Tallinna Sõber M 5. NeliteiMmnes aastakäik. Tallinnas, Küünlakuu 5. Mwal 1892, Mleüldiae aealeht Eesti rihvale vaal ja linnades. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pörijote trükimajaS: aaSta» 2 rubla. 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga >aadetnd: aaSta» S rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maäsawad iga rea ehk kelle a/eme pealt 5 kop. Tellimised 'voetakse waal., » Tallinnas - -Lwi»sors't pÄrljale lrükimaj.,». - o«!rrS»r,i.i - 5. seelandt. O.nuap-ia- H 54. Karlus - -saakmann. - Raiiweres: AnH». Paide»- A. Keidewera. Laplalu» i K. KollSerg. -Liljulas K. r»Su«e,'t paadis. Mljaadk» - «. 5. Karow't raamatupood. Warwas! M. Põder. ASSru»: Praua Melrofe Maikas: M. Uudolst. Au, «saares - Ah. Aauge. - Maas- tutda tsedraM kuulutakse WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Tlob Balti«kls, kirjad kswod Boltiski (Boltischport kssMcM-llox» Register- Tagasiwaatus wiimase aasta pcale. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt nuialt. Tallinnastt Eesti, j maa linnade kraonu-maksud. Koolide asjust. Wene usu uus eesõigus, s— Baliiskist: Ilmad. j Laewasöidud. -- Rnlwen stj Laado-pääwad. - Wamarast' Tn!rkM»> TnM>'si Oekonouiia-scltfi koosolekust —Ve tcrburgi st: Knsn.lojast. - Ulc>nchM,>,c.,.komi»cch. - Roo-si Kwnpriiiz. Buchara'st. - Iseäralised ja uuemad sSnumid.' Tagasiwaatus wiimase aasta peale. 111. Jtalia ' s on seespidine ja väljaspidine politika endisest joonele jäänud, kui ka Minister-präfident Crispi, wabameelisest erakonnast, ametist lahkus ja Marchefe di Rudini, hoidlaste erakonnast, tema asemele tuli, mis laialt mõtet äratas, et see Ztalia politika pöõripääwa tähendada. Seespidi kestab põnevus Kuningriigi ja Paapstt vahel edasi, keS veel väsinud ei ole, oma ilmalikku  riiki tagasi pärimast, kui ka ainult Rooma linn selleks mõistetud ja antud saaks, kuna tema ilmalik riik nüüd kaugemale ei ulata, kui Vaticani schlossi ring-müürideni.  See põnevus läks wiimasel sügisel veel kangemaks, kui Prantsusmaa pilgerid Rooma linna rahvaga riidu ja kiskuma lätsivad ja Rooma Politsei neid lahutama pidi, kus juureS ka pilgerite verd jooksnud on. Paapstlased tegiwad määratumat kära, et Püha-isa nüüd omas kojas", f. o. Vaticani schlossis oma kirikutega ja paeleedega,  ka oma usu-lapsi vasta võtta ei tohtida, ja pärimised  Paapsti ilmaliku Kuningriigi järel kaSvaflwad suuremaks. Isegi Prantsusmaa külge puutuS see tüli. Walitfus keelas Prantsusmaal pilgerite-käikusi Rooma'sse ära, et seal jälle kiskumist ei tuleks, ja ka Prantsusmaa ja Jtalia Kuningriigi wahel seda põnemust veel kangemale  ei pingutaks, mis seal muidugi juba on. See pahandas Vatican'is ja pahandas suurt hulka Prantsusmaa  oma Katholiiklasi ja nende ülemaid ja alamaid preestreid. Kacholiigi kiriku lepitus Prantsusmaa republikanliku  Walitsusega, mida Kardinal Lavigerie pea juba korda saatnud oli, sai takistatud. Jtalia Valitsusel on peale selle sealiste Republikanlaste ja Irredentlaste, see on nende vasta võidelda olnud, kes kõiki neid maid Austria käest Italia'le pärivad, kuS Jtalialast elamas on, mis kahtlemata vihavaenu Jtalia ja AuStria-Ungrumaa wahel teeks ja Jtälia't Kolmriigt-ühendusest lahutaks. See võiks kergest ka Jtalia Kuningriigi ots ja Revublika hakatus olla, sest siis oleks Ztalia sunnitud, ennast Prantsusmaa  peale tuetama. Seda vist ka Jrredentlased ja Republikanlased soovivad ja silmitsevad sellepärast Prantslastega,  kellel juba ammu himu on, ennast Jtalialastega, Spanialastega ja PortugislaStega Äheks ühendatud ,Ladtna- Republikaks" kokku heita, Monarchiriikide hävitamiseks Kesk- ja Ida-Europa's. Walitsus ei ole neile aga järel annud, on uueste ja kindlamini Kolmriigi-ühenduse korva astunud ja rahva määramata suurem hulk on sellega väga rahul. Ka Sozialistlaste ja teiste rahutumate vaimude vasta on Italia's võitlemist olnud, kes ka seal vabaduse nime all kõiki seaduslikku elukorda hävitada ja kõiki võimust käratsejate hulkade kätte toimetada tahavad, kuna see viimaks aga käratsejate vägivaldsete , esimeeste" katte langeks, kes neid välja kurnakstvad ja oma halastamata  käsu alla rusuksiwad. Ka nende käralfejalega on WalitsuS tänine ilma suurema raskuseta ja karmuseta toime saanud. Mitmed rasked õnnetused loodufe-wõimude läbi, on ka wiimasel aastal Jtalia peale langenud, ülepea  on aga iseäraline ja üleüldine majapidamine kosumas olnud. Afrika asumaadel on sagedast võitlemist sealise kodurahva waSta olnud, keda Prantslaste poolt üteldakse vihale kihutatud olema, ja AbeSsynia Negus Menelki, Jtalialaste kaitse-alune ja sõber, on sagedast õige küsitavat  meelt nende waSta näitanud. Tänine on aga seal ikka veel võit Jtalia poole jäänud ja Malitsuse! ei ole himu Masfauahtt ja asumaad selle taga maha jätta, kuida need erakondlased sagedast ParlamentiS pärinud on, kes Walitsust tülitada himustavad. Masfanah'st tuliwad viimase aaSta hakatusel väga pahad sõnumid Jtalia ametnikkude ja pealikule tallitust? üle. Shandarmidepealik  Livraghi nimelt pandi kohtu alla. et tema mitme kaupmehe peale wale-kaebtust tõstnud, neid kinni pauna, vangikojas ilma protsessita hakata lasknud ja nende varandust  omale võinud olla. Kaebtuse alla selle asja pärast pandi ka Livraghi kirjutaja Cagnassi ja milmed Arablased, keS neid vale-tunuistuSttga aitauud, ja laga» järel räägiti sadadest vangidest, keda piinatud ja salaja hukatud. Livraghi pögeueS, leidis esiteks Schveiz'iS peidupaika,  sai sealt aga hiljemini välja antud ja Massauah's sõeakohtu ette saadetud. Seal kinnnitas tema järsku, tema olla kõiki oma ülemate käsu peale teinud. Kolm Kindralit  wsksiwad ka tõe poolest waStatamise oma peale, Livraghi sai süüst lahti mõistetud ja Kindralid pidiwad kohtu alla antud saama; seda ei ole aga tänine veel tehtud. Nemad kinnitavad, et asumaade kaitsemiseks nende abinöuudega läbi ei saada, mida Europa's tarvitatakse.-Protsess  näib lämmatatud saama ja Jtalia läkituste  kohta Afrika asumaadel on pattu kahtlust tõusnud, pealegi sellepärast, et Livraghi ja tema sellsilaSte protsessis  mitmed Arablased nuhtluste alla pandud saiwad, ükS koguni hukatud. üks tüli Inglismaaga ÄaSsala linna pärast Abesfynia ja EgyptuS'e piirel, mida mõlemad omale partsivad, sai nenda lepiiakud, et seda linna igakord see tarvitada võib, kellel seda just tarvis läheb, kui Sndanttst ühe ehk teise peale piakS tungitud saama. PõnewuS Jtalia ja Prantsusmaa wahel, mis pea asjaS sellest tuli, et Prantslased msne aaSta eest Tunefia maa Pöhja-Aftska randas oma võimuse alla sundisiwad, kuna Jtalialased seal omal suuremat õigust ja suuremaid tarvitust olema arvavad, on edast kestanud ja osalt see lahutab neid naabri-riikifi ja köidab Jtatiat Kolmriigi-ühenduse külge. Europa suur-riikide juures ou Jtalia tähtsus kasvanud ja paiStiS, viimasel suvel selgest walj.r, kui Wenemaa Wäliste asjade Minister seal oli, suure lahkusega vasta võetud sai ja sealt PariSMe ja Bertin'isse laks, nagu vahemeheks Kolmriigi-ühenduse, Saksamaa (AuStria- Ungrumaa ja Jtalia) ja Kaksriigi-ühenduse (Wenemaa ja Prantsusmaa) vahel, kui seda ka ametlikult tunnistatud  ei ole. Jtalia ja Wenemaa vahel on ülepea suurt lahkust üles näidatud, kui need riigid muidu ka vaslastes  laagrites seisavad. Spania's on Republikanlased, Sozialistlased ja mitmesugused teised rahutumad maimud sagedast mässamist  teha katsunud, mis aga ikka pehmusega lämmatatud ja soigutatud sai. Europa suurest politikast ei ole seal palju osa võetud, on aga tähelepanemist Marokko peale heidetud ja sellest on mitmesugust waritsemist Spania ja Prantsusmaa wahel tulnud. Tähtsad healed on tõusnud, mis maamäe ja meremäe rohkendamist ja korraldamist parimad, et Spania ühes suures Europa söeaS mitte teiste tallermaaks tehtud ei saaks ja wahest ehk oma asumaid  ei kautakS. Ka Spania'S tuntakse ära, et ühest fõeast, mis ehk üleüldisest põnevusest tulla võib, ÜkSki maa ennast täitsa eemal hoida ei või. Looduse võimud, kuulmata külm wiimasel talwel, maawärisemine ja uputused,  ou ka Spama'S palju kahju teinud, üleüldist majapidamist  üteldakse aga fiiski kosumas olema.  Portugalis  on tüli Inglismaaga Afrika asumaade pärast küll lepitatud, kiustlemist on seal aga ikka meel aeg-aealt ette tulnud. Kodumaal on Re pu blika n s e d, niisamati  nagu Soauia'S Prantslaste poolt üleS kihutatud, palju tüli teinud, mis nimelt Oporto'S kord lausa mässamiseks  läks, on aga ikka jälle maha rõhutud. Aasta wiimasel poolel oli rahu. Türgi riik on ka viimasel aastal mitmel viisil Europa riikide vastastikuste kiustlemiSte tallermaa olnud. Kiusilemised Homikumaa KhristlaSte üksikute kirikute. Makedoma'S  BulgarlaSte ja Serblaste, Palästina'S GieeklaSte ja Rooma,kalhoMklaSte, Konsiantinopel'iS GreeklaSte  ja ArmeulaStc j. e., wahel, on Türgi Walitsusele pai,» lüli teinud. Kurdlased Armema'S on Khristlafi (Arlneniafi) laga kiusanud, on tapnud, põletanud ja röövinud.  miS palju pahandust tegi. Kreeta saarel oliwad verised kokkupõrkamised Türklaste ja GreeklaSte vahet, oliwad lausa mässamisel,, mida Türgi Walitfus pea kõikuva käega, pea võimusega lämmatas, pea pehmusega lepitas, mis aga ikka jälle uueSte leekama kipuvad.  Wenemaaga  oliwad tülid kreuzerite pärast, mtS Mustmere ja Vladivostoki wahel sõidavad ja mida Türgi mere-kaeladkS  kinni peeti, kui soldatid peal oliwad. Türgi Valitsuse  poolest sai selles asjas viimaks Wrnemaale järele ja kreuzerilele luba autud, lülitamata läbi merekaelade sõita, mtS aga nimelt Inglismaal nii palju pahandas, et sellest kord juba üleüldist segadust tulema kardeti. Montenogro'ga on sagedast pahandust AlbaneStaSte pärast olnud, keS üle piire röövima tungida katsusiwad, niisamati ka Serbia piirel. Nahu ei ole Sultanil ega tema Ministritel olnud, sest teised riigid mässivad ennast ikka nende asjade stsse ,a pärivad tülide seletamist selle seisupaiga  pealt, kus nemad mitmesuguste usutunnistuste ja. rahwuSkondade kohta seisavad. Greekamaal oli palju võitlemist erakondade vahel. MiniSter-präsident TrikupiS lahkus ametist ja DelyanniS tuli tema asemele. Kiufllemine keStis aga edast >a laks nii suureks, et lahkunud Ministrit kohtu alla anda taheti, mis aga selle aaSta hakatusel maha näib jäätud olema. Tülidest GreeklaSte ja Türklaste wahel Kreeta saarel ou Greeklafed omal maal suurt osa võtnud, sest mõlemad soowimad selle saare ühendamist Greeka Kuningriigiga, mis ehk ka korda läheks, kui Inglased selle üle mitte kadedad ei olekflwad. Sellepärast nihkub Greekamaa omas wäliieS politikaS ka silmanähtavalt Prantsusmaa poole, mis ühes ka Wene-PcantfuS sõbruStuse  järg on. Wenemaa on ikka Greekamaa kaitseja olnud ja Kuningakoja ligiiuguluS Wene Keisrikojaga on seda sidet veel kindlamini köitnud, mis juure veel tuleb, et Greeka Prinz Georg fuwel Wene Suurvürst Auujarzepärija  kaafaiane kaugel reifuk oli, laapan'is koguni tema kaaspestjals sai. Nüüd on ka veel ühine kurwaStus,  Greeka Kuninga tütre, Wene Suurvürst Paul Aleksandrowitfch'i  abikaasa, surm seda sidet veel kinnitanud. Korfn saarel tegiwad verised tülid Juutide waSta suurt pahandust ja murel, salvad aga viimaks lepitatud. Wetke Montenegro riik on tasakesli edast elanud,  ennast Wenemaa peale tuetateS, aga ka rahu Austriga  otsides, mis kergest selle läbi võiks rikutud saada, et Montenegro WürStikoda silmanähtavalt Serbia'! oma riigiga ühendada kahaks, AuStria aga Serbia istolemise üle valvab ja osalt vist sellepärast maid Montenegro ja Serbia wahel oma aeglise valitsuse alla võtnud on ja kinni pidada tahab. Serbia'S tegi pahandus thront peal, KuningaS Milan i ja Kuningapraua Natalia perekondlik tüli ja neude