Tallinna Sõber M 36. KuUZteistkSAnes aasiMik- Tallinnas Wiinakuu W- pääwal W 94. liriilNst seillkh! Cestl rshwaZk ms«l js li»«sdts. Tuleb ükskord uadalis wälja» Maksab Tallinna" liudforsN Lävija:? triikimajas: 2 rubla? ÄV kop.— pool-aaZta5......... k rubia 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas .3. rnbla posl-aa5ta5................ k rubla 70 kop. Auuluiiiled maksa««d iga ree: eHZ isTs ss«»e peatt » Ksp. Telliittiicd WKsil>?sE waStC z TaNin.nas; Liudfors'! pärijaks irükimsias--- Peieröwxgis zS. Seslasd!, S4 Hartus; Laalimann. -AaliWeresz Z. Anhs. Paides: K« SeidelSera. Hsslsl»s  K- A. poodis. - WiljsuSis - z. «ar»«'t ta L. raamatukauplused. Marwas: W. Põder. WSrws: Praua Dielross - Matkas- W. Mudolfi. A»r«saar«s : Ztz. Laage. Maal; tmda is-ärams luulMalse Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Mab - kirjad Wwad Baltiskl (Baltischpott ttunriganir.lwõ./ Register. Sõimmid Majestät Keisri terwisest. -- Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: > Eestimaa Knbernör f. Söeawa-kohnse asjust. Linnasaadikule-kogust. Kalapüüdmised. Surma- > õnnetilsed. - Pahateud. BaNkskisl. - Rakwerest. Maalt. Liiwimaalt. Jurjewist. Riiast; Aealehe uus mim. Peierdurgisti Keisrikv/ast. UsawalMs. Wiluast. Siberist. -- Kasauist. Telegrammid. Majestät Keisri haiguse üte Ziwadia'st, Wiinakuu  IT. pääwal õhtu kell 8: Päawa kaikus ei tulnud SsMnolmz ftmins slek) Ztts. Sööma tahtmine ja Üleüldine terwis on Parem. WeepaiStelus  jalges on ennast natuke suurendanud. Pühapääwal, Wiinakuu S. pääwal Võttis Msjsstät Ketser Püha Sakramenti. Majestät Keisri haiguse üle, Wiinakuu !3. pääwal kell 11. enne lõunat: Majestät Keiser M natuke maganud, tõusis homikul harjunud aeal UxS. Sööma tahtmine nagu heile- Wee-paistetus ei ole mitte juure Võtnud. Majestät Keisri Haiguse üle, Wiinakuu 13. pääwal kell 8 õhtu: Pääwa käitus ei olnud Majestät Keisril unist olekut ega krambi-sarnaseid nähtust naha. Sööma tahtmine on hea. Wee-paistetns ei suurenda ennast. Majestät Keisri haiguse üle, Wiinakuu 14. pääwal  kell li homikul: Ööse! magas Majestät Keiser hmsts. Sööma tahtmine  on hea. Unist olekut ja krambi-samaseid nähtust ei ole tulnud. Mee-paistetuõ on ennast natuke suurendanud. Majestät Kesri haiguse üle, Wiinakuu 14. pääwal  kell 9 ohtu. Pääwa käitus sõi Majestät Keiser hea isuga, tundis aga natuke nõdmst; ülepea ei ole MMtatust ette tulnud. Majestät Keisri haiguse üle, Wiinakuu 15. pääwal kell 10 homikul: Öösel magas Majestät Keiser heaste. Sööma tahtmine  on hea. Heiliseid nodrusi ei olnud, ülepea ei ole kedagi muutnud. Bulletin on allakirjutatud : Professor Leyden. Professor Sacharin. Leibchirurg Hirsch. Doctor Popow- Nuu-Leibchirurg Wiljaminow. Üleüldised sõnumid maailmast. Ballis ki'S, Wiinakuu 3. pääwal Saksamaalt. Keiser Wilhelmi kõned Königsbergis, Marienburgis ja Thomis on nagu wstte wisatud kiwi mõjunud, on laeneid igale Poole liikuma pannud. Walitsnse  kohalistes ametites olda kurel tööl seaduse kallal ümt>erlükk a m i s e - er aSon d a d e wasla, mis juba lähemal koosolekul Riigipääwale ette pidada pandud saama. Seda olla Riigiwnzlsr Graf Caprivi Hubertnssiock'is  Keisrile tõutanud ja kui Riigipääw uut karu;imat seadusi SozialdemokratlaSte ja AnarchWMe wasta mitte waSta ei wöta, siis wõida Riigipääw lahutatud ja uued walimised wälja kirjutatud saada. Seadused usu, msnarchliku  walitsuse ja elukombete Zaitssmiseks olla nimelt PreuSsi riikiS wiimaslel aegadel nii wäga lõdwendatud ja «üritatud, et nende pingutamist ja teritamist kibedast tarwis minna. Uus seadus monarchliku walitsuse, kiriku ja auusa elukorra lõhkujate waSta pidada mõjuma tssidnsega  tehtud ja kõikides ühendatud Saksa riikides ühetusa maksma Pandud saama. Kas uus Mgipääw, kui see tõeste maks walitud samna, nii palju liiteid sellest erakonnast  kokku saab. keda MwaSalased, kes wähem ehk rohkem lõhkujate Poole nihkuwad, nimetawad,  see on küsitaw, sest wäga laiad ringkonnad on üliW-sbalastsga mitmesugusest karmast täidetud, üht katset piab aga tehtud saama, kui häda sunnib. Poolakats noomimine ja hoiutamme Keisri Thom'W peetud kõnes teed ikka weel kahinat, äratab teravaid wastuseid ja paneb mituzesuguseid tuulest wSetud jutlust käima. Omas Lembergtts Austria Poolakatele peetud kõnes on Würst Sapicha ütelnud, soldatid kiiwretega peas ei wõida Negreid  iialgi Valgeks saama sundida. Poolakad ei saada oma rahwnS-riigi soowimlst ja nõudmist iialgi unustama ja maha jätma. Poolakad olla nüüd kord Poolakad ja jääda sellM. Nüüd on koguni juttu tehtud, Würs Bismark  olla aastal 1364 Würst LadislauS Czatoryskttga Poola riigi uueste-asutamise As nöuu pidanud ja seda ka Peterburg'is toimetada tõutanud, aga ainult mõne maakonna kohta. Sellega ei olla aga Poolakad mitte leppinud. Muidugi on see jutt tuulest wõetud.  Stuttgardis  on wiies Eivangeliumi usutunnistuse MaapäZw kokku astunud. Nõuupidamise all seisab kõige Pealt nmdanimetatud Apostolikum, üks kiri, mida kirikliku muistejutu järel Apostlid enne oma lahkumist Zerusalem'as kõigile KhristiaSte - kogudusele ühiseks juhtnööriks üles pauuud olla, millest aga mitmelt poolelt arwataffe, et seda aegade käikus mitmct wiisi muudetud, ehk ka koguni hiljemini  üles pandud on. Selles on nimelt ristimisest jutt, põhjustatud Matth. 23,18 peale. Seal saab aga ka Würtembergtt Knningriigi edaspidistest kiriklikkudest asjadest  ülepea arupidamist olema. Kuningas Wilhelm 11. on Viimane SwangKliumlane selle riigi Kuningale-suguarust.  Tema järel tuleb omal aeal Herzog Aibrecht, kelle abikaasa Austria Keisrite sugust ja kes ise Austria Keisrikojas sitkes Rooma-Katholigi usutunnistuses kaswatud  on. Riigi PõhjuSseadus määrab: edaspidistel aegadel ette tulema, et Kuningas ühest teisest ?ni Ewangeliumi  Usutunnistusest on, siiZ haklawad selle kohta endised usutunniSluse.seadmised Spiskopal-õiguses maksma." Need feadmised ei olla aga õiete täuMe asjade kohatised ja selleparast olla Ewangeiiumi maakiriku kohus mitte ettewalmistamiseta tulewaid juhtumisi oodata. Tuleb üks Kuningas Rooma-Katholigi usutunnistusest, siis taheta seda maksma panna, mis Saksmi KmungrUiS maksab, KiriZu-walitsus minna siis kolme Ministri kätte. Konfisiorium  saada seespidiste kiriku-tarwituste täitmiseks suuremat  Võimust. Et Saksamaa Ewangeliu:nl'.st?l ettewaatamist  tarwis läheb, seda on weel hiljuti üks noor Rooma-KKtholigi preester Gardschau's, Danzigl juures, õige toore! wiisil üles näi ta aud. Tööline Graudt, EwangelinMi  usutunnistusest, oli ühe neiu Rooma-Kathoiigi usutunnistusest kosinud ja noor paar oli Ewangelimm kiriku poolest laulatatud. Kui noorik hiljemini ka sisseõnnistamist  Rooma-Katholigi kiriku poolest soowiS, siis ei lubatud temale seda mitte, sest tema olla oma laulatamise läbi juba iseenesest erkommumzmtud (kirikust wälja heideh?d).  Enne kui teda jälle tagasi Võetakse, pidada abielu paax tõukama, oma lapsi Rooma-Kathviiigi usutunnistuses kasmatada. Seda tõutati. Selle peale pidi noorik kirikus  pidulikult wasta wosknd saama. Preester pidas enne käredat jutlust sega-abislude waSta, tuli st.s kmttsls pealt maha, istus kooli peale, katsus nooriku oma ette ja andis temale karistuseks kõige koguduse ees umbes 15 hoopi ühe kokkukeerutawd nööriga selga. Moluga ja häbiga jsoksiS noorik käärkamrisss ja ei tulnud enne wälja, kui kogudus kirikust ära läinud oli. Kohtu poolest on wägi- Waldne Nioomlane sada marka maksma mõistetud, mis awalikn tentamiss kohta wähe küll on. -- BrMmttl peeti Wiinakuu K. (Mihklikuu 24.) pääwa! prolseSsi kirikuõpetaja  Wasta, Rroma-Katholigi kiriku tentatamise  pärast. Riigiprokurör päris WMgiPMSMik neliaks Kohuõ Mõistis tema süüst lahti. Tülid Verlmtt  SuurtätiMäs-koolis näiwad ilma suurema karistuseks, jääma. Mitmed snurtükiwäe rügemmtid oliwsd juba käsku saanud, oma õppijatele selles koolis sõidu-kaartist tagasi-tuZemiseks wälja anda. Würst Bismsrk minna sell aaStal Varemini VarzwD Friedrichsruhe'sse tagasi, kuida muidu. Wist juba Wiinakuu wiimaZie (keskmiste) päämade sees. Japantt Prinz Yamaschino on Wiinakuu  5. (Mihklikuu Z 3.) Pääwal oma KdMtmttiga Ham? burgttst kiwaurulaewa .August Victoria peal teels kodumaale  tagasi läinud. > —- Keiserlik Kõrgused Simrwürst WZadimir AleksandroWitfch ja Slmrwürsti.pxaua Maria Pawlowna jõudfiwad Wiinakuu 11. (Mihklikuu 29.) pAZival Smirherzogi-UaarigK Schwsrinttsse. Mstrm-ARgmmMi. Amtamised usuwabadßse üle Mgmmaa Magnatibe-Majas, mis seal omas ksige wassakupoolissMKs  joones, KhristlMcle luba anda ?a Juutideusku  heita, tagasi lükatud sai, on suurt waidlsmist teinud. Kõige suurema rõhuga on RefowmtlMe (Calmm usutunnistajate)  Piiskop Gabriel Pap nsuwabadusx esst kostnud.  Tema on arutanud, et Zsegi, kss ennast mitte ühe ehk teise kiriku poole ei tunnista, sellepärast wsel mitte ülepea usuta ei ole. Südametunnistuse- ja ufu-Wabadnse  läbi ei olla weel ükski rahwas hukka läinud, küll aga umbkammtufe ja teissusuliste maharöhumise läbi. ProtestmttZassd olla ikka wabaduss eest kostnud ja saada Ma kostma. EwangelwAi maakiriku Kmdral-Inspektor Baron Bronay andis kõiki tüli Roomü-Katholigi üMiriklaste  süüks, kes nendanimetaiud eestära-nstimistes Protestanllafi  mitte üleöiguslisteks KathoMMega pidanud ei ole ja kostis usuwabaduse eest. sest et ufusundmus umbprolestantti?  ja umbkhristlik olla. Kohtuts-Mwistsr von SZttagy! tõreles MkizMaste umbkannatuse wasta polttikas ja kes ilma õiguseta Kathotigi kiriku nimel rääkida. Tema arutas, et sttspawud muutmised ka juba teistes riikides tehtud ou, ilma et seltskond selle läbi umbkhristlikuks saanud oleks. AnmchiZAus ei olla mitte usmvaduse järg. Kirikutele olla umbusklikkude liigete äralangemine  rohkem kasuks kui kahjuks, rohkem kasuks, kui kõige kangem ususundmus. ÜIMMMe juhataja Graf Zichy kaebas. WMsuS tahta KathoWgfi maha rõhuda ja seltskonna põhjuseid lõhkuda. Kuida juba teatuAatud on kõik see MmisterprDdent Dr. Wsckerle ftaduse-plaan Magnatide-majas kolmandsmas lugeAiseS tagasi lükatud Ministerpräfident Dr. Wekerle kinnitab, et Walitsus omast Wsnpaigast mitte ei nihkuda. See plaan saada uneste ja mLutmuta Magnatibe-maja ette pandud. Dr. Wekerle kesZühes ?a Ungru maa Rahaminister on, on üht wäga head aruannet Ungrumaa raha-asjade üle ette panna wõinud ja loodab, et Magnatide-maja ennast fMe läbi lepitada laseb. Siiski armutakse, et Waliisus nimelt KHUjiinste mabaduse kohta Juutide - usku heita andma piab, kui uus kiritiku-seadus ülepea läbi peaseda tahab. Mihklikuu lõpul olla Ungrumaa kulla-tagawara 213 V- millioui guldnat suur, sellega wõida kõik tarwitu. sed mitmesugustes parandamistes, rahwa koolide rohkendamises.  põllutöö kosutamises ja teistes täidetud saada ja Ungrumaa raha-aSjad seista mitme aasta peale kindla jala peal. Kokkuhoidmist ja sissetulemises rohkendamist olla aga siiski tarwis, nimelt wähefe Viljasaagi pärast mõnes maakondas. Wähemasi lähemate aastate sees ei pidada sissetulsmised aga mitte nende maksude läbi rohkeudKiud