jutanud, keisri jutul. Selles palwekirjas  palutakse keisrit põllumeeste praegust hädaohtlikku olekut tähele panna. Keiser wöttis palwekirja sisseandjaid  wäga lahkesti wastu ja lubas selles asjas teha, mis wähegi wõimalik  on. Wienis 6. webruarit. Pääherzog  Albrecht, Austria keisri perekonna  kõige wanem liige, suri täna V 412. Ta oli tubli sõja - asjade tundja ning olla ta kõik oma eluaeg Wenemaa sõber olnud. Belgradis, 6 webr. Endine ministrite president ja professor Nikolajewitsch,  keda sügisel, kuda meie ka omal ajal teatasime, üliõpilased ülikoolide  ruumidest wälja peksiwad, on nüüd ometi oma ettelugemist alganud. Konstantinopolis, 5. webr. „Times"ile teatatakse, et Amerika asjade uurimise - kommissioni tööd weel mitu kuud aega saawad wõtma. Roomas, 6. webr. Giolitti abikaasa on kaunis raske haigeks jäänud  ja palub seepärast sedamaid Rooma tagasi põõrda, kuid Giolitti  sõbrad on talle seda ära keelanud,  sest et wäga kardetaw oleks seda praegu teha. Suur raudtee-tööliste mäss Amerikas. (Meie Amerika kirjasaatjalt). Suurest Amerika raudteetööliste mässust, millest allpool juttu saab olema, on küll juba rohkesti 5 kuud mööda läinud, ja oleme meie tast ka omal ajal kõnelenud, siisgi arwame meie sündsaks suguwenna hr Korneli kirja selle asja kohta siin ära trükkida, sest et hr Kornel lugu oma silmadega  päält on näinud ja seepärast meile elawamat pilti wõib pakkuda, kui mitme käe läbi siia jõudnud ajalehtede  kirjeldused, mis meil minewal  suwel teatuste hallikateks oliwad. Hr Kornel on räägitama mässu 100 küll õigel ajal kirja pannud ja Amerikast  ära saatnud, kuid kiri sattus eksiteele ja jõudis seepärast wast nüüd meie kätte. Angel Islandis, Ean Francisco sadamas, 4. sept. 1894. Suur Põhja-Amerika raudtee-tööliste  streik, mis umbes 6 nädalit kestis, on nüüd, nagu ajalehed Leatawad,  lõppemas. Streik algas juuni-kuu lõpul Pullmanni linnas, Chicago linna lähedal, kus suur raudteede  kõige toredamate sõidu- ja magamise-wagonite  wabrik on, ja oli tal nimelt see asjalugu põhjuseks, et isand Georg Pullmann oma tööliste palka juba teine kord alandas. Pullmanni  wabriku töölised teatasiwad seda lugu kohe raudteetööliste seltsi presidendile, Eugene V. Debsile, kes töö wabrikus sedamaid seisma panna käskis. Ka saatis isand Debs asjast kiiresti telegrahmiteel sõnumi kõigile raudtee-tööliste seltsidele, kust töölised (raudtee töölisi on Amerikas umbes 4,000,000) käsu saiwad, töö seisma panna ja kõiki rongisid, kus üksgi isand Pullman'i wagonitest kaasas on, sõidus takistada. Käsk sai suurema osa tööliste poolt karma päält täidetud. Kõik rongid seisiwad umbes 10 päewa, sest et masinistid ühtegi rongi juhatada ei tahtnud, millel  Pullmann'i wagon kaasas oli; neid on aga Amerikas pea igal rongil.  Sellega pidi ühtlasi ka posti talitus seisma jääma, ning postimajad  oliwad ajalehti ja kirjasid täis. Amerikas seisab aga posti takistuse pääl wäga suur trahw. Seepärast saadeti suurematesse mässu-kohtadesse sõjawägi walju käsuga igaühte, kes sõna ei taha kuulda ja ühtegi rongi sõidus julgeb takistada, surnuks  lasta. See ei olnud streikijatele  muidugi mõista meelt mööda, ja nad hakasiwad selle eest sildasid põletama, raudtee-rööpasid lahti kiskuma,  rong'sid dinamidiga purustama ja lubasiwad kõiki masinistlsid surmata,  kes söjawäge julgeb wedada. Kõigi suuremate linnade ja jaamade juures oliwad suured streikijate hulgad;  kõige suurem mäss möllas aga Chicagos ja Sacrameutos (Californias».  Chicago linnas põletati ühel ööl pääle 500 wagoni ära, mis kõik kraamiga täidetud oliwad. Sellega  ühes langesiwad palju majasid tule roaks. Mässajad, nende keskel ka naesed ja lapsed, rändasiwad uulitsaid  mööda ja pidasiwad kihutawaid kõnesid. Nimetatud linnadesse saadeti  palju söjawäge, jala-, hobuse- ja ekrge-suurtükiwäge. Pullmaun'i linn ja wabrikud seati sõjamäe kaitse alla. Bajonettide abil puhastati raudtee aed streikijatest, kus juures mõned haawatud ja surmatud saiwad. Kindral  Miles, kelle käsu all kõik sõjawägi  Chicago linnas seisis, andis kõigile sõnakuulelikkudele kodanikkudele käsu endid mässajatest kaugel hoida. Siis kuulutati mässajatele, et nad endid alla heidaks, kuid need ei wõtnud  kindrali sõna kuulda, maid miskasiwad  selle wastu kiwa ja puutükkisid  soldatite keskele. Sääl käskis Päälik mässajatele tuld anda. Wiiskümmendwiis  püssi-kuuli lendasiwad mässajate sekka. Palju nendest langes, kuid saiwad sedamaid teistest ära kantud,  mispärast surmatute arw teadmataks  jäi. Kõigile rongidele, mis Chicagost wälja saadeti wõi sinna sisse tuliwad, oli sõjamäe kaitse kaa sas. Sacramento linna oli umbes 6 tuhat streikijat kogunud; nendest oli. wad umbes tuhandel mehel püssid ja hulk patronisid, mispärast siis siin laskmine  wastastik oli. Muidugi pidiwad  mässajad alla heitma. Raudtee  sillal, mis üle siinse suure jõe on tõmmatud, oliwad mässajad rööpad  lahti kiskunud, aga wana koha pääle jätnud. Kui lähem rong kesk silda oli jõudnud, jooksis ta silla päält jõkke. Sääl juures saiwad masina  juhataja, 2 kütjat ja 4 soldatit, kes masina juures wahiks olnvad, surma. Surnukehad wõeti jõest wälja ja maeti suure auustusega maha. Masina juhataja hauale saab suur mälestuse-sammas üles seatud. Kurjategijad on kinni wõetud ja ootawad  mõrude taga oma palka. Suuremate  sillade ja tunnelite juurde on nüüd wahid seatud. Raudteed on suuremad mässajad tööst lahti lasknud ja uued mehed tööle wõtnud, kus juures need kindlasti  lubama pidjwad, et nad ühegi Amerika raudtee tööliste seltsi liikmeks ei heida. Streikijad, kes tööst ilma jäiwad ja ka mujalt tööd pole leidnud,  on nüüd suuremalt jaolt oma wiimse centi wälja andnud; seltsid on neid küll nii palju aidanud kui nendel wõimalik oli, raha on nende kassast nüüd aga lõpnud, mispärast siis nälg tuhandete raudtee-tööliste Perekondadesse wõõrsile on tulnud. Raudtee-tööliste streik tegi ka talupoegadele  palju kahju : nad ei wõinud  wilja kusagile saata, ning on see nüüd mitmel mädanema läinud. Arwatakse, et Amerika selle, streiki läbi umbes 200,000,000 dollari kahju on saanud. Et streik täiesti lõpnud oleks, on teadmata; wõib olla, et kord weel suurem  mäss lahti pääseb. Isand Eu gene V. Debs, raudtee tööliste president,  ütles nimelt töölistele, kui streik lõpule hakkas jõudma: „Katsuge endale nõnda palju raha muretseda, et igaüks enesele jõuab püssi osta." E. Kornet. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Põllutöö' ministeriumi nõuukogu koosolekul  3. skp. Pidas põllutöö-minister  A. S. Jermolow pikema kõne, milles ta põllumeeste karjakaswatamist  kui ainust abinõuu praegusest  kitsikusest pääsemiseks soojalt soowitas.  Wiljahindade odawus ei olla mitte möödaminew nähtus, sellepärast pidada loomade kaswatamine ning kauplemine lihaga põllutöö waest seisukorda  toetama. Teiste riikide wõistlus  mõjuda just wiljaturul kahjulikult,  loomapidamise produktide kohta ei olle Wenemaal seda wõistlust poolegi  nii palju karta. Loomatõbede wastu wõitlemisega, loomade weohinna  alandamisega jne. wõida takistused,  mis asjal w.'el ees on, kõrwale  heidetud saada. Esimine tingimi.ie  selle ärias'a edenduseks olla aga, et kaup hää on, muidu ei awitada  kõik walitsuse toetused midagi. Alaealiste wa briku - tööliste töö aja ja kooliskäimise seadlust tahetawat ka käsitööliste  õpipoiste kohta maksma Panna. Kroonlinnast. Kartohw - lite hinnad töusewad meil Päew päewalt kallimaks. Hiljuti kirjutasin, et tjchetwert umbes 5 rubla maksab. Nüüd juhtusin jälle maamehi nägema, kes kartohwlitega turule tulewad. Need nõudsiwad 3 tschetweriku eest 2 rbl. õ0 kop., seega tschetwerdi eest umbes 6 rbl. 5Ö kop. Niisuguse hinnaga  wõiwad kartohwlid põllumehi rikkaks teha. Ma ei tea, kas kartohwli  müüjad seda hinda saiwad, aga odawamalt nad oma kaupa millgi kombel ära ei andnud. Kuda kuulda, saada me tänawu kewade  aurulaewade sõiduwah  e Nimelt hakata kewade aurulaewad igas tunnis korra Kroonlinna ja Rebasenina wahet käima, kust sügisest  saadik raudtee Peterburisse läheb. Enne käisimad aurulaewad korralikult  ainult Peterburi ja Oranienbamni  wahel. Lätimaalt. Riiast. Läti suurest rahwalaulude-kogust,  mida Kr. Baron  ja H. Wissendorf wälja annawad, on kolmas anne ilmunud. Raamatu nimi on: „Latwju dainas." Läti põllutöö lehe „S em - kopi" talitus kuulutab, et tema, tegewate  põllumeeste juures proowikatseid edendada püüdes, sügise ja kewade küliajal  mõnesuguseid taimede seemneid hinnata soowijatele kätte saatwat. Nimelt walitawat saatmiseks niisuguste  taimede seemneid, mis meie juures alles wähe tuttawad, millede kaswatamine aga teiste kohtade järelduste  pääle waadates aga soowitaw tohiks olla. Miitawist. Läti üleüldise IV. laulu- ja muusikapidu komitee peab igal nädalil korralisi koosolekuid ja nimelt igal reedel kell 9 õhtu. Et pidu aeg lähemale hakkab jõudma ja ettewalmistamise töödega ruttama peab, siis arwatud tormiliseks, igal nädalil koosolekut pidada. Laulukooridele  on kohad ära määratud, kus keegi koor ühisele proowile peab tulema. Sarnaseid kooride kokkulaulmise  proowisid tahetakse mitmes kohas pidada. Pidu-komitee koosolekul 20. jan. on pidumaja küsimus laialise arutamise  all olnud. Loodetakse, et pidumaja  ehituse töösid pea wälja wõib anda. Kodumaalt. Maarja-Magdaleena st. Puki talust warastati luku-lõhkumise läbi 29. dez. öösi mitmetsugn riidekraami  ligi 409 rubla wäärtujes ära; nüüd aga, 27. januaril, läks Kabina mõisas elawal urjädnikul Fuchs'il korda, hoolsal tagaatsimisel osalt asju üles leida, nimelt Raadi mõisas elama J. M. käest.  Naabri  talus, säälsamas wallas, lõhuti jälle ait ära, kust linu rohkem kaalu ära warastati. J- B. Häädemeeste! t. Eesti seltside saadikute koosolekul olewat keegi ütelnud, et eestlastel laewu ei olegi, waid ainult lootsikud. See ütelus on nendelt teaduse puudusel amaldatud. Üksi siin Orajõe, Häädemeeste  ja Tahkuranna meestel on praegu kokku pääle 40 laewa; nendest on 15 kolme mastiga purjulaewad, millest mitu tükki praegu Amerikasse ja säält tagasi teel on; 17 kahe mastiga  laewa, mis igasse poole Europa riikidesse purjetawad, 8-10 ühemastilist  ranna-sõidu laewa; pääle sclle on praegu kaks uut kolme mastiga laewa poolel ehitada. Arwan, et umbes peaaegu niisama palju laewu ka Heinaste elanikkudel on, ehk sääl küll suur jagu laewu lätlaste omad on, aga siisgi elab sääl ka hää jagu eestlasi. Suuremate, kolme mastiga laewade hind arwatakse umbes 30 —40 tuhande rubla pääle. Heinastes  tean ühe 4 mastiga laewa olewat, mis kolme aasta eest sääl ehitati ja praegu wist Amerikareisil  on. Kõige jõukamad Eesti laewa omanikud on siin Klein, wennad  Grant, Martinson ja Maokson, kellel iga ühel mitu suuremat ja wähemat  laewa on. Älvpii.kLS. Narma ligidal Roowinga külas on üks mees kaemu puurimisel oma silmanäo dynamidiga hirmsasti ära purustanud. Teadmata on, kas elama meel jääb. Skl. Paidest. Siinse köstri Kranti üleskutse tõttu on ümberkaudsed  laulukoorid kibedasti laulude õppimisega töös, et kewadel Paide kirikus hr Kranti juhatusel waimulikku  konzerti anda. Konzerdi eeskawa  on kaunis suurepäraline; mõned  laulud saamad muusikakoori kaasmängul ette kantud. Et hr Krant Paides ja selle ligikonnaS kui tubli muusikamees tuntud on, siis wõib tema juhatusel antawast konzerdist  mõndadi hääd oodata. Laul- jäte arw saab 100 ümber olema. Soowin lauljatele tahtmist ja jõudu õppimiseks, et laulud hästi wõiks kõlada. Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra, tõsine riiginõuunik E. N. Scalon, jõudis 7. skp. hommikuse rongiga Riiast tagasi ja reisib, nagu kuulda on, tulewal nädalil Peterburisse,  kus ta pikema aja saada wiibima.  Uuesti walitud linnanõuunikud,  herrad Eroe ja v. d. Howen on kuberneri herra poolt selle ameti pääle kinnitatud. Tallinnas olewad Bjelo - morski ja Dwinski jalawäepolgud  pidiwad 7. skp. Pirita jõe ümbruses harjutusi pidama, mis aga liialdase lumetuisu Pärast ettewõtmata jäiwad. Diwisioni ülem, kindral-leitnant  v. Mewes, tänas soldatid agaruse  eest, millega nad linnast wälja tõtanud, ja laskis neid siis koju minna. Kurnalt pärilt talumees M. 8., kes langetõbes on, sõitis 4. skp. pärast lõunat kell 4 koju poole. Kaarte kiriku juures sattus ta krampidesse  ning pääle kippuma tõbe tõttu oli ta minestuses maas kuni kella seitsmeni õhtul. Nüüd leidis ta end Suure-Jurjewi uulitsa otsal olewat, aga ei hobust ega saani ega lambanahka  kasukast, mis tal seljas olnud, ei kusgil! Teadmata on, kas ta on paljaks röäwitud, wõi kas ta saanilt maha on kukkunud, kuna hobune  koju poole tõttas. Ei ole aga tänini ärakadunud loomast ja asjadest  ühtigi teada saadud. Oige kardetam on meil hullude  koerte pärast uulitsal käia. Nii läks Leisipäewa enne-lõunal keegi uaesterahwas Tõnismäel ühest majast mööda, kui korraga säält hoowist suur koer wälja kargas, lõuad merised ja tükk ahelat kaelas rippumas. Tigedalt  kippus ta naesterahwa kallale ja oleks teda tükkideks kiskunud, kui mitte paksud riided ei oleks õnnetut kaitsnud. Siisgi ulatasiwad hambajäljed  kuni särgini ja meri. mis elaja lõugadest jooksis, oli kõik hammustatud  koha ära määrinud. Juba tahtis hirmunud naesterahwas käega merd ära pühkida, kui tema õnneks juurde tõttajad woorimehed seda keelasimad, sest et meri mast kihmtine olla. Tige koer aga jooksis Pärnu maantee poole edasi. Kuritööd. Kadrintali juures  olema joogimaja „Condor d'ori" eest warastati 5. skp. õhtul kell 9 terme saani täis liha ära, umbes 260 rubla wäärtuses. Muidugi on hobune ja saan ka kaasa wõetud. Saani pääl oli suurem hulk liha, 9 tapetud lammast ja tapetud wasikas,  kõik Haapsalust pärit C. J. oma; warast ei ole meel kätte saadud. Wäike - Jurjewi uulitsas tuli Dr. Jsatschiki juurde keegi kerjama, kus juures ta eestoas kalli karuse mütsi kätte sai ning ruttu minema lippas. Õnneks aga saadi kelmistükist aru tõtati talle järele, wõeti ta kinni ning toimetati trellide taha. Kohalikud sõnumid. Meie linna priitahtlik tuletõrjujate-selts pühitses minemal laupäewal oma 31. aastapäewa.  Pidu algas pääkoosolekuga.  Auuwõõrasteks oliwad liunapää  Dr. vvn Bock, polizeimeister Rast, kreisi ülem baron Maydell ning Walga ja Wõru tuletõriujateseltside päämehed. Pidu eeskama pakkus kõiksugu  lõbu: lautu, näitemängu, turnimist  ja isegi tasku-kunstisid professor  Aleksandri ja preili Davenporti poolt, kes meie linnas neil päimil etendusi andsimad. Kõnesid alustas professor Raupach, kes Wenemaa ühendatud tuletõrjujate-seltside kõrget  auupresidenti, Suurwürst Wladimiri  elada laskis. Mitmelt poolt tuli õnnesoowi-telegrammisid. Klaweri- ja zitheriko  Zerdi mida herrad Weinkauf,  Lembit ja Nyländer minemal pühapäewal „Karsknse „Sõbras"  andsimad, tuleb meile wäljastpoolt  pikem armusws, milles konzerdi üle elawat kiitust awaldatakse Niihästi  hr Lembitu zitheri-, kui ka hr Weinkaufi klaweritükid ollasügawasti mõjunud. Osawõtmine olnud elaw. Ilmad on suure külma järel, mis januarikuu lõpu nädalis oli, aega mööda pehmemaks läinud. Nii näituseks  oli 7. skp. lõuna ajal natuke alla l) graadi külma, ühel Päeival kogum päikese paistes 2 graadi sooja. Sagedasti oti tuisku, 7. skp. peaaegu päewa otsa. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 7. webr. „Wal. Teat." awaldab Keiserliku ukaasi rahaministrile, mille järele neile Wene riigi prozendipaberite omanikkudele kergendusi tuleb anda, kelle paberid kustutamise, kaotamise wõi warastanlise  läbi kaotsi on läinud - ühtlasi kästakse kergendusi anda Wene riigi taenupaberite omanikkudele seeläbi, et seda aega pikendatakse, mil riik oma paberite maksmise eest wastutab. Keiserlik ukaas käsib, et rahaministrr  seadluse määraks nende Wene riiqipaberite kapitali ja intresside mida kui kustutatud, ära kaotatud wõi warastatud on üles antud sel tingimisel, et selle seadluse läbi, riigikassa kasusid hoides, nende inimeste õigused kitsendatud ei saa, kelle kätte niisugused paberid wõiwad minna. Rahaministri poolt on lähem seadlus selle asja üle awaldatud. Keiser wõttis eila jutule Hiina iseäralise saadiku Wan Tschi-Tschuni, keda ka Keisrinnale esiteledi. 8. webr. Eila awaldasiwad Keiserlikkudele Majesteedidels Nende laulatuseks õnneioowisid Turkestani Wene ja Muhamedi usuliste elanikkude  saatkond ja Majesteedid wotsiwad  saatkondadest soota, leiba ja pühapittisid wastu. Põllutöö nõuukogu wõttis põllutöö  departemangu ettepanekud wastu, mille jä-ele riik kodumaa lammasteja  sigade kaswatamise edendamist ning parandamist peab toetama. ~Now. Wremjale telegraseeritakse  Sofiast. ajaleht „Molodaja Bolgaria" andwat Koburi vrinzile nõua, ennast weel kord würstiks walida  lasta, ja kui Wenemaa siisgi rahul ei ole, siis troonilt lahkuda. Lehtede teate järele on sisemiste  asjade ministerium seadluseplaani  walmistanud, mille järele maakogukonnad ühisel sõuul peaksiwad kesasle iäänud võldund arendama. Seda tööd ei taheta mitte üleüldiseks kohuseks teha, aga kogukonnad, kes seda ette wõtawad peawad mõnesuguseid  eesõigusi saama. Harkotvis, 6. webruaril. Talupoegade  panga siinne osakond tahab 94 mõisat maksujõuetuse pärast awalikult  oksjoni wiisil wälja müüa. Berlinis, 6. webr.  Põllupidajate  ühisuse pääkoosolek tegi otsuseks  walitsuselt paluda, et grahw Kanitzi ettepanek, wilja sissewedu riigi asjaks teha, wastu wõetaks. Sosias. 7. webr. Zankow tõstis priuz Ferdinandi ees kaebtust ülekohtu üle, mis walimistel ette tuli. Priuz olla lubanud asja järele kuulata. Wienis, 7. webr. Keiser Franz Josef sõitis eila Mentonast wälja ja jõuab täna siia. Pääherzogi Albrechti matused saamad toredad olema. 7. webr. Endine minister Giolitti keda Jtaliakobtud kutsuwad, reisis Triestist Italiasse. Londonis, 6 webruaril. Hõngkongist  telegraseeritakse, et Inglise sõjalaew „Mercyry" Formosa saarele on sõitnud. Reuteri telegr.-kontor teatab Hiinast: Tsungli-Jamen palus Amerika  Ühisriikide saadikut Pekingis, Jaapani walitsusele ette panna, et ta oma saadikud rahutingimiste harutamiseks  Port Arthurisse wõi teise paika Tientsini lähedale läkitaks, nii et Li-Hung-Tschang pikka waewarikast teekonda Jaapanisse ei pruugiks ette wõtta. 7. webr. Tokiost teatatakse, et parlament oma nõuude, sõja tarwis  weel 10 miljoni yen'i anda, maha on jätnud. Kohalikud wiljahinnad. Gecrg Riik. 3. webruaril 1896. Ruttid 55—56 kov. puud Rukki iahu . . . . 65 , „ ÕLleodrad .... 55 -57 , „ Odrad 48—50 , , Suwinisud .... 60—60 , Talwnisuö .... 60—75 „ . Linaseemned . . . 90—96 . Kaerad 680 „ tsetw. Waiged herned . . 600 —BOO . 32 1895. Wastutaw tsimataja ja waiiaandja »r. K. A. Her««u«,