rasked seedida ning oma liia wedeluse pärast keha majapidamises mitte just sündsad. Suppide asemel tarwitatakse wäga palju püdelaid wõi poolpakse söökikisid, mis jahust, igasugu puuwiljast,  aia- ja juurwiljadest ning marjadest  on walmistatud, paksuse poolest enamasti niisugused, et koht, knst sa lusikaga wõtad, pea jälle täis ja tasaseks waob. Neid söödakse leiwaga, saiaga, kardulitega jne. Natuke paksemad  kui praegu nimetatud road on mitmesugused pudingud, hästi maits' wad kartulid, ja söödakse neid rohkesti. Leiba ja saia püütakse ilma pärmita ja köstita teha, ka ilma hapnemata, see on nii loomulikult kui wõimalik. Aga kindel nõue kõigi söökide juures on see, et midagi ei pea söödama ega midagi söögi sees olema, mis loomade keha küllest saadud on, see on, ei liha ega luud, raswa ega werd, muidugi  ka misgisugust kala mitte. Keetmine sünnib wõimalikult wähese tule pääl, tasasel auutawal wiisil; siis saamad toidud toidurikkamad ja maitswamad,  sest käreda keetmisega läheb palju paremaid toiduollusid söökide seest auruga wälja. Wõi asemel pandakse söökide sisse küllalt ka taimeõlisid,  nagu oliwiõli, moonõli, kanepiõli jne. Kaunis rohkesti taimetoitlast on Inglise ja Saksa maal. Neis maades on ka palju lõbusam taimetoidu pääl elada, sest wäga mitmet sugu aiawilja ja puuwilja on sääl palju, ja see on odawam kui meil. Saksamaal näituseks on wiimastel aastatel taimetoitlaste  arm kaunisti kaswanud. Neil on praegu üle riigi seitseteistkümmend taimetoitlaste seltsi, kes seda teadust ja seadlust püüawad laiali laotada, paljudes linnades taimetoitlaste söögimajasid  Berlinis üksi on wiimseid kaheksateistkümmend.  Nende taimetoidud on ka hääd ja maitDwad. Minewal suwel, kui ma kord Berlinis olin, käisin mitmes säälses taimetoitlaste söögimajas nende taimetoitusid proowimas.  Need oliwad hästi hääd, odawad päälegi. Ainult nende leiwad ja saiad, ei taimetoitlaste ega ka teiste omad, pole mitte kiita. Isegi nõndanimetatud  Gcahami jäme nisuleib (Grahambrod, Schrotbrod), mida kuni seni ajani taimetoitlaste seas wäga terweks ja hääks peetakse, ei ole suurem  asi.- õige kare ja tuimaka maoga. Mõned uuemad leiwad (uuemate leiduste  waral muudetud), nagu vr. Liepelti oma, mis ka ilma hapnemata ja ilma pärmita olla tehtud, on paremad.  Leiwategemiseks tarwitatakse ajuti ka kaerajahu. Üleüldsi söömad taimetoitlased kaerawilja palju, iseäranis  suppides, pudrudes jne. Kaera peetakse mitte üksnes hobusele, waid ka inimesele wäga terweks, tugemaks ja omaseks toiduks. Reisijad kirjutawad,  et neis maades, kus inimesed rohkesti kaer atoitusid söömad, sääl nad ka tublid ja ilusad olla. (Pooleli.) Basl North, ole rõõmus, maitse õnne sa oled saatuse ära wõitnud. St. Sebastianist oleme juba mööda. Rong weereb pikkamisi Ürumna orust ülesje. Missugune waatus I Ma wõin omast ümbrusest jälle rõõmu tunda. (Pooleli.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaa üliõpilased pühitsesiwad  neil päiw il wttrst Bismarcki 80-aastast sündi mise-päewa Berlinis wäga suurepära liselt. Pidust oliwad ka kõik Berliin wäeülemad ja riigikanzler  würst Hohenlohe osa wõtma palutud. Wiimne pidas sääl järgmise  kõne: M a olen rõõmus, et mulle wõimalikuks on tehtud üliõpilastega ühes seda ini mest auustada, keda mina mitte üksnes praeguse aja kõige suuremaks  politika-meheks ei pea, waid kelle sõpruse p ääle ma ka uhke olen. Andku Jumal, et üliõpilased seda isamaalist  waimu enese sees alal hoiaksiwad,  mis Saksa üliõpilastele seni alati omaks on olnud." Belgia ministrite president de Burlet on m inistrite nõuukogu wiim' sel koosolekul kuningale teatanud, et Belgiamaa ja Kongo-riigi ühendamise ettepanekul parlamendis praegu palju wastaseid saak s olema, ka kiriklastegi hulgas, mispärast siis parem oleks seda asja sündsama aja pääle edasi lükata. Kui teda nüüd parlamendile ette panna, w õida kergesti juhtuda, et ministerium a metist tagasi peab astuma.  Selle pääle on kuningas wastanud: „ Niisugusel korral ei wõta ma ta ametist tagasi astumise palwet wastu, waid panen prinz Alberti  hääks krooni maha!" Selle teate kohta tähendab „Königsb.  Hart. Ztg.et kuningas Leopold'il  küll wissisti mitte tõsist nõuu pole troonilt ära astuda, waid et ta niisuguste ähwardustega parlamendi ettepaneku poole pöörda tahab," teades,  et belglased prinz Albertit ei salli. Nimetatud lehe arwamise järele  mängida kuningas Leopold siin kardetawat m ängu: suurem osa belglasi  olla juba ammu wäga külmad kuningriiklise walitsuse-wiisi wastu; kui nüüd praegune kuningas troonilt ära astub, wõidn kergesti juhtuda, et mäss lahti Pääseb ja wabadriiki sisse seadma hakatakse. Missugused arwamised Hiina Praegustel  wõimumeestel oma riigi oleku kohta on, paistab neist sõnadest wälja, mis ühe Inglise lehe sõnumisaatja mitme Tsungli-jameni liikme juuresolemisel  prinz Kungi suust hiljuti kuulis. Prinz Kuug ütles inglasele, et rahutused Koreas Jaapani  riigiwalitsuse töö olla olnud. Jaapan olla põhjust sõjaks otsinud ja seda nii moodi leidnud.' Õigus olla Hiina pool. Aga ka Hiinal olla küllalt wigasid. Ta olla wiletsasti  sõdinud ja pidada selle eest kannatama.  Kuni tänapäewani ei teada Hiina mitte, mis Jaapan tast õieti tahta ja mispärast ta edasi sõdida. Kui inglane tähendas, et Jaapan wissisti maad, mis ta seni ära wõitnud,  omale wõtta ja umbes 400 miljoni  tMi sõjakulu tasumiseks nõuda tahab, wangutas prinz imestades pääd. Ta ei wõida mitte uskuda, et Jaapan nii määratu suuri nõudmisi saada tegema. Üks suurriik, milleks Jaapani nüüd tuleb pidada, ei wõida mitte wõimatuid tingimisi teha. Hiina on nüüd küll oma nõrkust sõjapidamises  ära tundnud ning sellepärast ei jääda talle muud üle, kui rahu paluda.  Seda olla ka juba tehtudgi. Hiina rahu-püüdmine olla otsekohene; kui Jaapan seda ka täiesti soowib, siis wõida asi pea nii kaugele jõuda. Kui aga Jaapani tingimised liig rasked saamad olema, saada Hiina edasi sõdima. Kui inglane julges ütelda, et Hiina wissisti ka edespidi ikka lüüa saada, sest et jaapanlased nüüd merel täiesti peremehed on, ütles  prinz Kung: „Kas wõiwad jaa- Panlased kõik meie maakonnad wee olla panna? Kas peaks taewas seda lubama? Kas saamad teised riigid seda sallima?" Tsungli-jameni liikmed, kes juttu päält kuulsiwad, näinud prinziga ühes nõuus olewat. Et Li-Hung-Tschang jälle kõik oma auunimed ja auumärgid tagasi saanud  ning Japanisse rahusobitajaks on saadetud, olla lese keisrinna töö. Wissisti kusagil mujal haritud maailmas ei ole kohtu-asjad nii wiletsas  korras kui Hispanias Kohtumõistjad  toimetawad oma tööd sääl seda mööda, kuda riigiwõimumehed seda nendelt nõuawad, mis eest wiimsed  nendele jälle kõrgemaid auunimesid  ja palkasid muretsewad. Jnimesed,  kes wõimumeestele meelt mööda pole, wõetakse ilma suure jutu rääkimata  kinni ja hoitakse nii kaua wangis, kui nende wastaste tulud seda nõuawad. Aastatel 1887 kuni 1891 hoiti 97,875 ja aasta! 1892 19,59!) inimest kaua aega wangis,  ilma et nende üle kohut oleks mõistetud. Kes wangis ei surnud, lasti wiimati jälle wabaks. Ühes wäikeses linnakeses Cindad Real'i maakonnas  laskis kohtu uurija ühe kahtlustuse  pääle, mis talle nimeta kirjas teatati, arsti ja apteekri wangi heita ning neid sääl terwelt 10 kuud pi- dada, ilma et nende pääle awalikult mingisugust kaebtust oleks tõstetud. Wiimati tuli awalikuks, et nimeta kirja kirjutaja säält liuna teine arst ja apteeker, praeguse walitsuse suur sõber, oli olnud, kes seda abiuõuu tarwitas, et oma wõistlejaid mõneks ajaks kaelast muretseda. Cucuca linnas  istuda praegu juba mitmel kuud 42 inimest wangis, kelle pääle hulk kaunis raskeid süüd on tõstetud, kellele  aga mahti ei anta nende süüdistuste  pääle wastata. Walitsuse wastupartei  parlamendi on nüüd otsuseks teinud seadust ette panna, mille järele  kohtuametnikud niisuguste ülekohtuste  tegude eest walju wastutamise  alla peawad langema. Leipzigis, 22. webr. Siinsed raamatute - toimetajad ja professorid on riigipäewale palwekirja sisse andnud,  milles mässuseaduste wastu kõwasti  protesteeritakse. Stockholmis, 21. webr. Kuningas Oskari, kes neil päiwil Norramaalt siia tagasi jõudis, wõeti raudteejaamas suure waimustusega wastu. Sellega taheti kull näidata, et Rootsi rahwas kuninga arwamist Rootsi-Norra tüli-asja kohta täiesti häaks kiidab. Egiptuse endine asekuningas Ismail pascha Kuda eilases lehes traadisõnumi läbi teatatud, suri Konstantinopolis 18. skp. kauaaegse raske haiguse järele Egiptuse endine asekuningas Jsmail pas cha. Jsmail pascha oli aastal 1830 Jbrahim pascha teise pojana, Egiptuse  walitjeja suguwõsa alustaja Muhamehed  Ali poja-pojana, sündinud. Aastal 1863 astus ta oma onu Said pascha jäceltulijana Egiptuse troonile. Tä hakkas pea Egiptuses suuri uuenduši  sisse seadma, mille otstarbe aga enam ta sissetulekute suurendamine kui ka alamate hää käekäik oli. Ta elas wäga toredasti ja oli seepärast alati suures rahahädas. Jsmail pascha walitsuse ajal kaemati Suezi kanal. Ehk seeläbi küll Egiptuse riigi sissetulekud märksa kaswasiwad, siisgi läksiwad ta raha-asjad ühte soodu ikka enam ja enam sassi. Et mitmel Europa riigil, iseäranis Jnglise  ja Prantsusemaal, Egiptusele palju raha oli laenatud, siis nõudfiwad  need wiimati endale kontroleerimise  õiguse Egiptuse raha-asjade üle. Kui Jsmail pascha seda ei lubanud, sunniti ta 26. juunil 1879 oma poja, Egiptuse praeguse asekuninga isa, Tewfik pascha hääks troonilt ära astuma. Jsmailpascha wõttis nüüd kõige oma haaremiga Neapolis aset, kuhu ta mitmeks aastaks elama jäi. Kui ta siit selle eest hakkas muretsema,  et ta jälle kudagi wiisi Egiptuse  troonile tagasi pääseks, sunniti teda Konstantinopolisse elama minema, kus Türgi walitsus teda kuni ta surmani  alati terawasti silmas pidas. Jsmail pascha surnukeha wiidakse Kairosse  matta, kus kõik ta esiwanemad puhkawad. Wene maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu lugejad kuulutusest  näewad, peab Peterburi Karskuse selts pühapäewal, 26. märzil, Eesti Jaani kiriku kooli ruumides Kõne- ja muusika - õhtut mitmesuguste  rikkalikkude toodetega. Et paastuajal siinsed suuremad pidud kõik seismas on, siis oleks soowida, et Peterburi eestlased nimetatud õhtust  õige rohkel arwul osa wõtaksiwad, kus nad mõndagi tundi lõbusalt Eesti keeles ja meeles eestlaste seltsis  wõiwad mööda saata, kuna muidu laialdane linn neid nii kaugele lahutab,  et eestlane harwa siin ehk sääl mõne suguwennaga kokku juhtub. Et nimetatud kõneõhtu warsti pääle õhtase jumalateenistuse algab, siis on sellega wõimalikuks saanud, et kirikusse mineja ka ühtlasi kõneõhtust osa wmb wõtta, ilma et ta enam wabepääl kodu pruugiks minna wõi kaua oodata. Soowime siis, et rahwas  „Ustawuse" kõneõhtute õige rohkel arwul tõttaks. P. Nagu „Swet" teatab, nimetatawat  senine Wene saadik Konstantinopolis,  Nelidow, Parist saadikuks,  kust saadik baron Mohrenheim Wieni saadikuks nimetatawat. Kopenhageni  saadik grahw Murawjew saawat  siis Konstantinopoli saadikuks ja würst Dolgorukow nimetatawat Berlini saadikuks. Lehed teatawad  pääle selle, senist Wene saadikut  Teheranis, Bützowi, oodatawat Peterburisse, sest ta saawat teise koha. ..Võhia tel.-ag." Kohtuminister ja Peterburi  linnapää on influenzasse  haigeks jäänud Nagu „Now. Wr." teatab, hakkab Warssawis teine Wene keelne päewaleht, nimega „Warschawskij Listok", ilmuma, milleks  ülemalt poolt luba on antud. Tutta iv Wene kirjanik Leskow, kelle surma meie juba teatasime, palub oma testamendis, et teda wõimalikult lihtsal wiisil maha Seda ja teist. Kallis Piim. Laste toitmiseks tarwitatakse nende õrnemas eas lehmaja  kitse piima, ja kui meil neid koduloomasid  kord enam ei oleks, mõiksime  õige hädasse jääda mõne muu piimatõuu asemele muretsemisega. Wäikestel Afrika neegritel wõiks selle poolest käsi paremini käia, sest et nende emad ju hõlpsamini kui meie oma lastele wõiksiwad elewandipiima  muretseda. Üks Dr. Doremus  on elewandi-piima toidu-ollused teaduslikult läbi katsunud ja teatab selle uurimise üle järgmist: „Ma ei wõinud sugugi imeks panna, et elewandi  pojad nii suureks ia tugemaks kaswawad, nii pea kui olin leidnud, et see piim, millega nad omn poegi toidawad, kõigist piimatõugudest, mis ma ial läbi olen katsunud, kõige .ammusam  on. Temas on wähem mett ja palju rohkem wõid ja suhkrut, kui teiste loomade piimas, ja pääle selle on ta ilus ja mäga meele päralise  haisuga. Temast walmistatud wõi on toitmam ja magusam kui kõik muud wõiseltsid, mis teistest loomadcst  saadakse. Kuda mõni maa oma nime on saanud. Kui Hispania rahwad  1531. aastal Perusse tungistwad,  pärisiwad nad selle maa ela> nikkudelt tema nime järele, need aga mõtlesiwad, et nendelt küsitakse, mis asjamehed nad on, ja wastasiwad seda mööda „Peruu", see on, oleme kalamehed. Luzoni ehk Manila saare (Philipinide saarestikus) ülesleidjad  tahtsi wad naestelt, keda nad parajasti nägiwad jahwatamise Lööl olewat, selle saare nime teada saada, need aga arwasiwad, et nendelt küsitakse,  mis need teemad, ja wastasiwad:  „Luzon", s. o. jahmatame. Lõuna-Amerika otsas olema Tulemaa saarestiku elanikkusid nimetati Pesheräh'deks,  sest et nad esimestele wal« geihulistele, kes nende juurde juhtusiwad,  haledal toonil wastu hüüdsiwad: „Pesheräh", s. o. olemesõbrad. Kiiresti ülesehitatud kindlus.  Wene keisrinna Jekaterina II wõttis palju uusi asju ette, mis aga pärast raha puudusel wõi mõnel muul põhjusel pidiwad pooleli ja mast hoopis lõpetamata jääma, mis Austria keisrile, Joosep tl., ühe naljasõna heitmiseks Põhjust andis. Kui nimetatud keiser kord Tauria poolsaarel wiibis, kutsus keisrinna teda ühe uue kindluse aluskimi panenemise  pidust osa wõtma, mis sääl maanurgas pidi üles ehitatama. Keiser tuli ka, ja Jekaterina pani esimese aluskimi maha, Joosep aga teise. Tagasi tulekul jutustanud Austria külaline oma adjdtandile: „Olen Wene keisrinnaga ühe ainukese  päema jooksul terme kindluse üles ehitanud: Tema pani kindluse ehitamisel kõige esimese kiwi, mina aga kõige w i i m a s e. Elewandi naha parkimine on wördlemisi alles kaunis uus äri. Parkimise töö kestab aga umbes kuus kuud, ja seda mööda on ka elewandi nahast walmistatud asjad kõrges hinnas. Nõnda maksab näituseks  wäikene elewandi-nahkne taskuraamat,  ilma kuldse wõi hõbedase kaunistuseta umbes 150 marka, sest- samast nahast wäike taskukene 1000 kuni 10,000 marka, sigari - toosid, portmaneed ja nende sarnased asjad on waewalt alla 100 marka saadama!.  Uuemal ajal walmistatakse sellest nahast ka jalgtekkisid. Nahk on nii kindel wastu pidama, et mitme aastase tarwitamise järele tema küljes waewalt kulumise märkisid  on tunda. Kõige hõlpsam wiis taewasse  saada. Heidelbergi õpetajalt,  Jodokus Schwabilt, küsiti kord, kuda inimesed küll kõige hõlpsamini wõiksiwad taewasse saada. Tema wastus oli selle pääle: „Kui nad juba hällis ära surewad. Kõige suurepäralisemad koerakaswatamise  asutused on Mandshurias ja teistes Hiina naabruses  olewates maakondades, kus aga koeri mitte inimese abilisteks ja kaitsjateks  ei kaswatada, waid üksnes nende hääde nahkade pärast. Uksi juba Newjhwangis, kaunis tähtsas kaubalinnas, toodakse mõnel aastal umbes paari miljoni frangi eest koeranahku  turule. Nahad praagitakse nende suuruse, wärwi ja karwapikkuse järele mitmesse sorti ja nende tüki Päält makstakse läbi - kaudu kaks franki. Iga üks niisugustest asutustest  kaswatab palju tuhandeid koeri, keda kuni kaheksa kuud lastakse wanaks  saada ja siis enamasti talwe ajal, kui nende nahad kõige ilusamad on, ära tapetakse. Nahad tarwitatakse  kasukateks ja muudeks talweriidedeks.  Naljaks. Naene: Jänes, keda sa metsas lasknud, on ju üsna wana ning haiseb. Mees: Pole ka imeks panna, kuna sääl metsas enne mind juba kümme meest jahti pidasiwad, kes kõik „wärsked" metsloomad maha on lasknud. Juhan läks jõuluajal sugulaste poole külasse, kuhu ta aga liiga kauaks wiibis, nii et perenaene enam ei teadnud, kuda külalisest lahti saada. Wiimaks läheb ta külalise juurde ja ütleb: Armas Juhan, kas sul siin ka wahest juba igawaks ei lähe ja kas sa jälle oma naist ja lapsi näha ei soowi? Tõesti küll, hüüab Juhan, tahan nendele kohe kirjutada, et nad ka siia tuleksiwad! Sugisene öö. öö sügisene: rnust ja kole, Ni rada leia siini, Lest ainust täüte paistrnas 'pole NinS un kaetud ilnr. Ua suvve jälZi püüan leida Lu pinnalt, kuldne kedurnaa, LinA, tülijaa leeted endast treida: du suvve läinud kadurna I Hermann Palwe kewadele. OK kenaäe, kuis niidiä kaua, Bincl ikkel uutad isamaa! 8a taine nuiruule teed kaua eklcl aasaä uiteZa. OK kuldue kenacle, su niinul Ueicl kurnalt saaclacl leiuama. OK tutta siia sü<li siinul 8a lakke luuua tuuleZa. IleramnQ Manila. Mõistatuse-nurk. Hinnamõistatuse nr. 3 seletus. 0 i Zeä seletused sisse: ? . . . 1 s^urje^ist), lust), L . . . ! koomas d. Weski tdurjevvist), H. küle (durjenist), K. Öolk sdurjev-ust). ttinna möktmme. Kõigile Kelmeie  biuuamõistatustele olivvad 01- Zed seletused sisse saatuud: ? . . . l <durjevist), Xuua k., luurel ja L . . . ! (durjevvist). keosimisel laubes biud l. pääle. Uiuuaks auuame meie übe järAluistest  toredasti sisse köidetud raamatutest :  luuletused,  ?ollumebe käsiraamat, Üliõpilaste  album ja koodi-opetus. talume 1..' li läliematel päe avadel biuua järele tulla wõi saata. Postimees. 1895.