matud on walja antud ja algab annete korjamine  sedamaid pääle. President teatab, et Moskwa Keiserliku Põllutöö Seltsi eestseisus, mis Keiserliku Kõrguse  suurvürsti Sergei Aleksandrowitschi kaitse all seisab, ühte üleüldist Wenemaa põllumeeste kongressi 10—Lv detsembrini sel aastal ära tahab pidada ja ka W. E. P. Seltsi sellest saadikute saatmise läbi on osa wõtma kutsunud.  Tehti otsuseks nimetatud Moskwa seltsi eestseisust selle auu eest tänada, kuid saadikute saatmine arwati wõimatu olewat. M. Kampmann paneb seltsile praegu trükis ilmunud raamatu ette, mille nimi on: >P iima  ta litus ja heade piimalehmade  kaSwatamine. Piltidega. Kirjutanud  A. Oilino, loomadetohter. Pärnus J. Dreimanni kulul 189 b. Hind 35- kop." Raamatu  tutwuStamisekS loeb ta üksikute päälükkide  päälkirjad ette. President teatab, et Keisri Majesteetide kroonimise päewaks seltsi eestseisus on nõuuks wõtnud ühte suuremat laulu kontserti  toimetada, ühte õpetajat kõnet pidama paluda ja „Koidu" seltsi näitlejaid ühte näit4m ä n g u etendama kutsuda. Selle päewa pidustuse toimetamiseks waliti 5 liikmeline tommisston, nimelt herrad õp. J. Bergmann Paistust, Kurrik Ängest, Kalja Wiiratsist, M. Tönnision Wilj. wallast ja Jaanson  Tennasfilmast. Selle järele määrati lähem koosolek 17. detsembriks ja lõpetati läbirääkimisi. Pärast koosolekut Valiti hra Th. Reier Wiljandist seltsi uueks õkonomiks. Bada kunesteistkümnes aruanne. ttttNM/SS»/. Zd uktodrU ISSS. on jälle ladkesti saatnud: 827. lörma kdlk. Lvdalisi jutustusi ja vana usku (3 pvstpAN.) LiisuAUsed kodulised mälestused teevad maakonna ja kidelkonna  pildi elavaks ja on växa tänu väärt, kui üleüldine pilt Lesti vanast ajast elav pead olema, läuamo ja palume veel niisugust materjaali. NuiduAi  võetakse ka muud vanavara tänuxa vasta, ka reAivärssisid. 828. dÄ?/ KMerLladkuraunast: pulmadest vanal ajal, 15 vana laulu (19 pstpAn). Klede töö, südamlikku tänu. Olxe nii dää ja katsuxe  veel ladkurauna vanavara unustusest päästa,  see materjaal maksab widaAi. Ldk maalite veel mõne kvmdetv pildi enne ja lisate siis juurde,  mis muidu kätte ulatad. Nida enam radvuslikus  mundris ja murdes, seda kallim. 829. võrumaalt: arstimisi,  vvana usku, lübikosi rvanu juttusid, 23 mõistakust,  7 vAuasüaa (4 postpK».) Kaunis matorjaal.  matvrjaal vu mitmetpidi iseäralist loomu, uiisamati kui ka Mõru keelemurre palju teisiti käid kui mükd Lesti murded. Keda enam ja doolsÄmiui tuled maakonnas korbata, ja meie palume wässa, selle esimesele koyanäuselv teisi järele saata. Kiis nimetage Ka kidelkoull ja vvalcl ära, kust materjaal tuled. Lurijäle  on see tädtis ja tarviline. 839. Kroonlinnast, axa materjaal  Li 1 istvvers kdlk: Liitest ja odwri kodtadest  vvaual ajal (neljandik krj. PAN.) Lrovvv näitad, et laiemad teadused tädelopanemise vväärt on. Olxv ui! ladkeä ja saatke ka laiemaid tea- duši. on ju kodumaa mälestused neel närsked.  Kaame tänuga nasta nötma. 831. nimetamata kokast: Räki jutt (neljandik kij. pKv.) Küünid muu materjaali dulka.  paluksims narju alt nälja astuda ja siis neel enam n««tN«.r» kaasa nõtta. Xolmat korda saatsinad: I. /. Xöpu kdlk.: 12 laulu, kõnekäändusid,  nauu sõnu, ivana usku, unenägude seletusi  (7 postpKn.) Hää materjaal, mitte sant. täname ja rõõmustame, et neel tuled. 11. viljandi kdlk.: 253 punkti nauausku (9 dus, mille sest südamest täname. IVanausu näli on radna elus nii laialine, et temast ikka uut tuled  ja ikka veel korjata nõid. Kelle pärast on rõõmus, kui ütlete: „IVaoanar»järK jääd tulema." 111. LKöÄn?' kilistnere kdlk.: 23 laulu (4 krj. ?utnad dääled, axa deledad ja tegenad kontserdi mõ»«KkM»ks. täname! Asijat kordu saatsinad: I. Tallinnast: 6 lüdikest juttu, aja arvamisi, ivana usku. arstimisi, nauusõnu  (4 pvLtpKN.) 'keil on tadtmine ja too dää. terne! Xi ole asjata olnud. IVõid olla, et ometi neel midagi leiate. 11. Xanepi kdlk.: 449 rida laulusid, 2 mänxu, 8 naua juttu (6 krj. pxn.) I'»- nawe ?eid ja ladket aitajat .V. IVõru poolne materjaal annad ikka uusi näru/isid. Xeelemurrs  on õpetlik. Xvodame, et neel saadate, kui nõimalik on. Keitsmet korda saatis //. IV allast:  12 nanasöna, 3 laulukest, 5 punkti nana usku (pool krj. PAN.) endise körna pandud.  Üdtteistkümnet korda saatis /. " lõrma kdlk., materjaal Taavist: 2 juttu, 5 laula (2 krj.pAn.) Kaadams täuu taZasi. Lüsimuste pääle läded kiri. Ladtkümnet esimest ja teist korda saatis /««K kdlk.: 25 kõnekäändu, 5 unenäAude seletust, 6 vana sõna, 39 punkti vana usku, 6 pilti rauast Lesti elust, 2 ualja ja 23 juttu (16 kirj. PAN.) kaastöö ja minu täuu jooksvad võitu, axa minu täuu ei saa mitte järxi. Sellexa olev seekord kõik läkidelt  ära ütelnud. Ladtkümvnt teist korda saatis viljandi kdlk.: 6 juttu, 14 kõuekäändu,  vana usku, 5 vanasõna ja kolm mõistatust  (1 krj. PAU.) Laxu näete, käes. La päevapildi  poelt oleme ilusasti kätte saanud. Rõvmustams,  et ka meie tänutädt ometi ükskord?oile ou jõudnud. Ladtkümnet kolmat korda saatis /«>? ?>//// viljandi kdlk.: 35 punkti vana usku, 99 kõnekäändu (4 pvstpAn.) 'ksie töö on naxu tasane vidm, mis korda mööda antakse ja ikka kosutad. NuiduAi teed see põllumedele rõõmu. Ladtkümnet kuuet korda saatis A?? - viljandi kdlk.: 13 naljajuttu, (5 postpxo.) ?eis lasete säält korda mööda deledat päikest paista. Bee on niisama tarviline ja kasvatad  kaunist vilja, annad toitu, teed rõõmu. Ladtkümnst seitsmet ja kadsksat korda saatis /. LÄMe/ Halliste kdlk. tusi neist, kes korjajale vanavara jutustas! vad (25 inimest,) ja 15 punkti edk jutustust katkust (8 postpAN.) ?aremat ja elavamat täuu! leil on ikka selxe sidt silmis ja meistri sirkel käes. LiisuAUne töö saad ikka tegijat kiitma. Lõpetuseks palun armsaid kaastöötexijaitl, kõiki, kes seda >veel seni ei ole teinud, et nemad lüdidolt üles kirjutaksivvad, kuidas ja kust korjates  saadi, mis selle juures tädtsat mõnikord  tädels pandi ja kes esivanemate mälestusi korjajatele kätte laulusid ette ütlesihvad,  juttusid jne. Kee kõik on teaäusomoestslv taktis ja tuled üles kirjutada. Üktlasi takame sellega ueicl ja õdesid aunstada,  kes omad >vanavvara kallikad teaduse kasuks ja Lesti rak>va iluks keetmata takti palju kui vvõiwalik ja sünnis, ueude inimeste  eluloost tükikesi sõuumid kirja ja wauavara aita. Di'. dl. Dnit, L. oHuavr<!«t»l> 54. sid haavatute hospidalile sisseseadmiseks. Tee Lowtshasse käis künklist mäekörgustiku äärt mööda ning läks pea haritud, rohket saaki lubavate, nisu ja Türgi nisu põldude, pea ilusate, lopsaka rohuga karjasmaade  ja heinamaade wähelt läbi. Wersta neli Lvvtsha  linnast oliwad kaks tabori nisami laagris ja ehitasiwad  mulla wallisid. Neid aitasivad bulgarlased. Üleüldse pruugiti Türgi wäes sapöör-töödeks (kantside ehitamiseks) bulgarlasi, muidugi mõista, sunduse kombel  ning ilma et neile selle eest midagi makstud oleks. Nagu ma pärast mitu korda nägin, snndisiwad türklased  bulgarlasi ka waenlase kuulide all kindlustust ehitama,  ja tihti saiwad need õnnetumad ilma palgata teenijad töömehed, sellesama wäe kuulidest ja tulepommidest  surmatud, kes nimelt nende kasuks wöitles. Sapöör-töödeks aeti ümberkaudsete külade elanikud kokku, igaüks pidi oma labidaga ja käruga tööle ilmuma. Sellest tulebgi see imekspanemise wääriline kiirus, millega  türklased oma kantside suured wigastused tihti ühe ainsama ööga ära parandasiwad. Tee Lowtshast Plewnasse käib esmalt tasast maad mööda, mis alles Plewna ligidal rohkem mägisemaks läheb. Plewna ise on sügawa mäelöhe sees, mille põhja mööda Tshari jõeke, Widi jõe aru, jookseb. Mäed, mis Plewnat igast küljest ümber piirawad, on alt kaunis liuhka külgedega, aga nende kõige kõrgemad tipud on järsud kui seinad. Mina ei leidnud Plevnast rohkem, kui kolmsada soldatit Usun-Nedshiba juhatamise all. Kindlustust polnud rohkem ehitatud, kui ainult üks batarei, aga kohwinmjasse sisse minnes kuulsin ma warsti, et Türgi valitsusel nöuu olla, Plewnat kindlaks ehitada ja siia hulk sõjawäge kokku koguda. Zga päew oodati Inglise inshenõörisid sinna jõudma, kelledele korterid juba walmis  seatud oluoad. Linnapää, bulgarlane Slatan Tsherbadshi, oli käsu saanud 3,999 bulgarlasi ühes tarviliku riistadega ja tööhobustega kokku koguda. Kõik linna elanikkude jutud panivad mind uskuma, et Plewna vähese aja jooksul vägevaks kindluseks tõuseb ning alganud sõjas suurt „rolli" kaasa mängima saab. Bulgaria, kui ka Türgi elanikud oliwad kaunis tulitavas ja raskes seisukorras. Türgi väe siunatule?  ähvardas enesega harilikku röövimist ja halbdust ligi tuua. . . Mõned oleks vast küll häämeelega linnast  silmapilk ära läinud, kuid igat ühte sellesarnast katset oleks äraandmiseks ja „moskvalaste" juurde minekuks peetud ning oleks asjalool väga halvad tagajärjed  olla võinud. Siisgi oleks põgenemine ehk küll wöimalik olnud, aga siis oleks kõik varandus maha jäetud pidanud saama. Teiselt poolt kuuldusivad  jutud, et venelased jõest Sistowo juures juba üle tulnud ja Tirnova poole marssida, need erutasivad Türgi elanikka väga, kellede seas vaimulik seisus kõige rumalamaid valejuttusid Wene soldatite röövimise himu ja naeöterahvaöte vastu vägivalla pruukimise üle laiali laotas. Juba looduse poolest kadedaid ja kirglikka türklasi hirmutas iseäranis viimane jutt. Sellepärast  peitstvad nad oma varanduse maa alla ära, et niipea, kui Wene sõjaväed liginema peaks, linnast kohe plehku panna. Bulgarlastel aga ei jäänud muud nöuu üle, kui eesolevaid sündmusi kannatlikult ära oodata ; halbu aegu kartes peitsiwad nad omad väärtasjad,  vilja- ja muu söögi- tagavara ära. Et halbu kokkupuutumisi ette ei tuleks, pidin ma Serbiasse minema,  et säält Wallahhia kaudu Bulgariasse tagasi tulla ja meie wäe pääkorterisse minna, mida ma juba Sistowast eest leida lootsin. Teel, Plevnast Bulgaria külade kaudu ära sõites,  puutusin ma bashibusukite ja tsherkessi salkadega kokku, keö söögi-materjali ja kurielajaid kokku kogttsiwad Materjal sai sunduslikul teel kogutud, kohalikust walitsusest  kokku seatud teaduste järgi, kui palju iga kula tarwilikku moona anda wöib. Sellepärast pole see ka ime, et Türgi wägi söögi materjali poolest hiilgamas järjes oli ja wenelased türklastelt ära wöetud laagrites  alati hulk movna-tagnmara leidsiwad. Douaust üle sõidatas mind Serbia lootsikumees, kes mind mähe allpool Turuo-Sewerini Wallahhia kaldale  wiis. Kuni Seweriniui käisin ma jala, ostsin sääl korraliku europlase ülikonna ja sõitsin raudteed mööda Shurshewosse, aga säält läksin ma Simnitsa kandu Sistowosse, kus ma Wene mäe pääkorteri juba eest leidsin. Sistowo polnud sugugi enam selle igawa Bulgaria  liuna sarnane, nagu ma teda omal esimesel sinnasõidul  olema nägin, kui siin meel Halil pasha oma nisamiga peremeest mängis. Bulgarlascd, kes järsku meie „wcnuakeöteks" saamid,  polnud enam endise alandliku, kurbliku olekuga. Noorsugu oli oinale toredad karakulmütsid muretsenud, neile ristid pääle ömblemid ja tegi nüüd selle ehtega, mis neile Türgi walitsuse ajal keelatud oli, uhkust. Wene kuld ajas nagu nõia kepp tasku kunstniku käes kauplusele elu sisse. Iga onnikene, iga waba nurgake  sai magasiniks sisse seatud, kus kõiksuguseid tühipaljaid  Hommikumaa asjakesi hää hinna eest müüti, mida Wene vhwitserid kellede taskuid kallis Numeuia  meel tühjaks teha pole suutnud hulga kaupa ostsiwad. Sistowo pääkiriku kellatornis kölastwad juba kellad, mis kusagilt maa alt üles wöeti, kuhu nad Türgi walitsuse ajal ära peidetud oliwad. (Järgneb ) Na kaketssu su pärast . . . . ///, ,///?//./', L?/ //tt,„L/, L/M, L/7»/ ,/»6 /V?//,/ /7»,/,/S/, il'/,/,/ ///»//>«/'»,/ »// /.»/<//L/»L/' L/////L/, 7i>7 ////,/A« ///7,L/ ///7/?//«/tL,7/ ML/. ////?/,/- »,/7»S V/6?OK/ L« »,ö/e, U7/,//, »/ / » // /?//e» /«/-»?KS/ Ä/e«?tt//, /M /c,/»/»/,/,,/// »/» «-///', „ l//»,/ »/6/7/7// M /- >»//, o/MA/, »/// //»/6/tL L/7/<> wttL/?/, //,// »//»?/ //ao/' L 6/ ,»,)//6/ KL/,/, »//,/,/ //ö/?66// Nvullit. Toimetusele saadetud raamatud. Piimatalitus ja heade piimalehmade kaswatamine. Piltidega. Kirjutanud A. O ll i no loomade tohter. Pärnus. J. Dreimanni raamatukaupluse  kulul. 1895. 111 lehek. Hind 3b kop. Trükitud A. Peeti juures WiljandiS. Seadus esimese üleüldise rahwaluae mise üle Wene riigis. EeSti keelde toimetanud Anton Aan «tutl. jnr., K. Sööt'i trükk ja kirjastus. Jurjewis, Suurel turul W 17. 1895. 22 lehelülge. Wagad healed. Esimene raamat. Wiilja annud J. Leppik. Wiljandis, Trükitud A. Peetri kirjadega 1895. 39 lehekülge. Hind IL kop. Naljanatukesed. . . . " kaupme es - .Mis Teil tviga on. Teie lonkate ju Kas TeN õnnetus ol» ? Tei n -e kaupmees: oki küll äh - rahakott  kukkus Ma pihta/' Koolmeister: .Kui kõlawalt mõistis PliniuS Noorem oma isamaja kiita ja seda NusaSti kirjeldada. Sakomon tl. sioolipois, juudi poeg oma naabrile!: »W,st tahtis PliniuS oma maiaga sehwtl teha." Politika ringwaatus. Wene saadik Konstantinopelis on Armenia  katolikusele vastanud, et Konstantinolwlis  armenlastel enam midagi karta pole. Küll tulevad kubermangudes kahetsevaid etendusi  ette, aga suuremal osal olla armeulased ise selles süüdlased. Neid kihutada mässu erakond  valitsuse vastu üles ja türklased maksta selle eest hirmsaste kätte. Sultan võtnud reformid  vastu ja valmistada praegu ette, et neid täide saata. Inglismaalt teatab (Zorrieri (li Napoli, et lord Salisburi Europa suurriikidele nõuu on andnud Türgimaad eneste keskel ära jaotada.  Oma ettepanekut põhjendanud lord Salisbury  selle lehe sõnumi järele seega, et Europa  praegu ainult ühe neist kahest asjast valida võib: kas rahulikult sultani riiki eneste keskel jagada või üleüldist Europa sõda alustada. Suurriikide poolt Hommikumaa vetesse  saadetud sõjalaevad hakkavad pärale  jõudma. Inglise merevägi, 17 laeva 9000 mehega, seisab juba Saloniki lahes admirali  Seymouri all. Sinnasamasse saadab Jtalia oma 5 sõjalaeva admirali Aeeini juhatusel,  Prantsuse merevägi kogub Piräuses kokku, Austria-Ungria oma sõitis Teodo sadamast  Cattaro ligidalt välja, praegu on teadmata,  kuhu. Marseljes olev Amerika Ühendatud  riikide admiral Selfriedge sai käsu sinna aga sõita, kus kõige rohkem rahutusi nähakse ette tulevat. Wistist hoiab ta ennast Inglise ja Prantsuse merewägede ligidale. Saksamaalt on sõjalaev „Moltke" Smyrna linna all ja üks teine laev saadeti veel sinna. Nendel merewägedel  olla kahekordne ülesanne: rahutusi Türgimaal vaigistada ja järele vaadata, mis Inglise arwurikas laevastik ette võtab. Niipea  kui inglased maale astuvad, on teised ka kannul. Europa ajakirjanduses, iseär i niS Inglismaal,  avaldatakse arvamise, et asja seis Türgimaal mitte nii kardetav ei ole. Olla vaja sultanile aega anda, et La oma riiki korraldada  võiks. Austria wälimiste asjade minister oli Wene walitsust üles kntsunnd ühes koos teiste suurriikidega Türgi asju õiendama, kuid meie walitsus pole seda ettepanekut mitte wastn wõtnud. On ka arusaadaw, et ta ennast suurriikide  külge siduda ei pruugi, waid wabalt töötada woib, kuna Inglise walitsus kõigest hingest seda näeks, et kõik riigid summas Türgi segadusi õiendama astuks, siis oleks ka inglaste!  põhjust sekka lüüa. Ehk küll Türgi asjade seletuses meeled pisut rahulikumaks on läinud, siisgi ilmub päewpäewalt uusi kohutawaid sõnumeid. Ise- äranis järsku tuli Europa rahaturgudel rahapaberite  hindade langemineHmis suuri erutusi sinmitas ja Türgi lood meel kardetavamaks tegi. Pisut maigistust tõi lord Salisburylauakõne,  kuid Türgimaal ei parane sellepoolest  asjad sugugi. Asias olem riigiosa on lagunemas,  sest riik ei jõua enam oma alamate elu ja warandust kaitseda ja igamees peab iseendale õigust ja warju muretsema, mis läbi ülemate auustus kaob, nurijemised ja mässud tõusewad. Sultan ütleb seda ise ära tundwat,  et riik suures hädaohus on, ta saadab mägesid  Asiasse mässajaid talitsema, aga nende jõuud on nõrk; Türgi walitsusel puudub raha. Prantsuse uuemeelelised kannawad oma uut ministeriumi otse käte pääl, kuna teised erakonnad seda alati pilkawad. Kunagi pole radikallased ja sotsialistlased valitsust nõnda kiitnud, nagu nüüd. Aga Bourgois tahab kabinetile võimalikult pikka iga muretseda ja astub wäga pikaldasi sammusi oma sõprade soowide täitmises. Nüüd pidada mitmed re. formid rahwa kasuks tulema, aga Bourgois te-b wäga hästi, et ministeriumi päewad siis loetud on. nii pea kui ta kusagil midagi enese kasuks on teinud. Sellepärast hoiab uus ministerinm  oma uuemeeleliste sõprade eest pisut tagasi, et need teda mitte enese kasu Püüdmisele  ei meelitaksiwad'. Bulgariast on prints Ferdinand Wene Keisri Majesteedile K. K. suurwürstinna Olga sündimise puhul õnnesoowi telegrammi saatnud,  mille paale Keisri Majesteet armulikult wastuse läkitas. Ida - Astasse on „Now. Wr." omalt poolt ühe kirjasaatja läkitanud, kes tale Wladiwostokist  jaapanlaste üle sõnumeid saadab' Selle teatete järele hääwitawad jaapanlased Port Arthuri kindluse täiesti ära ja wiiwad kõik säält Jaapanisse, mis wiia sünnib, nimelt  suurtükid, torpedod, minid jne., mis läbi nad eneste merewäge kõwendawad. Endine sõjasadam ja kindluse koht tehakse jaapanlastest maaga tasa, nõnda et kümneid aastaid tarwis läheb, enne kui sinna uus kants Hiina kaitseks  tekkida wõib. Brasiiliast on salawandeselts üleS leitud, mis enesele uue keisririigi ülesseadmist on eesmärgiks  teinud. Wandeseltsi pesapaik olla St. Paulo. Muidugi teeb wabariik kõik, et neid püüdmisi lämmatada. Need, kes keisririigi kukutamise juures sisemisi wõitlusi ette kuulutasiwad,  on hääd prohwetid olnud. Endise keisri Dom Pedro lahkel valitsuse ajal oli rahu ja hää kord, nüüdses vabariigis Valitsevad  aga alalised kodanikkude sõjad, millede all peaaegu terve riik ägab. Eestimaalt. Wiljandist. Euur rõõmusõnum Kõrges  Keisrikojas ette tulnud sündmuse üle, mis meie linnakeses pnhapäewal 5. oktobril kiriku- õpetajate läbi tutwaks sai, leidis kõikides ringtondades  arnsaadawal wiisil kõige elawamat wastukaja ja soojemat oiawõtmist. Ehk küll wee! ametlikud ja täielisemad teated puudusiwad,  mälestati esimesi nädala päiwi pidulikult. Pühapäewal peeti kirikutes tänujumalateenis- 4K. S a k a l a. 1335.