küllalt kuresaarlaStele auu ci teeks, kui siin lõbust Eesti laulu kuulda oleks; see oleks tõesti kaunis samm hariduse edajoudmises! Aga meie haritud eestlased häbencwad EcSti seltsides kaastegelased olla! Möödaläinud suwel käis Saaremaal EeSti lauljanna, preili Miina Hermann. Kas tas häbenes oma laulukooriga, kelle lauluheli kõigi kuuljate südamed sulatas, laulupõrandule astuda? Ka ei häbenenud lauljad oma emakeelt rääkida, ehk nad küll oma hariduse poolest olckfiwad wõinud muul keelel kõneleda. Kui mitme Eesti peiu ja neiu süda ütles; seda kaunist südant sulatawat heli kuuldes: „eks minagi wõiks kord nii mahedasti kodumaa pinnal lõõritaba."  Tõesti, see mõtte on ju auus, aga olgu siis mõtte järel ka tegu! Ei ole ju ühtegi, enamisti noort inimest, kes meelelahutust ei ihaldaks. Ärgu otsigu keegi seda halwade kohtade päält, kus järeldused  halwad on, otsigu seda mõistlikkudest seltskondadest. Mikspärast peame meie nii kaua tuimuse kamitsates siplema? Kas meil nii mähe waimukindlust  on, et meie teiste Eesti ringkondadele  järele ei jõua? Katsume aga; iga töö, mis kindla tahtmisega ette wõetakse, edeneb korrapäraliselt. Sellepärast on soowida, et meie Saare eestlased seltskondlisel ühisusel hariduse poole püüaksiwad tõtata ja wõimalikult karskuses oma eesmärgile jõuda Saagu igaüks armumisele, et alkoholi mõjul misgi asi ei edene. Oma Eesti pinda kalliks pidades ärgu tulgu ühelgi mõtte oma emakeelt unustada. Elagu meie Eesti seltsid, Eestimeel ja Eesti keel auususes! wile ja wuS kerget paati nagu lennates edasi- Willemann wöttis kaardi ja ehk ta küll enne meremees ei olnud, aga siisgi wõis ta kohta rehkendada, kus ta praegu olla wõis. Kanaaria saarestik oli juba mööda ja sellepärast lage wesi ees. Willemann arwas, et laened teda rohkem õhtu poole ajanud ja sellepärast tüüris ta paadi rohkem  hommiku poole, et kapp Würde saarestiku  ligi jõuda; ta oli omale kompassi ette seadnud ja tüüris nüüd selle juhil paati lõuna ja keskhomiku wahe sihil edasi. Ilm oli wäga ilus ja Luul päraline ja Willemann rõõmustas kauni sõidu üle, miS nagu mõni lustisöit wälja näitas ja Willemanni südant rõõmule paisutas- Ta oli pikema otsimise järele kongist ka pikosilma leidnud ja mahtis nüüd sellega ümberringi, aga muud ei saanud ta silma, kui paljas lage wesi ja sinine taewawõlw! see ei teinud mitte Willemanni araks, sest temal ei olnud ju nüüd nii ruttu midagi puudust karta. Õhtul tuli Willcmannile hää isu soja kohwi järele; ta wöttis kongist lhccmasina ja tule riistad ja warsi oli temal hää tükk auurawat, kosutawat jooki malmis. Õhtuks jõi tuul wmksemaks; Willemann sidus tüüri kinni, tõmbas siis purju maha ja heitis sinna pääle pikali- Ta oli kaunisti wsfinud ja rahuliku südamega uinus ta magama;  ta magas küll ilma katteta, aga õhk oli kaunis soe ja tuul waikil, nõnda ei Willemann  külma ei tunnud. Ainult laened kõigutasid  kerget paati ja nagu hälli liigutusel uinus Willemann sügamasse unesse. Hommiku päikese esimesed kiired äratasiwad teda jälle. Mere pind säras nagu kuld ja hõbe woogudes tõusewa päikese kiirte all. Hommikune wilu tuuleõhk sundis mere pinna kõrgematele lacnetele ja kõigutas paati ühe laene otsast teise. Ruttu tõusis Willemann üles, wöttis wähe kehakinnitust, tõmbas siis purju ülesse ja astus tüüri juure. Tuul MMtss purzu ja wiis paadi niisuguse kiirusega  edasi, nagu Willemann seda enne wähe näinud oli. Mitu päewa läks ühtewnsi mööda ja Willemann jõudis oma wäikese paadiga wist arwamata hulga maad edasi. Ta wahtiS sagedasti pikasilmaga ümberringi, kas ehk Rohelised wõi Kapp-Würde saared temale silma hakkawad, aga mitte kõige wähemat maatippu ei puutunud temale kuskilt silma ja wiimakS sai ta sellele otsusele, et ta ometi Kapp Würde saarestikust kaugelt lääne poolt mööda purjetanud- Willemann tundis päikese  seisust, et ta juba ammugi palaw-wöõ sees oli; ilmad läksiwad ikka palawamaks ja kippusiwad Willemannile sagedasti liiga tegema. Paadi serwadki oliwad päikese paistel  nii palawad, et nende külge naljalt kätt ci tohtinud pista ja sundis Willemanni neid sagedasti meega jahutama- Ka oma paad pidi ta sagedasti mere meega üle kastma ja ujumine oli tal sagedasti päris lõbus toimetus. Mida rohkem päemi mööda läks, seda enam hakkas Willemann igawust tundma. Kala öngitsemine ja lendawate kalade püüd oli temal ainukene lõbudus, mida siin määramata rohkusel leida oli ja maitsewat rooga andsiwad. Ka mitmed suuremad kala seltsid, nagu delfinid. tuliwad  nühtawale. Ja eemal nägi ka Willemann  mõned päratu suured haikalad, mis ammul aetud suuga teiste pääle jahti näifiwad  pidowat. See nähtus andis Willemannile  õpetust, kui kardetaw ujumine siin meres oli ja sellest saati pidi ta nii palamuse  wastu mõnusa toimetuse katki jätma. (Järg tuleb). Isamaalt. Kuresaarekt. Saaremaa minewiku uurija  Kõrberi raamat „O.sel einst und jctzt" (Saaremaa en n e j a n ü ü d) 11. jagu ilmub arwatawaSti selle aasta Jõulu kuus trükist. Raamatu kauplustes maksab see raamat 2 r. 50 kop—  Nõgu kuulda, on selle aastane Saaremaa  õpetajate sügisine koosolek k s. k. p. Kaarma kirikumõisas ära peetud. Kohtukojast. 25. ja 27. Srpt. harutas Riia ringkonna kohtu kriminal osakond  Kursaares Saaremaal ette tulnud süüteoasju.  Ettetuliwad järgmised asjad: u) 25. Septembril. 1) Karl Haaki (28 a.) süüdistamine röökimises  tee pääl, Minewal aastal Augusti kuul oli talumees Annus Sõrwe maanteel sõites wankril magama uinunud ja Haak oli sel ajal tema taskust 39 rbl 50 kop. ühes rahakotiga ära warastanud. H, salgas süüdi, kuid tunistajad tegiwad ta süü sel- ges ning teda mõisteti 8. kuuks mangi kõige iseäraliste õiguste kaotamisega. 2) Maria Kask (21 a ) süüdistamine warguseS- Kask oli Paastu kuus sel aastal kusagil rätiku ja põlle ära warastanud ja Jüri kuus linnas E. toidukambrist wõid, leiba ja muud warastada tahtnud, kuS E. teda kinni tabanud- Kohus mõistis ta 1. a. 6. kuuks mangi kõige iseäraliste õiguste kaotamisega. 3) Jüri Kiwi (32 a.), Juhan Remsal (16 a.) Melanija Salm (38 a.) ja Kellamägi  (25 a.) süüdistamine warguses. 28. Septembril minema! aastal oliwad Kiwi Salm ja Remsal üheskoos Laimjala wallast A. talust riiet ja mitmesugust muud kraami warastanud ja J talust 25 rbl. raha, kuS juures Salm ja Kiwi märgust oliwad toimetanud  ja Remsal wahtipidanud, kuna aga Kiwi ukse ära lõhkunud- WaraStatud asjad toodud Kcllamägi kätte. Kiwi oli juba enne mitu korda marguste pärast kinni istunud; ka teised ei olnud esimest korda kohtu ees. Kiwi ja Salm tunnistastwad ennast süüdlaseks, Kellamägi aga ütles, et ta seda mitte ei teadnud, et tema juurde toodud asjad warastatud  oliwad ja Remsal wabandas ennast sellega, et ta alles lapsesugune ja osamata olla ning ei teadnud, et Kiwi ja Salm wargaS käinud. Nad olla teda enesele oma asjade ära toomiseks kaubelnud. KohuS pidaS aga kõiki süüdlasteks ja mõistis: Kiwi kõigi ise- Möndasugust. Uus sõjariist- Prantslased on uue sõjariista ülesse leidnud. See on nõnda» nimetatud „möegapiStul". Iga löögi juures  laseb uus sõjariist ka ühe kuuli wälja. Harilikust ratsawäe mõegast on La ainult ühe kolmandiku raskem. Keegi Amcrika arst on pidalitõbe mastu rohu ülesleidnud- See on nimelt usfipiim- Karsed, mis arst uue rohuga on teinud, läinud hästi korda. Wiie pidalitõbise  seast on kaks täitsa teriveks saanud ja kahe termis paremaks läinud. Üks haige on weel raskemalt haigeks jäänud. Amerika  walitfus on leidjaga läbirääkimisi alganud,  kuidas ja kuda pidalitõbiste maja asutada,  kus uue rohu leidja haigeid arstima hakkab. Uus leidus on wististi Amerika lehtede leidus. Tööaja pikkus wabrikutes ja muudes tööstuse-asutustes on seaduslikult ära määratud.  Mitmes wüikeses linnakeses ei täideta seda seadust aga mitte. Nii näituseks teatab „Wolön" Shitomirist, et sääl tööaeg päcwaS 18 20 tundi kestab. Iseäranis kannatawad  selle all alaealised; nemad peawad kell k hommikust kuni kell 12 1 õõseni tööd tegema. Et töötegijaid tööaja pikkuse üle petta, seadwad meistrid kellad hommikul IV- 2 tundi ette ja õhtul jälle 2 3 tundi taha. Et ülemäärane tööaja pikkus politsei silma ei torkaks, pannakse õhtu töötubadel  aknaluugid kinni—  Naroowa, Welikaja ja Emajõe sügawamaks  tegemine wõetakse warsti kasile. Sawelitschje alewis seatakse praegu üht mudatõstmise-masinat  kokku. See masin jõuab tundis 10 kubiksülda muda ehk liiwa jõepõhjast  wälja tõsta. Muda ära wiimiseks on 8 parkat ja üks aurulaew määratud. Puhastamise- ja jõgede sügawamakstegemise tööd wõetakse tulewal kcwadel käsile ja kõige esmalt Welikajas, siis ka Emajões ja NaroowaS.  Selle tagajärjeks on muidugi laewasõidu  elawamaks minemine Peipsi järwel ja Welikajal, Emajõel ja Naroowal. Prantsusmaal plaanitakse raudteed ehitada, millega Mont-Blancsi mäe otsa wõib sõita. Plaan näitab weidi õhulossi sarnane olewat- Mont Blanc on, nagu teada kõige, kõrgem mägi EuropaS. Praegu on mitmed õpetatud mehed plaani kallal aru pidamas. Ehitataw tee läheks läbi kõwa kaljude tunneli wiisil mäe otsa. Masinate jn wagunite rattad  on hammastega- Weojõuks tarwitakse elektrit, mida mäe päält alla jooksew Aroe jõgi aitab ivalmistada. 4l. Saarlane, 1899