Tallinna Sõber 8. NeliteiftkömneS aastakäik. Tallinnas, Küünlakuu 28. Mwal 1892. Üleüldine aralrht Eesti rahwale ««xl ja linaadcs. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajas: aastas 2 rubka, 40 kop.— pool-aaStas ......... 1 rubla 40 kop. koju rhk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastos ... 1 rubla 70 kop. Kuulutused mak samad iga rea ehk telke aseme pcakt S kop. Tellimised wKetalse >o,»r.r x Tallinna»! Findsora'l pärijate trütiimaja,. HetkrSurqii: K. Keelandl, o»»»,apv«a> Hartus ; - Naltwere»: ä. Kuho. - i'aii»,»! «. Ketdesöera. Kaplasua: ch. Kolller». - LlSulas iO, Aiiit»er'i poodi». AUja«l»l« -H. z. Aarow't raamatupood. '-Uarwas: M. P äder. Mrno i Praua Melrase. - Wakkas'. M> Nudolst. Aurksaareo i Td. -lanpe. Maas: kuid a isekrauid kuulutakse. WaStaja redaktor 3õ. F. Eichhor n. Älab Äaltiskis, -- kirtsb läiwad Bsltiski (VaNischport »i»^iil!cr>k'il<)z>L: Skegister: Üleüldised sõnumid maailmast. Omamaalt. Tallinnalt: Würst Mlchail Schachowskon Ghebow-Strjc> schnew si- Kmisistorinmi asjust. Jubiläum. Looma-latkust. Heategemiue nälja-hydalislelc. „Linda"-feltsist. Wale-rahad. Teine Hadaaea-lotterie. Leitud junmlehad. Hobuse-warWs. ! BaNiskist: Ilmad. Laewajöidud. - Wirimiaalt: Hvduseavargus. - Liiwimaalt. - Kuuoamaall: Audicn».  Aerej  wmk. - Pctcrburg,ft: Keisrilojast. - Korjandused. Pucherli jahud. - Nuhtluse lerqiws. - Poolamaalt: Keelatud > mocdud. J,caral:;ed za uucomd sõmnmo. Üleüldised sõnumid maailmast. Balt isk' iS Küünlakuu 21. paamal Saksamaalt. Küünlakuu 23. (LI.) pääwat on Keiser Wilhelm Bcandenburgi-Maapääwa-pidul kõnet pidanud ja selles ,Riigi-Teadaaudja" kuulutust mööda teiste aSjade kestis ütelnud: on kombeks wõetud, kõige Walitsuse  tegewuste kallal nokitseda, ehk oleks parem, kui nukrad  törelejad ennemine Saksamaa tolmu oma kinge pealt raputakfiwad ja meie, nende meelest nii wiletfate olekute eest ruttu ära lähekstmad? Neid oleks stis aidatud ja meile teeksiwad nemad meelehead. Saksamaa astuks aegamööda  nooremehe põimesse, aeg oleks, et meie ennast lapse-haigustest wabastakfime." Keiser kutsus Jumala, wana abilise selle peale Rossbach'i ja Deunewitzi juures lootma, ja lõpetas oma kõnet: asjadeks oleme meie meel määratud ja hiilgawateletegudele wiin mina teid weel. Minu kurs on õige, selle järel saab edasi tüüritud." Toredad on need sõnad küll, aga just Keiserlikud ei näi need mitte olema. Senni Kestab liikumine uue rahwakooli-seaduse  wasta ikka edasi, ja kui kõik need, kes selle wasta nõuukogusi piawad, könelewad ja kirjutamas, Saksamaa  tolmu oma kinge pealt pühkima piaksiwad, siis wõikS Saksamaa paiguti rahwafl tühjaks jääda. Berliu'! suurkooli korralised Professorid on oma keSkiS ka nõuukogn selle rahwakooli-seaduse waSta pidanud ja selle üie protokolli  üles wötnud, mida 83 Prosessoridest ainult 14 mitte alla ei kirjutanud, nende keskts ka theologia Professorid  WeisS ja Steinmayer, ja Kindralarstid Dr. Bardelebeu  ja vou Bergmann. Paapsttl näib aga wäga hea meel Keiser Wilhelm'i kursi" üle olema. Roomakatholiigi  usutunnistusest Saksamaa tööliste-ühendused olimad  temale hiljuti tänu- za allaheitmise-adresfl saatnud. Paapst on selle peale wastanud, oma rõõmu tööliste usu truuwuse üle kiuuttannud ja lootust tuuuistauud, et tööandjad  töölistele seda andma saamad, mida eiicplika (Paapsti ringkiri) tarwilisekS nimetab, seda rohkem kui Saksa Keisri püüdmised järges seltskiku rahu poole pööratud  olla, kuida ka hiljuti autud seadused lööliste elu kergitamiseks seda näidata. Need sagedad meelehea-tuunistused  Saksa Keisri ja Rooma Paapsti wahel ei saa wist mitte Saksamaa Ewangliumi-usuliste muret lahutama ega nende lahkust uue rahwakooli-seaduse wasta suuremaks kaswatama. Aacheni ,Korra!demise-komitee", Roomakatholiigr  kiriku Võimuse korraldamiseks, kutsub möitlemisele Paapsti ilmaliku riigi eest. Zgaiveste pidada kõik Katoliiklased  mitte ainult Saksamaal selle ,klrikurööwimise"  wasta wöitlema, mida .Piemontenlased" (mis nime all Ztalia Kunigas ja tema suguwösa tähendatud on) Paapsti ilmaliku riigi ärawõtmisega tegiwad.  Salsamaa  „uue kursi" filmitsemised Poolakatega ja Paapstiga teemad ka Wenemaai tuska. Juba fee pahandas, kui Poolakas Dr. Florian Stablewski Gnesen-Poseni Erzpiiskopiks  nimetatud sai, sest tema olla Wenemaa Vaenlane.  Nüüd on tema ka Austria Poolakate käest Galizia's  üht allaheitmise adressi saanud ja neile selle wasta oma õnnistust saatnud. Wenemaal kardetakse, et tema kõige Poolakate wihawaeuu Wenemaa wasta weel suuremaks  kaswalab, kui see muidugi juba on. Nüüd ou Paapst endise Gnesen-Poseni Erzpiiskopi, Kardinal Ledochowski,  ühe tunnistatud Wenemaa waenlase, Propaganda Präfektiks ja Poolaka LadislauS Zalewski omakS apostlikuks  saadikuks Indias nimetanud. Need mõlemad Poolakad  on endise Poolamaa Preussi osast, nagu Kardinal Ledochowski seda ka oli. Wenemaal ei wõi aga selle üle hea meel olla, kui Poolakad kõrgetes ametites Paapsti ligikondaS tallitawad, weel wähem, kui nemad seda kogum India's teemad. Sozialdemokratlased, keda ,nuS kurs" esiteks meelitas, teemad ka Walisufele järges muret. Paiguti näitab ka tööliste keSkis tõeste häda olema, mis tülikihutajatele nende tööd kergeks teeb. Dauzig'iS on Politseidiretor Küünlakuu 23. (11.) pääwal Magistratile  teada annud, et 3000 meesterahvast !a 1000 naesterahmast ilma teenistuseta ja suures hädas on. PoMseidirektor palus, et Magistrat warmalt tööd toime, taks. Une kauba-ajamise ühenduse järel AuSlria Uugrumaaga  on seal ise wilja tollid Saksamaal ,a Saksamaa wabri kuukaupa de tollid Auölria-Uugrumaal wäheudatud. Telest oli loota, et tööliste leib odamamM läheks ja walmkutele rohkem tööd ja kasu tuleks, kus siis ka töölistele  rohkem pääwapalka maksa wõiks. Tamne ei näi see aga meel palju mõjunud olema. Würst BiSmark  olla kinnitanud, et tema selle talwe kätkuS Veeliinisse  tulla, oma istet Preusst Herrademajas sisse mõtma. Oiete uskuda ei ole seda sõnumit mitte, sest Wanakauzler ou sagedast kinnitanud, et tema nüüd oma elu-õhtat rahuS elada tahta, mis tema manale kehale nii tulus olla. Würft BiSmark saab Jürikuu I. (Paastukuu t 9.) pääwal  77 aastat mauaks. olla aga nii priske ja lugem, nagu tooks auuga teenitud rahu-aeg temale tõeste tema noorust tagasi. Saksamaa üheuduse-uounkogu ees seisab seadnS wäljarändamse korraldamiseks aruiauuse an. Selleks on sõnumid wäljarändamise üle aastast 1880 kuuni aastani 1890 kogutud, nimelt waljaräudjate hulga üle Saksamaalt Bremen'!, Hamburg'!, Stetliusi Antwerpen'!, Roterdam'!, Amsterdam'! ja Havce sadamale kaudu. AaAal 1860 on L 17,097 hinge wälja rändanud, järgmisel aastal 220,902 hinge,fiiS on wäljarändajate hulk kahanema hakkannd ja on wiimasel aruande-aaStal 91,925 hinge suur olnud. Wöeraste riikide, nimelt Austria Ungrumaa ja Wenemaa wäljarändajate hulk Saksamaa sadamale kaudu oli aastal 1890 ainult 54,803 hinge, wiimasel aruande-aastal juba 106,471 hinge suur. Oma isa matuselt Ugasi retsides, oli Keiserlik Kõrgus S u u r w ü r s t i - p c a u a Wera K o n fta n t i n o w n a, Würtembergi lesk Herzogipraua,  Küünlakuu 23. (lt.) pääwal Saksa KeiSripaari wõerusel. Makler Schwieger Berlin'is, keS wiimasel aastal ärajooksnud raamatupidaja Frankiga üheS, petiste tallltuste läbi Wene paberrahaga, Saksa bankilr 3,220.558 marka kahju teinud oli, on neljaks aastaks wangi za 3000 marka makSma mõistetud. Riigipääwale on ükS sea duS ueude nuhtluseks ette pandud, kes sõeawäe saladusi teistele teada annawad. Nuhtlus ei pia mitte wähcm olema, kui 2 aastat istumist luhthooncs. Kui seda aga teades äraandmiseks tehtud on, siis läheb süüdlane 10 aastaks luhthoones. Ka sõeawäe-saladuste teadaandmise peal era-inimeStcle, seisab tuhthoone-nuhtlus. Preussi riigi kauplemiSlel Cumberland i Herzogiga. ei olla muud otStarbet, kui Welfide-kapitali korraldamine. Braunschwetgi  thronist ei saada koguni mitte räägitud. Wõtab Cumberland'! Herzog kõiki seda oma kohta waSta, kuida asjad Saksamaal nüüd korraldatud on, siis saada temale selle kapitali kasud igal aastal wälia maksetud. Kapital ise jääda aga tema järeltulijate pärast ka fiiS Preussi Walitfuse hoidmise alla. Königsberg'! tlmikaS ou Professor Brand ühe haige wrgusölme Jõulukuu lõpul wälja leikanud, kuS sööja (krebs) sees oli, Mis ka taieste korda läinud on. Haige heal olla küll weel kore, aga muidu olla kelna terme. Wabriknkperemecs Baare Wsenäs, vina välimisi, tema aSja ruttu ülekuulamise alla wõita, kiuni pidauick, Riigiprokurör oa seda Küünla' kuu IN. (7.) paamal algaia käskiuud. Nürnberg'! ümberkaudu on Küünlakuu 17, pääwal nii palju luud sadaiuid, ei sõidud raudteedel mitu tundi wiiwistwad ja hobuSte-raudtce oma soilusi seiSma jättis. AnSbach'i poSli-rong jäi lume sisse ksuni. .Weser sõnumite järel olla Riigi malilsuS kohaliste kohtute tatzelevammist  3! u m ania Juutide peale juhtinud, keS Saksamaale kipumad ja riigi alamate-öigust saada tahawad.  Üksikute Saksamaa riikide Valitsused pidada, kui ühe sealt Wseräudaja Juudi üle mingisugust kahtlust on, enne Saksamaa seal ise Konsuli läbi lema üle sõnumit auba laskma, kui nemad teda omaks alamaks waSla wõtawad. tab : /Saatmised EminPascha rongile, mis täniue edafi-koimelamisekS Bukoba jaama saadetud saiwgd, ei wõi mitte toimetatud saada, sest et teadmata ou, kuS see rong nüüd aset piab.« See näitab otse kui lahtiütlemine  Emm Paschast walja, sest et tema on, seda teatakse igal poolel. Austria Ungruniaalt. Keiser Franz Zosef, kui Ungrumaa  Kuningas, on Küüulaluu 22. sw.) päawal Ungrurnaa  Nliigipäätpa Peilm thronikõuega awanud, milleS -mune une seaduse ettepanemlne kunlulalud ia s >u korra st wSeraSte riikide kohta üteldud ont , Roo,uuga wöimr meie ütelda, et sõbralik ja hea sisukord walisle riikide poole, mille peale meie wiimase Riigipääwa kõpul la.endasime. muutmata edasi kestab. Riigipaäma hoolekandmise asi on, kõiki rahwajõudu seespidise uuendamise snure töö poole juhtida, rahu-aega ja korraldatud raha-asja larmtatateS rahwa waimlikku ja jöudlikku rammu kosutada ja aSju ttenda korraldada ta kuiuitnda, et rasketel aegadel tugew küll su, kõikide kiusatuste wasta — See kostab  õige rahuline, tähendus , raskemate aegades. o. sõea peale, ei puudu aga ka mitte. —Oma esimest koosolekut  oma enese korraldamiseks, oli Ungru maa Niigipääw Küünlakuu 29. (8) pääwal pidanud ja seal on õige rohkest  riiakat maimu ilmunud. Riigipäawa-liiked Tfcharnady  ja MadaraSg. keda enne Prasidentt walimisi tema a uetit kui nendanimetatud Wanudufe-Prasidenli tallttama kutsult, ei mõtnud seda waSla, sest uemad e! wõida mitte Riigipääwa Ofenst HofburgiSse juhtida, mille katusel mnst-kollane sAnStriaj lipp kehwida; nende arwamist mööda pidada Aonarch »e Rugi paama awama (kuida tema seda ka teinud oit). lauitscharo, Watitsusc-sõbralifest erakonnast,  au siis seda ametit oma peale wõlnud. Sellel Riigipaawai kardedakse meel rohkem kara tulema, kui endisel. AuStria-Ungrumaa Riigi-nõuukogus on üks kepsakas nahiuS timunud. Dalmalta nuS woiimk Vianchtni,  pidaS kõnet Kroai-keeles ja kinnitas: sellega, et kema seda ametit waSta wslnud. ei olla tema mitte seda korda õiguslikuks tunnistanud. mis riittS murd maksab, sest Dalmalia seiSta Kroatia ga ühes, s. o. olla ükS jagu Ungrumaall. Prästdent S.uotka, keS Kroati-keelt mitte ei mõista, wõliis selle peale sõna tema käest ara; Bianchini  köneleS aga edafi. Präfidmt kuulutas, koosoleku lõpetust, Manchini kõneles edafl. Segadus oli sellest tulnud, et Bianchiui Saksa-keelt ei Mõista. Bukomma Maaprmdent Graf Pave ja Maapeamees WaSstlko on üksteik politika-asjade pärast duellile kutsunud. Afi sai küll lepitatud, aga selle jacges tagauestwad 30 Vukomina Maapäawa-litge! omast ametist. Graf Pace ja Rnmänia