wad. Mitu sada last saamad neis koolides õpetatud ja haritud, Rakwerest Üks Rakwere elanik katsus  hullustuse tujus S. skp. oma elu sell wiisil lõpetada, et enesel habemenuaga kori sisse lõikas. Haawatult wiidi teda haigemajasse  ja loodetakse, et ta elusse jääb. Kuramaalt. Imelikust taewa nähtusest  kirjutakse ühe Riia ajalehele: Kui ma 28. Detsembri homikul päewa tõusu ajal Poneweshi jaama juures wagoni aknast wäljawaatasin, nägin ma paksu pilwerüngast, mille keskel korraga tulesammas ilmus. Tõusma päikese kõrwas säras kummagi! pool kena wikerkaar, mille wiirud laiemad oliwad, kui seda suwel nähtakse. Pisut hiljemalt hakkas päike sclgeste paistma, kadus siis pilwescina taha ja wikerkaarid kuStusiwad ära, kuna päikesest wälja woolaw tulesammas meel tükkiks ajaks allapoole paistma jäi. Sellsamal päewal nähti Riias wälgulöömist ja kuuldi müristamist. Õues oli 20 graadi külma. Peterburgift. Säälsetel postiametnikkudel  on iga päew umbes 399,9 9 kirja ja saadetust sorterida ja wäljajägada. Uueaasta  päewal tõusis see arw 699,999 pääle, mis muidugi cnamiste õnuesoowidest tuli. Aukudega hõberahasid ei woeta kroonu kohtades selle aasta hakatusest saadik enam wastu. Ometi on neid küllalt liikumas, mis iseäranis sellest tulla, et Tatarlased, Tscheremissid ja Tsuwachid ivaese aja pärast kõik oma naisterahwa kaelaehted rahaks tarwitawad. . Need 39 Buhara tallipoissi, kes Keisri Majesteedile kingitud hobuseid Peterburisse  oliwad toonud, saiwad 11. Januari õhtul Keisri herra poolt ilusad kingitused kätte. Iga tallipoiss sai ühe kullatud wöi emaljeeritud hobeuuri 59 rubla raha (üks sai 190 rubla), hõbe auuraha Stanislawi ordu paelaga ja ühe sinise, kuldsete äärtega halasti (Tatarlaste pi! ülikuub). Kui kõik kingitused käes ja tuli uued ha lastid seigas oliwad, soowiS emir ise tall'.poistele õnne. Buhara emi ron „PetrrburgSkij Listok'i" kaastöölise wasiu ütelnud: W.ne mõju Aasia-maa kohta olla kõigiti õnnistan? ja kiiduwäärt ning Wene ametnikud täita oma kohust saal waga truuisti. Sõprus Aasia-ja Wenemaa wahelolla päcw päewalt kaSwamaS, mida Wene walitsuse rahuline politika korda saatwat. Buhara produktid leiva Wenemaa südames tähelpanemist ja ostjaid, ning niisama olla lugu Wene kaubaga Buharas. Oma wastuwõtmisc kohta Peterburis on emir soojal sõnal rahulolemist owaldanud. Kroonlinnast. Sääl suures mere pääl on Soome lehtede järele 2. skp. külm 29 soldatit ära wötnud ja 29 olewat hospidalis haiged. Msskwast. Säälsel Peterburgi sõitwal kiirrongil läinud 15. Januaril üks eespool seisan? magadis - wagon põlema, kuna kõik reisijad maganud. Õnneks ärganud  As reisija unest üles ja wagoniS tihedat suitsu ning wingu märgates tahtnud ta ivälja tormata, kuid wagoni uks olnud kinni külmetanud ja pole selle pärast lahti läinud. Külmawereline mees haaranud selle järele preSsiratta kätte ning keeranud pressi kinni, mi et rong seisma jäänud. Lähema! järelwaatamisel leitud, et wagon kawselt pääle langenud sädemete läbi põlema läinud. Tuli saanud kustutatud ja poole- tunnilise wiiwitusc järele -võis rong edasi iöita Kjelzest. Säält teatavad ajalehed järgmisest hirmsast õnnetuse st, mis terwelc pmekonnale kohutama otsa teinud. Mööda läinud juunikuul lastud mõisaomanik  Goidslack läbi akna surnuks. Nagu pärast ilmsiks tulnud, olnud laskja GoldSlack'i  oma lihane poeg. Teine poeg, gimmasiumis käija poisikene, kurwastanud ennast nii rängasti oma wenna üleannetuse üle, et ennast ka surnuks lasknud. Ema, kes oma abikaasa õnnetu surma üle peaaegu nõdrameelseks jäänud, pole teist lööki enam wäljakannatada suutnud, maid poonud ennast üles. Nii ei ole terwest perekonnast  muud järele jäänud, kui isatapja, kes kohtu ees oma trahwi ootab. Hale kurb l Petropawlowskist. Säält teatatakse säälse seisukorra järele hirmus kangest külmast: süäl on 24. Detsembril juba kolm päewa aega 45 kraadi külma. Hiljuti seisin ühes Batmatschkist Kiewisse minema raudtee jaamas. Juut tuleb wagunist wälja ja jääb teraselt waguni pääle maalitud Wenekeeli tähti „IZ. 15. m. mahtima ning küsib konduk- tori käest, mis need tähed tähendada. Konduktor wastab, et need mnMsr, (Juutisi lüüa on igaühele lubatud) tähendawad. Seda konduktori wastust kuuldes arwab Hebreamees:  „Ei ole tõsi; küllap nad wist tähendawad  „ Lurri. uo»-rM - oxoz.ir> Me.iaorr(Konduktoriks  soowib 101 l olla). Õiget otsa ei saanud kumbgi kütte. (Tähed tähendasiwad muidugi, nagu lugija juba on arwanud, msassuu Batm,- Kiewi raudtee). Astrahanist. Sääl on söjakohtu läbi 79 inimest kolera mässu asjus süüdlaseks mõistetud, neist on 29 surma, teised müügitöösse  ja Siberisse elama mõistetud, WiimaSte  seas on ka üks aadelisugust mees. Setvastopolist Pealinna lehtedele teatatakse telegrahwi teel, et raudtee rongid, mis 7. Januaril Sewastopolist ja Losowost ära saadetud, meel 19 Januaril Sewastopolist ja Meliropoli mahel lume sees kinni stiSnud. Et kohalisel rohival nii suur külm ja lumetuisk haruldane asi on, selle pärast poole siis ka töölisi lumcrookimiseks  saadud, sest kelllgil poole tarwilist tublit ihukaret olnud. 39 puuda toidu eest. mida reisijatele 29 wcrSta maa taga toodud, makstud 129 rubla. Batumist. Säal on 16. Januaril rööWlid raudtee-jaama sisse tunginud, ! ametniku ja ühe selle juures wöörsil olema I mehe mahalasknud. Nad rööwinud siis kõik ! kroonu raha ära, mille järele ise ära I kadunud. Neid poole kütte saadud, j Soomemaalt. Kaks jäledat kuritegu > saiwad Januari kuu esimesel poolel Helsingi I kubermangus ära tehtud. 2. Januaril I sai Jngö kiriku lähedal üksiku elaw hm Bäk. oma maja õue pääl ühest hulgusest kirmega ära tapetud. Seesama hulgus tappis 12. Januaril Loja kihelkonnas ühe jõuka mana tüdruku, nimega Lomisa Allen, ära. Warsi pärast seda sai kahekordne mõrtsukas, kelle riiete kulges suured meretäpid  olimad, kinni wõetud. Wiiburi kubermangus kargas 4. Januaril noor töömees Juhan Kuittu häkiste oma ema kallale ja torkas talle nuaga kaks korda näu sisse. Ema katsus põgeneda, aga poeg jooksis ta järele ja pistis talle nua kuklasse. Kaks lähedal olewat töömeest tõttasiwad kisa pääle appi ja saiwad emamörtsukast  püstoli kuulidega haawatud. Siis istus Kuittu rahuliselt lume pääle maha ja ütles politsei teenijatele, kes teda kinni wõtma tuliwad, tema tahta jahi pääle minna. Koleda teu on ta wist segatud  peaga ära teinud. Haawatud mehed saiwad hospidalisse -viidud; õnnetu ema heitis juba tee pääl hinge Wäljamaalt. Saksamaalt. Kuda sääl ikka weel wana Bismark asja annab, et tema pärast meeled waStastiku põrkawad, nähti hiljuti jälle Bonnis. Säälse ülikooli Üliõpilased oliwad nõuuks wõtnud, wiimati peetawal keisri sünnipäewa pidul ka BiSmarki auuks kõnet pidada. Kuid rektori poolt oli neile teatatud, et see hea ei olla, sest sellega saada ehk keiser pahandatud! üliõplased aga seletanud, et nemad põhjusmõtteliselt oma endise otsuse poolt jääwad ja kõik ainult rektori soowil pidamata jätawad. Saksamaal on Wene Troonipärija külaskäik head mälestust jätnud ja enamisti  kõik ajalehed tõttawad selle üle oma headmeelt awaldama, et aastasadade wanune  sõprus ja hea läbikäimine Wene-ning Saksamaa wahel jälle nagu kinnitatud ja wärskendatud saanud. Nimelt on tähelepanemist  äratanud Saksa keisri sõnad, mis ta garde-rügemendi pidusöögil Wene Keisri Majesteedi termist juues rääkinud. Ka Wene Troonipärija lahke ja südamlik wastus selle kõne pääle leiab rohkesti kiitust. Nimelt rõõmustab tuttaw „Hamb. Nachr.", et selle sündmuse läbi jälle endised  ajad mälestusesse saada kutsutud, kus keiser Willem I. ajal soe ja südamlik olek Wene ja Saksa wahel walitsenud, kuna wiimsel ajal mitte kõik enam nõnda ei olla. Aga -võida loota, et nüüd jälle manu auusaid -vanematest päritud politika põhjuSmõtteid  enam tähele pandakse. Wene ajalehed räägiwad sest asjast kaunis wilult. Olla ju röömuStaw, kui Saksamaal tuntakse,  kuda neile Wene sõprus hea ja Wene waen halb olla, aga kahjuks ei olla praegustest rääkimistest asjale mingit parandust loota. Kolmikleping oma Wene -vaenulise sihiga jääda endisel -viisil seisma ja Saksamaal aetawat „kahel küljel sõja" juttu endist moodi edasi. Mis Saksa keisri sõnadesse puutub, mida ta omas kõneS öelnud, et Wene ja Saksa wäed olla kõrwuti seistes lahingiwüljal  oma werd walanud, siis olla see ju ajaloolikult õige, aga riikide politika seis muutuda tihti ja ruttu. Ka Preisi mägede wastu olnud Wene möök kaks korda poole saja sees pöördud: Seitsme aastases sõjas ja 1812 Napoleon I. ajal. Prantsuse wastu olla ka Wenemaa kaks korda (Napoleon I. ja UI. ajal) rasket -võitlust -võidelnud, nüüd aga wõida küll loota, et seda edespidi enam ei sünni. Aga Saksa wastu eks aeg asju aruta. Prantsusemaalt. Panama kärast kirjutada, läheb juba igaweks! Sest muud sääl kuulda ei ole, kui ikka seda: et jälle see ja see mees ehk leht nii ja nii palju „mokamääreks" saanud. Kõige hullem on, et president Karnoo ise ikka suurema kahtlustuse alla langeb, nõnda et temale juba mitmelt poolt nõuu antakse, ammetist lahkuda. Aga mis siis? Siis on PwntsuseS  lugu üsna lakas! Jtaliast. Ka ühest merisest sündmusest tuleb Jtaliast teade. Sitsilia saarel 56- 4. Saarlane 1893.