alles tähele panime, kui ta oma ninaga  Wassiili püssi ümber lükkas, uus nüüd ühes warda otsas rippuma  taskuga üle kitsa jalgraja ääre alla weeres ja haua sügawusse kadus. See oli umbes kolme kuu wanune karu poeg, kes sääl meie ees seisis ja püssi maha kukkumisest koguni kohkunud  näis olewat, sest et tema nüüd kartlikult ja täis hirmu enne maha kükitas ja siln anähtawalt ei teadnud, kudas La meib st pidi mööda pääsema. „Sina ära neetud pagana põrsas!" kirus Wassiili täis wiha ja andis temale jalaga säherduse wommi mööda küljeluid, et loomake otse kohe kukerpalli  järsust mäekaldast alla lendas. (Pooleli.) Uus Ahab. Mäelt vaatab mess kui übks Kus naaber aias tööl, la tema as6a enäal' tabab laimab ts6a päeval, ööl'. la võidaks naabri kobtu läbi, Laaks tema talu euesel, la karäab, et »bk laubed läbi, lal puuäub kaval sedel. Kuicl on laxe talu, la übkus rusuks langemas. Ilus tuuusb bin^svalu, Lest rabva bääl on Liias. Liiv. Wenemaa üleüldine põllumeeste  kongress Moskwas.  Põllu harimise wäljanäitusega ühel ajal peeti Moskwas selle kuu algul ka Wenemaa üleüldist põllumeeste kongressi ära, millele  meie laialdase riigi igast nurgast põllupidajaid kokku oli tulnud. Suurem osa koosolejatest  oliwad küll mõisade omanikud,  aga sääl nähti ka palju ja mõisawalitsejaid.  Kongressist wõtsiwad weel niisugused mehed tegeliselt osa, kes küll ise põldu ei hari ega kusagil põlluharimist ei juhata,  kel aga paljudest küsimustest,  mis sellesse asjasse puutuwad,  häid tundmist on, nagu näit. ülikoolide professorid, põlluasjanduse  koolide õpetajad, põlluasjanduse ministeriumi kõrgemad  ametnikud jne. Kongressi awas Moskwa kindral-kuberner,  Keiserlik Kõrgus Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch  10. skp. kell 2 pärast lõunat. Wenemaa Kõrgeauuliste saal, milles see esimene koosolek  ära peeti, oli rahwast puupüsti  täis. Estradel, mis lilledega  toredasti ära oli koristatud,  istusiwad Suurwürst Kindral-kuberneri  kõrwal kõik kõrgemad  Moskwa linna ja kubermangu  ametnikud. Awamine oli üleüldsi wäga pühalik. Kongressi presidendiks waliti Moskwa põllumeeste seltsi efinik, würst A. G. Schtscherbatow, kes läbirääkimisi pika sissejuhatuse  kõnega alustas, milles kongressi kokkukutsumise Põhjusest,  tema ajaloost ja ülesannetest  lähemat teatust anti. Würst Schtscherbatowi järele astus kõnetooli  tuttaw Moskwa professor Tschuprow ja pidas kõnet neist olekutest, mille tõttu põllumehed meie riigis suuresse kitsikusesse on sattunud. Professori herra kõne oli igapidi meisterlik: sisu Poolest ladus ja selge ning sai wäga osawasti ette kantud. Et Mlt aga koosolejad siisgi wähe uudist saiwad kuulda, ei olnud mitte kõneleja süü; meie põllumeeste  praeguse kitsikuse põhjused  on juba kaunis hästi läbi uuritud ning pea-aegu kõik iga mehele, kes sellest asjast wähegi osa wõtab, tuttawad. Kõneleja tuletas jkoosolejatele kõige päält meelde, et juba ennemalt  kord kõigest Wene riigist põllumehed Moskwas üleüldisel kongressil koos olnud, nimelt aastal 1870, seega just 25. aasta eest. Siis waatanud põllumehed  täis häid lootusi tulewikusse;  nüüd olla aga küll wissisti  kõigi koosolejate meeled enam wõi wähem surutud. Aastal  1870 maksnud aga ka Wenemaa  sisemistes kubermangudes rukkid 7 rbl. 20. kop. tschetwert, kuna nendest nüüd enam 4. rublagi ei taheta anda. Niisama olla lugu teiste wiljade hindadega. Selle asjaloo põhjused olla praegu küll juba iga haritud põllumehele tuttawad. Sest ajast saadik, kui aurulaewad Wolga jõge mööda korralikult hakkasiwad  sõitma, kui Europa Wenemaa  raudteede wõrguga kaeti, kui nädali päewaga ühest ilmamere  serwast teise jõudakse, mõjuda  kõik muudatused, mis maailma  wiljaturgudel ette tulewad, lühikese aja pärast wilja hindadesse  Wenemaa sisemistel turgudel.  Wili, mis Atlandi mere tagast Europasse tuuakse, wõistleda  säälsetel turgudel meie wiljaga  ja rõhkuda ta hinda ühte soodu alamale. Wõistlus minna aga weel päew päewalt ägedamaks.  Pääle üliwäga madalaid wiljahindasid  rõhkuda Wenemaa suurepõllumehi weel määratu suured wõlad. Wiimsete teadete järele teha Wenemaa mõisade hypotheegi-wõlg üksi juba umbes 1175 miljoni rubla wälja, mis eest iga aasta 50 —60 miljoni rubla intressist olla maksta. Siia juurde tulla aga weel teiste obligationide ja wekslite wõlad arwata, mis ka mitte wäiksed ei olla. Waewalt 30, mõnes paigas ainult 10 prozenti mõisasid  olla wõlgadest wabad, nii et kaugelt suurem osa Wenemaa suurepõllupidajatest enam sel teel endale raha muretseda ei wõida. Pääle selle olla juba mitmes paigas maa hinnad märksa langenud,  mispärast siis selle liikumata  waranduse pääle praegu wäaa ettewaatlikult raha laenatakse.  Suur hulk suurepõllumehi loota, et riigiwalitsus neid kudagi wiisi praegusest kitsikusest päästa. See lootus olla tühine. Nii suure ja nii üleüldise häda wastu olla ka riigiwalitsused täiesti jõuetud. Siin pidada abi mujalt  otsitama. Kõige päält olla tarwis senist majanduse - wiisi muuta. Näpunäidet anda meile siin mõned maakonnad Ühisriikides,  mille põllumehed aastal 1870 madalate wiljahindade pärast  suures kitsikuses olnud ning säält seeläbi pääsnud, et nad wilja asemel teisa produktisid hakanud maailma-turule saatma. Sedasama tehtud pärast poole Jnglisemaal, sedasama tulla ka hädasti meil Wenemaal teha. Siis tulla järele katsuda, kas mitte põllumeeste ühendused meile suurt abi ja toetust ei anna. Niisugused ühendused olla Lääne- Europas juba ammu olemas ning säälsetele põllumeeste suurt tulu toonud; nii wöitnud näit. daanlased  just oma piimatalitusteühenduste  abil. Inglise turud oma piimaproduktidele. Parem põllu ja põllu-produktide  harimine ning ühine töö olla pää-abinõuud wõitluses praeguse  kitsikuse wastu. Et aga ka Wenemaa wäike-põllumehed sellest ja teistest abinõuudest, mis wahel aega mööda leitakse, hakkaksiwad tarwituft tegema, olla kõige päält tarwis nendele enam haridust anda, kui seda seni on tehtud. Rahwas, mis lugeda ja kirjutadagi ei mõista, olla eluta kogu, mis ainult masina wiisil oma töösid ja toimetusi ära õiendada. Wenemaa ei wõida ennemalt praegusest põlluasjanduslisest  kitsikusest pääseda, kui ta oma talupoegi kõrgemale hariduse-järjele  pole tõstnud. Mida laiemalt haridus põlluhariwa rahwa sekka laiali laguneda, seda kergemaks minna meile wõitlus ökonomialiste takistustega, seda rõõmulisemaks muutuda meie elu. Tormilist kiitust awaldati professori  herra kõnele. Sellega lõppes ka kongressi esimene koosolek.  (Pooleli). Politika ringwaatus jawäljamaasõnumid. Saksamaa riigikanzler, würst Hohenlohe, käis neil päiwil Wienis oma wanemat poega ja oma wenda waatamas. Sääl puutus ta muidugi mõista ka Austria-Ungria wälimiste asjade ministri, grahw Goluchowskiga kokku. Nüüd murrawad enamasti kõik suuremad wäljamaa, iseäranis aga Saksa ja Austria, lehed selle üle oma päid, mis asjade üle need kaks tähtsat  politika meest küll üksteisega on kõnelenud. Ehk küll nemad kõik peawad tunnistama, et keegi sääl kuulamas ei olnud, kõne ainest ka kellelegi midagi pole hingatud, Aisgi arwawad nad kinnitada wõiwat, et sääl Saksa-Austria ühendusele uus nurgakiwi olla pandud. Wäga imelikud sõnumid tulewad Parisist. Sääl elab kindral Guzman  Blanco, kes enne Venezuela riigi president on olnud. See herra on „Berlini Zeitungi" kirjasaatjale ütelnud, et Wene ja Amerika Uhisriikide wahel kokkuleppimine on, mille järele mõlemad ühes koos Inglise wastu sõda teha tahawad. Ühisriigid tahta Amerikas inglaste asumaade pihta minna ja Wenemaa Indias Aasiamaal. Saadud maad tahta mõlemad suured wõimud eneste wahel ära jagada. Berlini Zeitung on tõesti seda uskuma hakanud, mis Blanco ütleb. Esiotsa ei tea küll keegi, kudas asi seisab ja tuleb ära oodata, mis Wene walitsus ise ütleb. Jtallased on praegu Afrika loode pärast wäga mures, ehk küll riigiwalitsus kinnitab, et kindral Baratieril  küllalt jõuudu olla abessinlastele  wastu panna. Õieti ei tea praegu keegi kindlasti, kus abessinlased seisawad  ja mis plaanid nendel on. Sellest,  et nad wäga pikkamisi edasi nihkuwad, arwatakse, et nad kindral Baratieri, kes praegu Adigrati all seisab, sisse tahawad piirata. Mõned lehed on seda arwamist awaldanud, et abessinlased wahest maanteel, mis Massauast Adigratisse wiib, aset wõtta, et abiwäe saaatmist kindral Baratierile takistada. Adigrati ja Massaua wahe on umbes 200 wersta pikk ning tee sääl wäga wiletsaS korras.  Koguni poolametkik leht «kilorma,,  mis seni alati rahulikul toonil  Asrika loodest kõneles, hoiatab riigiwalitsust  selle eksiarwamise eest, et abessinlased Jtalia pääwäe kallale tungida ei julge ja pea taganema hakkawad, nagu seni sääl usutati. Greekamaal wõetakse mässulisest  liikumisest Kreeta saarel wäga elawalt osa: suuremad Athena lehed annawad kreetalastele nõuu oma nõudmistest kinni pidada ja mitte järele anda. Kui mäss wiie aasta eest õnnetumalt lõppenud, siis tulnud  see suuremalt osalt sellest, et sel ajal mujal Türgi riigis täielik rahu walitsenud; nüüd olla aga Türgi riigiwalitsuse jõud nõrk ning ta saada wissisti järele andma. Kuuba saarel läheb hispanlaste olek päew päewalt ikka hädaohtlikumaks.  Mässajad, keda ühte soodu „löödi," oliwad, kuda tuttaw, wiimsel  ajal suurel hulgal umbes 12000 meest Matanzas'i maakonna piirile kogunud, et säält wahest Havanna  linna kallale tungida. Marschall  Martinez Campos tõmbas suurema  osa oma sõjamäest, mis üle kõige saare laiali oli pillutud, Matanzas'isse  kokku. Neil päiwil on ka juba Hispania wägi mässajatega kokku puutunud ja wissisti lüüa saanud, ehk küll Madridi lehed mõidust  kõnelewad, millest aga weel lähemaid  sõnumid Europ asse ei olla jõudnud.  Teiselt poolt ja nimelt niisusugusest  hallikast, millest seni ikka õiged  teated Kuuba loode kohta on tulnud,  telegraseeritakse, et hispanlased tagasi tõrjutud, kus juures nad palju mehi kaotanud. Langenute hulgas olla ka päälik Prat. Marschrll  MartineZ Campos juhatanud taganemadjhispanlased Jovellanos'isse, kus nad nüüd linna ees kindlate kantside taga marjul seista. Mässajad  marssida kiirel sammul Havanna linna poole, mida hispanlased wõimalikult  kindlaks püüda teha. Usaldus marschall Martinez Canl' pos'i wastu ou Hispanias nii mäheseks  läinud, et tema üle sääl wiimsel ajal kõiksugu halbu juttusid liikuma  on pandud; nii kõneldakse näit., et ta pea aegu alati purjus olla, mispärast ta sõda täiesti ilma plaanita  juhatada. Kreeta saarel lähemad lood iga päewaga. kirjumaks. Kreeta mässajad  panemad Türgi mägedele, mis wälja saadetakse neid maigistama, mehiselt wastu ega mõtlegi allaheitmise  pääle. Inglise saadik on Konstantinopolis  wiimsel ajal mõjumalt kreetalaste tulude eest wälja astunud ning Türgi walitsus lubanud koguni Kreeta saarel seismale sõjamäele käZku anda, et ta edespidi ainult ennast pääletungimiste eest kaitseks ja mitte enam ise mässajate pääle ei läheks. Berlinis, 18. dez. Baron Hammerstein pidas ennast Athenas enamasti säälse Saksa abikon - suli ja pastori juures üles. Ta saatis Müncheni lehtedele kirjusid, mis Greeka walitsust mitmel wiisil laimasiwad. Konstantinopolis, 18 dez Jzzet pascha on selle pärast sõjakohtu alla antud, et ta sultanile märgukirja ette pannud, milles Türgi maa praegust  olekut wäga wiletsaks nimetatakse,  kui sääl paremat walitsust sisse ei seata. Brüsselis, 18. dez. Obokist teatatakse LelA6»'ile, et itallased schoalasi abessiulaste wastu ülesse püüawad kihutada. Kindral Baratieri on juba sõjamäe derwischide wastu wälja saatnud. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikkude  Majesteetide häätegewal-näitemüügil-käimise  kohta, mille üle tuna-eila juba teatasime,  toob „S w e t" pika kirjelduse, mis lühendatult umbes järgmisi käib: Laupäewal, 16. dezembril, awati kell 2 pääle lõunat Keiserlikus Ermitashis  Keiserliku Majesteedi Keisri Proua Aleksandra Feodorowna kaitse all seisew häätegew näitemüük haigusest  toibuwate ja rammetute laste warjupaiga  kasuks. Keiserliku Ermitashi toredatesse saalidesse oliwad end kõik tähtsamad päälinnas wiibiwad auukandjad,  wõõraste riikide saadikud oma abikaasadega, ministrid, kõrgemad koja  ametnikud ja ohwitserid, lühedalt kõige kõrgem ja hiilgawam Peterburi ülem seltskond kõige toredamas ja särawamas ehtes kokku kogunud.Jseärauis  nimetada on keisrikoja minister, kindralleitnant baron Fredrikh, adjutant  Tscherewin, kindralleitnant Richter,  kindraladjutant Dragomirow, keisrikoja  ülem marschal würst Trubezkoi, kojameister würst Wolkonski, kindralmajor  Hesse, tiiwadjutant baron Meyendorff, Peterburi linnapää Kleigels.  Kõrgetest prouadest ja preilidest  grahwinnad Woronzow - Daschkoma,  M. J. ja J. J. Sscheremetjewa, würstinnad Obolenskaja, Wolkonskaja  ja Jussupowa, grahwinna Rehbinder ja palju muid. Ketta 2 ajal jõudsiwad ka Keiserlikud Majesteedid  Keisri Herra ja Keisri Proua Aleksandra Feodorowna Oma kõige lähemate sugulastega, see on Keiserlikkude Kõrguste Suurwürstide ja Suurwürstinnade saatusel piduruumidesse.  Kui Keiserlikud Majesteedid  talwepalee 7-sse tagawarapoolesse  astusiwad, wõtsiwad Neid sääl grahwinna W. W. Tolstoi, selle näitemüügi päätoimetajanna, ja teised pidutoimekonna tähtsamad liikmed wastu. Pärast teretust hakkas Tema Majesteet, Keisrinna Aleksandra Feo- dorowna, selle näitemüügi Kõigekõrgem  kaitsja, ülemkojameistrinna tinna Galizõna ja grahwinna W. W. Tolstoi saatusel klaaskappides wäljaseatud  iluasju silmitsema. Selle juures  esiteles würstinna Galizõna keisri prouale kõiki daamesid, kelle walitsuse all see wõi teine osa sellest näitemüügist  seisis. Keisri Proua järel sammusiwad  Keisri Herra, Suurwürstinnad  ja Suurwürstid, üleüldse pea kõik Keiserliku perekonna sugulased. Kuna Kõigekõrgemad herrased näitemüügile toodud asju wõõraste riikide jaoskondades  silmitsesiwad, seisiwad nende juures  iga riigi saadikud ja usaldusemehed ühtlasi kõigi saatkondade- ja missionite  liikmetega. Keisrinna algas oma waatlemisekäiku Jaapani jaoskonnast  pääle, siis tuliwad järgimööda Rumenia, Greeka, Türgi, Saksa, Italia,  Inglise, Austria, Hiina, Serbia, Hispania-Portugali, Persia, Daani, Hollandi, Belgia, Rootsi ja Põhja- Amerika jaoskonnad silmitsemisele. Kui Keiserlikud Majesteedid kõik neid jaoskondasid läbi oliwad waadanud,  läksiwad Nad oma Keiserliku porzellani- ja klaasiwabrikute-toodeid silmitsema, säält edasi Prantjusemaa jaoskonda, kus üks „Tombola" (iseäraline  wöidumäng wõi lotterii) oli asutatud, milles kunstasjad õnnelikka wõitjaid ootasiwad. Oli ka see osakond  läbi -vaadatud, siis tuli järg , Wene käsitööde ja talurahwatööde kätte, wiimaks kord ka Siberi kiwinikerduste  ja kallistest kiividest walmistatud  ehteasjade kätte, mis Kõigekõrgemalt  poolt kinnitatud mäekaewanduse  - selts „Rabotnik" on kogunud  ja näitemüügile saatnud. Kõige wiimaks astusiwad Keiserlikud Majesteedid  oma ringkäigul lillede jaoskonda  ja pöörasiwad säält Ermitashi theatrikäigu kaudu tagasi, mis imeilusast!  kunstliku lumegu kaetud ja kirjude elektrilambikeste läbi walgustatud  jõulukuuskedega oli ehitud. Selles saalis on ka magneti-tiik asutatud,  millest iseäraliste õngedega nummerdatud kalakesi püütakse, mille järele wõidud wälja jagatakse. See tiik seisab Suurwürstinna Jelena Wladimirowna kaitse all. Kui kõik saalid läbi oliwad käidud,  lahkusiwad Keiserlikud Majesteedid  Ermitashist, kui kell juba nelja pääle hakkas käima. Siis kaisiwad Peterburi ülemate tütarlaste-koolide kaswandikud näitemüüki imestlemas, kuna pärast, 18 dezembril, tema ruumid  kõigele rahwale awatud on. Teisel päewal kubisesiwad saalid kõrgetest diplomatika-meestest ja Peterburi  ülema seltskonna liikmetest. Rahwa tungimisest hoolimata läks müük õige jõudsasti, ja hinnad oliwad wõrdlemisi kaunis odawad. Teisel jõulu-pühal, 26. dez., saab, nagu kuulutustest näha, St. Peterburi Eesti kars - kuse - seltsi „U s t a w u s e" poolt Winogradowi saalis xosen. Nul. iip. 38/15, lexnvl. pidu-õhtu üheS näitemüügiga  ära peetud. Et pidu hääl, wõib ütelda kõige paremal ajal, kest pühi, pidu - ruumid oma laheduse  ja korraliku sisseseadega meeldiwad,  pidu tooded mitmekesised ja huwitawad, pääsetähtede hinnad aga wõimalikult odawad on, siis ei jää mul muud sõnada, kui soowida, et sellest pidust hästi elawalt ja rohkesti  osa wõetakS. Pidu toodede kohta lubatagu mulle nii palju tähendada,  et pääle is. J. Tamm'i tuntud wahwa ja ilusa waldhorni ja is. Wichtersteini sütitawa wiiuli-solo, sega- ja meestekoori lõbusate laulude  we«l kui uudiseks ja „küla-kostiks"  kodumalt kõned on, millest esimese  küllalt tuttaw luule kirjanik is. Jakob Lii w, teise aga, Naljakõne,  keegi tubli naljahammas wana poiss ette kannab. Waheaja  ja tantsu-lõbustuse eest saab tuttaw  tubli Eesti wiiuli-koor (is. J. Kütti juhat.) auusasti hoolitsema, kuna näitemüük kogu pidu ajal oma jagu lõbu ja nalja saab sünnitama. Ei jää siis muud mul suuremat soowida,  kui weel kord: Wõetagu sellest pidust osa !R. Siimann. Poolteist sada aastat on alles seda aega tagasi, et Siberist esimene hõbe Peterburisse toodi, hõbe, mis enne seda enamasti üksnes  wõörastest riikidest tulnud kauplejate  näppude wahelt oli Wenemaale tulnud. Alles sajawiiekümne aasta eest tagasi, see on 1745. aastal, tegi , brigadir Bär sellega, et ta 26,000 F» 284. 1895 Postimees.