Jaanikuu 5. (Lehekuu 24°) pääwal üks raudtee-rong roopatest; 30 inimest saiwad wigaStatud, nende keskis 5 raskest. Roopad on selle paiga peal wälja ksngutatud slnud ja seda peetakse üheks kättetasumise - teuks. Wim'iS oli Jaanikuu 7. (Lehekuu 26.) pääwal kange rahesadu, niis palju kahju teinud on. Sõeawäe harjutuse-platfll  läkstwad suurtÜki-hobused peruks, kuS juures 10 soldatid wigaStatud sailvad. Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.) pääwal tuliwad Daani Kuningas ja Prinz Johann GlnundenstSse, kus Kuningapraua ja Kumberlandt Herzog  ja Herzogipraua (Daani Kuninga tütar) neid wakShallis  wasta wõtstwad. Austria Keisripraua reistb Jaanikuu 23. (11.) pääwal Eampiglia'sse (Peall-Jtalias). Keiser minna ka senna ja jääda mõneks pääwaks Trient'isse. Klausenlmrg'is on mitmed Rumänlaste preestrid, kes nuhtluse alla mõistetud märgukirja ülespanijaid awalikult kiitnud, mitmeks kuuks mangi mõistetud. See RumänlaSle  tagakiusamine Ungrumaal teeb sealiste ja oma kodumaa  Rumänlaste keSkis wäga palju pahandust. Naanimanlt Saksamaa ja Daauimaa wahel on natuke pahandust olnud. Daani kuningliku theatre näitemängijad  tuliwad Jaanikuu 10. (Lehekuu 29.) pääwal HarderSleben'isse Schlesta's, seal Daani-keeliseid näitemängust  pidama, mille keeldus hiljuti lagast wöetud on. Nemad saiwad aga sealiste kohtute poolest kohe wälja saadetud ja neile tähendatud, et, nende kohta see keeldus kõigiks nende elu aeaks kõigil Saksamaal maksma jääb. Kopenhagenis teeb see suurt kahinat. Saksamaa lehed ei ole seda asja weel palju arutatud, sest weel ei olla selle põhjust kuulutatud. Teada on, et ülirahivuSlikud ringkonnad Kopenhagenis ikka weel saadikuid mitme nime all Põhia-SchleSwigiSse saavamad, neid Daaulast seal SakStaSte wasta wihale ärritama, kes nüüd juba 30 aaStat Saksamaa walitsuse ja wõimuse all elawad ja ikka weel leppinud ei ole. Nukraks meeleks wõib neil aSja olla, aga Daanlaste tuju sealiseid Sakslast wägiwallaga daanistada, andis 30 aaSta eest selleks sõeaks asja, mille järgeS need endised Saksamaa maakonnad, Sckleswig-Holstein,  mika üle kohalist põhjaseadust mööda Daani Kuntngaõ ainult kui Saksa-ühendufe liige walitsss, taieste Saksamaa külge tagast wöetud ja Preusst riigiga ühendatud  saiwad. Rasket kurwaStust on see ümberrahwastamisechimu  Daanlastele stsse kannud, kuida see «varemini ehk hiljemini ikka seesuguste rahwaslikkude kiustlemiSte ja tagakiusamiste järg on, mis ka paremat ei teeni. Kahjetseda  olekS aga ikka, kuj Sakslased seal nüüd wanemate pattust laste kätte tahaksiwad nuhtlema hakata.  Daauimaa  ja Rootstmaa raudteede-walitsuSte wahel on kaup tehtud, mille järel jumel 1895 põlised auru-lodjade sõidud  Kopenhagen i ja Malmö wahel awatud saamad. Rootsi - Norramaalt. Norramaa Storthing on oma waSsaku-poolise erakonna ettepanekut mööda Knningale järgmist adresst saata nõuuks «võtnud: ,Storthing arwab järgmist wastarääkimist Teie Majestätile saatma pidama. Kümne aasta eest oti Teie Majestätit üks Minislerium, kellel maarahwakogu suurema hulga usalduS ja rahulolemiue  puudus. See Ministerium sai põhjus-seadust mööda kutsutud kohtukojast süüdlaseks mõistetud. Selle seadust Mööda tehtud otsusele sai waSta pandud ja sõeariiStad, isamaa kaitsemiseks määratud, saiwad salaja tarwitatamakõ tehtud. Nüüd ou Teie Maiestätil zälle ükS Ministerium. kellel Rahwakogu suurema hulga usaldust ega rahuolemist et ole, ja kohe pärast selle Ministerinmi nimetamist sai sõealaewade  sala-tühjendamine söeariiStadest ette wsetud. Norramaa rahwaS tahab omaS kaitsemises üht wäge isamaa  «vabaduse ja istolemise heaks saada. Kui rahwa eestkostja pöörab Siorlhing ennast nüüd selle pärimisega Teie Maiestäti poole, kelle kätte Norramaa pshjusseaduS Ülemat käsku riigi maa- ja meremäe üle aunud on./ See Storlhingt waSsaku-pooline erakond, kes nii suure tõrklufega kõigi rahwa nimel mis põhjaseaduse  pealerajatud olla, Kuninga ette aStub unuStab, et tema iäraes selle põhMseaduse aluse wasta wöitleb, miS järel Norra isamaa Nootst-Norra ühine Kuniugaõ selle nigi ühine walilfeja on, Norramaad sellest uheudnsest laht: kiskuda ähwaroab, sellega seda põhjaseadust, !eda seisuviuda,  ise oma lalge alt ära tõukab ja ennast sus ka enam selle peale luetada ei tohi. Lausa soda Rsotsimaa waSta on see erakond sagedast kuulutada ähwardanud ja ei piakS siis ka nutte imeks panema, kui Kuninga truuwid Ministrid kelle pool rahwa suurem hulk seisab, ühise Kuninga «vaenlaste katte söearristu ei usalda. Slorthinais  veetakse «kka peale nõuu, nendeks kuludeks untte raha anda miS Rootsi-Norra ühiske Saadikute ja Konsulite ülespidamiseks wõeral maal tarwis läheb, et Norramaa selle voolest Rootnmaast lahutatud saaks, mis muidugi muud ei tähendaks, kui nende riiktde lahutust ülepea, wähemast sekle lahutuse nähtawat hakatust  RõömuSt«wam  on sõnu.««, et isegi Slorthmg. wasfaku-poott e ühenduse eestseisus nouukS on wötnud, en««ast wattmtste juureS mitte SvzialisiiaStega ühendada. -- Kuningas VSkar tuli Jaauttuu 14. (2.) pääwa õhtal Potsdam rsse, Saksa Keisri wõerusele ja reisis sealt järgmisel paäwal WieSbadenWse tagasi. SsbmS Saksa KeiSri-koja ja Rootfi-Norra Kuninga-koja wahel näib kindel olema. See pahandab ehk omast kohast ka Norramaa üliivabalasi Storthingi waSsakul poolel, keda prantsnStatud Bjõrn Vjörnson Prantsusmaa poole käänanud on. Hollandist. Lobak'i saarel, Suuda saareslikkns India mereS, miS Holland'! ülewalitsnse all seisab, on seatine Rsdjah, ka Sultan nimetatud, waSta panema hakkanud, ei taha aastal 1Z43 tehtud kauba järel enam Hollandi ülewalitsnse all seista ja kurnab ja waewab rahwaid, kes mitte sealise alguSrahwa sugust et ole. Kohalise küsimise peale on Hollandi Afumaade-Mimster ParlamenliS waStanud,  et senna meel mitte sveawäge saadetud si ole, et seda aga tehtud saada, kui Radjah tehtud kahju ja pahanduste  eest tasumist ei anna ja ennast heaga Hollandi ülewalitsnse alla ei heida, öombak on üks wäga kena, 98, ruutpenikoormat (4836., ruutmerSta) suur wiljakaS saar, umbes 499,000 hinge elnrahwaga, Tasaklased (alguSrahwaS). Malaialased ja wähesed Europlased. Selgia'st. Uue walimise seaduse plaan on ParlamentiS  70 heaiega 44 heale waSta, waSta wSetud ja sellega kana kestanud pöhjuSseaduse-tüli lõpetatud. Rooma-Katholig!  ülikiriklasle za ülepea tagasikiskuvate ülihoidlaõte wõtmus on sellega kärbitud, karta on aga ka, et Sozialist. laste ja teiste üliwabalaõte wõimuS nüüd liiga suureks kaSwab. Belgia'S tahetakse fiSsewcdamise-tolltsi kõrgemaks  tõsta, mis aga rahwa keSkiS, nimelt wabameelisemates  ringkondades palju waStapanemist leiab. BrüggeS on Politsei ühe kahtlase inimese kinni wstnnd. kellest arwatakse, et tema LültichiS tehtud kurjategudest osa wõtnud  olla. Tema nimetab ennast Baron Sternberg. Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) pääwal kukkustwad Antwerpen'iS  kaks lama stSse. mtS wõeraSte tuletõrjujate manöwrite  pealtwaatajatele ehitatud ja nendega täidetud oliwad. Palju inimest on wigadust saanud. WiimaSle sõnumite  järel Kougo-riigist on seatine Acablaste peameeS Rumalipa oma sõeameeSte-riiõmetega Tanganyika-järwe põhjapoolisele kaldale põgenenud. ÜheS lahlngiS on tema pealik Toka-TokaS langenud. Saksamaa ja Prantsusmaa  poolt ei taheta ikka weel selle kaubaga leppida, mis Belgia ja Inglismaa wahel ühe Kongo-riigi maiserwa üle tehtud on. Mõlemill poolelt on tõrclemise-kwjaü selle wasta saadetud. Zchweisist. Sozlaldemokratlaste pärimine, et walitsus  tööliste õigust töö peale kaitsema piab, on üleüldise Rahwakogu poolest, mis selleks Pühapäawal, Jaanikuu 3. (Lehekuu 22) pääwal, peetud sai, umbeS 290,000 heaiega umbeS 71,000 heale wasta, tagast lükatud. ÜhegiS kantonis et saanud see kawal ettepanek, mis ainult fozialdemokratlikkude tööliste rohkemaks ärritamiseks  ja nende wägiwalla kaõwatau>tsekS määratud oli, healede-enamnst. Schweiz'i on sellega oma kindlat meelt seesuguste .rahwamceSte" wasta hiilgawalt üleõ näitanud. Inglismaalt. Londoni Westminsteri Raekojas pidaS Radikal- (üliwabaline) erakond Jaanikuu 5 (Lehekuu 24.) pääwal suurt koosolekut ja WõttiS nsuukk, Parlamenti AltuaS Parlamenti Peallua ärakautamlst ette panna. Ettepanekus mis Pealttua poolt wtimaStel aegadel tagasi lükatud saiwad, kui need AlttuaS wasta wõetud oliwad, piawad innutmata kuningliku kinnitamise alla pandud saama. WalimiSte juureS piab ainult kaudidatide eneSte peale waadatud saama, mitte nende wararandule peale. Tõõtuimid mäekaewandusteS ja teiste tööpaikades piawad mahendatud, raha-määramised Kuningaperekonna liigete heaks piawad edaSpidi maha Mtud saama.  Schottimaa  mäekaewauduSte-töölised on Jaanikuu lt. (Lehekuu 30.) pääwal kuulutanud, et nemad Jaanikuu 24. (tS.) pääwal töö seiSma jätawad. See maksab umbeS 70,000 töölise kohta. ükS purjulaew, mis tto lirimaa leiknse-tööliStega  Schottimaale sõitmas oli, läkS Jaanikuu 2. (Lehekuu 22.) pääwal Wesiporti juureS ümber. PeaStetud  on 75 inimest, teised ou ära uppunud. Londont'S kinni wöetud Prantsusmaa Anarchiftlane Meunier on selle kohtu-otsuse üle, mis teda Prantsusmaa kohtutele kui lihtlast kurjategijat wälja anda mõistis, ülemaS kohtuS kaebanud, kuS aga alama kohtu otsus kinnitatud sai. Tema saab wälja antud. Lord Roseberry hobune on suureS Derby-wöidufSituS esimese prämia saanud. Mitmed lehed panemad pahaks, et MtniSterpräsidmt möidusöitmistega  ja kihlawedudega ratsasõidu-Vöitnde peale tegemist teeb. armsam leht, käratseb kõige waljumine. kui Lord Roseberry  ka Schottlane on. See leht kirjutab: ,MiS mahe Gladstone wahel, keõ Horaz'it (üht Wana-Rosina suurt kirjameest) lueb, ja Roseberry wahel, keõ kihlaweu raamatut  katte wötab. Master Stead on wiimati Lord Roseberry usu-töstdusest ja fügawusest jutustanud. Tema usk piab tõe poolest sügawaS olema, sest wäljaSpoole ei ole sellest iialgi midagi ilmunud. Lord Roseberry ütleb, tema ei häbeneda sellest, et temal üks hea hobune on. Mis üle tema aga häbenema plaks, see su ses, st tema oma nime ja mõjuvuse rõhku ühele sportils (kehaliku  jõuu ja osawuse harjulasele) annab, mis juba ammu üle mõistuse-piirete läinud on ja scgameele piirele nihkub."  See wõit wöida palju healesi Parlamenti? Lord Roseberry poolt ära käänata. IngliS-Zndia'S on kakskümmend  nendest Sepoidest (kod-wahwa soldatitest Inglis- India sõeawäeS), kes hiljuti 17. Bengalis jalawäe-rügementi  waStapanemiSlest Agra'S osa wõtstwad, l künni 4 aaStaks wangi mõistetud. Kohtu-oksus on weel karmim olnud, aga sõeawäe ülem kommandõr, Sir George While, on nuhtlust kergitanud. Prantsusmaa waStavanemine IngliS-Belgia kauba waSta Kongo-riikiS, on Inglismaa rahwast ja aealirjandust kohtutanud. Arwatakse, et Inglismaa waltlsnS seda aSja hea meelega ühe üleilmlise  kongressi arutamise ja otsustamise alla annaks, et auuga taganeda wõikõ. Prantsusmaa tõrelemise-kirja peale on Inglismaa poolt mustatud, see kiri saada uöuupidamiss  alla mõctud. Selle kõrwaS kinnitatakse aga ikka, et see Belgia Kuningaga tehtud kaup kuidagi Prantsusmaa õiguSte külge Afrika'S ei puutuda. Prantsusmaalt. Uus MiniSterium Dupuy juhatusel on ennast waSsaknle poolele käänanud ja tahab nimelt töölistele riigi - raudteedel õigust toimetada, oma kcSkiS Syudikatisi (nöuukogust tööliste õiguSte kaitsemiseks ja aõjade tallitamisekS) asutada. See on see küsimine, mille waSta Casimir Perter' MiniSterium põrkaS ja langes. Sõea-Mtnister Mercier' pärimise peale on Parlament raha kahe uue ratsawäe-rügementi asutamiseks ja ülespidamiseks  lubanud. önnsate sekka tõstetud Orleani neiu, leanne d'Acc, mäleStnsekS tahetakse üht pühadepääwa  määrata, mis Lehekuu lõpul (keskmiste pääwade seeS) ptab peetud saama. Parlamenti-liige Fabre on tema nuuks hillgawat kõnet pidanud ja Prantsuse endisele Monarchi-ciigile wihnga süüks lugenud, el see seda kangelaSte-neiut ikka ära unustanud on, ja pärinud, et kõik Prantslased seda isamaalikku püha pidama piawad. < — Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) pääival on Wenemaa Saadik  selle albumi pealkirjaga ,Kronstadk-Toulon". Präsident  Carnot' abikaasa kätte annud, mida Wene naeSterahwad  temale saatnud UhkeS albumis on ?4 weewärwipiltt  Wene naeSterahwaSte - salkudest kõigeist seisustest, nende naeSterahwaSte käsi-kirjadega, kes albumit saatnud. Kätteandmise juureS oliwad Präsidenl Carnot, Ministrid ja Wene saatekonna liited. Präsident tänaS ja kinuitaS, tema olla sellest Wene NaeSterahwaSte üleSnäitusest ja armastusest nende kahe suurte rahwaste wahel liigutatud. Kiidetud leiduSte-meeS sõeawäe lõhkumisterohtudes  ja riistades ja üheS ftunatud äraandja Tur - piu, kelle wõllaS Prantsusmaal juba nagu ehitatud olema pidi, on kodumaale tagasi tulla ja oma uuk leidust waliisufe ette panna lubanud. See leidus olla Prantsusmaale  peaStelud. Saksamaa Saadiku pakkumist Brüsselis et olla tema waSta wötnud. Kõiki peetakse paljaks kiitlemiseks.  Ühe Saksamaa saatekonna liitega ei olla tema iialgi üht sõna rääkinud. Parlamenti liige TuSsaint. MiSte tagakihutaja Trignac'iS, on !0 pääwakS wangi ja tOOO franki maksma mõistetud. Prantsusmaa puusepa-sellid,  kes Pagny-Moselle wakshalliS kahe Saksa maschiniSti peale kargasiwad ja neid lohkusiwad, saiwad kinni wõetud ja Nancy wangikotta wiidud. Saksa maschinisltde  kaebtufe peale saawad nemad kshtuZalla antud. KaS sellest rohkem wälia tuled, ltalialaStelõhkujate  waSta, seda on ära oodata. Parlamentis peetakse itta peale käredaid kõnest Juglis-Belgia kauba waSta. Mitte üht killukest Kongo-riigist ei tohstva Belgia KuuingaS teiste larwitada anda. Kui midagi antud saab, fiiS olla PranisuSmaal kõigi peale eeSõigus. Prantsusmaa  larwituSte kattsemisekS PrautsuS - Ksngumaal on 1,800.000 franki päritud ja Parlamenti poolest 438 healega 37 heale waSta lubatud. A?S bataljon Senegali-küttA  ja üks weike jägu wõeraSte-legionift Algier'iS on endise sõeawäe abiga wöeraSte-legionist Algier'is, on endise sõeawäe abiks Mangi tõe kaldale saadetud ja Monteili kommandõr on juhatust saanud, mis tema seal Prantsusmaa õiguSte ja tarwituSte kaitsemiseks tegema Piab. 'Heed tõsised nöuuwõtmised näiwad Inglismaal nii palju Mõjunud olema, et walttfuS üht multu otsib, mis sellest umb-uulitsast wätjq wiib. Et Pahomey'S nüüd kõik korraldatud on, sellepärast saab see asumaa Mere,väe- MiniSteriumi tallikuse alt Koloniede-MiniSteriumi tallitule  alla antud. Tonking'iS faktuS Lehekuu 30. (18) pääwal ÜkS 150 meest suur Prantsusmaa söeameesterong  Laokay juures ühe salgu jõeröSwlttega kottu, kes omale kindla kantsi ehitanud oliwad. Võitlemises on 15 Prantslast haawatud. Siam'i kohtud ei oie Mandartn  Phrayot'il, kes Inspektor GroSgurtn'i mõrtsukaks peetud  saab, mitte Prantsusmaa kohtute ette saatnud, kuS teura läbikuulamist tarwiS läinud. Siameslased tahawad  teda ainult fiiS saata, kui Prantlascd teda jälle tagasi minna laSta töutawad. Sellega on Siameslased tehtud kauba art. 3 waSta pannud ja Prantslased ähwar-