Paari nädala eest olla keegi noor tütarlaps  (kogemata wiisil) lapsukese sünnitanud, mis nimelt sea lautas olnud ; ta ettemõtlemata inimene wõtnud seda ja jätnud sennasamasss, keda aga need rumalad loomad kohe ära söönud, nii et üks Natuke kätt ainult järele jäänud. Tüdruk olla linna toodud ja kinni pandud! Küll on kole tegu! Kuida kuuleme, olla üks noor soldat siit ära minnes omad jalad ära külmanud, keda muidugi tohtri hooleks antud sai. Karjast. Sääl pool saanud keegi uue aasta õnnesoowiga neljast majast seesuguse auustusega wälja saadetud, et mees weel pääle kolmekuninga päewa neid kohti katsunud, kus suure auustusega sai puudutud. Waatke ette armsad Saarlased, et ka teile teisel uuel aastal seesugune hale äpardus  ei juhtuks! Kärlalt. Kandla walla peremehed on omale uue koolimaja ehitanud. Kool ja kirik töstawad rahwa auu ja elu. Hilja aegu tehtud sääl ühe kroonu walla peremehel oksjon; ta mehike olla kangesti karskuse waStu sõda pidanud. Jah, eks seesuguste inimestele  niisugune asi juhtu, kes wiina kortrid omaks jumalaks pidawad. Tartust. K. walläs T. külas lasknud ühe peremehe 9 aastane poeg, püssiga mängides, oma 8 aastase õe maha. Ema oli wälja minnes küll poega käskinud püssi käest ära panna, kuna isa mitte kodu pole olnud ja sulane ning tüdruk köögis. Pauku kuuldes ja õnnetust arwates, rutanud nad waatama ja leidnud wäikse lapse surnult tooli päält. Hale lugu! Ettemaatust! Tallinnast. Kahetsemise wäärt õnnetus sündis  neil päiwil Baltiski maanteel elama wabriku töölise P. perekonnas. Kolme aastane tütar oli, kuna isa magama oli heitnud ja ema kodunt ära läinud, kapist wiinapudeli wõtnud ja sellest umbes poolt kortlit alla joonud. Kui ema koju tuli, leidis ta lapse koguni meelemõistuseta põrandal laamawat. Rutulise arsti abi tõttu toibus lapsuke küll jälle meelemärkusele, siisgi polla endine termis weel mitte Käes. Wõrust. Hirmus mõrtsuka tegu on ööse Z. ja 4. Jauuari wahel Wühi peres ära tehtud, millele kolm inimest ohwrikS on langenud: talu peremees, selle wanem poeg ja 1S aastane tüdruk. Kõige kolme surnukehad leidis kõige päält üks kogemata sellesse peresse 4. Jamiari homikul tulem poisike. Kõikidel oliwad pead otsast ära raiutud ja pääle selle ka mum keha haawu täis. Kõige hirmsam selle kole-jõleda teu juures on see, et kahtlus kohe Wähi noorema poja pääle langes, keS hukka läinud inimene on ja sell miifil isa kohta oma kätte tahtis saada. Juba 4. Januari õhtul panti kahtluse alune poeg kahe teise nurjatuma  seltsilisega ülekuulamise alla mangi ja paraku on tõsi, mis arwati. Üks mängis olejatest on kohtu uurijale täielikult tunnistanud, kuda lugu olnud. Pärast hirmus tegu on mõrtsukas, Wähi noorem poeg, temale kõik täielikult jutustanud, kuda lugu olnud. Riiast. Laewasõidule on iviimne külm ka otsa teinud. Düüna jõgi on kinni ja laewad ei taha ka DoomcSnina kohalt enam Riia lahte väästa, sest säälne mcrekitsus on jääd täis. Tuletornides  on tuled kustutatud. Düuaburgist. Säält teatatakse koledast õnnetusest, mis käesolewa kuu csimiicl päewal Wischki aklvis juhtunud, kus laata peetud. SSölne ZOO aastane katoliki kirik olnud puupüsti inimest, enamasti Lätlasi täis, nii et mehed minnaks kooride pääl ruumi otsinud ja ka neid rohkesti täitnud oliwad. Parajasti, kui preester altarisse astunud, sündinud kole ragin ja pragin ning suur koor ühes oreliga kukkunud alla. tungis seismate kirikuliste kaela. Ehmatus, mida hasmatute kisa, ragin ja rägin sünnitanud, olnud suur ja inimesed hakanud wäikesest aknast rüsinal wälja tungima, kus juures paljugi inimest wigastatud.  Kiriku suur uks olnud langenud koorist kinni maetud. 10 inimest on õnnetuse juures surma leidnud ja wäga palju raskesti wigastatud.  Rändaja. ZMaru möllab, mälgu kiir. «D Pimestatud pilwe piir. Laanes otsib hirmuga Kodu-rada rändaja. Läbi tuule mühina Kuuldaks kella helina; Kahwa' huultel rõõmu hüüd: „Päästetud ma olen nüüd!" Kiirustatud astub jalg, Wäike kabel peaste alg. Hirmsad hääled mihaga: „Waatke eksind rändaja!" Põgenedes peidab end ... Warjupaigaks metsa rind. Peaste mõttel leina rüüd, Eksitud ta wiimne püüd. .. Kaugelt kostab kella heli, Lõhkend rinnas walu tuli; Langeb, õhkab maitsemaks. Surm on tulnud päästijaks. Wästnd palgel rahu-läik, Peletatud ihad kõik. Eksja leidnud rõõmuga Jgamese kodumaa! Maia. Ülesanne. a, a, a, a. a, u, a, a, a, u, a, a, a, <>>, u, a, a, a, a, a, a, d, ä, <!. «, v. e, e, e, F, li, 11, i, k, k, k, k, k, k, I, I, 1, 1, 1, w, m, m, m, il, o, o, o, o, o, o, p, p, r, r, I', I'z I', I', I', I', s, s, s, 8, t, t, t, t, t, t, 11, 11, u, li, V, IV, ö, ö, <» Neist 84: tähest tarwis sõnad kokku panna ja siis nende ruutude sisse seada, et ülewclt alla lugedes küsimise kide järele, üks tähtjas kingitus Õndsa keisri Aleksandri 111. walitsuse ajast wälja annawad, nöuetawad sõnad on järgmised: 1) Wäikene metia elajas 2) Naisterühma  nimi 3) Warauduse hoidja 4) Jgalühel tarwilik 5) Naisterühma nimi 6) Mägi Wenemaal 7) Kiriku teener 8) Looduslik omadus 9) Meesterahma nimi, 10) Pruugitaw toa riist 11) Sojamaa lind 12) Kubermang Wenemaal 13) Talurahwa jook 14) Iga päewane wõeras 15) Kalade nuhtlus 16) Kodunelind 17) Pruugitaw toidus 18) Poismeestel tähtsam  aeg. Seletus tulemas numbris Peterburist Kingituste andmised pühadeks ja uueks aastaks on linna paikus enam ehk mähem moodis. Kõige maijamad kingituste õngitscjad on paiguti teenijad tüdrukud. Pühade ehk uue aasta eel on nad seeparast nagu uueSte sündinud, kärmed,  hoolsad, sõnakuulelikud jne., et neid nende endise eluga wõrreldes enam õiete tundagi ei wõi. Selle eest saab ta siis ka hea kingituse aga juba järgmisel päewal annab ta teada, et ta ära läheb. Wancmad perenaised on seepärast kingituste andmisega wäga ettewaatlikud. Wcel ettewaatlikum oli üks Peterburgi praua, kes kingituse  pärast rahukohtusse pidi minema. Ta oli oma tüdrukule uueks aastaks ühe kuu palga, 8 rubla kinkinud; Detsembri kuu palga .aga sell põhjusel maksmata jätnud, et tüdruk ära ei läheks. Sellsamal õhtul ütleb tüdruk ennast üles ja nõuab wõlgnewat palka kätte. Praua ei mõtlenudgi aga selle pääle, maid laskis tüdruku minna. Tüdruk kaebas kohtusse ja põhjendas oma kaebdust selle pääle, et kingitus kingitus on, mis palgasse ei puutu. Praua aga seletas, et ta mitte kohustatud  ci ole, tüdrukule kingitust andma, ja et ta selle nüüd tüdruku tänamata meele pärast tagasi wõtlvat. Selle pääle seletas aga tüdruk, et tema malmis olla oma nõudmist tagasi wõtma, kui praua tema. käele suud andwat, nagu tema kingituse  saamise juures praua käele annud. Kahjuks ei ütle „Nvwosti," kes seda lugu teatab, missuguse  otsuse kohtunik annud. Tuulast. Säält kirjutakse õnnetusest, mis jällegi Süsran - Wjasma rauteel Jepifani ja Bobrik-Donskoi jaamade wahel sündinud. Kaks prahirongi jooksnud sääl nii suure jõuga kokku, et kolm masinat rongis purustatud sasivad. Mitu inimest on surma leidnud ja palju raskesti haawatüd. Õnnetuse paigale on uus abirong tohtritega, lukuseppadega ja töölistega saadetud. Õnnetus on Jepifani jaama ametnikkude hooletuse läbi sündinud, kes rongi, mis sääl oleks pidanud ootama jääma, edasi lasksiwad sõita. Awaliku teadaandinise järele sellekohase komissioni poolt, ei ole tuttam Pucherti jahu mitte terivisele kahjulik leitud ja tema pruukimine lubatud. Warshawist. 15. Januaril. Lodzi linnas  leiti ühe sala ämmaemanda juures mitmede laste surnukehad. Arwatakse siin sarnane lugu olewat, kui mullu ilmsiks saanud Skublinskaja asi olnud. Warshawis olla wiimasel ajal Inglise missionärid hoolega Juutide seas ümberpööramise tööd tegema hakanud. Nende Saksa keeles peetawad  jutlused olla mõnusad ning ligitõmbawad ning ikka hulgana Juntisid käia neid kuulamas. Ka käida nad haritud Juutide juures kodu, usulisi  asju läbirääkimas. Wenemaalt. Raudtee õnnetused on wiimsetel  päewadel Wenemaa rauteedel õige sagedad. Mitmel poolt kuulub rongide kõrwale libisemisest wõi kokkupõrkamisest, kus ka enam ehk wähem inimesi nuga saanud. Wiimne äpardus olnud 13. Januarist Rostow-Koslowi raudteel, kus, üks sõidurong kraamirongi pääle jooksnud ning selle juures masinist surma, ta abi raskesti wiga saanud.  Reisijad jäänud kahjuta. Külm on mööda läinud päewadel idapool riigis hoopis küpsem weel olnud kui meil, kus ka pakane mõnelgi üsna hambad lõgisema ajas. Saratowis olnud 25 kuni 30, Wolskis pääle 30 ja Pensas koguni üle 35 graadi külma. Inimesed  ei saanud liikuda ja koolid pandi kinni. Pealinna rahwa-arwu kohta on 1890 aastal rõõmustaiv nähtus ilmunud: sündinute arw on surnute armust suurem, ja koguni hea tüki: ligi 6000 hinge. Sündinud oli sel aastal 29,789, surnusid aga 23,855. Sarnast lugu ei olla Peterburi linna asutamisest saadik iganes weel nähtud, sest ikka on seni surnute arw sündinutest  üle käinud ja linna rahwa-arwu kaswamine M 4 Sa a r l a n e 1892