Tallinna Sõber M 5. Seitsmeteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Küünlakuu 9. pääwal 189.1. Klt«ldi«t sealcht Eesti rahVllie maal ja lixikes. Tuleb ükskord nckdalis wälja» Maksad'Tallinnas SwdssrS'i MMs trMWaZaS? AaSiaS ......... J rNbla. .40 kap.— Ysvl-aaStaS.. °....... 1 rubla W kop llajn ehk postiga saadetud: aiiStaS' .........3 nibla -- ................ I rubla 79 kop. Annlnwlsd MKkMWKd igK xss sM leM «feMe IssK 5 ASP- Tellimised WSetakse wasts! HaMnnas- z-ÄrMle Petexösrsis-S. Sssianl»!, W 54. T-»rt«s- Laakmann. Makweres z Z. K«ys. Paides: K. SeiSetöerg. --- KKKlalus:  K. KoWerg. LIY-Ms - A. AüttMrü paodw. WNjandts - Z. Aarsw'i ja K. Leokene raamatukauMsed. Warwas: W. Põder. Mõrus-. Prana Melrose. MslLas- W. Iwdolst. KzireMres: TS- LÄ»gs. Maal: laida .-ftSrzl.is luulut-Nse. redaktor Ei ho ru« Älad —' li.jgd iMWfld BaltiAki Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt, Tallinnast. Saadikud Peterburgist tagasi. ilu» I Pahaieud. Karu-jahilased. Baltiskist. Raktverest. Maalt- Riiast. Peterburgist. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Näärikuu 38. pääW.N MMmsM. Zseäralise osawõtMisegK, nimelt ka Saksa Riigi-Ühsndnss üksikute riikide walitsejats WüMids hoolt, on fe! korral Keiser Wilhelm II sündimise  - p ää w Pühapääwal, Näärikuu 27. (is.) pääwal,  peetud. Juba LanpäAwal kell 2 pärast lõunat, oli Sakseni Kuningas tulnud, õhtal KL sõitis Keiser Wilhelm Würtembergi Kuningal- wakshallisse wasta, teda ise kuningUkusseschloWsse saatma.Hessenl Suurherzogja Waldecki Würst oliwad Laupääwa! teele läinud; Saksen- Meiningeni ErbprinZi-paar, Saksen-KoZurgi Herzog ja Würst von HohenzoAern oliwad ka juba tulnud. Oodatud  faiwad weel Badeni SnurherZog ja ErbsMrherZog, Oldenbnrgi SnnrherZog ja Erdsnurherzog/ ja Schaum.- burg-Appe Würst ja WüMipwus. Kõige tähtsamaks ja rSõmnStawamaks peetakse Würtembergi Kuninga tulemist. Sellest olla selgest näha, et jutud pönewusest Saksa Keiser Wilhelmi ja Würtembergi Kuningas Wilhelmi wahet ilma ühegi põhjuseta olnud. WÜrtsmberg on wäga tähtjas VZune-SaksamM kohta. Zrwatakse etMslttsuse-joone  pööramine endise joone poole, mis Graf Caprwi lahkumisega Riigikanzleri-ametist nähtawaks sai, rahwa waimustust Keiser Wilhelmi 11. wasta suuremaks kaSwakanud on. Ka Würst Vismark olla Keisri süudtmise-pääwakD Berttnsisse tulla tahtnud, ÜheS ka Keisrile tema kaastundmise-ülesnaitamiste eest Würstipraua  surma juures, oma tänu tunnistama. Santide ilmade pärast olla tema seda aga arStide nvuu peale maha jätnud. Ka räägiti, et Würst Bismark Küünlakuu keskmiste (esimeste) pääwade sees Berlin'isfe tulla on tahtnud, Riigi-uõuukogu koosolekust ssa WZtma, kus Põllutöö  häda üle nõuu peetud saab, aga ka selle Wasta on tema arstid pahade ilmade pärast rääkinud. Igapidi olla aga kiudel, st Würst Bismark ühel edaspidise! aeal Berlin'isse, Keisri juure tuleb. Teiselt poolelt kinnitatakse,  Keiser Wilhelmil olla kindel nõu Fried?ichsruh'esfe Wanakauzleri wõsrufele minna. Nüüd ka ametist lahkunud  Riigikanzler, Kindral Graf Eaprivi, on tunnistanud, tema olla Würst Bismark'! papast selle lahkumist Riigikanzleri-ametist  weikemM pidanud, kni tema on. Pilkajad  ütlewad, see DamaSkuS'e-pääw (kus Saulus Pauluseks  pööratud sai) olla Graf Caprivllle natuke hilja tulnud. Keiser Wilhelmi kabineti-käs! sõeawaele tema sündimise-pääwal tähendab malsskuse-päaWüde peale 25 aasta eest peetud wõrreldamata auu-rikkast sõeafi, mis, isamaale peale sunnitud, Saksa Würstide ja suguarudx ühendamise läbi riigi suurusele ja eluõnnele kõigutamata põhjust pannud olla. Kabimti-käsk määrab, et Heinakuu 55. (3.) paamast 5895 Lehekuu tv. (Jürikuu 28.) pääwani  neile sõeawäe-jägudsle antud uued lipud, kellele Keiser Wilhelm I. ssawõtmise eest sõeaft auutähtesi annud ou, nii pea kui need lahti tehtud ja üles pandud saamad, kohe tammelehtede-shteSse piawad pandud olema. Niisamati  piawad ka nende öatteriede esimesed suurtükid, kes föeaft osa wõtsiwad, ehtetatud saama. Kabineti käsk lõpeb järgmiste sõnadega: ?Saagu fseawägi ikka meeles pidama, st seesugustele tegudele ainult Jumala-kartus ja truum sõnakuulmine jõudu anda wõiwad." Arupidamised ja pahandused Riigipääwa-maja seinakirja üle pea-ukse peal, keStasiwad weel edasi. Nüüd olla Ehituse-kommisfionis nsuuks wöetud ,Saksa riigile" asemele /Saksa isamaale" panna. Waewalt saamad aga need erakonnad sellega leppima, kes ennast pahandasiwad, et enne nõuaks wõekud kiri: .Saksa rahwale", körwale jäätud on. Kelle poolt see uimelt Rahmus-erakonnale mi pahandaw muutus tul- nud on, see oli ikka weel teadmata, salgatud ei wõi aga saada, et isemeeline, kiustlemine selle pahanduse põhjus olema näitab. Põllutöö häda üle on Preussi Põllutõö-Minister  Freiherr von Hammerstein Preussi Maapääwal  pitka kõnet pidanud ja ennast selles uute tollikaupade  wasta AMria-UugMMaaga, Wmemaaga ja teistega tunnistanud. Esimene eksitus olla Ausria-Ungmmaa wilja sissewedamise-tollids alandamine olnud, mille zärgeS seesama kaup Wemnmaga sunnikawäl wiisil tulnud. KaS neid kaupafi uueste läbiwaatamise alla wõtta ja tehtud wigasi wghegi parandada wõib, seda olla raske arwata. Põllutõö-hada ei olla aga Saksamaa! üksi. Waadatagu WmeMaa, Inglismaa, Prantsusmaa, Austria, Amerika, Ztalia peale, siis leita seal weel suuremat häda. Saksamaa  põllumehed olla wiimasel aastat awattkkudele laenukassadele  kaks kuuni kuus protsenti zinsi-maksudest wõlga jäänud, Wenemaa põllumehed 65 protsenti. Inglismaal ei olla põllutöö asjad paremad kui ScMmaai, siiski käia Inglismaa selles asjas koguni teist reed. Wenemaa, kus awatt? Msaatmme põllutööle kõrgemate harjale aetud olla km iialgi enne, olla põllutöö lugu palju sandeM, kui Saksamaal. Seda häda kõikides asjatallitustss ei Võida -ga- ütsÄdiss- majapidamise-joone süüks üksikutes riikides ajada, see olla üleilmlisest loomusest.  Arwaka, et selle wasta awalickude aitamiste läbi abi leitakse, olla eksitus. Maadel, kuS seda katsutakse, ei olla lugu parem, kui Saksamaal. Industrie (Vabrikutöö), ?asikäsitöö  ja kalibaajamine olla sellessamas kitsikus nagu põllutöö; ühe abiks ei pidata teisele häda tehtama. Hammerstein poni iseäranist rõhku korralise ühenduse peale kõikide wahel, riigi-abi ja isi-adi pidada käsi-käes käima, ja lubas mitmesuguseid abinõust põllutöö kergitamiseks ette Panna, nagu üleüldise liikumise kergitamist, weeleesi ja raudteede - abiteesi, wedu hinda de wäheudamist, raudteedeasjade  decentralisationimist (wabastamist ühe keskpmMse seaduse alt, mis kohalist tmwitust küllalt tähele ei pane ja kõiki ühs liisti peale paenutab), põllumeeste ühendamise  läbi oma keskis j. n. e., mis ennamist ka juba nõuupidamise alla wõetud olla. Põllumeestel olla kitsik, nemad ei Pidada aga mitte nukrusesse (PessimismuS) langema. Häda waSta wõlda abi leida. ÜkZki aSjatallitus  ei olla nii pingult Jumala armu külge köidetud, kui põllutöö. Selle peale pidada põllumehed ennast siis ka tuetama. Saksamaa! kaevatakse wäga sozialdemokratliku  waimu üle, mis siudentidc sekka kippuda ja noorust  läbi kihwtitama hakata. Selle aaSta Näärikuu 1. pääwast saadi? ilmub Ber!iu'is üks iseäranis selleks wälja antud leht, nime all ?Der soMisiische mis pool-aaSlas 1 j/z ja sedawiisi wist ?a tööliste  isitehtud ja eestkostjate poolest nende käest wZljakumatud rahaga üles peetud saab, nagu suured tööliSte-törkumised  ja teised kardetawad eksitused ja lülid. Proowiks, mis suguseS waimus see uus leht kirjutatud saab, olgu järgmised laused meie lugejate ette pandud: Mga neile, ?eS omas ülbuseS kui Vaenlased  meie wasta üleS aStuwad, arwateS, et nende halpli?ud  kõned logika sõeariistads, Sozialismuse sõeariistade, waSta panna wõiwad, neile wiskame meie oma kinda eite. Meie oleme õiged (,echte") studentid, nemad on waimlikud palga-orjad, tuapoisid, kes oma herrade karistajale käeke suud annawad. Meie seisame siin nagu wabad burschid, wana lanse peale mõteldes: wabadttse  ja isamaa eest! Mis on meie isama «? Kõik, kes inimlikult tunda wsiwad, mitte fee lapikene maad, mida ükS saagihimuline Würst, mida üks kanplemife-näljane  asjallitaja, meie ,rahwuse" parispaigaks pidada tahab. MiS on meie wabad ns? Iga inimese wabadus  tema andele järet lööd teha ja tema tmwiwste järel elada. Mis on meie aun? Selle eest wöidelda, mida meie tõeks ja õigeks pisim, Vabaduse, ühiduss ja wenusstuse  eest; meie auu on Sozialismust õpetada. Kõrgest üleilmline, uiässaw Sozial-smusl' Kmda näha. saamad  siin kõik seltslikud korraldused, seadused ja walitsused, mida aasta-tuhandete ZranZhtused seltskonna rahuliseks eluks heaks arwanud ja teinud on, et suures seltskoudas igaüks teisest tülitamata oma teed käia ja oma asju tallitada wõiks, kõrwale heidetud. Igaüks pidada oma tujude järel elada wõima, teistest hoolimata, see olla wadaduZ ja koguni ka Näärikuu 29. (i 7.) pääwal Bremerhaventtst wälja sõitnud kiiraurulaew  „E!de" on järgmise pääwa homikul Inglismaa randas ühe teise aurnlaewaga kokku psrkauud ja põhja wajmmd. üra uppunud on 235 reisijat ja 545 laewameest.  Peastetud on ainult 20 inimest, nende keskis kolmas ohwitser, ükS insheniõr ja üks na es terahwas.  Laewa pealt oliwad kolm paati wälja saadetud, neist oli üks, vaestega ja lastega, kohe põhja wajmmd, teine sai kuuS tundi laenetest wintsutatud ja wiimaks ühest kalameeõte-paadist randa weetud; kolmaudemast ei teatud ühtigi. ise ou weel 20 Minutit wee peal seisnud  ja siis järSku põhja wajunud. Mis teisest kokkupörkannd  laewast saanud, sellest ei olnud weel sõnumit tulnud. - Nümdergtts on Näärikuu j 25. (!3.) pääwa! linna postiwanker. mis wMhallisse sõidab, lahti lõhutud ja sellest 530,000 marka raha ära waraStatud. Thorntts oli öösel wasla Näärikuu 25. (13.) pääwal Weikfeü jõe west 1 metrit tõusnud ja jjea katki murdnud.  Hiljemini oli wesi jälle alanenud.  Königsberg  is saiwad laewasõidud Näärikuu 28. (10.) pääwal seisma jäätud. --- Hamburgis sn üks komitee «.HKmburg-Amerika- (amulaewade-joone) juhatuse! kokku astunud, Mbe" Hukkaminemife juures surma saanud inimeste järeljäänud omakselele abiraha korjama. Hamburgi esimesed kaubamajad  on selle korjanduse' juure astunud. Lübeckls ott Näärikuu 39. (18.) paama õhta! kange pshja-idatuulega  uputus üle linna Madalamate jagude tulnud. Rahwas põgenes omaist korteritest, kaupmehed ksristastwad  hulga töõliste-rammnga kaubad sadama-kuuridest Wälja. Suurtüki-paugud kuulutafiwad igal tunnil weetõusmist.  Zdamere-randas on jea-pMusxh palju kahju teinud. Äustria-UnMNMüli. Tülid Austris - Ungrumaa ja Bnlgaria wahel, seolists Mfifide pärast, olla jahtumas. Kmda Sosia'si kirjutatud, on mitmetes Bulgaria linnades tõrelemise-kogusi nende aktstsibs wasta peetud. Austria- Ungrnmaa loMeckonfersnZ on Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal selle asja pärast Wim'is nõuu pidamas olnud. CzemowiZ'is, Galizia's, on Maapääwa! nöuu koonasjus Ruthmlaste ja Rumanlaste sovwimiste ja kaebtuste üle peetud. MaapMdent on kinnitanud, Walitsus  panna kõige rahwuskondade õigeid tarwitnst tähele. Saksa-keett koolides õpetada olla salgamata tarwis, kui üleüldist ümberkäimife-kelt ja iseäranis kni kommandokeelt  söeawäes, kus selle keele tundmise puudus söea aeal rasket kahju teha wõida. ÜheS tähendas Maapräsident aga ka selle peale, et sealised Sakslased selle maa rahwa keelest õppima piakstwad. Jstria Maapääw on ära lahutatud  ja uned walimised juba wälja kirjutatud. Asjaselleks on Jtalialaste healeoe üliwõimuS Maapääwal annud kes Jtalia keelt ainuks tallitnfe-keelekS teha ja sellega Slawlaste  õigust kitsentada, ehk ka Slawlast Maapääwalt koguni wälja tungitada himustastwad. Vöhmimaa Maapääwal  on Noor-Tschechilaste ettepanekud, üht ühist ülemat kohust kõigel Böhmimaal asutada ja keskmistes koolides Wene-keelt õpetada, tagasi lükatud, esimene suur-