Selle kun j. ja 2. öösel on Peterburis Newa jSgi suure üleojntuse sünnitanud, mis palju kahju tegi. Terwe päewa otsa oli kõma läänetuul puhunud, mis mee merest Newa jõkke ajas ja woogusi  tagurpidi woolama sundis. Öösel kaswaS luulejõud, ja Newa wesi tõusis 8 ja pool jalga kõrgemale,  kui ta harilikult seisab. Kell l öösel seifiwad Galeri sadam, KreStowSki saar ja osa Kamenij saarest  wee all, Strogonowi silla juures ulatas wesi hooStele  tõhu olla, ja mitnieS kohaS ei saadud uulitsal sugugi enam sõita. Iga b minuti järele lasti suurtükiga.  et weehädast märki anda. Keldriruumide elanikkudel  oli hirmus öö. wesi ajas nad woodist wälja ja otse uulitsale, kus jällegi wesi eeS oli. Kõige rohkem  on Kolomna linnajagu kahju saanud, kus wesi mitmed turud, poed ja keldrid ära rikkus. Wesi tõusis  nii suure hooga, et üIS aurulaew Katarina kanalis  pidi Alartschini silla pääle wisatud saama ; ainult suure waewaga pääsis ta kitsikusest. Ajalehtede saatmine toov poSti ja telegrafi ülemwalitsusele pääle miljon rubla aaStas tulu. Tulema aaSta kohta pidada ajalehtede saatmine poSti walitsuse eelarwe järele 1.400,660 rbl. tulu tooma. Tänawuse liuasaagi üle teotab „Torg.-Prom. Gas.." et see üle Wene riigi peaaegu niisamasugune olnud, kui möödaläinud aastal. Kõige halwemad on linad Smolenski kubermangus olnud, tuS nad ta 1894. aastal kehwapäralise saagi andnud. Iseäranis hää olla linade saak WitebSki ja Kowno kubermangudes, kuS möödaläinud aaStal saak parem tui keskmine olnud. Et teotamise ja pleekimise aeg täuowu iseäranis korraline olnud, siis tvodawat paljudele  turgudele häid ja kõige paremaid sortisid märksa enam müügile kui halbu. „Post." -n Jälle on see kurb, paha omadusline. igasugu haiguste sünnitaja aeg. sügis, siin pääliunalasi  punamas, ja praegu omal täiel kurjusel ja wõimul.  Määratumad ohwrid riisub ta siit iga aasta, küll noorte, küll manade hulgast! Praegu on kroonu ja linna haigemajad haigeid ja tõbiseid otsani täis. nii et uutele haigetele nendes karwa wäärtgi teisiti pole, ehk olgu siis, et endistest keegi sureb wõi ka terweks saab. Kuid ühe lahkunu asemele on kümmekond  asemele astujaid ootamas, kelledest küll üks mõistagi paiga pärib, teised 9 aga wautku, kuidas ise oma haigusega toime saamad. Ja palju on. keS end kodu põetawad ja arstiwad. Kui hästi ja mSjuwalt keegi, teab üksnes taewaS! Kõikide jõnud ei luba ju arstiabi koduses poetamises otsida. Raskemad ja suurema ohwrinõudjad haigused käesolewal  ajal on lastel: sarlati, leetri ja difteritis haigus, manadel wõi suurte! lyphuS (soetõbi), mis end kahel kombel awaldab s. o. kõhutõbi ja tagasitulew  ehk uuesti hakkaw typhus. Wiimsel ajal hakkab esimene wähenema, wiimne aga rohkenema. Hiljuti, t 9. okt. s. a. oli „duma" arstide nõuukogu vr. S. P. Botkini juhatusel koos nõunpidamisel, kuidas tähendatud haigustele mõjuwaid lõkkeid teha ja koha- ning abitarwitajatele haigetele nõuetawaid muretseda. Nagu siinsed ajalehed teatawad, olla kooSolek  ühel häälel hääks arwanvd: l) linna haigemaja walitsusele ette panna, skarlati ja disteriti põdejatele laStele ja ka typhuse haigetele tarwilisi, kõlbulisi põetamise  ruumisi anda ja 2) lmnapäälikut paluda, et see igale päälinnas tegewale arStike kindla käsu annaks.  külge halkamatest haigustest, kuS neid näha, silmapilk dworniku (kojamehe) wõi ligema poSti pääl olema gordowoi läbi puhtuse arstidele suusõnalist teadust saadaksiwad. et rutulist abi haigetele muretseda. Kirjateel jõuda teadus alles L—Z päewa pärast kohale, ja siis wõib abi tihti liig hiline olla. Ehk suudab arstide hoolsus neile kurjadele haigustele ometi kord lõppu teha, seda cnam et talw ligineb, mis neile haigustele  nn hää sõber pole, nagu heitlik tujukas sügis! Kroonlinnast. Soowitud aineid soatsiwad mulle Viljandimaalt lahkesti: J. A. Welkmann Suurest-Jaauist, J. Keller Pilistwerest ja M. Luu Põltsamaalt. Pärnumaalt aga: K. Z> ink a, HaliSlest  ja J. Reitwelt Weelk. Harjumaalt muretses mulle lisa: J. Hio Jürist, (Järwast.) J. Neublau Jootmalt. Tartumaalt: J. Rootslane Wönnust ja Wõrumaalt, M> Siipjen Rõugest. Tänu kõi- gile! Palun weel rohkesti teateid ja jutte luupainajate,  kodukäijate, tontide ja näkkide  kohta. M. J. Eisen Kirjawastused. AME. Südamltne tänu. Lubage, et Teie pikka kirjamärki  nõnda lühendame, nagu näete. JRP. Siin juures tarwitame  ettewaatust ja laseme ta seistes pisut selguda- ESS. Täname j tahame seda soowi täita. mb Jätsime mõned laused wälja. Töötage aga nõnda edasi. Soowitage meile mõni hoolas kirjasaatja teine poole Sõela väina HLL. Täname, nagu alati, südamest. MJEK. Tõutused meie palwe täitmise kohta on rõõmustavad. JMK. Sääl pool näib see arvamine aset võtvad, et seda haisutama peab, kas tarvitatud all wõr tuleb arvata; seadust ei tehta kunagi üksikule inimesele- KLJ. See on reklami tegemine, ChrS KJ. Mõlemad hääd! Täname- ue«s?P<uo- Dpi-vlii., 13 non6pu 1395 r Tallinna laulupidu asjus. Armsad suguvennad ja õed'. Waewalt on mõnes ajalehes pidukutse ilmunud ja juba hakkab igast Eesti- ja Liiwimaa uurgast  osawotjate-teatust hulgana siia kokku voolama. Täna jõudis  pääle muude kirjade ka üks kiri meie auuStatud muusikakoolide  isa hr D. O Wirkhaus' i poolt siia, milles lootust avaldatakse, et meie ühisest rõõmupidust enam kui poolsada pasuna-koort  osa saavad võtma, aga ainult siis. kui pidu suvel, enne Jaani, ära peetakse. Sedasama soowi on ka auuStatud Peterburi  muusika-direktor hr. J. Kappel ja palju teisi auuwäärt fuguwendastd avaldanud. Asja pikemalt arutades, on pidu asutajate seltside eestseisused ühisel koos olekul ? skp. neid soovisid ja näpunäitid kõigni kohaseks pidanud ja ühel häälel otsuseks teinud. VI. Eesti üleüldist  laula- ja muusika pidu Tallinnas 2 nadalit enne Jaani, ja nimelt laupäeval, pühapäeval ja esmaspäeval, s o. 8 9 ja Iv. juunil ärapidada. Jumal aidaku! Mis meil weel südame ja keele pääl cn. peab täna rutulise  aja pärast teiseks korraks jääma, miva kõikidele Eesti lehteqele'.äratrükkimiseks  saadan. Kooride ülesandmisega palume tõtata! H Stein, laulupidu kirjatoimetaja. Tallinnas, 9. talvekuu p. „Posl." —Kuulu järele asutatakse Peterburisse uus eestikeelne nä» dalileht .Deataja". Asutajate hulgas nimetatakse ka EeSti kirjanikku.  S. Parmit. llsn." Põltsamaalt' «Reval. Zeit/ ja teatavad - Siinse Lutheri usu koguduse patron on würst Gagarin, keS seS nõuus oli, et surnud õpetaja asemele üks sakslane S. ametisse pannakse. Eesti soost koguduse liikmeid on siin umbeS 12,000. kuna saksu 5-6 perekonda on. Eesti soost kogudust liikmed hakkasiwad nurama Et õpetaja ametisse seadmise juures korratust  ei tuleks, kutsuti kohalist kreisiülemat. tema abilist ja 4 urätnikku  sinna. Sel korral oliwad koguduse liikmed rahulised, aga selle asemel awaldasiwad nad oma meelepaha järgmisel püha päewal. Jumala teenistuse ajal kuuldi wiliStamist, .jalgadega oerumist, kisa ja trampimist. Sellejärele kisendasttvad koguduse liikmed: „Mine wälja meie ei taha sind." Ei olnud võimalik jumalateenistust lõpetada ja õpetaja wõis waewalt Ürikust wälja peaseda." St. Peterburg, 11. now. Kõigekõrgemalt  vn kästud : Suurwürstinna Olga Nitolajewua  püha ristmine peab 14. nowembrit, Keiserinna Maria Feodorowna sündimise ja Keiserlikkude Majesteetide laulatuse aastapäewal  olema. Tsarskoje Seloo suurde paleesse peawad kell 10 hom. jumalateenistusele ilmuma  Kõrged riigiametnikud, bueametnikud, leiste riikide saatkondade juhatajad naiSterahwastega  ja teised inimesed. 12. nowembril. Suurwürstinna Olga Nikolajewna püha ristmite juures on waderiteks:  Keiserinna Majesteet Maria Feodorowna, Inglise kuninganna. Saksa keisri ema Vietoria,  Greeka kuninganna, Greeka kuningas. Hesseni sunrhertsog ja Keiserlik Kõrgus suurwürst  Wladimir Äleksandrowitsch. St. Peterbnrg, 13 nowembril. Arstide  teated 12. nowembrist. Keiserinna Majesteet  Aleksandra Feodorowna on taieste terweks  saamas; ihurammu tuleb tagasi. Kõrgeste  sündinud Lapsukese terwise olek on rõõmustaw.  Arstide teated lõpewad nüüd. Sakala. 1895. 46. Wastutawad toimetajad M. Kampmann ja A. Peet. Näljaandja A. Peet. l6 llv«6p« 1Ä95 r. Or. Nõu. V»sZ.s> li v a o v mitmesuguses hääduses ta suuruses on saada Wiljandis Mäe uulits .N 6. Carl LasseN juures Annan sellega teada, et 1. detsembrist paale Puijatu Tohwri weski püül kõiksugu kaWii ja lõaga mrmtaõ 7" Tööd saawad täitsa asjatundja meistri juhatusel kõigeparemate eht wärwidega tehtud. Hinnad odawad *HW Auupaklikult Mx Tlllts. Pruudi-, naiste- ja laste tanusid, lillesi ja pärgasid, siidi ja M willaseid paelu suures wäljawalikus. willaseid ja siidist pttsisid, ka lai- asi pitsisid kleidi tarbeks, hästi sündsaid korsetisid odawate hin- W dade eest. põllesi warraste lõnga, gobelini ja muud willast W lõnga, shallisid ja rätikuid, laste kleittsid ja jakikesi, willaseid M sukke ja kindaid meeste- ja naisterahwale ja lastele, ka mitmesugust moodi- ja pudukaupa. kuldseid ja hõbedasi ilu ja laulatuse W sõrmuseid ja broschesid joomi ab ? H L. Abel-Rosenblatti kauplus d si jMll? Wiljandis Suure turu ääreS Lohbergi majas. h .tlsrs ks, Klseotss Nsäli!" Fsrs tere, Ojs Nsäisi lsktnuo Linä mitte tun«lsti,küiö tödpsä«sl nsöu wvm mvissssks uuUes riiass." /lk jätta vms pilkamist llsckli? 3e« ünkuub on minul S ssstsct isspssv»sssiss ksnäa.» ~is näeb peaasju kui uus umljs ltuskokss Ss seas riiet uümirls jsvslmistsks IssksiU, Usäis?" ..kus mujsl.ku! kuulsss Binl!i kslsm «svr-ikus." »5ook! llül sesl sls«öws»l ksllicl kinnsü olla" «Nis kursäi kslliä? Bes! mskssb näituseks: Uktumins.mustsks värmminejs pressimme üktekokku llt-kep-sreins pealt Mumme js pressimiosütbekvkku ? kop. srsins poolt Zrkeenmine üksi ..2 kop. snins peolt Viilis krsssimivo mskssk.7 kop. naela peolt Wls ketrsmme maksab ? kop. nselo pealt liönös oüsuslt ei tööta " Üksnes nesä kangalt on ses! telttuü millsllel tinsplomp „ eiiöikulli "js „Li n6i IcÄeuvinsdriK küljes on. ötmisekvksü pesis usbriku , on: ksrnus ülejõel, ksupmelie a.Lunnim pooöis, kõris!<slipmkke ä.lofser> pooüis, Lslstsis ll.t.õc js Nslüstes kärrs Lsusrä Ksriku juures oti Praegu weel pruukimisel olewad : kolm assortimenti kraasimasinat, igaüks 3 masinaga, 32 tolli laiad, 24 lõngaga, l assortimenti kraafimasin,  3 masinaga, 48 tolli lai, 48 lõngaga. 4 nksiknt kraasimasinat,  32 tolli laiad. 2 ketramise masinat, kummagi 240 lsngaga ja press mafin (Walzenpresse) on oda Walt müüa. » « . . Smdi kalew» wabrer. C. Z. Langi masinate laager Wilzandis teatab seeläbi, et siin jalaga ja käega ümberaetawaid rätsepa  ja kingisepa pruukimata wananwodi masinaid nüüd poole hiimaga müütakse. 27-k II3MIIK. LZIILIIKAIIÄIIIIIIIII llIM00??1111011. «suuoS Zkuiinu, (10 Nllol'llAll ll1'll.l0tllLlll!lNIl u IlllkUlllllll. »«Itl M«r I'?. u(jAiillv'is«ll VI. r<z'ivm6 1896 I'0M: ?! ») xxM«oer»o»uo»Auropsrxpusl'o «czipusAS sa«As,'iaioiuaro sl, v<>6l. «I s. »> s. Sl. -r<zqvlli«z rvM V««AV 1566 vrokuosl. rv«ers II 566 rpasiopl. II pu<'^iii:oi!l>. IZ 7WKKI» iiv.MAio e»6i»»»i« e«'in»e»i» /;. L. I'?H7ll?oöA^A. snoss s uenpssAvuusro eausus ssropvui., <Z?> npnAvmonioul. upu uspsous rvuH ssrvrpsHa n nvprpvrs A. 11. llpuropvsnus, rpasnposannsro us eraAU llpv«ra?svul> si, Joiliinnrs. IloAiiov evkpsulo co>i. A. v. Vpniopvsnua m-i Miio lipu „llusH" ss rouvulo 1396 rvAS vi. 12 rouaxs, ««lvpi.it» vi, ususM «s«A»rv Meuiia u ss«ANu»ri. ui. ov6lk veli vouunvuis 1!. A. llpuropvsuua, » suouuo: IOZII, I. llorvp6z?pre«iv uispusuinnnu. )lvropoil»slti saAl>. )Iopo»»s. Xurous llvpousißs. KvKsiAi.. llsnoAi-uvSeropl. lloriupv vpouvuu rvM. ?0N?» 11. llvxv»Miii« lls«srovs u.ni noMArno Koisrvrsv. siusm.. LvHrAvo Xpneroso llovkpoeouiv. osuerxAl>«uul.. Klari. n M'ii>. 'l'OSN> lil. IlpoevAvuuuls  llou., >i. I. ?oNll IV. IlpvooAvunuu Aopnru. I'ou., u. 11. I'o>l'l> V. o»oAvvv«ss MANUS. 3«»uik souopl.. llsiöaun. I'0 Al'l» VI. Ilopt»tvAonui.i. l'o«sui.  ui. su. ?(Ml> VII. llpoxoucik. oruAil'lni.lo pvMi nviiuuikil. llaxapk.. lll«oA.l rnervupluuorss. 'l'oU'll Vill. 0«)"iusio .iwAii. ouop«n eonpoutüini.ixl. npanoiil.. Ls vMNASuiu nspvus. Ilourouusiv oSpouvuvunsio uuoru'inv.'ionui>lul> vt»u«»ü-ersvus.  Kouiss u u kuuna. llsxsruuul. n 6spxsruu«l.. IX. l'ornnssus.  ss u ss osponvüeu. uopsxs). 1'0 N?, X. )I«a ronvpSA». Orv- Auuusiü usAkunus. Xsvuvliii llouosuvs. (IloAvAroo ouaoisv).  Lspsvpuelil.. 'kON?, XI. XupoÜsill öAarvrsvpurtZAl.iiue'!'». (loiil. I(sp«Au»i». uss po«. np«z«Asi'o spvuvuu"). liv uv xvpvui)' xiii Ai., no unsx xvpoiul.. llspluiiia surAiüvunxl. us iii.ltl'si!li.lXl> 13(»2 r. vi. A«NM»IK. oöpssosauit» Sl. npnAoßt»liii! lil. npouiuiliAoiiuveril lIS seouipuoö Ilspuscenvii sskersv«H 1867 i>. Xll. lloßMvrsviieicsil no>il>. Noü » llauAxpuns. 3s»nlt»«slv AWM. (3»nos»). I(»u. ss 4 A. I'vp»Al> u Äuxvpsrxpusiu svvllvuunsiiis. Ilopchnpiit Ilorpvsnul. llvrpl.ua. Oounilvnia llpsropovuus orMAi.no ors «xpnsAS no npoMwrou. . o6l>ouli, RvroplA» siAxvAurl. lipu „II«v1i- Z / m» i> » Is ss ««MMro u so eottH pouaiii.i, psse«aasl u npou. oovpouvnusixl. asropvsi.. I lIXllllll((!llllXl. o»«»ul.vii'tliv u voMpMainnxl. K H. 306 AvMkixl. rpaillvpl.. x 71 i,rU px«»MAi.u»xl. « Si.inilAl.iii.ixl> paNors <o«<».io 666) u M 666 I «/isll II»II »» uvprvßvk ss narxp.lAi.nz'io n«Au>inn>', vZ»«ulio»un«. „ L<ZNOA»OUUSIÜ no opIIINNSAX II. 0. llSA«uus,  pssulzp. Sl, 18 S«PNI«. Sl-UNUttkl n 14 uopin«. NINPIINSI. Il6)l.llne,SÄS 6,'klla llil p6)I.OUOL 116,1.61116 66 uel.Nll Uklllie-63llU'I6IIllKlU1l  NpllÄvAiLlliilNtl : lluiil. Mvrss«n Sl. Cllll. z p. 01. Av(-rss«oio Sl, 01111. Op.FO «. llöiil. Mvrs««u Sl. llvt«»1i (»l> «onr. 11. li. Il«»'i«vin»«vji) 3p. 01, uopovsiAnoio so stvk ropoAS u ul.vrnoern I'veciu 7 p. 3X I'llXllllll.X 13 p. 'l'pvOossni» npovnri. SMvvousri. si. 0. i., si> rAasn) io «ou- ucxpuSAa „IIllllX" (X. 6». ÜIXllll0V), NaAas Aloposan X? 22. Olen püsfisepa Hermö'i wiilitöötuse ära ostnud ja saan wiili töötuses igat soowi julgusega rahvloldawalt täitma ja waStuton hääduse eest. s?a on minu juures sepa, suuri ja ka käsiwiilisi walmiS saada. Töötused jääwad meil ikka ühte korterisse, see on: Tartu uul. Kur» rikoffi majas. Auustamisega wiiliraijuja J. Kopwillem. Tartu kreisis, Uniküla mõisas 18 wersta Malgast, on 2 talu kohta müüa ehk tulemaks aastaks reudi pääle auda. Mõisawalitsus. Et tänane „Sakala üks päew hiljem ilmuma peab, ei seisa see ta kistus mitte meite wõimus. Pa lume feega wabandust. Sakala toimetus Wiljandi tikuvabrikust, mis vn Wiljandi linnas Litwimaal, muun püssirohil MM tuletikka hästi odawalt, suuremal hulgal, koguni odawalt. Palun kõiki niipalju kui wõi- Emalik minu kaupa osta. Auustusega tikuwabnkant Suure-Kõpu Kihu weski pääl. teada, et mina oma willaket ruse olen perenaiste soowi pääle nii muutnud, et malmis kedratud lõngade päält kt kop R naela eest maksa on. P. Hermann. SnureKõpu Kihu- weski paal. Kur k«ht u.ilkes 8 aastat pudu-kauplus seeS olnud, on wäikese elukorteriga t januarist IBM üürida Lähemat teadust annab Jn lius Ramlau, Wiljandis PoSti uulitsas 8. ««» »»» »»»> .»»»». »«» »-»» BII' 'IUI' '!>!' 'IHI' 'INI' 'II?? Jgatsugu willast lõnga, pitsifid, paetn, warrastega kudumise lõuga, nöopa. korfetta. wihmawarjufid, paberi kaelarätikuid, waljaõmblemise  lõng j. n. e. on uuelt saanud ja soowitab Wold. Trühl, Wiljandis Sewighu kiwimajos. Säälsamas saamad odawalt nahk U»õöd ja Uks sort korfetta wäljamüütud ai» >!»> »», »»»» »M» »»»» .»«». iiri ii»» »ir> >i»i »»i Ära reisimise pärast saab odawaSte üks maja ära müätud. Lähemad teadused W. E. Põllumeeste seltsi ökonomi E. Wi«ter'i käest. Suures wäljawaliknS oigeSte täima  i d äratuse» ja seinakellaüd. hõbe, nikkeli ja muste meeste- ja naisterühma  tasku uurisid, nnsama ka hõbe. talnti. terasse ja muid uuri ketta; uuri nööra, uuri wõtmeid ja preloka; hõbe rinna nõelad ja käe rõngad; kuld ja hõbe uioodu ja laulatuse sõrmused  soowitab L. Abel-Rosenblatt i WM- kauplus, suure turu ääres Lohbergi majas. Uuride parandused saamad waStutawise  pääle puhtalt ja akurat tehtud. Tulema aasta lüriväewast saab Waft» semõisa metsaherra tuku wäljarenditud Kaupa wõib säälsamas igapäew metsaherra PaschkowSky juures  teha. Kõigepareniat, märskemat jahmatatud k o h w i, KA kop. nael. Jättemüüjad saamad koguni odawalt. Kes seda kohwi kord ostnud,'ei taha teist enam, sest ta on nii hää. Liimi, tisleritele 13 kop. nael, puuda miisi palju odawamalt.  Detroleumi waadi miisi, müün ka odawalt. Pa>  lun ostjaid nii lahked olla ja minu kaupa, kellel wähegi wvimalik on ostma tulla. Wiljandi tiknwabriku poodis surnuaia  juures. J. Pnchk.