haigstseS olnud/mida Depea TarwaStll kihslkontzas sage- Mleb/ tulewsd sõnumis ?t sea! wliMaMÄeal chagchaft gä n eita h t u d 100 vü bM f MDMvb elr r sichachisette Isklak ja sealt ktOwõeralßMaale Zsaädttüd ollä./ NesdekSiNdp peab sel aaStMMnM MvMDosIM ollWMxh! wsile-päbeÄahad Malkjamad tui õiged ja paber ollMlsMtj niiMlmnrdeteD kergestMtki j ä re It  e h k u d; õ r ü b l a sle i d paberraha s i on aäSta Nusirega 1880 ja nuAregäSWoM7 - Jaanikuu 10. pääwa hõmikul sai Suurel turul ühe talupoja Mst ü?S 7 puuda räSke siga ära wõetud; miK tan g nV oli. Ülepea on turul 123 tangus siga ära - Kuida omal aeal teatUStätud, warastaS Juut Abramowitz  Paastukuu 7. pääwal KredikaSsaS ühe herra taSkuraamatu  2896 rublaga, sat agä kohe Pitkal-jalal kinni wõetud. Jaanikuu 9. pääwal on nüüd see Wilna tubermängust  päritud 40 aaStat wana Abramowitz Tallinna Ringkonnakohtu poolest aastaks wangiroodu mõiStalud.  Skllesatna nuhtluse alla sai selsamal pääwal sellesama  kohtu poolefi ka Keilast päritud 2l aaSkaste Eduard Seiler mõistatud/keõ Küünlakuul herra E korteris tema taskuraatnatu/ZOOO rüblagä waraStanud oli. millest tema juuM, km teisia neljä pääwa pärast kinni wõetud sai, weel 1320 rubla leiti, kuna tema puuduma rahaga omale kakõ hobust saaniga kaks uuri ja muid aSju ostnud oli Jaanikuu 13. pääwa homlkul saiTallinnapritff-majas 20 lapsele Munata rõugeid pandud, keS kaks künni neli aastad wäiM Nlwäd ja Melr weel rõugeid pandud ei olnud. Äepea on nüüd Mihklikuu 7. pääwast saadik 1880 lapsele hinnata rõugeid pandud. Järgmine hinnata rbuManMne sai'Jäänikuu pääwa peale määratud. WrltiSkM Jaanikuu t 6. pääwal. Wiimasest sõnumist kuNrü Ictanikuü pästiva õhkani osi järgeS wihma sadanud,  sagedast õige raskest ja enamist kange lääne-tuulega. KSik"stigdaktkud on weega täidetud ja maarahwa mure häkWMa rohkem kaswama, kui ka nimelt kõrgernate, ja kergemate maade peal - kõik wagä heas te kosub. Rukki õie. än agä sigi;/uS kuiweM ilma ia ainult Pehmet tUultsõowitakse. ÕöselwaÄta Jaanikuu 15. pääwa pööraS tuulnatukepõhjapoole ja sellest aeast saadik on sadu Mele jGnud, kui /ä/aÄäS täna hoimkuk pilwetegä kaedU  mis WjeWi laykufiwad. ' KälaMdmisest ei MinMMimaste Aääwäbe seeS kange tuule parast" juttu olla. Mle Wymass< W õige rohkest Mkemäid laewu tMnud, hecringitega Norramaalt ja silkudega Soomemaalt. Mja-Me meresaun oli ühe segaduse järgeS tänine kohtu poolest kinni pandud. Witmasel nädalil oli GeStimaa KubernZr" mitme asja pärast siin ja Linnawalitsufe palwe peale saab saun, mis nMd, kui tänistr aktfionsride-kingitus,  liuna omaks saanud on, Kubernöri -lubaM homale jälle/abti tehsud. ' - . Rakwere'st. Kohalise .Teadaandjc/ fönummite järel ei wõinnd' poÄest korraldatud ja Jaanikuu ja 8. pääwa pralt^MsitMd':susiv'ts' !t a h'W'llp  i d u woolawa wihma pärast iNittr peetild saada ja piab Nüüd Jaanikuu 28. ja 29. päawal peetuv faama. J l ma d est Ws r n niW k kirjutab' seesama leht Joani, kuu J 3. pääwal: ,Maalt et igapäi- Mne wDm täNiseid hÄd keikuse-löotnsi häwitama kipub. Madalamad põllud ka heinamaad seiSta weel all, nenda et ainult rohu ladwad wee seest wälja paiStawad. Osalt on teed ja sillad wee all ja nendest weehulkadest hoolimata,  sazab peale lühikeste wahe aegade ikka weel wihma. Raske kõue-wihm rahega Jaanikuu 10. pääwal ja kange tuul sosek wiimase Laupääwa ja Pühapääwa wahel, on rukist paikas maha peksnud ja wäewalt on lootust, ei see kalle tõuseb, okkS, et wihm nüüd kord Mööda läheks ja kuiwad ilmad tulekstwad.^ Lihula'st. ,Tallinna kirjutab oma Nr 131 sees Jaanikuu 13. pääwast: pääwal piawad Eestimaa Punaristi.jäutuse juhataja, Keisrikoja Kammerjunker  Varon AlphonS Burhöwde n ja tema abikagsa, süNh. võN Aistiughasiftn, nmde Lihula möisaS oma hõbep ul m KNida DM kuuletnej Ännab sellel Pidulikul pääwal TMnna MUnaristi naksterahwa.koMitee oma juhatajale ühe, üh,S siinses wärktuaS tehtud wlga kena hõbedast läua-ehte,. jubilari wappeniga ja ühe emailjeft  punase ristiga/ numit Keiserlik KSrguS Svurwürst W la htm ir «lek. s^androwitschi reisust läbi Stjwimaq ja Kõrge reisija ja tema Kõrge abikaasa pidulikust ja rõõmsast waStawStmisest  tgaS paikas Suurwücstipraua Maria Pawlowna juba ttrjutatud. esiteks kaasa Mlnud ja söitss Jaanikuu M-Pääwal Uula kys KöMd reisijad Laadrath Kammcrherra Staxl yonHMewll juures Sõma. jal olnud ollVad, P eterburg iSse tagasi,?, kuna Guurwürst omaS teeniStuse retsuS edasi ssW ja igal paaki waimuStatud  hõiskamisega, auuwärawutega j. ».« waSta wõetud sai. Jaanikuu S. pääwal on Suurwürst oma rctsv Liiwimaal  Wõru linnas lspetanud, sealt Petschura klookreSse sõitnud ja järgmisel tzomikul Pihkwa Sse jõudnud. Kuida ,Peterburgt J kirjutatakse, on Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimtr Aleksandrowitsch omal reiful läbi Liiwtmaa ka wallamajadeS seeS käinud ja seal iseäralise tähelepanemisega perekonna-kirjast ja sõeawäekohuse täitmisele  iutsutawala noorte meevte nimekirjast läbi waatanud. Tartu st. Öösel waSta Jaanikuu 9. pääwa on Tartus  jälle suur tulekahju olnud. Tuli on kell 1 aeal Kiima majade-logus Jaama-uulitsaS lahti täinud, need majad häwttanud ja naabruses GrosSmannll majade peale kippunud. Kell 2 aeal oli tuli juba piiratud ja kell 5 aeal wõifiwad pritsid ära wiidud saada. Iseäranis kahjetsetaw  on see tulekahju selle läbi, et seal mamtst nõndanimetatud  ,weike elamaS oli, suured perekonnad ja üksikud inimesed. Pea kõik need on Mull palja eluga peaSnud ja mõned et ole mitte ükSneS kõiki oma weiket warandufl, omad tööriistad ja weiked kokkuhoidmised kaotanud,  waid on ka oma termist poolest kahju saanud. Tule kiire edasi-jooksu juures wõisiwad mitmed ennast waewaga peaSta ja pidiwad pool-alaSti wätja põgenema. Ainult majade alama korra pealt uutttss ääres wõidt mõnda wälja wiia. Tuli on senni teadma tal witstl üdeS kuuris lahti läinud, kuhu ahju-puid, tühji tõrwa-waatist ja teisi tule-kardetaWaid asju seisma pondud oli. Peterburgist. Majestal Greetamaa Kuningaprana,  Ketserlik Kõrgus Suurwürst UuujSrj «- pärija ja Greekamas Prinz Cd r i.st opho r o S jõndstwad Jaauikuu 7. pääwal kreuzer ,Admiral Korui- peal Kronftadti sadamasse, kust Majestal Kuniugpraua  oma Kõrge pojaga PawiswSk iSse, Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujarjepärija PeterhofiSfe söitftwad. Jaanikuu 9. pääwal on Moskwa raudteel Zekaterinenburg  ist üks I u lla - kild 15 l puuda kullaga Peterburg'isse  tulnud. Kuld sai wakshaM wahi all Peterbnrg  i rÄhalöömise-majaSse wiidud. MvSkwast. Jaanikuu 10. pääwal sai MoSlivaS Kõik-Wene wtiuapöleiaiate- ja kauplejate-ton  g r e s « a vatud. Pärast Jumala, teenistust sai Rahaministri telegramm eite luelub. milles tema kongressile  head järge soowib. WolskslqmSk ist; MoSkiva kuberm«ngust. Lehekuu 24. pääwal läks laoSkaw marn-tuul üle WolokokamSki liuna, lsunelääne poolt pöhjaida poole. Linu on wähem kahju saamid, seda rohkm aga maa WslokolamSki krcistS. Seal tuli rahesadu maru.tuule kaasaS, kus luwimuna-juurufed raheterad laugestwad. MitmeS külas ei ole mitte sinult akna ruudud tohutud, waid ka raamid Harjad wälja peal saiwad rahest palju häda pa mitmed sarwloomad olla raskest wigaStatud. 12 talu koguduse pölluwiljad on täieste häwitakud ja tõega woib arwata, et imel mitmele tMkoguduSte wiljapöllud palm kahju saanud on, ainult sõnumid selle üle ei olnud weel tulnud. Shisdra kreisis, Kaluga kuaermanguS, on sõnumite järel häda talurahwa keMS wäga suur. Kõik on seal juba ära tarwitatud, mkki-jahu puud maksab seal Irubla, kauplejate juures laenuks aga 3 rubla, sesi et pärast ,uut leitusti ühe puuda eest kaks piawad tagasi maksetud saama. See on sellepärast seda imelikum, kui Kaluga kubermang koguni mitte häöaMSte kuberwaugude  sekka luetud et ole ja wiimaKteS jahu puuda hind juba 1 rubla peale alanenud on. Suuremal jsul talupoegadest  ei olnud kewadel seemne-wilja. Ätoiki külas wõifiwad näitnsekS 400 ainult 20j suwjwllja wälja külwata; Maakond oli sealiStele talupoegadele küll seemne-wilia anda lnbanud. ei olnud aga oma tuhamtst Lehekuu keskmiste pääwadeni weel mitte täitnud ja talupojad,  keS oma põldusi seemendamiseks ette oliwad Valmistanud,  on wist asjata tööd teinud PokinwM kirjutakse Lehekuul: ,Jubo witu nädalit ei ole ° Pollawa kubermangus mitte tilka wihma sadanud ja maa on täieSte kuiwanud. Põua alalised kaasalasid. suured tulekahjud külades, el puudu ka Paltawa kubcrmasguS  ja lärgeS tulewad sõnumid tulekahjudest. Nenda pSI«S Jürikuu IV. pääwal VeSiakõi küla Lochwizõi Ügidat  tsii este maha ka pease 1600 wimest on kõiki kautanud.mfs  Pkü oli Ka seiiSme aaSta eest ehucttttd kena MeS maha. Kahjuatused oliwad omad majad MgakoMa-kattkekaSsas wäga Madala hinna eest kinnitanud.  Hilis-Wate sõnuMite järel on PoUawa kubermangus  wihWa sadanud ja jee on pvldusi nii kauniste kosMauud, et lootused leikuje peale wäga head oliwad. Samarast. Typhuse tõbest ja teistest haigustest SaMara'S kirjutawad Wedomost/ : ,TyphusehoSpjdal,  mis IkWlismaa Oöbrade-seltst kuluga asutatud sai, oli juba mõne ara eest haigete waStawstuust seisma jätnud ja Lehekuu 20. pääwal saiwad haigete-ailajad lahti laskud, kuua hospidalisse weel jäänud haiged nende omaksete juure saadetud saiwad. Kuna Samma linnas lvphuS kahanemas on. tulewad kreisidest sõnumid selle tõbe laiemale - lagunemise Üle. Kubernõr paluS Iseäralise komitee poolest Pelerburg ist abi. kust ka terwijehoidmise otstarbeks 60,000 rubla saadeti, nenda et rohkem ehk wähem korraline Võitlemine typhuse ja hirmsast mõllawa skorduti wasla wõis algatud saada. Mitte ükS küla et ole ilma storbul-haigedeta. Maakond on tööjõuta hädaliSle  osast 20 naela jahu peale kunS wädendannd. see ei löö aga ühe inimese toitmiseks ette. Tööjõuline rahwaS oa mitmes paikaS põllutööde läbi juba täieSte nõrkenud, sest et põllud hobuSke puuduse pärast waew/iseli toidetud inimestest enestest piawad äaSlatud j. n e. saama. Ainult parem toit ws,b arSttde tunnistust mööda skorbuti wäljalagunemist  seiSma panna. Segasönumid kõigist riigist Äamarast. Lehekuu 22. pääwal: .Täna sai Maakorma-nSuukogu awatud. NöuutS sai wõetud, mõneS kreisis Heinoknuni toiduwara anda. -- Peale niisutuse-tööde Kroonu.maade peal, tahetakse neid ka talu maade peal NikolajewSki ja Rowouseni kreiside»  ett, wötta ja selleks künni 100,000 rubla wälja anda. .Ka sai nõuukS wõetud, Pöhja-Amerika llhen. dalud niktbe Saadikule khk tänu-telegrammi kuulutamiseks Amerito rahwale wiljasaalmiSte eest saata, millest ükS suur jagu uäljatzädaliölele Samara kubermangus osaks saanud on/ Kijewifl, Lehekuu 27. pääwal: .Täna sai pueStikkuS Wladtmir-sunrlooli ,eS pidulikult põhjuSkiwi  Keiser Nikolai l. maievtufe-sammakõ pandud. JuureS oliwad Waldtouva-ülem, Subernör, Linnapea, sõeawae ja kohtute ülemad ja palju rahwast/ Äamarka - d jst Lehekuu 26 pääwal: .Perfia Schahk ourulaew .Nassr- sai Vakus kui kölwalu. oksjoni peal 6155 rubla eest ära müüdud. Selle asemele saj üks uus suur aurulae v ÄormowN werftivev kelltlud/ Tambo w'ist Lehekuu 28. pääwal! .Äitn on ennast 22 uut seltsi peale 1000 -iikegs asutanud; nüüd on siinses kirikkonda»  iuda 420 KmSkuse-sellll/ PM«.s mmid k igist riigist oliwad wüuiaSte aegade seeS tabistlttu lärgeS head, kui ka Mõnelt poolelt kaeblusi toSiib. Iseäranis on telegraselitud: RoStow ' ist Jaanikuu 4 pääwol : .Witm, iseäranis suwlwilja seisukord  on wäga hea/ - Chark o w ' i st, Jaanikuu 5. pääwal: .Heinamaadel ja madalikkudes ou niitmine alganud.  Suwtwili on kena. ka lalwewlli on palju paranenud/  Sara to w'ist, Jaanikuu 6. pääwal: .Saratowi kreisis on peate l 0,000 puuda rohutirtsust häwitatud Äsaja on 40 graadt/ Tambow'ist Jaanikuu 6. pääwal: .Niitmine on algaiad; heinasaak on hea ' NowotschertaSk/ft, Jaanikuu 7. pääwal: , Talwe- ja sumin il- on paksud ja on heaSte lssnud. SiepptdeS on niitmine aigitnb/  Kamõischlow  ist. Jaanikuu 8. pääwal: . Talweivili on loonud  ja suiviwilt on heaöie kSuSnud. Ilmad on palawad/ CHerSsonist, Jaanikuu l 0 pääwal: , Tiraspoli ja Ananjewi kreisides, kuS orased wäga wiletsad oliwad. on lubliSte wihma sadanud ja suwiwill on nähkawalt paranenud/  - KoSlow'ist, Jaanikuu tl. pääwal: .RukiS on paks ja hakkab looma; snwuviljaga wSib käieSle rahul olla. Madalikkudes on niitmine algatud/ Tambow' ist Jaanikuu 11. pääwal: Heinaniitmine  »n algatad Tööliste paawapalk on 25 kopikat/ Odessa st kirjalatakse, et ziesel-hiired seal Protopoaewka  ja Awguiowka mlisadeS. 3000 dessjätini põldude peal, kanade-kholeraga täieSte häwitaiud on. Tis - tiS ist tulnud lSnnnite järel on rohuticlsnd Taga-Kaukasta  S hllwiiatud. Avg-o-vso Ll> ro l»»« ISSS. Ne,ki»so » r-»orxs>chie» Lkvi»M,«vi» T»»«choxv» »» ?««,« kaeru müih 7- «I.M -Kuhl««NNj Kotzebue uulitsaS. WW ja kllallld mis pruukimises > (pole heaöte äro-öicnt nWasti-Uued M wanckd saaw< Menda'ud tö lw alt seks tehtud. > M Paalzow, °sa Rotermanm poewastas. Teada an d m i je d^ taiad  WZ«a htsd müüakse odawa hinnaga J. A Kuhlmann i VI? nn a. in n a kovwri». Kvtztbllt»uvlilsa«. on miiüa