Elsa, kelle meele mitte üht Vabandamise sõna, ega walet ei tulnud. „Noh, meie saame siis ka nõnda armulised olema, et meie asja pitkemalt järele pärima ei hakka," Vaigistas Pau la. Pidu oli möödas. Elsa istuS oma moodi serwa paal, mõlemad käekesed wastu molutamad otsa esist surudes ja arwaS järge, WiZMgune suur ivane tema cilase ning tänase õhtu mahel oli Es s! .ale elukõigcomarõõmudegaV ja täna knidaS oli aida järsku teiseks selle lühik... f uta Wömnd?: „OH miks oti tema Vennal üks sõber, ning miks oU tema seda sõpra saanud!? rema soswiS. et tem Schlichnnz: :.n näinud -l. ste ott ometi r-rr.r.:, et ten d e. . saanud, i.st ranm on l. - t elik olla, km e: armastuse ör.:. iu.'.d.uata jääb." Kui läbi une mälestas tema, et tema paale seda wccl kuni pidu lõpuni tantsinud oli, siis oliwad Võerad pääle lõpu kohwi joomist üks haawalr ära sõitnud, tema oli emal hõbe asjade kokku korjamise juures awitsda tahtnud, aga see oli temal palge pääle suud annud ning teda magama minna käskinud, et tema kahwatanud wälja näha. Walitsuse Asuniku praua luges pääle wõeraSte ärasöitmist kõik hõbe lusikad üle, mähkis nad siis hoolega siidi paberi sisse, mis pääle nad ühe kastikese sisse luku taha pandud saiwad. „Nõnda praua nõunik, nüüd on kõik kordas, mitte uks luufikakene ega teine asi ei sle puudu, Wsdcln ütleb ka ikka: „ja annas Wuntfel, kus teie olete, Wl on kõik asjad hea korra paal, teie olete truu kui kuld," seletas Wuntsel, wiimast hinnalist hõbe asja praua kätte ulatades, niisuguse näoga kui oleks tema ühe kindluse ülem, kes oma wiimse meheni kaitsetud kindluse -võtmed oma äraniõitsale kätte õiendab. ehk ka palive kidade sees oma woliincestc nimede kelle kätte nad kohtu aSjad toimetada  usaldanud, kommisarile teada anda. Kogukondade poolt saadetud wolrmehed pearoad walla nõuu-eeste kogu Kollandmise kirja ette näitama. Talurahwa asjadest on kommisaride toimerada antud: s) kõik need kohused walla malitsuste üle waatamiseS ja maa kruntide seadusliku korra pidamise malwamiseS,  mis enne, kohaliste seaduste põhjusel, Eesti ja Liimi kubermangudes kihelkonna kohtute ja Kuura kubermangus maakonna kohtute toimetada olid; b) kontrahtide kinnitamine,  mis talu mehed mõisnikudega talu kohtade rentimise pärast teinud; ä) talu maa kohtate müümise kontrahtide kinnitamine,  nõnda samma ka Liimi kubermangus talu meestest oStetawa maksu all olema mõisamaa tükkide ja Saaremaal ja Eesti kubermangus V° jägude talu rendi maa, mis kohaliste seaduste põhjusel mõisa maade külge wõetud, müümise kontrahtide seadusliku oleku läbi katsumine; läbi katsumise  juures peab kommisar, ilma et maa ostmise kasu ehk kahju seletaks, kontrahid alla kirjutama, et nende sisu miski asjas talu rahwa ega teiste seaduste wastaline ei ole; e) algupäraline järele kuulamine nende talu maade pärast, mis seaduse waStalisel kombel mõisamaade külge ühendud (Liimi kubermangus moonakate maad, Saaremaal ja Eesti kubermangus talu rendi maad ja Kuura kubermangus talu rendi kohad), aga nõnda samma ka nende maksu alla loetumate maade järele kuulamiste  ettepanek, ühcS arwamiZte juure lisaga, talu rahwa asjade kommissionile, otsuse tegemiseks; nõumccste üleüldiste kokku käikudele lubaandmine niisugustel juhtumistel, millal scaduS watta kohtu asjades seda lubab; li) rahu-kohtu kogule oma ette märkimiste teada andmine walla kohtu kandade piiride muutmise parast ja muldade arwu, mis üyekZ kohtukonnaks ühendakse, mäheudamise ehk suurendamise pärast, ja i), kohtade uue kruntimise waku raamatute kinnitamine Liimi kubermangus. Tähendus 1. Kui kontrastid, millest punkt ä all seletud, seaduse wastalised on, ja kumbki kontrasti tegijatest ei luba tingimisi  muuta, siis kommisar jätab kontrastid alla kirjutamata. Alla kirjutamata kontrastid ei saa teiste kohtutesse kinnitamiseks wastu wõetud. Tähendus 2. Punkt s all täheudud järele kuulamised saamad seadusest lubatud wiifil ette wõetud. Talu rahma asjade kommision wõib kommisari hoolde anda, nii heas te nende inimeste kaebduste põhjusel  ette wõetud järele kuulamised, kelle kätte talu maade terweks hoidmise walwamine  ja Liiwi kubermangus ka maksu all olewa mõisa maade järele waatamine usaldud, kui ka teiste teaduste põhjusel, mis'erateel kommisionile awalikuks saanud, alganud järele kuulamised. Isamaalt. Knrrsaarcst. Pühapäem, 11. Webruaril pühitses meie tulekaitse selts Eesti seltsi ruumides üht palti pidu ära. Osamõijaid oli parajal möedul kokku tulnud. Iseäranis oli see pidu nii lustilik ja rahuloldam, et paremad enam soomida üle ei jäänud. Neljapäew, 8. Webruaril pühitseti meie uuS rahu kohus omasse uude korterisse sisse. Juba lehwisiwad homikul mõnes majades lipud mida meel pärast teisel päcwal uüha oiimad. Natuke Eesti seltsist. Kuida näha ou meie seltsil üs»a kaunis osa liikmeid, kellede anu paale sada meest suur on. Aasta maks vi? csimiscl aastal liuna meestel Shh ja pärast S rubla. Maal maksawad cfimise aasta 2Ve ja pärast 2 rubla; see summa peab aastas ümber 300 rubla tegema, aga kuida näha, kammivad  suurem hulk ainult liikme nime, aga ci taha raha maksta. Kassa hoidjal peab see wäga raske olema, sest millega peab ta wäljaandmise kulud tasuma. Mõnel olla mittu aastat oma maks mõlgu, mida nüüd muidugi raske saada on. Kuida kuulda, saada cdcSpidi, kui see asi ei paranda ja liikmed selle eest rohkem hoolt ei kauna, neid «malikult liikmete armust maha kustutud. Loota wõib aga, et wist keegi nii tuim ei saa olema, et ta seda sündida laseb. Parem on siis ise ära ütelda, kui mitu aastat mõlgu pidada. Muidu läheb seltsi elu üsna tasakeSti edasi. Ka olla näitemängudega hakatust tehtud, mis muidugi kewade poole etendatud saamad. Laulmine näikse küll soiku jäänud oleivat, sest et laulu juhataja ennast lahti oli wõtnud, loota mõib aga, et praegune  eestseisus laulu ikka jälle jalale ajama saab. Üks selts ilma laulu seltsita on ka kuiwa näuline. Head edenemist l Waljalast. Öösel 29. Jcmuaril ronis keegi plika näpumees kiriku aknast sisse ja warastas kiriku waeste kassast, kus seeS 6—7 rubla raha oli, ara. Küll o!i ta ka teist kassasid katsunud, aga ei ole wõimalik olnud lahti saada. Asi on kohtu poolt küll üleSse wõetud, aga künni siia maale pole kelmi meel kätte saadud. Küll on see üks hirmus asi, et meie ristirahwa seas meel niisugust inimesi on, kes ka püha koja ruumist teutamad! Uriädnik on üht ümber hulkujad Saare walla meest kinni mõtnud ja kohtu kütte annud. Z. Webruaril põles W. maldas üks talu puumaa elatis maja maani maha. Suurem perekond  oliwad kihlust pidamas, sellepärast jäi ka suurem jägu kraami sisse. Inimeste abi oli küll ümber, aga keegi ei wõinud palja käega midagi pääsia. Waga soowida oleks, et iga talu peremees omale mõned pootshaagid muretseks, mida häda ajal tarwitada wõib. 6. Webruaril pidi L. mõisa rehi, kus ainult haganad sees okwad. põlema minema. Haganad oliwad üsna ära tüdinenud, aga et mmimkses oli. selleparast ei -võinud tuli lahti pääseda. Ka oli inimeste abi kobe käepärast. Karjast. Keegi talumees pani tähele, et tema küünist ikka natuke hamvalt heinu ära kadus. Kord tuli tema asjalugu uurima ja leidis, ct keegi -rabadiku mees oma hobusele neid oli ette wiinud. Omanik kaebas teda Leisi kogukonna kohtu. kuZ süüalune 4 rubla trahwi maksis. Mees wabandaS küll, et tema ise ei ole säält heinu toonud, maid tema lapsed. Armsad sõbrad! Ärge õpetage ka omc lapsi juba noorelt paha tegema, mis neist -viimaks peab saama! Miiast. Riias on minewal ncljapäewal Riia Tukkumi raudtee töötuba põhjani maha põlenu  d. Wiis aurumassinat 100,000 rubla wSSrt ja iga nende kulges üks esimese ja teise klassi sõiduwagun on ära põlenud, pääle selle kõik tööriistad.  Suurem osa sellest kahjust olnud kinnitatud.  Liiwimaa kuberneri herra poolest on waljusti  ette kirjutatud, et kõik uuesti walmistatawad talumaa -vakuraamatud, kui ka maa ostmise  ja rendi kontrahtid.mis taluasjade kommissärile kinnitada antakse, niisama kontrahtide külge käiwad plaanid ja kaardid, riigikeeles peawad kirjutatud olema. Selle juures wõib ka tõlke kohalises rahwakeeles olla. Ka lvakuraamatust wõib see eksemplar, ehk mõisa- Mvlsaomanik, kui seda heaks arwab, oma kulu Mõndasugust. S u -.' e: o - iN' kahj ust kujutab kadunud !.!a!.',z u Oruu.: .Mminu on ju sellest räägitud, c: 'u-.ü'-hjulikult südame pääle mõzuda. kt:.-- v --v.anud suitsetamist mitte, ehk küll sellest rmgel? ucstu raSWwad. Nad kahtlefiwaZ . - I.' e ü.', > uia mõned nendest llü sa ZS acziai tui: etar.rv -'n. ilma et kahju naha ole-.r. n ege ", e' meie kehaloomuS kuvata k.. ".g- - - -a teatama piirini ara harjuv, e.-.i .ee - meel wgewaSti töötab. SuS tuleb eg' aeg - ä.-st hiljem teisel -varcm kus see kihmi ruttu ja hkwitawalt mõjuma nüüd ka mitme minu arstitud haige tõbe põhjust. Oleks ma neil omal ajal papirossi käest kiskunud nad elaksiwad praegu." > — Ka kuulus kirjanik Tolsioi räägib, et ta sest saadik, kui suitsetamise maha jätnud, nagu uus inimene olla. „Kui suitsetasin, tundsin pärast tööd wästmust. nimaStust. pea oli nagu raske. Nüüd istun -viis tundi tõõ suures ja olen ikka priske sa rõõmus." Tulewal suwel saada Neewa jõe Ml esimist korda üks paberist laew sõitma. See on ühe sõidulaewa seltst liikme oma ja on Amerika seesuguste laewade eeskuju järel, kõige mastidega ja raadega, paberist tehtud. Locwa kiirus olla wõga suur. Saarlane 1890, »