Denis waata Dionysius. Detlef, Detlev w.S. k. „rahwale armas." D e wald w. S. k. „rahwa wõim." Di etrichw. S. k. „rahwa walitseja, rikas." Sellest lüh. Diet, Dieto, Deto, Tiit. Dionysius, Dionys G. k. „imelik." Sellest lühendatud  D enis,Dennis, Tõnis. Ditmar w. S. k. „rahwa kuulsus." Dominik, Dominika L. k. „Jssanda päralt olew." Dorothea G. k. „Jumala and." Mehe nimi sellest Do - rotheas, lüh. Dor a, D o o r a. Eberhard, Ebert, Eberhardina,  Ebertine w. S. k. „kuldi-tugew." Eckhardt, Eckartw. S. k. „mõõga-tugew." Edgarw. S. k. wõõra-oda." Edith Jngl.k. „wara-suurus." Edmund w. S. k. „warakaitsja."  Naese nimi sellest Ed - m u n d e. Eduard w. S. k. varahoidja."  E g b e r t lv. S. k. „mõõgahiilgaw."  Egi nhard, Einhard w. S. k. „mõõga-tugew." Egmund Holl. k. mõõgakaitsja."  Ehrenfried Saksa k. „auu-rahu." Ehrentraut Saksa k. „auu-usaldus." Ehrhard Saksa k. „auutugew.  Eleonora G. k. „ärdameelne"  neiu. Sellest lühendatud  nimed on Leonore, Lora, Elinor, Nelly, Nora, N o o r a. E l f ri e d e w. S. k. „kallis  rahu." Elias H. k. „Jehowa on mu Jumal." Elisa, Elise lühendatud  Elisabeth. Elisabeth H. k. „Jehowa  Jumala koda." Sellel nimel  on palju lühendusi. Els - bet, Lisbet, Betha, Betty, Babette, Bessy, Lrese, Elsa, Else, Bettina,  Alix, Alice, Ellis,  Lihs, Lisabet, Lisa, Li: sa, Liisu. Kõik need nimed on kergemal rääkimisel Elisabethi nimest sünninud. (Pooleli.) läks ikka raskemaks, sest et ma kõigest  kaalumisest hoolimata ometi hääd teed pääsemiseks ei leidnud. Williamist ei kartnud ma midagi. Tema truudus oli mitmekordselt proowitud ja kindel. Pistol, mida ma metsa olin wirutanud,  tegi mulle muret. Mispärast olin ma seda teinud? Ma oleksin teda hoidma pidanud. Kui ta säält leiti, wõiS tagaajajaid meile tingimata  jälgedele juhatada. Minu ainus  lootus oli, et ta ehk niisuguse koha pääle sadas, kust teda mitte niipea ei leita. Et Philippa mitte kahtluse alla ei langeks, seda ei wõinud ma loota, ja sellepärast ei olnud midagi teist nõuu kui põgeneda. Aga kuhu maale? Kus wõis Philippa wangiwõtmise eest kindel olla? Neid maid oli mitu, sest see lugu, mida ma jutustan, sündis enne aastat  1873, mil alles kurjategijate wäljaandmine riikide wahel kohuseks tehti. Sel ajal oli ainult Prantsuse maaga ja Põhja Amerika llhisriikidega niisugune seadus Sellega ei olnud meie pelgupaiga otsimine sel ajal mitte nii raske kui nüüdsel ajal. Et aga selles asjas kindlat teadmist saada, läksin ma ühe enese sõbra, adwakaadi, juurde ja pärisin seda asja järele. Säält kuulsin ma, et tõsi oli, mis arwasin. Aga ma kuulsin ka, et ka teised maad kindla nõudmise pääle kurjategijad pidada wälja andma, kui nad mitte teist riiki pahandada ei taha. (Pooleli.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Türgi Armeenias on säälsete wagiwaldsete tegude uurimised wiimasel  ajal õige ruttu edasi nihkunud, sest et sultani poolt käsk tuli wäljamaalasi,  kes kommissioni töödest osa wõtawad, igale poole lasta, kuhu nad aga tarwilikuks arwawad minna. Iseäralik sõnumisaatja, keda Londoni  leht„D aily Telegraph" Armeenia lugusid uurima oli saatnud,  on nüüd pika kirja Muschist Londonisse saatnud, millest wälja paistab, et Türgi ametnikud suurt wägiwalda armeenlaste wastu on tarwitanud. Enne uurimise-kommissioni  tulekut püüdis Armeenia kuberner,  Seki-pascha, kõik ülekohtuste tegude  jäljed ära häwitada, kuid see ei läinud talle korda. Kui Türgi wägi wastupanijate armeenlaste üle wõitu oli saanud, heitsiwad 360 ar meenlast hääga alla. Nad surmati kõik ära ja wisati ühte suurte auku, mis mullaga kinni maeti. Kohtumõistmisel  armeenlaste juhataja Muradi  üle, katsuti teda tunnistama panna, et inglased armeenlast mässule on kihutanud ja neid sääl juures toetanud. Kui Mürad kõigist piinamistest  hoolimata niisugust tunnistust  ei andnud, mõisteti ta surma. Berlinis, 17. webruaril. Riigi nõuukogu awamisel pidas keiser  Wilhelm kõne sozialilije politika  üle. Parisis, 17. webruaril. Keiser Wilhelm on ka Prantsusemaad oma laewadega Põhja - Läänemere kanali awamiseft osa wõtma kutsutud.  Prantsuse senatis on nüüd mõned senatorid selle poolt, et kutse wastu wõetakse, mõned selle wastu. Ka ajalehtedes on suur waielus  selle üle, kas Prantsusemaale kõlbab Saksa keisri kutset wastu wõtta. Poolametlik leht „Temps" ütleb selle asja kohta, et komblus, millest Prantsusemaa seni ikka lugu on pidanud, kutse waStuwõtmist nõuda. Kui Wene sõjalaewastik sääl saab olema, siis ei wõlda ka Prantsusemaa oma säält ära jääda. Londonis, 17. webruaril. Parlament wõttis esimesel lugemisel  häälte - enamusega ettepaneku, mille järele Vsales'i maakonnas kirik  riigiü tuleb lahutada, wastu. Kiwestis, 17. webruaril. Siia tuli Kuubast sõnum, et mässajad  ühe Hispania wäe, mis 2000 meest suur, löönud on. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid, ühtlasi ka K. K. Suurwürstid Mihail Aleksandrowitsch, Paul Aleksandrowitsch, Aleksander Mihailowitsch ja Suurwürstinna Ksenia Aleksandrowna, käisiwad minewal  reedel wesiwärwi piltide wäljanäitust  waatamas. Majesteedid ja Keiserlikud Kõrgused waatlesiwad wäljapandud  piltisid ja wiibisiwad mõne juures kauemat aega. Keiser ostis kolm pilti. Keisrinna ühe, Suurwürstinna  Ksenia ühe, Suurwürst Paul Aleksandrowitsch neli ja Suurwürst  Aleksander Mihailowitsch ka neli pilti ära. Anton Rubinsteini pära  n d u s on nüüd, nagu meile telegraf  „Nowosti" järele teatab, tema pärijatele kätte jaotatud. Tema mõlemad  Peterburis olewad maiad, mille wäärtus 340,000 rbl. pääle määratakse, saiwad ta pojale ja tütrele.  Õndsa kunstniku lesk, kellele Peterho i suwimõis jääb, sai Peterburi  majadest sularaha läbi osa, kuna ta ka mitme helitöö sissetulekud omale saab, maha arwawd ooperi „Dämoni" läbi tulewad tulud, ja kõik õigused Rubinsteini tööde kohta temale jääwad.  Kadunu tütar, stabrittmeistri Rebesowi proua, saab kõigi isa tööde sissetulekud, mis kõige wähem 1000 rbl. aastas wälja teeb. Kogu Soo m e uudis j uttu  sid Saksa keeles, nime all „Aus dem Lande der tausend Seen", mille wälja-andja vr. M. Buch on, wiipi hiljuti Keisrinna Majesteedile auuandeks.  Raamat on imetoredasti köidetud ja ehitud. Soomemaa riigisekretär  kindral von Dehn Pani ande wäljaandja nimel Keisrinnale ette. Kaubareisija Benzel Rubinsteini mõrtsukas on leitud, teatawad päälinna lehed. Rubinstein smõned nimetawad teda Rubinowitschj leiti, nagu teada, Alafusowi  maja pesuköögist tapetult. Salapolizei on nüüd mõrtsuka kätte saanud. Ta on Jaroslawi kub. pärit.  24 aastat wana, nimega Aleksei Nikolajew, ja teenis enne ühes wäikeses  toidukauba-poes Peterburi küljel.  Teda ülekuulata ei ole weel wõidud, sest ta on täiesti uimases, mürimeelses olekus ja jäi kohe, kui teda arrestimajasse toodi, nagu surnu magama. Ta oli wiimasel ajal ilma kohata. Rubinsteiniga sai ta „Buzorki" trahteris kokku, kus ta temaga biljardit  mängis. Kuda tal korda läks oma ohwrit nimetatud majasse meelid tada, pole weel teada. Kuid mitmed, kes teda Rubinsteiniga maja hoowis on näinud, tundsiwad tema kohe ära. Ka on kindlaks tehtud, et Soome nuga, mis pesuköögi akna päält leiti, Nikolajewi oma on. Nikolajew on ka juba oma süü ise üles tunnistanud.  Ta leidis Rubinsteini juurest hoopis pisikese rahasumma ainult 14 kuni 15 rbl. Pesuköök oli päris kogemata wiisil mõrtsukatöö paigaks saanud: muidu seisis La alati lukus, aga üks naene, kes sääl just pesema tahtis hakata, oli ukse arvanud ja ise natukeseks ajaks ära läinud. Sel lühikesel wahepilgul saadeti tegu korda, ja nimetatud naene oli esimene, kes surnukeha leidis. Ülekuulamine saab asjale muidugi rohkem selgust tooma. Tweri semstwo, mis 8. dez. tuttawa  palwekirja Majesteedile ette pani, annab ikka weel ajalehtedele kõiksugu harutamiseks asja. Nii teawad  „Mosk. Wedomosti" rääkida, et Tweri asetäitja aadelimarschal Trubnikow,  kelle juuresolemisel semstwo oma seadusewastalise otsuse teinud, selle eest noomituse olla saanud. Pääle Trubnikowi alla weel 5 kreisiaadelimarschali  noomitusi saanud. Palwekirja walmistamise ettepanijale ja päätoimetajale, Wesjegoni kreisi saadikule F. J. Roditschewile olla ära keelatud, semstwo ja kogukondtikkudest  walimistest osa wõtta ja ennast walida lasta. Selle keelu kuulutamiseks olla kuberner hr Roditschewi,  kes Peterburis wiibib, säält Tweri kutsunud. Orlowis sündinud hiljuti järg. mine iseäraline warguse lugu. Ühel õhtul pidanud keegi majaperemees pidu, kuhu kaunis hulk külalisi oli kogunud. Kui pidu täies joones oli, kuuldi eeskojas ukse kella helisemist; sisse astus wäga wiisakas riides isand ja palus peremehega kokku saada. Peremehe küsimise pääle palus ta kauni summa raha wõlgu ning pakkus  üht peenikest naesterahwa ülikuube  pandiks. Kui kaubaga malmis saadi, lahkusiwad mõlemad wäga sõbralikult;  tulnud isand läks saadud rahaga oma teed ja peremees käskis pandiks antud ülikuue aita wiia. Kui pidu lõppes ja külalised ära minema hakkasiwad, leidis teener ühe pidule tulnud preili ülikuue puuduwat.  Kui kõik otsimised asjatuks jäiwad. sai peremees wiimaks asjast aru ja käskis pandiksj antud palitod aidast tagasi tuua, ja see oligi, mida otsiti. Kiiejvi kubermangu Smela küla elanikud saanud hiljuti imelist looduse-nähtust  näha. Terwe päew sadanud  lund ja puhunud põhja-hvM' miku tuul. Õhtul aga, umbes kella 9 aegu, pöörnud tuul lõunasse, ilm läinud soojaks ja taewas pilwe. Kella 9 aegu hakkas wihma sadama, ja warsti kui oa warrest. Ränka wihma sadanud kaks tundi müristamise saadetusel. Imeline nähtus andnud  paljudele arwamistele ja juttudele  asja. Werhnaja-Bulankast (Sibe rist) kirjutatakse„Sakalale": Uus aasta tõi siia 40 kraadi külma ühes. Minewal  aastal oli siin wiliakasw waewane, rahwa seas on nukrust, pahandust ja kurbtust Palju. Praegu walitsewad siinsete eestlaste seas mitmesugused haigused, kaela- ja rinnatõbed. Si» beri raudtee ehitust kuuldakse wäga ruttu edenewat, see annab meile suurt lootust, et asjad mitmes tükis siin paranewad. Lätimaalt. Walgast. Wastus. Hr. D. M. !ausub Postimehe 38. numbris „ —b." sõnumi kohta nõnda: „Sua on mul nii palju ütelda, et mitte ülemal nimetatud wennad (hrd Metusalad)  üksi kui ainsamad ja agaramad  lauljad Walgas K. H. juhil pole laulu edendanud, waid Walgas on tublisid lauljaid küllalt, muud kui agaramat juhatajat on tarwis." Seda pole „ —b." sõnumis, nagu ülemised read 38. numbris seletawad, sugugi üteldud, et wennad Metusalad  „üksi kui ainsamad" lauljad Walgas  K. H. juhil laulu on edendanud, waid seda on üteldud, et nemad Lal „agaramad" lauljad on olnud, mida mina ka õigusega nende kohta ütelda wõin. Edasi ei salli hr D. M. omas wastujes, et „b." wennakesi Metusalaid minu lauljateks nimetab  ja ütleb selle pärast, et nad K. H.'l mitte „palgatud" lauljad ei olnud, waid ainult „aid anud" pidusid ja kontsertisid korda saata. Iseenesest mõista, wõib aga koorijuhataja  igat tema koori lauljat-lii. get, „omaks lauljaks" nimetada, nii kaua, kui see koor weel kinnitatud Seda ja teist. Kinni tabatud maailma hulgused. Prantsuse täheteadlane Jacques Lootard (Shak Leotaar) on ühe kirja wälja andnud, milles ta kõige suurematest meteoridest wõi taewalaotusest maakera pääle maha sadanud kiwidest seletust teeb. Niisuguste  taewaruumi kinnitabatud hulguste seas on ka suured hiiglased,  kellega meie sugusele loomale oleks kardetaw olnud nende rändamisel  kokku põrgata. Kõige suurem aerolit ehk õhukiwi seisab praegu Nmenes'es, Mexikomaal; tema ras!ust  arwatakse üle 33,000 kilogrammi pääle Mogrmm 2Vs naela). Teine meteorikiwi, mis pääle 30,000 klgr. kaalub ja 1875 aastal St. Catharina maakonnas, Brasilias, ühelt mäelt leiti, hoitakse Bahia linnas alal; kolmas, suur Tukumani aerolit, mis umbes 18 000 klgr. kaalub, on ka Lõuna Amerikas maha sadanud. Rio de Janeiro linnas hoitakse 1877 aastast  saadik üks meteorikiwi kiwi alal, mis Bendegos, Bachia ligidal, 1816 aastal maha on sadanud ja mille kaal ümmarguse armuga 6000 klgr. on. Parist ja Londoni linna on paljugi mereorikiwisid talitatud ja praegu weel sääl näha. Nii seisab, näituseks, Londonis meteorikiwi 1783 aastal ka Tukumanis, Argentinia wabadriigis, on maha langenud ja 767 klgr. kaalub; pääle selle on sääl üks suur kild 1861 aastal Melbourne ligidal, Australias, laugenud meteorikiwist,  mille raskus 3600 klgr. on. Parisis hoitakse üks meteorikiwi alal, mis kaua aega Merealpides olewa Calle kiriku ukse ees pingiks tarwitati  ja mis 758 klgr. kaalub. Niisama  seisab Parisis 1037 raskune meteorikiwi, mida muiste oli Mexitos  ebajumalana auustatud ja kärast poole Charcas'e katoliigi kirikus asi oli leidnud. Isemoodi „konwerents." Endine  Inglise minister Pitt põdes jookswat  tõbe. Tema juurde tuli läbirääkimisele  laewawäe juhataja Newcastle herzog. Haiguse pärast oli Pitt külmas  toas sängis, kui kõrge wõõras tuli. „Teil on kütmata tuba talweajal,"  sõnas herzog. „Jah," kostis Pitt, „ma ei wõi tule-sooja kannatada."  Ehk küll herzog ennast sooja kasuka sisse mähkis, läks külmetamine ometi liiali. WabandadeS tõusis herzog  ülesse ja puges teise sängi patjade  sisse, ning nüüd arutapwad kõrged  herrad sõjalaewade ja sõja üle, ning selgemaks arusaamiseks tarwitasiwad  nad ka käsa, mille läbi sängid aga külmaks läksiwad. Wiimaks tuli üks luuletaja kolmandaks, kes seda nähes naerma hakkas, ning lugu kirja pani. Cndised näitlejate - palgad. Aastal 1778 sai kuulus hoowi-näitleja  Eckhof Gotha linnas nädalis 12 taaldrit (18 rbl.) palka, ning aastas 9 sülda puid, Jffland 5 taaldrit palka nädalis ja 4 sülda puid aastas, Beck IV» taaldrit nädalis, aga puid mitte halgugi. Wana PNU. Wiis kilomeetrit Otju linnast, Jaapanis, kaswab kuulus mänd, nimega Dai Matsu. Puu kaitsjad preestrid tõendawad, et puu pääle 890 aastat wana olla. Hiigla mändi arwatakse kaheksa Jaapani imede hulka. Puu nähtus on päris kohutaw: kahe jala kõrgusel on ta ümbert ringi mõõta 15 jalga 9 tolli jäme. Pikkus on 84 jalga. Puu otste wahel oli kord 4 hoonetest, kuna nüüd aga kaks on. Kaks on tormist maha aetud. Klaas akna krunt. Moskwa ülikoolis prf. Timirasewa laboratoriumis  olla praegusel ajal üks klaaskruut  imeliku omadusega. Päewal olla ta selge läbipaistew nagu teisedgi klaasid, aga õhtu hämaral tekkida tema pääle püha imetegewa „Nikolai" kuju. Prf. Timirasew olla astronom  Zeraskiga juba terwe kuu imeklaasi  juures katseid teinud, aga ei ole nendel weel korda läinud nähtuse põhjusest arusaada. Hapnikud ega muud ollused, ei rikkuda ime-nähtust klaasi päält. See klaaS'kruut on leitud Kurski kubermangust ühe waese talupoja hurtsiku aknast. Nähtus olla tõesti huwitaw. Naljaks. Elu sool: Usu armas Mari, wastastikune armastus on elu sool! Tõsi küll, aga mis me soolaga teeme kui leib puudub?! Hiina tarkuse sõnad. (Raamatust „Ta-hto" eht „Suur Teadus") Armastus wõidab põlgtuse, nagu wesi tule. Käige üksteisega ümber nagu mitmeealised wennad ja õed. Walitseja peab rahvast armastama, nagu ema, kes oma esimest poega kallistab. Seda, mis armastab rahwas, armastada, seda mis wihkab rahwas, wihata, tähendab rahwale isaks ja emaks, temale hääks walitsejaks olla. Kui ka elu maru lõhub ... ka elu maru lokul), Msuuaä, miuu laekakest, RaBke koorem naimu rSkud, Raku lca<luu'd Lütlamest, Kiisli eclaBi ma tõttau Rlu3, Kalva3, kõikujas, . RokkomkZl vveol kauäa võtau Ruui riucZ mul tuksumas. >Vud kord surra iniud orua jrada, Zoovviu teilo pAraudust kooraust, kindlat, kõikuwata, döudu, tööd ja kannatust, I. I^vicÜQ. Mõistatuse-nurk. Lelles uzoisl.at.us6B seisal) iZa uummer üde teatud täüe asemel, mis välja arvata tulel). seatud tälred peavad keskmises püstreas ülevalt alla ja keskmises  ristreas paüemalt poolt paremale  poole loetud üüte ja sedasama  soua, uimelt üüte salmikumõõtu  avaldama, teised sõuad ristridades täüeudavad. 1) silite üksikut Läüte; L) üüte  iuimese  kouerüstadest; 3) liuua kubermauAus; 4j kardetavat  pööriaeKa; 5) üüte värsiaük  salmiku - mõõtu; 6) üüte merd; 7) üüte värvimulüa; 8) ükte jooki; 9) üüte üksikut täkte. Üieu d u s. Neie eilasesss mõistatuse seletusesse ou kaks jääuud: esimeses ristreas ülevalt peab täks X asemel täüt Id seisma ja viiendas ristreas täüt I asemel täüt l'. H .2 Postimees. 1895.