Noh Paul, räägi siis sina kuda õige lugu on! Leenal on õigus, kostis Paul, Preedik ei ole ühte ainustki õunapuud samblatest puhtaks teinud! - Sa kuradi poiss! hüüdis Preedik ja läks wiha pärast siniseks. Tema maletab Isa anna talle keppi! Seda tahan ma kohe teha! ütles Juhan; ta rvõttiS aga Prcediku karmust kinni ja kirjutas paraja piimakusega tema tagumise otsa pääle mõned õige walusad pookõtawid. Soh, nüüd sa tead mis see tähendab, oma isa käsku täitmata jätta ja siis teist last ilmaasjata manduda ja tema pääle oma isa ccS walciada! Hoja ennast häbemata poisike, kui sa meel nõnda julged teha ja päälcgi meel minu ees kurja hüüda! Preedik ei tohtinud midagi enam ütelda, maid hulus ja wingerdas aga maas. Paul tegi aga tõõd tubliste edasi ja sai selle eest Juhani poolt palju kiitust. —ellest päewaft saadik kees Preedik Pauli waõtu ivihaga. Paul aga naeris selle üle, sest ta Südis, et Preedik temale midagi teha ei wõinud. Wrg tuleb.) nud Kaunispäe mõisa ivalitseja sa Kure kõrtsmik nimetud  mõisast ka wõidu purjutamisele tulla. Tee püül aga, arwata 12 wersta linnast kaugel, löönud tuul nende lootsiku ümber. Mõlematel meestel olnud korgid seltsis. Esimine jõudnud enesele korgid ümber panna ja pääsenud sell kombel eluga, kuna wiimane kes enesele korkisid ümberpanna ei saanud, ära upunud. Kiil olnud aga csimiscl raske oma elu hoida. Terwelt 7 tundi pidanud ta ujuma enne kui kaldale jõudnud, kust teda mineStult leitud. Tema üsna uudest riietest on paljad räbalad järele jäänud. Arwata nelja wersta kauguselt ujunud ta kaldale. Laew on ise põhja «ajunud, paljad mastid paistwad weest wälja. Siia ajani saiwad meie linna waescd ainult abi kai rahaga ehk tera wiljaga. Nüüd tahab siin waeSte maja walitsuS neile malmis tehtud sööki muretseda. Selleks asutatakse waeSte majasse köök, kus kõikidelt waestele toidust walmistakse. Nii saab nüüd meie linna waeSte elu toidu poolest palju paremaks muutma. 26. mööda läinud Juulil peeti linna parkis nõnda nimetud „Jtalia öö" linna waeste majasse asutama köögi hääks, millest rohkest osa wõcti. „Jtalia öö" pakus osawõtjatcle üsna tublit lõbu. Park oli rohkesti ilu tuledega walgustud, lasti ragetisi, muusik mängis ja saksa lauluselts „Licdertafel" laskis oina tublit laulu kuulda. Seesugune lõbu oli üsna haruldane. Polnud ju siia ajani, kui igapäevast muusika mängu wälja arwame, muud lõbustusi pakutudgi, kui mõnesugust kontssrtisi, tantsu õhtuid ja näitemüükisi. Pühast. 26. Juulil waraStud Pihtlas R. talu õue-kambrist mitmesugust asju, nagu willu, rätikuid, lõngu j. n. cd. ära. Waras olla ukse kas muuk-raudadega wõi järel tehtud wõtmega lahti teinud. Nimetud talu peremees on praeguS ülcmaal töös, kust ta naisele sagedasti raha saata. Seda teadnud ka wist waras, sest ta otsinud kõik kohad hoolega läbi, pole aga õnneks raha mitte leidnud. Waras on weel teadmata. WaljaZast. Et selle eest hoolt peaks kantama, et wäikesed lapsed tikkusi mitte kätte ei saaks, selle üle on juba nii hästi ajalehtedes, kui ka muul teel rohesti hojatud, aga siiski sünnib selle hooletuse läbi «eel sagedasti suuri õnnetust. Nõnda põlenud 21. Juulil Wana-Lõive maldas Jürsi külas ühe talu elatis maja kõige kõrwaliste hoonetega  maha, kus tulekahju sünnitaja wäikene laps olnud, kes elu taga tikkudega mänginud. EnamiSti kõik maja kraam ja muu -varandus saanud tule roaks. Kahju olla üle 2000 rubla, kuna maja ainult 30 rubla -väärtuses tulekaitse seltsis kinnitub  on. Ühtlasi tuleb ka meile siin tungiw soow meele: kinnitagu iga peremees oma majad kõrgema hinna alla ära. Selle läbi läheb küll maks majade kinnitamise eest natuke lõrgcmaks, õnnetus- korral on oga selle-vastu tasumine palju suurem. Karjast. Kuigi palju aega ei ole sellest ajast möödas, kui üks Leisi -valla tüdruk oma lapse kõrwale toimetas, mis aga parast awalikuks tuli. Nüüd on juba üks Maasi küla tüdruk jällegi selle häbemata teu ära teinud, et oma last kiriku aeda ära peitnud, kust ta teda pärast, kui ta tegu awalikuks tuli, mitte enam ülesse ei leidnud. Otse koledaks läheb meie pool „õrncm sugu" oma tegudega! Wiimasel ajal olnud kanged tuuled, on siin mõndasugust kahju sünnitanud. Enamiste igal pool on tuul rukki põldude pääle wilja päädest rohkesti teri wälja peksnud, nii et enam kui seemne osa teri lõikuse ajal maha jäi. Mitme» koha» on ka tuul noori wilja puid maha murdnud. Sellest ajast, kui kewadel siit pärit olem noormees wangist lahti lasti, on siin õige sageli wargusi kuulda. Mõne aja eest waraStvd jällegi siin pääle 30 rubla eest mitmesugust kraami ära. Neil päewil lasti Triigi randas uus laew meresse, mis Lepiku kaupmehe Ratturi omandus on. Nimetud laew tulnud pääle 2000 rubla maksma. Hr. Rattur on omas noores ea« mitme suguste wiletsuitega wõidelnud, aga hoolsuse ja kindla tahtmise läbi on ta nüüd nii kaugele s«anud. Wõtku sellest igaüks eeskuju! Mnhnmaalt. Kuni Maajani pidiwad Koguma küla mehed posti üle wäina wedama, mille eest neil puumaad ilma maksuta käes pidada olid. Nüüd olla nemad aga posti wedamisest wabaStatud, sest manade kirjade järele olla ilmsiks tulnud, et nende käes olewad puumaad neile juba Rootsi walitsuse poolt kingitud saanud. Kihelkonnast. 24. Juulil pidas säälne karskuse selts „Ehc" Kihelkonna kiriku ligidal olemas koplis oma aasta-päciva. Pidu alustati waimuliku lauluga »Wõta nüüd Issandat wägegewat  kuningat kiita" mille pääle 4 ilmaliku laulu lauldi. Kõik need 5 laulu kanti Kihelkonnakiriku,  Koowi küla, Pajumõisa- ja Pilgust laulu kooride ühisel tegeivusel ette. Pärast seda pidat tähendud Karskuse seltsi esimees hr. Ratas kahe jäulise kõne. Esimises jäus kujutut ta Eestlaste mööda läinud aega ette, kuidas nad manast, enne orja aega, pagana usus on elanud ja karskusest lugu pidanud, kuidas nad orjaks saanud, kuidas orja aeg rohiva pääle mõjunud ja kuidas nad nüüd jälle priiks saanud. Sääl juure» Naljaks. Tallis: „Kõrg?auulik herra, mana pruun ci wz juba paaril päewal enam kaeru/ ts haige?" seda just mitte, aga tallmeister oa kaerte rahaga ..lübiläinud." Harjunud. „Juhan, täna tulewad merle wõõrad, kütta siis ka neile saali." , käsu pääle auulik härra, aga mitme «isiess Mrbeks?" tl? usaa n u d! Proua: Waata ometi korraks järgi, Marie, kes Ml köögis jällegi kridiSLad." „Kass, armulik proua!" „Wõi kass, soo, soo! Ja, imelik küll, alles hilja aegu ei kannud kassid meel kaardiwäe  saapaid ega suitsetanud paberossi, aga nüüd näha on, et terme loodus hiiglasammuga  edeneb." Möndasugust. Ostjate meelitamine. Üks sigarikaupleja  Cetroitis, Amerika ÜhiSriikideS, on kena plaani wälja arwanud, et oma ostjate arwu suurendada. Ta on 100 dollari kullas ja paberirahas ühte kokku pandud klaaskasti sees oma» kaupluse akna paale näha pannud. Igaüks, kes 2õ centi eest ehk enam tema kauplusest kaupa oZtab, saab ühe wõtme pääle kauba. See, kelle wötti lahti teeb üksainus wõtti teeb kasti lahti saab raha omale. Mida sagemine ja mida rohkem üks ostja ostab, seda enam on tal loota, et see wõti ta kätte juhtub, mis kasti lukku lahti käänab. Kahe kuu pärast pearoad wötmed proowitud saama. - Mis on Amerika? Üks Schweizi kirjanik kirjeldab Amerikat järgmiste sõnadega:  Amerika on maa kellega wõrreldcS Europa ainult maike poolsaar on, ühendatud  riigid on riigi keha, kellega Europa riigid wõrreldeS wäikesed maatükikesed on, Amerika on määramata laiuse ja suuruse maa, dollari ja elektri mäe maa, kus lagendikud  laiemad, jõed suuremad, kosed sügawamad,  sillad pikemad, rongid kiiremad, õnnetused hirmsamad on kui kuskil mujal, on maa, kus paari päewa sees ühes ainsas raudtee õnnetuses enam inimesi otsa saab, kui EuropaS terwes aastas; on maa, kus majad kõrgemad, kelmisid rohkem, rikkad rikkamad kehwad waesemad, miljonid suuremad,  margad häbematamad, mõrtsukad julgemad,  haritlased harwemad on; maa kus hambad wõltfitud, haigused surmawamad, wooruse kadumine üleüldisem, nõdrameelsus  otstarbelisem, suwi palawam ja talwe külmem, tuli soem ja jää külmenum, aeg kallim ja inimesed kisawamad kui lihtsas ja waikses Europas on. Ameerika on maa, kus wanakesed nooremad ja noored wanemad,  moora mehed mustemad ja walged inimesed kollasemad on kui kuskil mujal; ta on otsatu looduse rikkuse ja suurepäraline  inimeste rööwimise maa. Lähedalt ütelda: on uSkumatama maStupanemise, muinasjutulisema ühe parajuse prii minemise,  nõdrameelsema upsakuse halastamata dollari püüdmise ja meeletumama kasu tagaajamise maa. Paljud on sääl lõpmata rikkuse omanikuks saanud, aga kui rohkesti ei ole neid, kes sellel maal wiimaks oma elu uulitsa sopas ehk lagendiku liiwaS lõpetama pidiwad! Nii mõnigi oli rõõmus, kui ta kõik kaotades, ihu ja hinge poolest murtud, tagasi kodumaale jõudis! Kama! lõks. Kirjanik LeSsing oli wäga unetaja. Kord leidis ta enesel tihti kodust raha ärakadunud, ilma et margale järele oleks saanud. Nüüd wõttiS ta nõuks oma teendri truust proowida ja jättis ühel päewal kodust minnes rahasid kirjutuse laua pääle. Teel rääkis ta sõbrale sest lõksust, mis ta teenrile wälja seadnud oli. Muidugi oled raha lugenud?" küsis sõber.  «Lugenud?  Ei, seda olen ma ära unustanud." Õnnetu armastus. Moest' põhjatu on armu walu, VI. Mis noorelt rinda rõhuma». Ta koletu'!» teeb õ:t»'wa elu. Käib elu õnne rõõivimas. Ei paista talle pimedusest Zi ükegi päästja täheke. Ta närtsib, sureb ahastusest. Kui põuast aasal õieke. Linaüäa. 32 Saar l a n e 1894.