Saarlane Kltiiidillt pilitjka ajaleht maa- ja linnarahmalc. Ks 40 Teisipäewal, 6. Oktobril 1893. IX. aastakäik. „Sa-a.vt<s.Ns" maksab - Saaremaal pooles aastas 1 „ --- „ Postiga saadetud aastas. A „ „ Pooles aaStas 1 „ ÄZ „ Ilmub igal toiftpÄ6svt»r. Kuresaaveö ur. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab 2 kop. -S Saaremaa Karskuse Seltsi asjast G. Allikale wastuseks. Minewa kord, kui ma C. Allikale ja G. M'le kostfin nende kaebtuse pääle, mida nad Saaremaa Karskuse Seltsi kohta tõstsiwad, palusin ma ka, et naised ja neiud peaksiwad  meile abiks tulema liig joomise wastu wöitlema Rõõmuga wõin ma nüüd tunnistada, et minu palwe mitte üsna muidu ei olnud; üks noor neiu astus see läbi meie seltsi. Kõige esimises reas peaksiwad  ka naisterahwad olema, sest nemad peawad jo kõige rohkem meeste lakkumise läbi kannatama. Nüüd pean ma uueste C. Allika kirja pääle Saarlase nr. 37 sees wastama; kas wõin ma jälle loota, et liikmed meie seltsile  juure tulewad? Allik kaebab selle üle, et Saaremaa Karskuse Selts olla wäga wähe koosolekuid  pidanud. Üleüldse on selts 11 koosolekud  pidanud 16. Septembrist kuni 21. Septembrini, see on ühe aasta jooksul; nendest oliwad 5 liikmete koosolekud. Edasi ütleb Allik, et ta küll niisugust seltsist Ülemaal tunneb, kes igas kuus koosolekuid pcawad ja nimelt need, kes praegus kaunis heal järjel elutsewad. Selle pääle olen ma ajalehtedes seltside kuulutusi läbi waatanud  ja leidnud, et selts Karskuse sõber, keS kõige rohkem kuulutanud on, künni Septembri kuu lõpuni 7 koosolekud on ära pidanud, nendest oliwad 2 liikmete koosolekud, „Wanemuine" on kaks ja „ Põllumeeste Selts" 3 koosolekud kokku kutsunud. Siis on meite Saaremaa Karskuse Selts ikka weel 4 koosolekud rohkem pidanud, kui „Karskuse Sõber. Kõikidest seltsidest on ainult Karskuse Sõber jõudnud igas kuus (ilma Jaani kuu) ühe koosoleku ära pidada. Muidugi mõista ei tõsta ma seepärast mitte meite seltsi ühe järje pääle Ülemaalastega, kus seltsidel mitme  asja poolest parem põld kui siin õitseb. Teiseks ütleb Allik, et pea pooled seltsi liikmetest olla seltsist ära taganenud; selle wastu tunnistan ma, et siit saadik mulle mitte üksgi liige oma soowi seltsist Väljaastumiseks  awaldanud ei ole. Aga mõnel inimesel näitab prohweti waim olewat! Palju head soowib Allik meite seltsile; ma tänan selle soowi ees ja loodan, et ta pea Karskuse Seltsi liikmeks heidab. Ta ise ütleb jo, et „häda lahti on" noh, siis tulge appi ja aitage! Wist on. ka meite seltsis wigadusi leida, meie hakkame jo alles karskuse põllul töötama; kes nõuab õpilasest meistritööd! Aga kui asi nõnda on, siis arwan ma seda rohkem kohuseks nendele, kellel Jumal seks waimu andeid kinkinud on, seltsile abiks tulla. Kes ennast tahab Saaremaa Karskuse Seltsi liikmeks üles anda, see wõib minule Saarlase trükkikojase ehk eestseisuse liikmetele igal ajal oma soowi awaldada. Hartwig Baron Sass, 10 Kahtlus ja süü. T. Õrtti) järclc. Adwokat tõusis üles ja jättis nõnda ruttu Jumalaga, et ta mitte tähele ei pannudgi, et walitseja temale weel kätt anda tahtis. Rutuliste sammudega aStus ta majast wälja, üle õue, ilma et ta tähele oleks pannud, et mana madrus mitu korda peaga tema poole noogutas, ja läks otse teed oma maja poole. Kui ta oma töötuppa astus, tõmbas ta sügawaste hinge ja pomises: Lurjus! Walitseja oma tuba tagasi jäädes, tampis tormiselt jalaga mastu parandat ja hüüdis: See on üks pagana lugu! Nüüd on põrgu lahti! Nüüd peab ruttu tegema. Tema astus kambrist wäljas, keeras ukse lukku; kui ta hoolega ümber waatnud oli, kas kedagi mitte ligi ei ole, läks ta treppi mööda üles kuni pööninga raud ukseni. Weel korra ümber waadates tõmbas ta wõtme tasust wälja, tegi seega ukse lahti ja astus pool pimedast ruumi. Kerge sammudega läks ta edasi; wõttis nurgast kaks lauda ja pani põigite akna ette. See on wist wiimane nõuu pidamine, sosistas ta iseeneses. Nüüd ruttas ta jälle pööningult maha oma elu tuppa. Kui teener walitseja herrale õhtu sööki tõi, leidis ta teda tubakasuitsu pilwe seest, sohwa pääl istumast. Teie ei pruugi mitte enam siia tulla, ütles ta haigutades, ma tahan kohe magama minna. Täna pärast lõunane ratsutamine on mind ära wäsitanud. Homiku wõite mind jälle wara üles äratada, ma pean wälja minema toimetusi järele waatama. Teener läks. Kuna Amerikaanlane siin hea isuga sõi ja tubliste wiina pruukis, istus ülewel lossis Gertrud omas toas ja wahtis oma eeS laua pääl olema kirja pääle. Ta õhkas raskesti. Juba mittu korda oli ta seda kirja läbi lugenud; ta tegi seda jälle. Kirja ridades, mis tutaw küsi kirjutanud, seisis lugeda: Täna leidis prõua Fels postmeistrina ja teiste naisterahwaste juures olemisel lossi prõua järele jäänud waranduse seast puuduwate wäärtpaberite nimekirja. See oli nende raamatute wahel, mis Gertrud prõua Fels'ile tagasi saatis. Üks hea sõbranna hoiatab neiu Gertrudit. Estk on meel wõimalik kuidagi wiisi seda ettewaatmata  iviga parandada. Nime ei olnud selle kirja all mitte ja kättetooja ei tunnud seda poissi ka mitte, kes temale see kirja õhta ümarikus kätte annud. Gertrud tõusis üleS, süütas küünla põlema ja pidas paberi tüki sääl pääl, kus ta mõne minutiga kadunud oli. Hoolega pühkis ta tuha puru laua päält, kustutas tule ära ja läks õhtusöögi lauda. Gertrud oli täna õhtu meel wähema jutuga kui enne ja läks waremine magama kui ikka. Aga tema ei uinunud mitte ära, maid oli pimedal ööl põlweli maas ja nuttis kibedaid pisaraid. 7. Kesk öö oli möödas. Peppo oli maganud.  Korraga ärkas ta walju kõue müristamise  läbi üles. Ka Nero oli rahutu omas pesas. Wana madrus tõusis üleS ja astus akna juure, kust karja õue pääle näha mõis. Kõue müristamine oli just pea kohal, ilma mahe pidamata heitis wälku, müristas kangeste, torm wäänaS ja käänas puid ja wihma kallas jõena ülewelt maha. Beppo heitis risti ette ja sõnas: Jumal hoia meid õnnetuse eest. Iga ristiinimene wõib Jumalat tänada, kes seesuguse ilmaga marju all on; aga mis peawad waesed meremehed mere pääl tegema? Nero, mis sull on, sa wana koer? Sa ei taha ometi mitte wälja minna? Mis tarwis seda? Sääl ei ole ju nüüd midagi nuusutada? Koer kiunub ja kratsib ukse küljes. Beppo püüab teda waigistada, aga asjata. Ta peab teda õue ukse ette wiima ja wälja laskma. Kuna silmi pimestaw wälgu kiir karja Seltslik elu Saaremaal. Küsime nüüd: Kas üksi tuimemad ja rumalamad rikkuwad meie seltsi elu, wõi on ka ärksamad ja targemad sääl süüdlased? Nõrgematele peab ja wõib andeks anda aga ärksamatele on see jõleduseks, et nad ka seltsi elu katsuwad maha lõhkuda ja häwitada. Saaremaal 60,000 inimese seas on üsna hea summakene neid, kes juba mõne sammu on suutnud hariduse astmetel kõndida, mikspärast need siis ka nüüd nii hirmus tuimad ja külmad on, seltsliku elu edasi püüdmises? Waatame kord maale, küladesse ja Valdadesse,  mis näeme sääl? Pühapäew homiku ehitab ennast noor kui mana, peiu kui ka neiu kiriku minemiseks. Lähswad ka senna. Aga tagasi tulles näeme ainult wanu mehi ja naiSterahwaid kõige rohkem kodusse tulewat; noored mehed aga Saaremaa ärksamad pojad, jääwad kõrtsidesse purjutama, kus neile kuni õhtuni ehk hilja ööseni aeg ära kulub. Senna jätawad nad oma korjatud tarkuse ja ärksuse terakesed. Kõrtsi selts kaswab praegus Saaremaal kõige jöudsamine ja see on ilma piirita! Kus on meie maal laulu koorid? kus on noored neiud ja peiud, kes wõiksiwad ka näitemängu mängida? Wähe kuuleb siin ehk sääl, et üks ehk paar korda aastas kusagil kirikus saab neljahäälega lauldud ja seegi on wilets. Küsime: kas Saare-