ei teagi, kui suurt abi meie neise õnnetumatele koolitamise läbi wõime anda. Piakstwad Need riakesed fits ka omalt poolelt jõudma, kaugemaid ringkondafi kurtkeeletumate koolitamise-tööle äratada! Ernst Baron Hoyningeu-Huene-Lelle, ,Hephata seltsib präfident. Lehekuul 1892. ÜheS on ,Hephata-seltfi" präfident, herra Ernst Baron Hoyningen-Huene, meile ka kirjutanud ja üht korjandust Wändra kurlkeeletumate-kooli heaks awada palunud. Sellega kuulutame, et meie rõõmuga selleks walmiS oleme ja kutsume  kõiki ohwri-rõõmfaid heategijaid sellest korjandusest jõudu mööda osa wõtma. Meie juhime fiin paikas kõige EeStimaa rahwa, igast sugust ja seisusest, tähelepanemist iseäranis selle peale, et kui ka EeSti rahwa hulk Liiwimaal  suurem on, kui Eestimaal, fiiSkt Wändra kurtkeeletumate-kooliS  rohkem Eesti-lapfi Eestimaalt kaswatatud ja waimu-pimedusest waimu- ja hinge-Valgusele wiidud saab, kui Liiwtmaalt, et fiiõ ka Eestimaal osawõtmine sellest nii tähtsast heldufe-asutusest iseäranis elaw piakS olema. Andeid wõtawab waSta: Baltisk' iS Wändra kurtkeeletumate-kooli asutaja ja kaua-a gne juhataja, herra kirikuõpetaja Ernst Sokolowski, keS, kuida teatakse, nüüd kirikuõpetaja BaltiSkW on, ja ,Tallinna Sõbra" toimetus  Kurski majaS. Omal aeal saame kokkutulnud andete üle selle lehe seeS aru andma. Tehke südamed ja käed nende Viletsamate Viletsate heaks lahti, et ka nemad aeglisele elu-õnnele ja igawesele õnnistusele wsikfiwad juhitud saada. ,Tallinna Sõbra" toimetus. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti jk' iS Jaanikuu 6. pääwal. Saksamaalt. Wene ja Saksa KeiSriti kokkutulemisest Kiel'iS on laiad ringkonnad arwanud ja kirjutanud, et selle järgeS mitmesuguseid muutmist Europa üleüldises politikaS oodata olla. Saksamaa pool-ametlik leht ,Politische  Korrespondenz" on selle kohta nüüd Berlmist ja Pcterburgist järgmist sõnumid saamid: Berlin'ist: ,Jlma neid rahu-tähtest alandamata, mis mõlemate Monarchide  kokkutulemise! põhjuseks oliwad, piab aga sellest mõttest kinni peetama, et sellel mingisugust suurt politikalist järge olema ei saa. Selle üle, et sellest kokkutulemisest üht muutmist tänises seisukordaS oodata oleks, ei ole ennast keegi tühjast lootusest petta lasknud. Mäjestät Keiser Aleksander 111. hea tahtmise üle rahu üleSpidamiseks,  ei ole muidugi kellegi! kahklust olnudV Peter, burg'ist on selle lehe sõnumisaatja üheSpitkemaS kirjas Jaanikuu 8. (Lehekuu 27.) pääwast neid põhjuseid arutanud,  mille läbi see kokkutulemine senni wiiwitannd oli, näituseks wiimasel aastal Prantsusmaa laewustttu Kronstadt'i-sõidu  läbi, mis kokkutulemist Wene ja Saksa Keisrite wahel natuke enne seda, ega ka kohe pärast seda, soowitawaks ei teinud, teinud Kõigekõrgemas perekondas j. n. e- Sõnalt kirjutab see sõnumisaatja tähendatud lehele: ,Nüüd, kus Wenemaa seisupaik üleilmlises politikaS igale poole kõige selgusega ja kindlusega tähendatud on, nenda et arwamine, Wenemaa wöikS ennast omast nüüdsest teest ühegi juhtumise läbi kõrwale juhtida lasta, täieSte eemale näib tõugatud olema, ei wöinud Mäjestät Keisri kokkutulemisel Saksa Keisriga mingisugust takistust enam eeS olla. Mäjestät Keiser Aleksander IH. wõeruskäik Kiel'is ei wõi Prantsusmaal mingisugust tuska äratada ja niisama mähe Saksamaal tühji lootust. Kuida aSsad sel korral seisawad, wöib jee Monarchide - kokkutulemine kõigist maailmast ainult üheks rõõmustamaks täheks Mäjestät Wene Keisri otsekohesest rahu-armastufest peetud saada. Majeüät tarwitas selleks wõeruskäiguks parajat aega ja tegi seda ühel kombel, mis näitab, et Wenemaa kõikide rahu-armastajate riikidega rahus elada tahab, ilma et malmis oleks, üht eht teist kaupa tegema, mis läbi ka ükS weikem selle riigi enese tarwikusiest eht rahwaSlikust auust ja tegewuse-wabadusest wöikS kahju saada." Ka teisel! poolelt on selgest näha, et see KeiSrite-kottululemine fidet Wenemaa ja Saksamaa wahel mitte kindlamini kõttnud  ei ole. Muutmist poolittka seisukordaS näitab paberite hinna lõikumine börsidel, nagu barometer õhu raskuses ja kerguses. Berlin'i börsil makfeti aga Jaanikuu 11. (Lehekuu  30.) pääwal Wene paberraha 100 rubla 213,,. marka, Jaanikuu 16. (4.) pääwal 209,, marka. Üteldakse,  et seal nimelt Suurwürst Konstantin Konstantinowitsch'i  sõit Nancy pidule tuSka teinud olla. Lepitust Saksa KeiSri ja Wanakanzleri wahel, millest kord nii paliu kirjutati ja kord juba sõnumit toodi. Würst BiSmart saada Riiginöuukogu  präsideutikS nimetatud, mis ametit Keiser Friedrich 111. omal Kronprinzi-pölwel tallitas ja >uiS sellest aeast saadlk tühjaks jäänud on, peetaise nüüd ikka rohkem ja rohkem küsitamaks, ühel ega teisel poolel ei näida selleks suuremat himu olema. .Politische Korrespondenz" kirjutab selle kohta: , Igapidi ei ole midagi elle tulnud, mis aSja anuakS, seda küsimist just nüüd jälle uueste ette wötta. Nende lehtede sulud, millest armutakse, et need Friedrichsruh'ga fidemeS s-isamad, näitafiwad selgest et seal tahtmist ega tarwitust ei ole, üht katset nüüdse seisukorra muutmiseks endise Riigikanzwt ja KeiSri wahel ette wötta. MõjuwaleS  ringkondade? kinuilatakfe aga niisama selgest, et teisel poolel ka üht ligendamist ei nöuuta. Ikka piad sellest mõttest kinni peetama, et hakatus selleks FriedrichSruheS piakS tehtud saama; seda ei näi aga eeSnähtanmeS aegadeS  sealt oodata olema. Kui palju lepitamiseks teha on katsutud, sellest olgu rääkimata; ksige selle avja seisukorra peale mõteldes wsikS selle muutmine, kui see iialgi tulema piakS, ainult ühe waba teu läbi ühelt ehk teiselt poolelt, ilma ühe wahetoimetaja abita, tulla. ,Bepitamise"-mõle wsib ju mitmel poolel heast tahtmisest tninud olla, kahjuks ei lase ennast aga kartuS mitte lämmatada, rk kohalist sõnumit aeg-aealt ainnlt selleks maailmasse paisatakse, et sellest rahutmat mrelt ja nüüdse Walitsufe nõrgendamist tuleks." Kuida teisest paigast kirjutatakse, minna fee mõte Löune-Saksamaalk wälja, skuna sellel KeiSri ligikondaS ja Põhja-Saksamaal wähe sõbra olla. WahemehekS KeiSri ja Pöhja-Taksamaa wahel ühelt poolelt, Lõune-Saksamaa wahel tetselt poolelt, olla Baierimaa kõige sündsam. Seal on tõrgete ringkondade osawõtm lne Würst Vi Smark'i aSjust ülepea ksige snurem; München ist on temale juba KiSstngen'tSse, kuhu tema pärast oma poja pulmi Wien iS läheb, ka juba kuninglikud  hobused ja tõllad saadetud. Rootsi K u - ningaS lutt Jaanikuu i 3. st.) pääwal PotSdamiSse ja sai Keisrist ja KeiSri Flügeladjukantidest Wildpaeki jaamaS teretatud. Järgmisel pääwal waataS Rootsi Kuningas  KeiSri, KetSripraua ;a kolme wanema Printst kaasas  Bonstaedti Väljal kaht gardi-ulani-rügementi läbi ja reifiS sellesama pääwa öhtal VerlinlSsc. Teretamine ja lahkumine Saksa KeiSri ja Rootsi Kuninga wahel on wäga südamelik olnud, millest sõbralikumal llgendendamist nende riikide wahel arutatakse, kui see kard wälja nailaS. nimelt ka selle pärast, el Roolst Kuningas suurtest pidudest Kopenhagenis mitte ise osa wötnud ei ole. Jtatia Kuningapaar  sai Jaanikuu tS. (3.) pääwa Shtal Berltn'i«fe oodatud.  JtatiaS on lüli Valitsuse ja Parlamenti wahel natuke jahtunud ja Kuningas on sedawttst wõernSkäigukS lahkemat aegu saanud. .Kölni Zeilung" tuletab pealkirja  all .Enne ja nüü d" järgmist mäteStust meele: waimuliku ametkonna seisupaik klembürgermeister  von Forckenbecki malmt'e juureS juhib meie lagafiwaalawat silma ühe piiskopliku kuulutuse peale aaSlast t 830. miS wäga selgest wahel Kalholitgi kiriku ja waimultkku ametkonna endise ja nüüdse watmu ja mõtete wahel tuuuiStab. See Trier', Piiskopi kuulutus tema kirikkouna preesintele Talwekuu. >2 pääwast lS3tt, ütleb: .Juba miktu korda on kuhtunud, et Gwangeltumi kiriku kogudusest usuosattSte surnukehast Katholiigi koguduste  furnuaidadeS matta ott. . . Rende juhtumiste ühewiififekS tallitamiseks . . . oleme meie aS>a leidnud, Teile . . . järgmist juhatust anda: I) Kui ühe» paikas ühe Ewangeliumi-llfulife surnukeha matmiseks mitte üht Ewengeliumi.koguduse surunaida ei ole, siiS on Katholiigi waimulikku aineti poolest niisama mähe selle waStawõtmise waSta surnuaidaS midagi ütelda, kui selle waStawõtmise üle kabelis, miS kohalise pruugi ,ärel kvimetalub saada wöib. 2) Oa selle surnu elupatkaS lits Äwsngeliumi usutunnistuse kirikuõpetaia ehk on sealised Äwangettumlased  ühe selle usutunnistuse nanbri kiriku koguduse tuure luetud, siiS on iseenesest mötSta, et matmise tallitus selle hooleks . . . ainnlt jääb. Juhtub seda ja patuwad surnu omaksed luba, üht Ewangeliumt usutunnistuse kirikuõpetajal matmise kallitamisekS Katholiigi surttuaidaS tuttava, M wõid seda luba kahtlemata anda, ja seda on, kui mitte iseäralise asju selle waska ette ei tule, ka igatahes anda. Rahuline kokkuleppimine mitmesuguste usulunutStuse-osaliSte wahel ühe ja sellesama koha peal, niisamati ka Kstholiikkaste  waStaStikune soowimine seesnguSttS juhtumistes, saawad igale preestrile meie kirikkondaS küllaline põhjus olema, khrtstlikku armastuse-meelt rohkem auuSlada, kui päritud õiguse põhjuseid. 3) Kui seda luba mitte ei paluta  ehk mõjumata pöhjuSte pärast mitte ei anta, stiS saadab,  niisamati nagu tänine, nrnda ka edaspidi Katholiigi preester surnut surnvaida. ArmaSluS-rikkaS thristlikkuS olemises miimafe suuandmise juureS ühe ärasurnud teise khristttku usutunnistuse omakfe waSta, et pea tema mitl» oma koguduse liigete taha jääma. Ewangeliumt-uivtiSle wanemate lapsed, kui nemad enue oma esimest pühalaualewõlmisi  surewad, wõiwad uiisamatt maetud saada, nagu Katholiigi usutunnistusest wanemate lapsed. TäiSkaSwauud  ini neste matmise juureS wötab prreSter manlleS ja baretis ehk muStaS kuubeS ja mantteS oma hachttlikku aset surnu rongis, jätab saatjale hooleks, «vaikselt potwet teha ja lõpetab tallitust sellega, et haual üleüldist palwet piab ja seda Jsfe-meiega lõpetab. Kellalöömise ja kooli - laSte-osawStmise waSta, mis kennad pruugid matmise juures  on, ei leia meie ühtigi tähendada." Pandagu tähele, et fee kõik Gwangelium laSte matmise juure» sündima  pidi. Kui wäga see ühe Katholiigi PtiSkopl kuulutus  EwangeliumlaSte südamet röömnStaS, seda näirawad sauad, mida Rheini maakonna Ewangelinmi usutunnistuse  Konststorium omas ringkirjas Jaanikuu 28. pääwast -833 wälja rääkis„Konststorium on kindlas lootuses, et Ewangelinmi usuwnmStuse Vatmulik ametwnd omalt poolest mitte selle taha jääma ei saa, mida piiskoplik kuulutuS  ette kirjutad, watd igal poolel ennast selleSsamaS tõe poolest khristtikkuS kannatuse-waimuS, mis ennast lelleS kuulutuses uit auumSriliselt ilmutab, üheS waiiniiS, mis kõrgemal seisab, kui ühegi ettekirja kirjatäht seda kätte saada ulatab, oma ära surnud kaaSwendade ja nende järeljäänud  smaksete ivaSta Katholiigi usutunnistusest, wälja näitama saab. * Rüüd on Gwangeltnmi usutunnistuse kirikuõpetaja Hostbachi waSta, keS ülembürgermeister von Forckenbecki matmist tallita?, kirikuõpetaja PreusS Güpkowtst üht käradat kirja wälja saatnud,  nimetab seda Ewangelmmi kiriku teutamisekS, et tema waimulitku ametit ühe Katholiigi kiriku liike surnukeha junreS tallitaS, kellele tema enese kirik kiriklikku aun keelanud  oli. Üks umbkaunatuZ näid teist äratanud olema. Nelipühil? on KalhoMklai-d pilgeri-käiku Fulda'Sse Pidanud ja Frelherr von Löen on seal üht üiikäredat lSnct PapSti ilmaliku riigi kogastsaatmifeks pidanud. Rooma linna ärawõtmine olla üks mässamise häbiplekk; ikka walilstda kirikuteutlik WaliksuS Jlalia'S ja kdriklikud Walitsused pidada seal omad Saadikud See pidada muudetud  saama. Paa pst all tõe poolest wang omaS paleeS. mille aknast ketserliku munga (Savouarola) mälestusesammas  tema stlma paista. See ei olla wabaduS. Katholiklased  pidada selle waSta paan ema ja Saksamaal mitte puhkama, j n e. Rumä n i a Kuningas ou Zaanj.tuu 12. (Lehekuu 3tj pääwak Sigmaringen'iSfe tulnud, Rumäma Kronprinji kihlamise piduks. HauS h a m t mäekoewanduseõ Baieris, on Jaanikuu 8. tLehekuu 27.) pääwal üks schacht vhu-kärgatuse  läbi stSse kukkunud ja «2 töölist puru alla matnud.  ÕnnetuS on ühe lambi põlema panemisest tulnud, mis ära kuhtunud oli. KunS töölist saiwad järgmisel pääwal wälza pea Aetu d, nendest oliwab kaks terwed, neli wigsSlatud, üht kardetakse surema. Aa teised kuuS ou hiljemini peaStelnd, wiimanne on 11? tundi puru feeS kinni olnud, tema oli terwe, aga wäga nõrk.  Kannstadti  üle, Wiwembergi riiki», lakS Aaanikuu 13 (j.) pääwal kange kõue mnriStamine.Watk tsi mölemi keskmise kooli stSse, el sütitanud aga mitte. Koolilapsed jookstwad hirmuga  wälja za tungimises on mitmed häda saannd. BochumiS, W?stfalia's, oli Jaanikuu 13 (k.j pääwal t,irni,aie.pidn Kui rong pidumajaSse läkS, sõitis ükS wanker kuur lihunik» selliga kange kiiruga käbi sellesama uulitsa, kus palju pealtwatajaid oli. iseäranis lapsi; palju neist on wigaStatnd. ltt nii raSkest, et nemad hoSptdaltse vidiwad wiidud saama ÜkS ratsepa-öpipoiS suri järgmisel pääwal ara Sõitjad saiwad kohe kinni wSekud. Emin Pascha surmasõnumi woSta tõust» Saksamaal ja IngilS naal pea kahtlus. sest et see sõnum ametlik ei olnud, Nüüd kuuldakse, et tema hea» kerwlfeS Bukoba'ösa, Victoria Ryanza-järwel, Mdund ou. Kuida lugu tema silmadega on, seda ei ale wiimases sõnumis nimetatud. Rertor Ahlwardt, keS oma kirja pärast kiuut pandud oti. on WMO marka kantsioni waSta lahti lMnd. Auolriattngrnmaalt. ttugrumaa TsaaSkane Kuninga. suViläl-m on wäga uhkest ära peetud. Keiser Franz losef. kui ttugrumaa Kuninga», on Pesti linna Ungrnmaa pea. ja pesalinnakS srestdenzikS) nimetanud. Wiimase nime üle on Ungarlased iseäranis rõõmsad. Pealinn on ka igal maakonnal, pesalinn aga ainult ühel riigil ja sellega on siiS uueSke kinnitatud, et Ungrumaa üks iseriit AuStria Keldri, kui U -grnmaa Kuninga, walilsuse all on, mitte ainult Ük» jagu AuStria riigist, Montenegro WürSti. penss Miiena ja Kronpriuz Danilo tuliwad Jaanikuu S. (Lehekuu ÄB.) pääwal omal rrisul KarkSbadiSse Fiume linna, kuv Wene Aonssl neid teretamaS käis,  Suurwiirst  Peter RikokajewAsch ja perekond tuliwad Jaanikuu kl. (Lehekuu 30) pääwal Kijewi st Wien'iSse. kuhu senni ka Nontenegro WürSkipraua ja Kronprinz tulnud oliwad. Würst Vilmark ile, keS oma poja, Graf Herbert Vismarki,  pulmaks Wien iSse kuked, saab sest uhket waStawõtmisi  watmiSkatud. Zaanittm W (8) paäwal pidi Würst ViSmark ka AuStria KeiSri juure» waSta wöetud saama. Saksa Keiser ei wsida ennast selle üle pahas- Vada. sest kui sel korral ka kõik sidemed tema >a Wanatanzleri  wahek ikka weel katki on, siiski ei ole need seda tema ja Saksamaa lekSle «valitsejate UürStide wahel iialgi olnud, kuida neid nimelt ka Bneri Prinz.ivalilleja omalt poolelt ikka hoolega kinni pidanid on. Ainult Noor- TschechilaSte ja SlowenlaSte lehed värisi.vad kord koguni, et Würst BiSmark ÄNStria piirelt tagasi pidi saadetud saama. PragiS on ükS komitee Przidrami mäekaewandnseS surma saanud inimeale omaks,te tuetamisek» kokku astunud,  kelle hnlk wi maSte sõnumite järel 319 suur on. Kõikide nende perekonnad piawad abi saama, selle peale Vaatama ta, tui Dukad ehk kehwad nemad on, mitte ainult nende lesed ja waesed-lapsed. waid kõik nende omaksed. Kohtud kuulawad hoolega käbi, kuida see suur õnnetus lutsud ,a ,uda o« inssed kahtlased töölised kinni wöetud. Dosav jvgi on Wi«n'i ligidal üle kallaste ajanud, kui ka weel sealtSleS linnajagudes esiteks lausa uputust t«le«»a ei kardetud. Ml-AsStria st tulewad ka sõnumid