tahan ma natuke Kaarma lõuna poolsest piiri äärest, B walla elust ja olust kõneleda: Et igas maldas manad ja noored inimesed segamine elawad, seda teab jo igaüks; aga mis moodi elu-kombed üheski kohas on, seda ei wõi mitte kõik teada. B- . . maldas elab palju noori mehi ja ka palju noori neidusi, aga nende keskis on wäga sagesti mõnda tüli ja ühcteise laimamist kuulda, mis wäga halba järge näitab, kunas muidu need nooremad kogunistc nii madala ja harimata järje pääl ei ole. Kui nüüd järele waatame, siis leiame, et kõige selle asja ja tüli juures on üsna mõned manad naised pea süüdlased, kes omade male juttudega püüawad suurt tüli teha ja nii nooremate aun riisuda. Oh, meel rumalad memmed! Kuidas mõite teie ome lapsi õpetada kui ise meel nii rumalad olete. Pange seda mana sõna tähele, mis ütleb: „Walel on lühikesed jäljed!" Ja nii on ka teilgi malel. Kui üks asi saab tõeks tehtud, siis ei taha teie ise enam kuuldagi! Ka mõistan ma mõnele noorele mehele süüd, kes minewal suwel kahe neiu kohta ühe ropu laulu oliwad sepitsenud, muidugi nende pilkamiseks. Nüüd on aga selle laulu läbi mõned perekonnad nii riibus ja tülis, et ei tea kas meel wõimalik peaks olema sõbruses elada. Mis mõtlete nüüd ise, kes selle laulu kirjutasite? On teil nüüd ilus kuulda, kuidas teised inimesed teie rumala töö pärast peawad riidlema! Kui teie kirjutada mõistate ja ka tahate, siis kirjutage niisugust asju, mis teie enesel kui ka teistel kasuks on. Rahu ja hea olek walitsegu kõikide juures; male ja pahad jutud kadugu aga kõikide seast! Ükt B walla liige k. U. Kärlalt. 13/11. Webruaril, olla iv ar gad MönnuSte walla magasi aida ära lõhkunud ja fäält 38 rubla raha ära käppanud. Kelmid oliwad katuse alt 8 kiwi seina seest wälja kiskunud ja nõnda senna sisse pääsnud, kus nemad raud kasti lukust lahti kaagutanud. KohuS on küll seda asja järele kuulamise alla wõtnud. Soowida oleks, et kelmid pea walge ette tuleksiwad! Kihelkonnalt. Hale õnnetus. Atla külas juhtus Küünla päewal s. a. ühe 11 aastase poeg lapsel wäga hale õnnetu surm. Nimetud poiss oli ilma wanemata waene laps, walla kulu pääl toita. Wallast oli ta nüüdki natukese milja saanud; seda tuulikul katki lastes jäänud ta tuuliku ratta mahele, kus kõik ta ihu, iseäranis kael, rind ja kõht hirmsasti ära purustatud saanud. Nimetatud poiss olnud tubli ja terawa maimuga. Et ta juba enne ka oli mõni kord tuulikul jahmatanud,  siis usaldanud peremees teda ka seegi kord üksi senna. Olgu see laste -vanematele ja nende kaSwatajatele õpetuseks, et nad lapsi mitte niisugusesse  kohtadesse ei saadaks, kuS mitugi korda on õnnetust ette tulnud, sest ettewaatmise puudusel on mitugi oma elu tuuliku läbi kautanud. Meil Kihelkondlastel on juba see aasta teine talwe, kuS laewa töömehed teenistust wõiwad leida. Minema talwe lasi Tallinna kontorist, hr. Rotermann siin Papi saares ühe juure laewa ehitada. Selle talwe ehitawad Kihelkonna mehed säälsamai kohas ise omale 2 laewa korraga; ka nähakse mõlemad hästi suured olewad. Kahe uue laewa tarwis on ka juba puud ja muud ehituse materjali muretsetud; seega on siis nüüd siin 4 laewa korraga ilmale tulemas. Kaks miimist pidada oma laewa ehitust tulewal aastal tahtma ette wõtta, sest et 4 suurt laewa ehitust korraga wäga rohkesti töömehi tarwitaks, mida aga saada ei ole. Annaks Kõrgem ise, et sarnased suured ettewõtmised, mis wäga rohket raha kulu tarwitawad, ka hästi korda läheksid ja tulu ja kasu tooksiwad. Tubli laewandus «võiks tõesti Saaremaa rahwa elu-korra parandamiseks  palju tehja. Üks laew, mis 20 sülda piik on, selle ehitus tuleb arwata 20,000 rubla maksma. Üsna ilma rahata inimesel näitab küll laewa ehitus «võimatu olewad, sest raha toob küll raha ja julge pääle hakkamine on pool «võitu; näikse ka mõni kord laewa ehitajate juures tõeks minewad. Uuest aastast saadik jäi Rootsikuta mõisa õue kõrts kuiwaks. Nüüd on kolme aastaga kolm kõrtsi ka lõpetatud, siiski on Kihelkonnal ikka weel 10 kõrtsi. Kõige hirmsamaks lakkumise paigaks näitab nüüd küll kiriku juures seisaw Pajumõisa kõrts saanud olewad, iseäranis pnhapüiwiti. Pühapäcwa homikust kuuni õhtuni mõni kord ka pooleni ööni on kõrts lakkujaid ja lärmitscjaid  täis. Wäga tarwis oleks, et ometi kiriku teenistuse ajal kõrtsis wiina ja õlle müümine seisaks, sest mujal kirikute juures pannakse wahest ka kõrtsi uks Jumala teenistuse ajal kinni. Kas Kihelkonna kiriku malitsus tõesti nii nõrk peaks olema, et ta mitte teiste järelegi ei haka püüdma? Et kiriku juures lakkumine nii wäga näikse öitsmad, sellest ka wist tuleb, et ka kirik mitme auusama meelega inimese eest halwemaks näitab minewat. Wäga rõõmuStaw oleks see paljudel, kui kirikus käija rahwas lakkajatest ei saaks tülitatud. Ootame selles parandust! Pühast. Pikk aeg. Sääl Lääne poolses kihelkonna serwas, K . . . . maldas ei olla ligi seitsme aasta jooksul keegi peiu enam omast wallast omale pruuti kosinud, kunas see teistes kihelkondades üsna peaaegu pruugiks olla. Nüüd olla aga mööda läinud aasta lõpetusel ometi kord niisugune aruldanc asi ette tulnud, et keegi noor mees omast wallast omale kodu kanakese olla leidnud. Küll 011 ka mitmete poolt palju «vasturääkimist olnud, aga läinud ikka siiski wiimaks korda. See oli üsna uudis olnud iääl nii mitmele. Kõik neiud oodawad ja waadawad nüüd, ehk pöörab see asi ennast ümber, kus nad ka omas waldas wõikfiwad kroonisid kanda ja õitseda. Head õnne ja muutust selles asjas sääl, soowime ka meie! Tallinnast. Aruldane kaebtuse asi oli esmaspäew 12. Webruaril Tallinna IV. jaoskonna  rahukohtuniku ees õiendada. Umbes paari kuu eest oli ajalehes „Walguses" sõnum seisnud, üks õpctasa Gr. olla Tallinnas tuuleweski juures last ristides käterätikut, mis temale selle toimetuse tarwis käte kuiwatamiseks antud, Wenc mõõduliseks nimetanud ja sellega mitte käsa kuiwatanud. Tähendatud  õpetaja oli selle sõnumi pärast „Walguse" toimetaja hra Kõrwi pääle aun teotamise pärast kaebtuse tõstnud ja nimetatud päewal oliwad mõlemad,  kaebaja ja kaebtuse alune, ülemal nimetatud rahukohtuniku ees, kes neid leppimisele maenitses. Õpetaja Gr. oli malmis leppima, aga ainult siis, tui hra Kõrw temasse puutuwat sõnumit „WalguseS"  eneses, mõnes teises Eesti lehes ja kubermangu  ajalehes õiendab wõi waleks tunnistab ja pääle selle J. kiriku waestc heaks 25 rubla trahwi maksab. Nende tingimistega ci olnud hra Kõrw rahul ja seepärast andis rahukohtunik asja, kuhu sünnib, edasi. Pctcrburgist. Peterburgi lentud - las - temajasse on mullu aasta 7000 last toodud, nendest linnast naisterahwa mahasaamise kohtadest 830. Abieluliste lapsi oli nende seas 400. Teede minister v. Hübbenet minewat kewadel Wenemaa suuremaid «veeteesid üle «vaatama.  Montenegro näljahädalistele korjandustest  on seni 200,000 rbl. kokku tulnud. Kiiewist. Kiiewi kubermangus elada imeline  mees, keS ühtegi kindlat toiw oma elus meel suhu pole «võtnud. Enamiste elatab ta end piimaga, paastu ajal aga joob ta ainult keedetud kartohwlite wett, mis läbi sõela kurnatud. MecS olla 40 aastane ja heas terwises. Sewcistopolist. Kuidas üks jahupoe kaupmees,  Sewaötopolis, kümne tuhande eest kümme tuhat wõitis see on kakskümmend tuhat rubla. Ta oli ammugi kuulnud, et mõned mehed walskraha müüjate käest head kasu olla saanud ja ta südame soow oli ka seda kallist õnnepäikest maitsta saada, aga ikka ja ikka ei olnud selleks paras aeg. Aga mis inimene igatseb seda ta jv saab ka. Uhel ilusal päewal ilmub kaupmehe juure walskraha müüja agent ja teatab, et täna wõib walskraha saada, kui hcrra soowib  kaupmehe  süda paisus kaugest rõõmust: nad lähemad wõeraStemaja numbri, kus walskraha müüja aset pidas. Suur oli tema imekspanemine, kui ta igal pool akende paal, laua all, laua pätil, toolite all suured pakid raha nägi. Siin tegi ta kaupa ära: kümmetuhaude eest 20,000. Siin tema silmade all sai raha kasti pakitud ja ta maksis kohe üle 20,000 rbl. müüjale ära ja andis wõlakirja,  pääle 7000 rbl. Aga nüüd oli mees kimpus, kuidas kasti ära saab? Politsei wõib juba jälgile saada. Ta laseb woorimehe tuua ja saadab kasti raudteed mööda Simferopoli sugulaste juure. Ise kuulab meel kolm pämva sääl: kas kõik wagufi on ja et ta seda leidis, siis tolmutas ta seie kallist raha kasti lahti tegema. Kui ta kasti oli lahti teinud, nägi ta kanges walus, et ta petetud oli ja raha asemel kastis makaronid pakitult puhkasiwad.  Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Prantsusemaal on suur rõõm Saksamaa parlamendi walimiste pärast. Bismargi poliitikal on wesi ahjuS. Lugupidamine ja waimustus Wenemaa wastu kaswab sääl iga päewaga kõige Prantslaste juures. Hiljuti mängiti ühes teatris Wene näitemängu „Elu Tsaari eest" ja seda wõeti rahwa poolt ärarääkimata waimuStusega ja Wenemaad ja keisri elada laskmisega ning Wene keisri lauluga wastu. Bulgariamaalt. Bulgaria wõimumehed  teemad ikka pääle suuga suuri linnasid. Nende hääletoru, ajaleht „Swoboda" räägib õige ähwardawal näol, et kui Türgi walitsuS meel nüüdgi Koburi printsi seadusliseks walitsejaks kinnitamist mitte toetada ei taha ega Bulgaria nõudmisi tähele ei pane, siis sarnase oleku halwad järeldused Türgi walitsuse kaela langeda. Nagu kuulub, lubawad Bulgaria mehed, kui nende Koburi printsi õigeks walitsejaks ei tunnistada, siis oma riiki isescislikuks kuningriigiks kuulutada, Koburi Fcrdinandi selle kuningaks, selle järele saada Makedonia ka kohe Türgi alt lahti lööma ja Bulgaria külge heitma ja kes teab mis meel sündima. Kõik see on aga kergem ööldud kui tehtud. Amerikamaalt. Amerika riikide ühenduse  kongress, mis sügisest saadik Washingtonis koos istub ja mille tööst mõned kes teab kui suurt järeldust ootafiwad,  näib täitsa wette kukkunud olema. Wähematgi wilja pole ta tööst seni ilmunud ja nagu kuulda, ei olla selleks enam lootustgi.  Ameriklastesuur maailma näitus 1892 saada ikka Chikagos ära peetud, kuna seda kui Ühisriikide keskpunkti selleks kohaks kõige sündsamaks arwati. Hiinamaalt. Hiinast ei taha palju muud tulla, kui õnnetuse sõnumid. Januari lõpul olla sääl jälle kanged tormid möllanud, 1000 kalameeste paati aetud meresse ja maetud laenetesse. Surma saanud inimeste arm olla wähemast 3000, kuna waranduse kahju arwata ei suudetagu 11 Saarlane, 189 a