Tallinna Sõber MK ReliteisttümneS aastakäik. Tallinnas, Küünlakuu 14. Mwal 1892. Üleüldine llesleht Eesti rahwale «asi ja linnades. Tuleb ükskord nädalks wälja. Maksab Tallinnas eindforsN pilrijatr trllkimajaS: aastas j...,.... L rnbla, 40 kop. — pool-aasta« 1 rnbla 40 kop Koju ehl postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla l rubla 70 kop Knnlntuled «aSsawad iga re« eHK leUe a/eme pealt s Sop. TrNimiftd wSetakfe w.,»k.,» A i»».,»,,-.,-.,..". t K-.'- s» -..5.'- WaStajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab - kirjad Mwad BsltiM (Ballischvort - Register- Tagasiwaatus wiimase aasta peale. Üleüldised sõnumid maailmast. ?Zmalt maalt. Tallina st , Au- ! , dienz. Propst Paucker.f Seadus kottulooksmiste wasta. - Hädaaea.ü,mi.eest. Apthekrüe asjust. Sukni-aktsist. Wenekeel .Laaste-asilides". Ostetud kaerad. Eesti kirjameesll- seltsist. - Eestikeeliste  raamatstte wäljaandmine. Rõuged. Balttskist- Ilmad. LaewasUdud. Tartust: Lina- ! Dj-d. - - u,wd.lö-ap«siid. - Hullud-toerad Odessa sl i j> j Msstltts. Naudicc oüüclttH. Ner!ichinMst° Or?ws «ala» - «"«apesnd. - Ilmad köiNs Mis. Nc.N.,liftd ja stonumld. ' O-awa-Naha» Tagasiwaatus wiimase aasta peale. IV. As t a s on wiimasel aastal wäga palju põrutust olnud. Persia S oli mässamine Walitsufe wasta tnbaka-monopoli (aiuus-kauplemise õiguse) päraste mida Schah Nassr Eddin ühe Inglismaa seltskonnale kõrge hinna eest Müünud oli. Ülem-preester keelas selle peale tubaka tarwitamist ülepea ära, rahwas tormas kord Schahi palee peale ja pidi meriselt tagast tõrjutud saama. Wast selle aasta hakatusel sai tüli sellega lõpetatud, et Schah tubaka-monopoli Inglaste käest jälle ära ja ülem-preeSter selle, peale ülbaka-keelu ka tagast wõttiS. See tuli on mõnda Persta seespidistest , asjadest ilmutauud; -mis senni peitus seiM- - Esiteks on see näitanud, et Persta Schahi piiramata Võimus kaugelt nii suur ei ole, kui ikka arwati, lyaid Schiitlstste IMohsmmedi erausulaste) ülempreestri  wöimus sea! .Schahi wöimnst üleS kaaluda wöib. Teiseks oa see näitanud, et Inglaste möjuduS Perfla'S kahanemas, Wene möiudus aga kaSwamaS on, mis omal aeal wäga tähtsaks saada woib, kui need riigid ja rahwad  wahest ehk Taga-Afia asjades kokku psrkawad, kulda seda juba ammu kardetakse. Kh ina ' S on palju kurja seaiiste Khristlaste wasta tehtud, nimelt Khristlaste wasta Khiinlaste eneste keskist. Neid on sadade kaupa tapetud, nende warandnst rööwitud ja nende majast põletatud.  Juha oliwad Europa suurriigid ja Pöhja-Amerika Ühendatud-riigid walmis, oma sõeaiaewu Khiina lohedele saatma ja mässamist wöimufega lämmatama, millest kollase  rahwa-tõun woolamist üle Europa tulema kardeti. Ast näitab küll efiteks pehmema nõuga lepitatud olema, wöib aga ikka pea jälle sasisse minna. KurwaStusega piab tunnistatud saaMa, et Inglaste käed neist koledustest wist mitte täitsa puhtad ei ole. Nagu igal poolel, uenda püüawad Inglased ka Khiina's ülemat Võimust, nimelt kõiki kanbaaja mist, oma kätte saada, waritsewad kadedu sega Prantslaste poole Tonkiug'is ja Wenelaste poole Amuri maakondades ja Koreas, mida Khiina Keiser oma ülewalitsufe  maakS lueb, mida Wenelastel ülewoimusekS Waiksel-merel tarwiS läheb, niisamati ka Põhja-Amerika ühendatud-riikidel, kuna Inglased seda omas määramata ahnuses sallida ei taha ja teiste wõimust seal iga abtuõuuga  häwitada püüawad, kui see ka werd, Khristlaste werd, tarwitab. Inglismaa la müstik, mida Khristlaste kaitsemiseks Khiina lohedele üteldi saadetud olema, uihkuS wiimase aasta lõpu poole Korea lohede poole ja näib seal Varitsema, et Wenelaste wöimus mitte wägewamakS ei kaswa, tui nende meele järel on Ka möödaläinud aasta! on Khiina suured jõed üle kallaste kohanud ja inimest sadatuhandete kaupa uputanud. Tähtsate teadusmeeste  poolt on healed kostnud, mis meie uut-moobi haigust,  influenzat, selle paha õhu süüks luewad, miS sealiSte  furnukehad? mädanemisest tuleb ja tuulede läbi üle maailma kantud saab. lapan on ka wiimasel aaStal rohkem ja rohkem Europa tähelepanemist oma peale juhti- Khristuse- wsi Risti-usk on seal wdtmuga wälja lagunemas ja sellega üheS ka Europa haridus. Seal on jubaWachrment asutatud, nagu Europa nõndanimetatud konstitution-rnkideS, kuS Walitfeja Parlamenti, s. o. rahwa- Volinikkude heale-enamust, kuuldes walitseb ja seadust amuSj! ja- isegi Parlamenti, estmees on üks Khrifltane Ewaug-Luth. Wist läheks seal rahwa Khrtstlustamine weel jõudsamini edast, kui üksikule usutun. nistuSle, Greeka-katholiigi- Rooma-katholtigi- ja Ewangeliumi-nfutuumStuSte  misstonäride kokkupõrkamised mitte segadust et teets, kui ka seal mitte usutunnistust politika wankre weduloomakS tarwitatud ei saaks, kuida seda paraku ka Europa'S siin ja seal tehakse. Suir tähelepanemine  laugeS wiimasel kewadel 3apan'i peale, kui ükS seatine Buddha-preestritest ärritatud tuifukane Wene Suurwürst  Aunjärjepärija elu peale kippus, kelle üle aga Issand Greeka Prinz Georgi ja teiste käe läbi oma tugewat kilpi sirutas. Kurjategija sai elu-aeaks luhtboouesie mõistetud  ja olla seal hiljemini ära surnud, mis sõnum aga mitte täieste ustataw olema ei näita; ehk on Buddhapreestrid  teda ka wahest ühegiSse körwakisesfe paika toimetanud.  Suwe lõpu poole langeS üks hirmus önuetuS, kange maawarisemine, Zapant peale. Terwed linnad saiwad  lõhutud ja langefiwad maa alla; sadatuhandete kaupa on inimesed surma saanud. Omas polikikaS näib lapan rohkem ja rohkem Wenemaa poole nihkuma ja Sachakini saare kantav,ist, mis umbeS neljas jagu sellest riigist on, ära unustama, kuida ka üks Japani Prinz sõbrust,ise köitmiseks PeterburglS käis. Ida-IndiaS. nimelt Birma Manipur'i linnas, on wägtwaldsetel Inglastel pchn tegemist olnud, sealise kodnrahwa waõiapauemist lämmatada.  kes mitmed Inglismaa söeawäe-peaMud ja kohtuwanemad  hirmsal wiisil ära tavstwad, miS neile werisett kätte kasutud sai. Jda-Zndia tähtsam jägu on küll tugewate  sidemetega Inglismaa külge köidetud, mille Kuningas, nüüd Kuningapraua Victoria, ennast mõne aasta eest India Keisriks nimetada laskis, aga rahu ei ole seal mitte ja ühel koledal pääwal wöikstwad ehk Hindulased ennast  kutsumata wõeraStest meriselt wabaStada, Omal suurel reisul on meie Suurwürst Auujärjepärija ka Ida.lndia külge puutunud ja nimelt Crylont saarel ja Stam'is iseäralise  auuStamisega wasta wöetud ja üles peetud. Siam'i Kuningas, keda Inglased küll ka oma alla rõhuda katsuwad,  on meie Suurwürst Anujärjeparijale ühe ,püha» looma, walge elewanti, kingituseks saatnud ja Siami Kronprinz on hiilgama kaaskonnaga Weiemaat käinnd, mis ka ükS wäga tähtsaS nähtnS selle kohta on, kui Taga-Asta aSjadeS kord tüli Wenemaa ja Inglismaa wahel lahti minema piaks. Peale kõige põNewnste, mis Europa politika-õhku elektrikaga täidab, on just asjad Taga-Astas wäga kardetawad; weel seisab Afghanistan kokkupörkamiSte wahel, aga fee kõtkuw riik wöib pea langeda  ja Wene-Inglis wõitlemiSte tallermaaks tehtud saada. Nenda seisiwad aSjad aaSka lõpul Asta'S. Afrika'S on hariduse-tööd sealise kodurahwa kallal edast tehtud ja Europa asumaid kindlustada katsutud, aga ilma wereta ei ole seda mitte teha wõidud. Sakslaste poolt langes Tanganjika järwe ligidal Lieutenant oon Zelewfki pea kõige oma meestekonnaga WahchetaSte waSia, Kamerunis langeS Lieutenant Freiherr aon Gravenreuth, omal aeal Major von Wissmann'i tähtsam abiline Saksa Jda-Afrika'S. ülepea et näita Saksa asumaade asjad Afrika'S mitte wäga head wälja ja juba koStawad healed, et neid ehk wiimakS Inglastele müüakse. Saksa noor Keiser ega tema uuS Kanzler ei näi asumaadest palju bootima ja Ida-Afrika uus Kubemõr, Freiherr oon Soden, näib neid nagu meelega hooletuse fisse jätma. Major von Wissmann, see tulise waimuga mees, kelle juhatusel Saksa Ida-Asrika asumaad õitsemise poole ruttafiwad, on Kairois, näib ikka weel haiglane olema ja tema aumlaewa witmtne Oictoriä-Ryanza järwele wtiwld ka. Dr. PekerS on wiimasete sõnumite järel Kiltmandschora mägeSÜkkuS, on omale seal kindlustatud laagrc asutanud ja kiidab seda maad wäga, viis tema seal aga jnba peale hakkanud, sellest on wähe kuulda. Emin Pascha (Dr. Schnitzer) on oma endisele maale. Wadelassse, Niiluse jöe hallikatel,  tagasi läinud, mis tema seal aga keeb ja kelle heaks tema seda teeb, see on ikka weel segane. Prantslased tahawad Tfad-järwe poole Kesk-Afnka'õ edast tungida, nende esimene rong CrampeN juhatusel sai aga häwitaind,  nenba et sellest ka mitte läieõte «Statawaid sõnumid tagasi tulnud et ole Hiljemini sai uuõ rong Lieutenant de BmW all saadetud, aga ka sellest ei ole weel palju kuulda olnud. - Põhia--slfrika's, Tunesta's, EgyptuS'eS, Marokko'S, kiustiewad Prantslased, Inglased ja Jtalialased  üksteisega ja tülitawad endeid waSlaStikku; EgyptuS'eS on aga Inglased ennast silmanähtawalt nii kindlast elama asutanud, et nemad sealt wist niisama wähe taganewad, nagu Prantslased AlgeriaP ja TunesiaP. ItalialaSte asjad Massanah'S ja sealt edaspidi AbeSsynia poole, on segased.  Kuida lugejad küll weel mäletawad, sai ka Wenemaalt  üks weike rong Lieutenant Maschkowll all Abes!»)nia'Sse  saadetud. Suuremat et ole sellest rongist hiljemini  kuulda olnud. Uus Kougo-riik Belgia Kuninga tnhaiuskl, näib tasakeSti kosuma. Aune-Aftika'S 01l suur tüli Inglaste ja PortuMsSke wahel, mis aga lepitatud jai. Nüüd käiwad jutud, et Portuglõkased ehk oma Mosambike  asumaid Inglastele müüwad. Suurt kahinat tegiwad kord Hollandlased omaS TranSwaali waldkondas, tahtflwad üle Limpopo jõe tungida ja omale seal uut riiki asutada, näiwad seda nõuu aga Inglaste ZhwardamiSte  peale maha jätnud olema. ülepea on wiimase aaSta lõppu poole Afnka peale wähem tähelepanemist heidetud, kui hakatuses. Pea näitab wälja, nagu olekstwad  Enroplased seal juba natuke tüdinemas. Kerge ast ei ole ka tõeSke mitte Arabkablaste orja-jahlifl seal häwitada  ja pool - metsaliStcst kodurahwaslest inimest teha. Suuremat lootust on minnaks wist ikka misstonäride tasase töö peale heita, kui kMsewake sõeariistade peale. Amerika ' s on wiimasel aastal maga palju liikumist  olnud. Põhja-AmenkaS oliwad mitmed wõiklemised IndiankaStc riismetega, kellele ühendatud-riikide WalitsuS ka sedagi natukest maad jätta et taha, mis seal weel nende omaks lubatud on Uuke lollide läbi taheti Euröpat  Amcrika kurudelt ära peletada, niisamati ka Europa kala- ja ülge-püüdjaid Behringi. merelt. Chili'ga kippu? werise tüli pärast Chi li soldatite ja ühendatud-riikide sõealaewa  , Baltimore» madruste .vahel pea sõda lahti minema, mis aga selle aasta HMtM lepitatud sai. Niisamati lepitut! ka pahandust ühendatud-riikide ja Italia wahel. Suured õnnetused, uputused, tulekahjud ja raudtee-õ unetufed  on Üle Pöhia-Amerika käinud, wilja-saak aga nii rohke olnud, kui seal ei mäletata. OmaS poiitikaS nihkuwad  ühendatud-riigid silmanähtaw.rkt Wenemaa poole ja selle järgeS on seal ka osa võtmine Wenemaa nälja-hädaliStc  asjust wäga suur. Neile korjatakse seal rohest wilja ja raha. Lõune-AmerikaS oli nimelt Chili'S  suur kodusõda Prändeut Balmaseda wägiwaldse walitsuse wasta, miS wastapanijate wõiduga lõppeS. Prändeut Batmsseda tegi pärast seda ise oma elule otsa.— Vrasilia s langeS Marschal Fonseca, keS ülewitmasel  aaStal Keiser Dom Pedro 11. wasta ÜleS tõusis ja seda kõigist maailmast Mustatud meest throni pealt tõukaS  ja Brasiliu st wälja wiia laskis, teenitud nuhtluse alla. Reed, keda tema MässaNisele harjutanud oli, tõustwad  tema wasta üleS ja tõukafiwad teda tema rööwitud