Tallinna Sõber M 15. NeliteikkümneS aastakäik Tallinnas, Jürikuu 15. Mwal 1892. Kitsldiut srlllkht Eesti rahvale vaal ja liaaahes. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tollena» eindfor«'i vSrijat: trükimaja»- aaStaS L rubla, 40 kop.— poc aaSta» r rubka 40 kop - Sojü ehk postiga faadetlid: ! aastas 3 rubla pool-aastol. l rubla 70 kop. Fiuukululed ««ksawad tg» rea eHS telke aseme peast b iiop. UeNimtfed wöet«kk« > i.lNnua.! 4wdl»e.'t -ürljat, >rUM«aja.. - P--,.»«,»!.: P. Herl.»»,. H bt. Hartus, eaaüman». - «al.ee,« - ». - Pan»,»z A. K»ldek«era. Mrsw t raamoti,pood. - Marwa»: M. Paixr. - Mbru»- P»aua «lestal, - Mal«a»: W. Audalsi- O«re,«»r<», UP A«»«e. - Maak: köida tsekraal» kuntutakse. Wastajo redaktor W. F. Ei ch hor n. Elab Baltialis, kirjad kswad Baktitki (Baltischpart K»Z,idcittd.llvp?s Register : Uusi jähseadus. Üleüldised sõnumid maailmast. LtNalt maalt. TaMnuast- Kubemõr Rübtiv's Eesti Kirjameeste „Lirida" Seltsist. - Censor. Medaljcd sulaloomade eest - Uued paberrahad. - Muged Akilim surm. - Valtisk'ist! Ilmad. - Suwilimmd. - Laewasmdud.  - Mrwnaalt: Hmgused. - Posttsn-kast. - Tartust- Lotterie-allegri. - Jõed. - Pahandus wang!ma,as.Roast -H. Jannscn. - ComcniiiS'e.pidu. - Prostese. - Pärnust: Raudtee. Watla wanem «kel " - PMaNm talwe. - Pwrwrgtft: Ket-rlwjast. - liued laenupaberid. - Wõcmmaa ° ama!». ... Mtttt-trtd von ,a Wostchnegradpt. - .v«»,eud... - «walUud Wd. - Wiljasaaai lootused. -.Wädon wch, Õnnetus. . - TiUz, maa. Vtdast. - > WrikjcU waldtonnast. AKaMst. Eewastopoltst. Taga.«aukasia'st. Uus jahiseadus. 11) Igal kütil piab jahi aeal tema nimi peale kirjutatud  jahi-tunnistuS kaasas olema ja tema piab seda nende pärimise peale, kelle käes jahiseaduse täitmise ülewaakamine  seisab, ette näitama. See kohustus, jahi-tunnistust kaasas kaNda, ei Mõsü mitte nende kohta, kes (.õlilsei poolest korraldatud jahtidest rõöwloomade häwitamiseks osa wõtawad (Üleüldise kubermangu-korra art. 1463, Swod Sak. raam. 2. jägu 1 waljaanne 1876), ega ka klaperjahtideks  palgatud ajajate kohta. 12) Jahi õigus on maaperemehel oma möjsMmaakoha)  piirete sees. 13) Jahiks wöera maa ja pinna peal on selle peremehe  kirjalikku luba tarwis. 14) Kord jahilubakirja andmiseks ühe maa peal, miS Kroonu maade Ministeriumi all seisab, on ühes lisaS sille art. juure Määratud. 15) Jahi-õigus talupoegade kruntide peal, kes talukogüdüse  ühenWes on, oN talnkoguduse oma. üksikud talupojad ja teisid inimesed saawad õigust, lähendatud kruntide peal jahti pidada, ainult seaduslikul teel tehtud koguduse-otsuse peale. /16/ krüuti'be peal saab liuna kõhtude poolest lubatud. 17) Jaht sgab kee la tu d: a) me ts härgade ja emäsete põdrade, httwede ja metskitsede (Rehe). Dsamati nende looMa-tõNgüde ldästkate peale, käbi kõige aaSta. Tähe n d. Kõik aaStane juure kaswus saab selle aasta Jsulukuu 34. pääwani wä st käte sekka lüetud; h) isasele põdrade peale Näärikuu 1. pääwast Leikusekun 15. pääwani;  «) hirwede peale Paastukuu 1. pääwast Leikusekun 15. pääwani; ä) metskitsede (Rehe) peale Talwekuu I. pääwast Jaanikuu 1. pääwani; s) steppi-kilsede, antilopide,  must-sikkude, argalide ja teiste kalju-kitsede peale PiastukUu 1. pääwast Heinakuu 15. pxäwani ; L) tsametsiste  ja isa-tedrede peale Lehekuu 15. pääwast Heinakuu  15. pääwani; korpiitsakate (metsa-näppide) peale Jaanikuu 4. pääwast Heinakuu 15. pääwani; k) Metshanede  ja luikede peale Lehekuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwanil) 4sa-paMdp'stsäle73aan!knü 1. pääwast Jaanikuu  29. pääwani; lc) kõiksuguste partide, näppide, kiiwittate,  rääküde ja teiste soo- ja wesi lindude peale Paastu-1.  pääwast Jaanikuu 29. pääwani; I) hallide ja punasete põld-pnüde peale Jõulukuu 1. pääwast Leikusekun 15. pääwani; m) kuning-põldpüüde peale Jõulukuu 1. pääwast  Wiinakuu 1. pääwani; n) fasanide ja jäneseke peale Küünlakuu 1. pääwast Mihklikuu 1. pääwani; o) emametsiste,  ema-tedrede, laane-püüde, raba-kanade, trapphauede  ja wahtlete peale Paastukuu 1. pääwast Heinakuu 15 pääwani. Tähen d. isa-wahlleid wõrkudega püüda on Lehekuu 15. pääwast Heinakuu 15. pääwani keelatud; x) kõige teiste metslindude peale, peale rõöwloomade, Paastukuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani. 18) Läbi kõige aasta on kõiksuguste püüde riiStadega (lingudnga, wõrkudega, lõksudega ja seesugustega) püüda keelatud: metsiseid, tedresi, laane püösi, pöld-püüsi, kuningpõldpüüfi,  fafagifi ja metskitsest (Rehe), nlisamäki ka linnupesast häwitada ja kõiksuguste lindude, peale rööwlindude,  mune ja poegi wälja wõtta. 19) Lubatud on, rööw-loomi ja röõw-lindufi häwitada,  niisamati nende poegi, ja nende pesast häwitada, nurmedel  ja metsades hulkujaid kassist ja koeri surmata -- läbi kõige aaSta. iga nõuga, mitte aga kihwkiga. Kubermangude  ja Waldkondade-ütemate hooleks on antud; kihwtitamist rööw loomade häwitamisekS kui üleüldist nõuu subada. ehk ükstkutele inimestele ja jahi.feltstdele selleks luba anda. 20) Rööw-loomade sekka saawad arwawd: karu, hunt, rebane, schakal. määr, kiwt-rebane, nirk, kärp, saarm. soosaarm,  hermelin (walge-nirk) nugis, vielfraS. ilweS, metskass  ja oraw. Rööw lindudeks on pidada: kotkas, kumugkotkaS,  kana-kull. geier-küll. kõik kulli4õ>-d. harakas, kaaril, wares, tzakk, tihase-knll (Würger). pähkta Shk (Nusthäher) pask räg (Holzhäher), snuriSpea kullid, SZ-kulltd ja warblattd. 21) Röõv-loomi, keS tninieSkele ja koduloomadele kardetawad on, wõera maa peal ilma maaperemehe lubata surmata, on ainult kogemata nendega kokkujuhtumise juureS ehk kohaliste Polilsei-ülemate kutsumise peale lubatud (Üleüld. kubcr.-kocd art. 4463, Swod. Sak. raam. 2, jäg. I, waljaanne 1876). 22) Paastukuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani ei ole jaht koertega ühegi kaubaga lobatud. Tähend. Selle läbi ei ole liimuMerkt ja õgijate õpetamine (ilma püssita) mitte keelatud. ' 23) Rlng-aivadega parkide ja MeksatttiMde peremehed, kelle parksd ja metsa tukad mitte teiste naabri-maade waska lahti ei ole, wsiwad nendeS käbi kõige aasta igasuguste metslindude peake jahti pidada. 24) ArchangelSki kubermangu ja Wologda kubermangu põhja-ida poolise jäu talupoegadele, WogulaStele Permi kuberMangnS, endistele Kroonu-asujgtele sellesama kubermangu  Werchoturje rlugkondas ja Wjatka kubermangu Glalowi, Orlowi ja Slobodi kreisides, on jaht nelS kohakondadeS  kõiksuguste metslindude veale läbi kõige aaSka lubatud. Igasuguste metslindude müümine nende talupoegade  poolest, on aga Paastukuü 10. pääwast Heinakuu I. pääwani keelatud. 25) MetSlmdude wäljakandmtne, wedamine, müümine ja ostmine, 14 pääwa pärast termini, millest saadik jaht kohaliske metslindude peale mitte lubatud ei ole (art. 17), on keelatud. Tähend. Elusaid metslindust kaSwatamiseks  wedada, on ka selles art. tähendatud aeal lubatud, aga ainult kohalise Politsei ülema luhaga. 26) Linnades on kauplemine metslindudega, mis taimel  (Paastukuu I. pääwani) lastud on, igal aeai lubatud,  kohaliste seaduSte tähelepakumtsega. 11. ülewaatamise kord jahiseaduse täitmise üle, uenda ka nende sea dmiSte üleastumiste Ülesandmise kohta. 27. Ulemaatamine jahiseaduse täitmise üle saab antud: 1) Politsei kätte; 2) Metsa reSfori amMlkkude, Kroonu metsa-wahtkonna, Kroonu-msjsade-reSsori metsa-walitsejate ja Metsa-korpuse ametnikkude kätke, keS era metsade üle walitfewad, nende ülewaatamise alla antud ringkondade piirtteS; 3) wälja- ja melsawahttde ja metSlindude-holdjate  kätte, nende ülewaatamise alla Usaldatud ringkondades. 28) Metslinvude-hotdjate (oxornMAv cwpomu) saawad nende kinnitamise kohta amettv, sellega Ähendatnd SkguSteS,  ameti-tähkede kätteandmises ja teenistusest lahtilaskmises  needsamad seadmises maksma pandud, miS metsawabtide  eroxoTa) kohta Melsa-ustawi art. 568 — 572 sceS Swyd. Sak. raam. 8 jag. l, wäljaannet 1876) määratud on. 29) Kubermangu-, kuS on, Waldkonna-ülemakel on õigus, neile tuntud inimeSlete (nende inimeste eneSte tahtmisega)  woli attda, üleaStumifi jahiseaduse «vasta ÜleS anda. Neile woli takud immestel, saab kohaliste Kubermangu  . kuS on. Waldkouna-ütemate poolest nende tegewuse  ringkond juhatatud. Seda woli ülesastumist jahi. seaduse waSta Üles anda, wõiwad ka seaduslikul põhjused afuwad Ja hi m eeS te ühend u f e d, niisamati ka Pl'llu:»eeste4el!std oma liigetele anda. Seesugused wolikirjad  maksawad ueiZ kohakonbadeS, mille üle nende seltside  tegewuS nende põhjuSkirja järel ulatab. Reed selles art. nimetatud wMatud inlmesed saawad õigust, neile tttttawaks saanud Üleastumiste juureS jahiseaduse waStot, süüdlast Politseile seaduslikuks talliiusekS selles asjas ette panna. 30) Protokollid üleastumiste Üle jahiseaduse waSta saawad kriminal.korra art 1433—1136, i 140—1142 ja 1150 ja 1151 järel Üles pandud, k«S juureS protokollis tähendada on, missugused püüde riistad ja mis tõugu metslinnud ja kui palju neid, üleastumise kaebtuie-aluse käest ära wõetud saiwad. Tähend. Selle art. seeS nimetatud protokollid ükeastumiSkest jahiseaduse waSta. mis lrahwi alla mitte rohkem kui 100 rubla langemad, wõiwad ka ilma morga-kiunlwõtja ofawõtmiseta itleö pandud  saada. 31) Süüdlase otsimiseks, keS üleaStnmise-paigast ära täinud, on mella wahtkondadei. wäljaivWidek ja metvtindudechoiftjalrl  SiguS Polttw-ülemate poolt abi pär-da. 32) Süüdlaste juures leitud metslinnud saawad wiimi  mata jahi-peremehe ehk rentija kätte antud, kui aga teadmata on. kus kohatised metslinnud surmatud, MS saamad  need Politsei käsu veale ära müüdud ehk häwikatud. 33) ProkseSsi algamine ja süüdlaste süü töekS tunnistamine  kohku eeS (üleastumise parast Kõigekõrgemast selle aaStq Küünlakuu 3. vääwai kinnitatud jahiseaduse IV. jäu art. 3 7 wasta) saawad Politfei.ametnikkudr kätte ujaldatud. kriminalprotseSsi.korra art. I2IS ja 1216 järel. 34) ProtseSstd RiikScathi beakSarwamise IV. jäu art. j ja 2 seeS nimetatud ÜleaStumiSse pärast ei saa mitte te sitt ette wseiud, kui selle jadi-veremehe ehk rentija kaebtufe  peale, kellele kahju tehtud on, ja nende peale ei saa lrahwi pandud, kui kahzu-aiune ja kahju-kegija oma keSkiS lepiwad. 35) KriminalpwisesSt-korra art. i 187' mõju saab nende protokollide kohta üleSaStnmiSte asjuS jahiseaduse wasta makSma pandud, mis selleks määratud korra (art 30) järel üleS pandud saawad. (Lõpp.) Üle üldised sõnumis maailmast. Valli«k'iS Jürikuu 4. püäwal. Anarchistlaseb s o need, keS Jumalat taewas ega mingisugust korraldatud walillost ja seaduslikku elukorda maa peal sallida ei taha, on, köida lugejad juba selle lehe eelkäinud numretest näinud, sel korral wäga tegewad. Ka nüüd, kus seda kirWame, kivisemad kõik aealehed sõnumitest  Bertin tst ja Wiin ist. Paris ist. Madridlist, Lissabon ist, Rooma st. Brüsselist ja Londonist, mis nende pööraste ja kdlwatumate inimeSte tegudest ja plaanidest räägiwad. See, mida nemad Mine tõe poolest korda saatuud. et ole küll meel waga palju suure maailma kohta ka see mitte, Mida uemad ParisiS temud, kuS nende ,köö< silmanähtamale  ksige paremini korda on läinud; ka näid sellel >vei kel kurjal,gijale-salgu! mZhe jõudu olema ja rahwa meele järel ei ole nemad kusagil, kuida nemad ka kiitlewad, et nemad ,rahwa kasulS* »tssd* teha ja ennast waewata