naene, kelli m«es wälja maal teenimas oli, oma lapse Hukka, nüüd on aga 12. Augustil s. a. üks tüdruk selle tembu ära teinud. Kui kohane walla walitsus täheudud tüdruku teust aru sai, laskis ta teda walla majasse ülekuulamiseks tulla, ku» tüdruk oma tegu ära salgas. Külast asjatundjana kutsutud ämma ema aga tõendas, et tüdrukul kolme päewa eest laps olla olnud. Selle pääle mindi ühes tüdrukuga  last üles otsima. Kui tema pääle käidud, kohta näidata, kuhu ta lapse ära peitnud olla, siis tõmbanud ta lapse ühe puu juurde alt wälja. Asi, muidugi mõista, kohtu all. 16. Augustil olnud R. külas üks S 2 a. wana mees oma wäikese pojaga metsas tvöl, kub poeg ühe suure sarapuu pääl pähkleid näinud ja isa neid ära wõtma kutsunud. Pähkleid ära mõttes kukkunud isa ühe oksa tüika otsa, mis tall kõhu sisse läinud ja seljast niude päält wälja tulnud. Praegus on mees meel elus. Pühast. P. maldas olla ka kõhu tõbi (Ruhr) möllama hakanud, nii et läbistiku 4—S inimest nädalas surra. Olla ka juhtumisi olnud, et ühel päewal 3 inimest ära on surnud. Haigus olla Sõrmest toodud ja nimelt selle läbi, et Püha kihelkonnast paar inimest sinna nende inimeste matustele läinud, kes sääl selle tõbe läbi surma leidnud. Mis aga asja üsna pahaks teeb on see, et rahwas sääl (s, o. Püha kih.) haiguse wastu tubliste mõni kord ka pipraga, wõtta ja matuseid rohke rahnm osawõtmisel pidada. Haigeid rawitseda Jürjewi Ülikooli arstiteaduse õpija hr. Sohn. Ka kreisi arst hr. Karstens on mitu korda haiguse koha! käinud ja kohaseid abinõust tarwitanud. Nõnda keelanud wiimane rahwale matuseid rohke rahnm osawõtmisel pidada ja soowinud, rt kohane walla talitaja selle pruugi kaotamiseks abinõust pruugiks. Waljalast. Kui sügamas mõnes kohas Saaremaal rahwas weel ebausu kütkes kinni on, näitab järel seisan? lugu. Hiljuti warastud ühel mehel Waljalast riide kangas ära. Et warast teada saada, läinud meeS „Kaardi Wainka" juurde, kes talle seletanud, et mehe endine teenija tüdruk «arguse olla korda saatnud. MeeS utkunudgi „Kaardi Wainka" juttu ja kaebanud tüdruku kohalise  «alla kohtusse, kus ta asja harutusel seletanud, et ta nimelt selle pärast tüdrukut warguse» süüdistada,  et kaardi panija seda tõendanud  ja wiina päält näinud olla. Muidugi mõista, sai kohtus mehe kaebtus tühjaks mõistetud. Millal kaub eba usk ja millal kauwad  niisugused „Kaardi Wankaid" meie rahwa seast?! Karjast. Õnnetus. Raske kurivaetus sai ühe Persama walla perekonnal osaks. Kcwadel läks siit Jwan Relis, Mätja küla Õige usu koolmeister  Riiga tööle. Z-mal Augustil kellu Hain. kukkunud ülemalt tellinga päält müürissepa kaest klinker tema pähe, mis ta pää luu purustas. Kohe sai teda hospidali wiidud, kus ta kellu S õhtu ärasuri, ilma et ühtegi sõna pärast kiwi kukkumist  oma sõpradega rääkida oleks saanud. J. M. oli tubi koolmeister, k?S 8 aastat noore soo kasuks kooli põllul töötanud on. Rahu tema põrmule! Zaa«ist. Hiljuti põlenud sääl Taoliku mõisa heina küün ära, mille läbi omanik 700 rubla kabju saanud. Küün olnud aga ainult 160 wäärtmes tulekahju seltsis kinnltud. Tule kahju bskaluS arwetakse kurja käe läbi sündinud- KäeS oirw aasta on Muhumaal  õige rikkas suurde wõõraSte poolest. Esiteks käis siin Kuberneri Härra üle WSiks- wäiua ehnawa rammi-silla nurga kiwi panemas, siis Viibis siin paar päewa Eesti kirjanik ja suuline suzusend J. legemer, tsensur Zurjewist, kes ka siin manu muinaS asju järele uuris ning 7. js 8. Augustil oli siin Riia-Mütawi Oige usu pääpiiskop Arsseny siinseid Oige usu Kristad rewidttnnms. Wshtnas wõtsiwad kõrget wõörast kohased walla talitajad, nende abimehed ja kõik küla kümnikud wastu. Kõige esiti käis pääpiiskopi härra Muhu-Suure walla wallamaja waatamas, kust ta Rintsi Õige usu kirikusse sõitis. Öösel magas pääpiiskop RintsiS. 8 Augustil sõitis ta Hellamaale, kus teda Hellama walla kirjutaja Josep Ülem soola leiwaga ilusasti puust nikcrdud  waagna pääl kihelkonna nimel wastu wõtiS, sääl juures lühikest kõne pidades. Mõlemates kirikutes peeti tänu palweid, maanitscti rahwast, pandi neile küsimisi ette ja katsuti kooli lapsi.— Pääpiiskoppi anuks olid kirikud, kooli- kui ka walla majad rohkesti ilustatud. Üks werst Rintsi kirikust eemal seisis suur auu wäraw. Renndeerija oli ka kõigega rahul. Walla koolide seis oli küll natuke nõrgapäraline, siisgi olla wiimaste kuue aasta sees koolid Muhumaal palju parema järje paale tõusnud. Jurjewist. Ühe kardetawa trahteri pidaja, kes oma joomakülaliste nahka kõige häbematumal komel armastas nülgida, on Jurjewi linna politsei mõne aja eest Vastutamisele  wõtnud. Tema trahteris kärsiroad,  nagu „N. D. Ztg." kirjutab, enamiste  töömehed. Oli färane oma waewaga teenitud kopikud sääl ära joonud, siis wõttis kõrtsmik iga asja, millel rahalist wäärtust oli, panti. Antud asjade pääle andis ta wähe, aga müüdumad joogid oliwad kallid, ning pääle selle pidi pantija kohutawaid protsentisi maksma 20°/» nädalis ehk pääle 1000°/» aastas. Oli asjadel rohkem wäärtust, siis müüs trahteri-pidaja nad omaniku teadmata ära ja pistis kasu oma taskusse. Et selle juures julge olla, wõttis ta asjad ainult lühikeseks ajaks panti ja laskis enesele omanikult sedeli anda, et see asjad temale müünud. Oli inimene nii purjus, et ta sedelit kirjutada ei suutnud, siis laskis ta palja nime paberi pääle panna ning kirjutas wõlatähe oma arwamise järele  malmis. See mees on, nagu öeldud, kahjutumaks tehtud ja kohus mõistis ta kauemaks ajaks mangi. Kuda kuulda, olla politsei ka meel teisel seda seda sorti kelmil jälgedel. Jurjewi maalt. Laiuse karSkuseselts  wõitleb õige tublisti joomise wastu. Kui karskuse seltsi liikmed seda näewad ehk kuulda saamad, et üks ehk teine kõrts üle seaduse aja lahti seisab, siis annawad nad seda kohe kreisiwalitsusele teada. Kreisiülema poolt anti selle pärast kolm kõrtsimeest, kewadel lahti saanud ja praegune  R. ning K. kõrtsmik kohtu alla ja mõisteti igaüks K. rahukohtus 25 rubla trahwi ja pääle selle meel 5 rubla kohtu kulu maskma. Tallinnast. Õnnetu surma on Toompääl  neljapäewal 18. Augustil üks kojamehe  naene saanud. Ta pesnud tähendatud  päewal endise krediitkaSsa majas kolmadal  korral aknaid ja kukkunud säält hoowi pääle maha. Õnnetu wiidud diakonissimajaSse,  kus ta 3 tunni järele surnud. Ta pääluu olnud lõhki. Maaler A. Johannson, keS juba pikemat aega siin elab ja töötab, on uue kunsti leidnud, kuda tubade seinasid odawasti ja lihtsalt maalida ja ilustada wõib. Maalimisest ja tapetseerimist olla uus kunst märksa odawam ja parem. Leidja enese arwamise järele kaduda tubade maalimine ja wärwimine siis täitsa ära, kui tema kunst päewawalgele astub, sest et see palju kallim ja tülikam olla, kui tema kunsti järele tubade ilustamine, mis päälegi kaunim silmale paista. Uue kunsti juures ei olla meistrit maja, igaüks wõida ise oma elukorterit ehtida ja kaunistada, nagu süda soowib. Narwast. Keiserliku Kõrguse Suurwürstina  Ksenia Aleksandrowna pulmapäewa mälestuseks ott Kreenholmi wabriku-walitsuS  Joaorus kolera hospidali nn kauaks awanud, kui kuri Afia külaline sääl liigub. Hospidalis on S 0 woodit ja töötab sääl tarwiline osa arstist wabriku kuulul. Peterburist. Kolera on Peterburis jälle kaSwamaS. Kuna Augusti kuu algul haigete arw 120 pääle oli wajunud, on ta pikki aegu künni lk. Augustini 181 pääle tõusnud. Peterburi politsei on 9. Augustil nõndanimetatud „Palawal wäljal" 128 meeste- ja 19 naiSterahwast kinni wötnud, kes sääl päewa ajal magawad, mängiwad ja igasugu roppu elu elawad, öösel aga nagu tiigrid saagi pääle wälja lähemad. „Palaw wäli" on linnast wäljaS Balti raudtee ääres, wäikese wõsaga üle kaswanud  ja kraawisid ning aukusi täis. Keisri Majesteet on Pärnu linna poolt ja Riia kaupmeeste poolt saadetud truualamliku õnnesoowi pääle, mis K. K. Suurwürft Aleksander Michailowitshi ja Suurwürstinna Ksenia Alekssandrowna laulatuse pärast Keisri ja Keiserinna Majesteedile  ettepanemiseks saadeti, Kõigearmulikumalt  oma käega tähendanud: „Meie täname kõiki südamest." Niisama on Keisri Majesteet Haapsalu linna elanika ja Kreenholmi wabriku walitsust sell puhul awaldatud truualamliste tundmuste eest tänada käskinud. Wolga maakonnast. Sääl olla ühele ususeltsile jälgile saadud, keda rahwas  „salalised kägistajad" nimetada. See ususeltS, keS Wene-õigeusu ja suurema osa tema kombetest ära salgab, pidada ome liikmete suremist sügamas saladuses ja matta nad öö ajal metsadesse ja orgudesse maha. Rahwa seaS walitseb arwamine/et see ususeltS  oma liikmete suremist wägiwaldselt kiirustab. Wast hiljuti seisnud üks talupoeg  kaebtufe all, keda öö ajal metsast tabatud, kui ta parajasti oma ema matnud;  palju tunnistajaid seisnud ülekuulamisel.  Ülekuulamine kestnud rohkem kui aasta, aga kaebtuS wõetud wiimaks tagasi, sest et arsti tunnistuse järele maetud naisterahwas  loomulikku surma surnud. Et oma surnute saladuslist kadumist marjata, wõtta selle ususeltsi liikmed oma haigete nime pääle passid, millega teise kubermangu  reisida wõib. Kui haige sureb, siis üteldakse muidugi, et ta ära reisinud on. Muidugi mõistetaw on, et selle ususeltsi kombete katte all rasked kuritööd wõiwad toimetatud saada. Odessast. Hukka läinud aurulaew „Wladimir" on merepõhjast kahekümnekuue sülla sügawuseft üles leitud. Kankastas olla rööwlid wiimasel ajal wäga õelaks ja julgeks läinud ning politsei  pidada nendega tihti päris lahinguid. Hiljuti tunginud salk ratsa sõitwaid rööwlid  Kürdamiri küla kallale, rõõwinud ühe rikka muhamedlase maja tühjaks, surmanud ta enese ja ta wenna ning läinud 8000 rublaga ning 20 puuda siidiga minema. Politseile saatsiwad rööwlid kirja, misläbi nad shandarmisi ja kasakaid wõitlusele wälja kutsusiwad ning lahingu paigagi ära määrasiwad.  Suures hirmus on inglased, kes siin mõnes kohas magust puud üles ostawad.  Nad on röõwlitelt juba kaks ähwarduse  kirja saanud, misläbi neilt 3000 rbl. nõutakse. Rad on 1ö meest oma kaitS- AS 36. Saarlane? 1894.