Tallinna Sõber 21. KakSleistkümneS aõtakäik Z« lii nn»», ZZ. öchcki» Miral iM. Uleuldilt aealcht Eesti kahivale maal ia linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pSrijate trükimajaS: -aStas S rubla, 40 kop.— yool-aa5ta5......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStes! 3 rubla pool-aa5ta5............... 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawaö iga rea ehk selle aseme pealt li kop. Tellin,esed wSelakse waSta: Dulltuuaa: pärijuc trülltmojao.- V-kerSurgis: S. Kcclaudt. o»lluevenuL H b 4- Tartus t pnaUmanu. - NaSweres: z. L,uHs. - Kuises: K. SctdetSera. AapioluÄ» ch. Aellderg. - Mulas - A AtittlscrN poodi». - WMauSis - ch. J. Aaraw i roomaiop-od. » Aurwas - M. MSrus - Vraua Hielrese. Matka»e M. Kudalst. jy. - Muut, luid» iltkranV luulutatse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Tlab B-lN«kis, - kirjad kiliA-d B-llloti (BMschMt - NnaMeutS.Uvptt Register: Üleüldised föamntd maailmast. - Omalt maalt Tallinnast! S-adll« wveraStt htill-mal- ara jõolniltjlcpra. h-tvidal. -EM ttillawccble. iclchst. Duell. - BliltaudiA: TulclMu. Sahokost - Koniwt keva. bosvidal KNutul-Mled' Eustatistek. Pah-imd. - BalüsNst - Lemduegest «oomatStt. - Riiast - Kaedlul. - Wihlibe wSiNam-da. SnnramaM : „Hobu«l«. influwza." 1 ara annid. R.kwerest: Leskede- kasta lep«n».^tt«ldur»ist » il«rl»»dustst. - n,up JaptM Wa chuiega. - „Ua»la»ttl«ue Pölluttldtd- tvlt».,, - Äörae. . vppimas. Lnganuselt! Kael-, hngns. -- PSnd. - Äargnz pvlluM. kooled. Soomemaalt. Tulekahju.-, «mdral. KuberuSr. - . Potti- Utjad... Wyborai schlos».- WstNa. Lihulast. Wallakohtute ülendamine. Narwast: Tullahtud ra tulelvrMad. Ouuetu sunn. - Tartust -'rüi,damijtd. - «SSuepoo-itlrst kubtrmougudtst.- Kcjt.Muumaatt. -- »aukaflast -gjcäraNlcd uuemad sõnum d Üleüldised sõnumid maailmast. Voltis kis, Lehekuu >l. pSSwal. Saksamaalt Saksamaa Keisri ehk siin õigem: PreussiKuninga, lauakõne KönigSberg'- i S, millest telegraf efiteks natuke wiltust sõnumit oli toonud,  on: pMina tõstan oma klaasi ja joon Jda-Preussi maa. konna hea elu ja kosumise peale. Saagu see maakond järges kõrgemale tõusma ja saagu järgeS õitsema, saagu hoitud sõea ja sõea-aegade eest. Piaks minule aga Jumala  nõuu järel peale pandud olema, oma naha eest wõitlema ja oma riigi piireid kaitsema, siis ei saa Jda- PreuSfi mõek wähem terawast waenlasega tallilania, kui seda aaStal 187 V tegi/ Tasasemates riugkondeS, kahjelsekakse et Saksamaa noor Keiser liiga palju kõneleb, kus siis nii kergest mõni sõna langeb, mida pahaste tähendada wõib. Weel üht teist kõnet on Keiser Wilhelm, kui Preussi Kuningas, Königsbergis pidanud, mida, kui ühe Kuninga mõtet seltsliku elu üle, kõik maailm rõõmuga kuulda ja tähele panna wõib, mille mõnda lauset ja nimelt lõpetust aga ka kahtlustada wõib, kellel selleks himu on, ja mis sellepärast parem oleks pidamata  jäänud wõida, kuida mitmes paikas, ka meie kodumaal,  mitmelt poolelt arwatakse. Keiser Wilhelm tuletas esiteks meele, et see maa, kus pea! tema nüüd seista, Preussi riigi alguspõhjus on, kus ka tema wana-isa Preussi Kuuinga-krooni altari pealt wõknud, mille ainult Jumala armust antud õigusi ja kohuseid, mille kandjad siis ka ainult Jumala kohtujärje ees wastatawad on, tema puudutamata  hoidu tahta,nagu kõik Hohenzollernid, tema eflwanemad ja tema järeltulijad. TuletaS siis ka meele, kuida tema esiwanemad, Kuningas Friedrich Wilhelm UI, ja Kuninga» praua Louise, Preussi riigi kõige kitsikumal aeal, Napoleon I. wägiwalla eest tagauetes, Königsbergis wiimast Varjupaika  leidnud on. Siis lõpetas tema oma kõnet: ,Mmu kohuS on, ja nii kana mina seda wõm, saan minna selle eest muretsema, et maale rahu hoitud saab. See on iseäranis tähtsas Teie põllutööst elawa maarahwa kohta. Pelle peale olen mina aga ka kindel, ja mina rõõmustan ennast, et selle peale flin tähendatud on, et igaüks sellest maakonnast teab, et iga riigialam, iga üksik Preusslane, mees mehe kõrwas oma Kuninga eest seistes, kui seda tarwis piaks olema, kõiki ohwerdama walmis on, mis Preussi Kuningale jõuudu annab, kindlusega neid rahu-sõnu rääkida. Minul on wõimus rahu üles pidada, ja mina tunnen, et neile, kes rahu rikkuda tahawad, üks LpetuS mitte tulemata ei jää, mida nemad saea aaSta sees ära ei unuSta. Sagedast küll on katseid tehtud, põllutöö tarwitufi, millel siin maaloudas nii suur tähtsus on, tagasi rõhkuda. Ka on paraku woolusi seal, kellel avastamist  põllutöö ja maarahwa waska mitte enam ei ole. Mina rõõmustan ennast aga ütelda wõima, et selles pöörus  juba tulnud on; sest üks meie tähtsamatest Parlamenti-meeStest  on minule weel sel talwel ütelnud, et tema, kui temal selle üle enne ka teised mõtled on olnud, pärast hoolsat uurimist ja tungimist taluasjade ja maa-omanduse aSjade sisse, kindlat usaldust selle peale saanud ou, el meie maa edaspidine õnn üheS kindlustatud, liikumata pinna peale asutatud talukondas seisab, ja et tema oma suuremat kohust selles leiab, oma erakonda niikaugele juhtida, et seda korda saata aitab. Noh, minu herrad, see on ka minu mõte ja mina kui PrenSll Kuningas ütlen: Mina saan ikka, kuida mina ka helle ütlesin, Teie maakonna eluköiku silmas ja selle maakonna tarivltusi soojas südames pidauta. Teil piab aga kannalttst el.ina. kill kõik mitte kohe tehtud saada ei wõi. Aga seda tm kan mina Teile, selle maakonna külge puudutada ei kase mina mitte, ja kui seda siiSkl piakS katsutama, siis saab minu Souverenität (würsilik õigus ja kohus) nagu „roclr w äs drovey'° (malmine kalju) selle wasla seisma/ Wist saab igaüks, kellel kohalist teadust rahwamajapidamisest  ja sellega riigi kindluse põhjusest on, noorele Keisrile selles õigust andma, et nende m õle mi te kindlam põhjus ühe talufeisnse peal seisab, kes kindlast piiratud ja seaduse poolest üleliialise lõhkumise ja killutamise eest kaitsetud tatukvhladc peal elab, nagu neid ka meie kodumaal  korraldatud on Miks aga noor Keiser jälle omast »wõlmnfest' üleüldist rahu kaitseda rääkinud on, teiSir sõnumite järel koguni ütelnud, ei tema Üksi rähn kaitseda  wõida, sest tema seljataga seiSla wagew sõea mägi, sellest ei saada õiest' aru ja seda peetakse tühjaks kiitlemiseks.  mis ehk keksi wägewaid torgata ja pahandada wõiks. Weel rohkem pannakse imeks, miks Keiser Wilhelm lda-Preussi maakonna külge rääkinud ou, kuna meie teades ka kõige agaramad ttllikaunused Preussi ldapooliSte naabrite seesugusest .puuduta- kusagil awalikulk rääkinud ei ole. - Saksamaa  Niigivaäwal on Lehekuu 16. (4) pääwal õige elawat waidlemist olnud, kui erakonnad ennast ka nähtawalt taltsitada katfusiwad. Pääwakocral seisis sõeowäe rohkendamine. Sozialdemokraliaslele waslas Caprwi nende pärimise kohta, sõea wäge ära kautada.  et waeulane, kui tema kord sisse tunginud on, ka neile arnrn ck annaks, )vaid neile nlisama rohkest adrek laseks, kui teistele. Ülepea kaitses Eapiiri Vismarkl rahn-politikat kõige kahtlustajast ja kmatsejate waSta. Ettepanek sõeawäe rohkendamiseks sai kohalise kommiSsimll arukamlse alla antud ja arwatakse, el see ilma suurema waidlemlseka waska wõekud saab Sõeawäe asjade ettepaneku juures ei ole Saksamaa Niigipääwal weel iialgi nii wähe Europa üleüldisest sõea-hirnrnst räägitud,  kui sel korras. Ka wana Feldinarsehall Graf Moltke on Riigipäawal kõnet pidanud ja seletaund, ek rahu pidada ehk sõda algata nüüd koguni mitte enam Würstide ja WaliksuSte käes ei seista, waid rah raSle ja nimelt nende erakondade käeõ, kelle kakle wõimns kord langeb. Sõda olla seespidi nende poolest larta, kee maa elukorda ruttu ja wägilvallaga parandada tahawad, kuna seda parandamist ainult tasasest kW plkkamlsi loost wlib. WäljaSpidist sõda olla rahirusllkkudesi tuhinatest ja tõugtikkudest  kujudest karta, üks seesugune sõda wõida igatahes lahti miuua, ilma Walicsuske tahtmata ehk koguni ka Walitsnske tahtmise waSka Ainult kogenmd Walitsused wõida neid tuhinaid ja tujust taMada, nõdrad Valitsused  olla sõea-hirmu sigitajad, uks sõda aga, mis sedawiifi  tõuseb, ei wõida ettearwatud aegades lõpela-ud saada, wõida seltse aastat, wõida ka kolmkümmend aastal keskada ja kõiki haridust ja eluõnne häwlkada, sellepärast ,häda sellele, kes Europat põle oa pistab, kes ttilelontl püSsirohu-waatl wlskab. Sõda, mida rahwuslilkudesi ja töuglikkudest tujudest karta on, wõida ainult iugmad Walitsnsed tugewate fõeawagede abil eemal hoida. üleilmline Vahekohtu- ja Rahu-seltS Londonis on Saksamaa Keisrile üht adressi saatnud, teda kõige hoolekandmise eest tänanud, mida tema tööliste heaks nõukö Võinud ja wiimaks palunud, mitte ainult oma rncse rähma isa olla, waid ka kõige Europa lepitaja» ametil oma peale wõtta. See selts oma hea tahtmisega aga natuke segase mõttekäiguga näib ära unustanud olema, el ainult fee lepitada wõib, keda prutahtlikult lepitajaks kutsutakse.  see aga, kes wägise lepitajas minna tahab,muud sigitada ei wõi. kui tüli ja sõda. Keiser Wilhelm tahta, kui tema oma Norramaa merereisule läheb, üheks pääwaks Kore uhagem Sfe minna. Baieri Prinzwalitseja  on luba aunu) kõigel Baierimaal raha korjata ja sellega Skarnbergi järwc ääres üht torni Würst Bismark'i auukS ehitada, niisamati ka selle auusamma heaks, mis Brrlini'S selleks rhilalud saab. Paapsttased oliwad sel aaötat oma K a k h o ltikl a S t c - k o n g re S s t M ünche uis pidada plaaninud, Baieri WalilsuS oli aga Paapsti juurrS selle waSka palunud, sest et sellest Kuningakojale mõnda pahandusi tulla wõikö. Paapst on seda kuulda wöttms, Walitsuse hooleks aunud seda paika määrata, kus kongress plab peetud saama ja Müncheni ErzimSkopilc ette kirjutanud, kõiki eemal hoida, millest Kuningakojale pahandust tulla wõiks. Sellega ou Paapst tunnistanud, et need AatholiMaste-kougressid, milles ilmaliku  polittka wvolud waga kanged on, ka tema meele järel el ole. Oppenhei m i s on puusepp Wilhelm  Grbhard kiuni weetud, keda kaua otsitud on, kui osawStja! Leipzig'! Politseirath Rumpsi äratapmise ja nende plaanitud kmjattgude juureS, uriS Niederwaldlls sel aeal Keiser Wilhelm 1., Würst ViSmarN ja kõige kMrMn rongi waska pidiwad tehtud saama, kui Germanisknju  seal pidulikult katte alt wõekud sai. Gebhard'i kinniiNõlmise palgaks 01l IVV marka määratud, tema oli kana ümber hulkunud ja wiimakS nälja parast Derheimllsse, oma kodukülasse, tulnud, kus teda kinni woeti. Juba enne oli lema mitmesuguste pahategude eest 6'/, aastaks ltthlhoonksse möiZtetub, vii aga peaSnud ja redusse läinud. RuSirik-Ungrumaalt. Saksa-Tschechi lepitnõ Böhminnml  sigitab ikka weel palju waidlemist aealehtedes ja erakondade Nubedes. Noor-Tschechilased arwatvad, et see lepsins ehk Bötzmi Maapääwal tarwilist hcalcde-euamust saada wõib. Tschech; rahwa laiemad ringkonnad et saada sellega aga iialgi leppima. Peterwari> ei n'is sai Lehekuu 6. M ) pääwa! 61. jalawae-rügemenli jubilänin  peeknd, mis Wene Keisri nime kannab. Weuemaa sõeawäe-aZjalallii.sia Wiiniõ. Õbcrst Sujew, oli pidule ttilm-d, Wene Keisrl Innesro.rimist ja kõrgemaid ja alamaid  amMhttsi loonud, mis rügementi liigetele wälja sägaknb salwab. Vene Keisri terwist on suure Vaimustusega  joodud Inglismaa lehtedest oli sõnum tulnud, et Wmemaa ja Saksamaa wahel jälle ligemal sõbrust köita taheka ja seda 01l Austrias ja ka mujal mitmelt pooleli muda tähendattrd, nagu saaks siis Saksamaa wähem omast Ühendusest ÄMriasiga ja Zkalia'ga hoolima, ehk hakkaks Kesk-Emopa ühenduS sellega nähtawal! lagunema.  NNd lahlitvad Austria lehed kindlalt poolelt Vkittn'ist sõnn mil saanud olla, et Saksamaa kõikumata Kesk Europa Ahendusest kinni piab ja kui Weuemaa ja Saksamaa wahel midagi kaupa piaks tehtud saama, fiiS tähendada fee Ml kaupa kõige Kesk-Europa ühendusega. Ungmmaa WalilsuS on Maapaäwale üht seadust ette pannud, mls järel WhaMwa homikust kell S hakates