See küsib kohkudes: „Nah, wa' K. mis sa nüüd teed?" Ei ühtegi, maid tõin sulle linna tulleS hea komana kuum kase puid. Tema küsib,, mis und siis maksawad? Ma kosisin: „LasS ma laon puud pinusse, andke siis nii palju, knd nad wäert on!" Mina ladusin puud maha, mis umbeS 9 jalga pitk ja het ma pisut koheweli ladusin) 4 jalga kõrge. Sugulane möötiS puupinu ära ja ütlcS: „Kuiwadeft kase puudest  maksetakse 7—B rubla raudsüllast: oled sa sellega rahul, kui ma sulle su nelja jalast süllast annan 2 rubla?" Muidugi olin rahul ja rääkisin temale, kui rumalad puude ostjad siin linnas on, et sugugi ei waata koorma pitkuse, maid üksi kõrguse pääle. Ja waata, ütles ta, see tuleb sellest, et sakste teenrid enamasti ci waata koorma suuruse pääle, et koorm mitte palju üle rubla kalliks ei tule. Mitmel teenijal wvib weel see meele järele olla, et koorm wäikene on, sest siis ta saab warsti jälle uut ostma tulla. Suuremad ja rikkamad linna saksad ci ostagi palju puid koorma wüsi, waid enamasti sülla kaupa, scdawusi saawad nad hoopis odawamine.  Jah, tõesti puud on linuaS kallid! aga kelle läbi?! Km ma edespidi weel peaksin puid linna tooma, siis toon ma üsna lühikese wankri pääl õige kõrge koorma, küll ma siis parcinine  kaupa saan. Kelledel weel laudadest wankri kehasid ei ole, seo tehku need omale aegsasti, sest need puud, mis sääl kehade sees linna tuuakse, maksawad enam: neist nad ei arum midagi, kui wankri kehad 4 jalga pitkad on; mina arwau, see on weel palju pitk. Edespidi teeme omad wankrid 3 jalga pilkaks, siis wõib koorma hästi kõrgeks laduda, nii et juba Randwere kõrtsi eest linna paistab. Tõesti seda tuleb katsuda! —L — aga kui see asi nn hulluks läheb, siis on see küll ivõimalik! „Hirmus ja kole! Mis meie nüüd ette mõmme. Mant?" „Ra ci tea midagi; peame ootmal" kostis Mari. „Kui Tõuig onu, tuju kunõtkkid  saab wSlja mänginud, siis saame naha, mis tuleb ette wötta. Praegu ei tea mccl midagr, sest kõik wmb wcel heaks "'..".M Jumal, et loe nõnda ol>'?5!" üsi.e L.em- ja tõmbas üinge. csi sie ei tohi tcisire oll' l tv.n T.n.v e m meele - , sh. u- Sea - -l'. ...li. cue ee.l .. r.e neel, e > " ütles Mart, aga inis sa sest ü -...ad?' Kss La kolbaks mcntcP m>: «- t.u Tõnis temaga kaubad korrale sao T- I. ei tunne seda tüdrukut, aga temr -dsin ma küll. kes nüüd juba paari aasia eest surnud ou; ta peab, nagu ma kuulnud olen, oma emaga ühes pisukeses,viletsas sauna urtsituS elama. Nemad on meri Wscscd ja ka wist niisama ropud ja kasimata." ,M ole sugugi õige !" ütles Leeuu. „L,isu elab küll oma wuna elatanud emaga ühes puukeses mazaö, aga see pole sugugi sauna urtsik, waid ilus, puhas ja korralik rvabatniku maja. Rikkust neil küll ei ole, oga igapäewase tsrwitnse puudust ka mitte. Roppud ja kasimata ei ole nemad ka sugugi mitte; seda näitab nende maja fcestpidine puhtus, sest KA on kõik asjad ilusasti ja korralikult, nagu seda ühs naisterahwa käe all iganiS wõimalik on. Liisu on igapidi  ilus, tubli ja wiisakaS tüdruk. Ma ütlen: teist tema sarnast meie kihelkondas enam ei olegi. Ta käib iga päsw ilusasti riides, pühapäcwadel aga õige uhkeste ja ei awalda Ml juures ühtegi wacsust. Ühe sõnaga ütelda: ta on niisugune, mis ühe noore mehe mere just kõige kangemim keema paneb ja tema meeled just Kige kangemim enese wõrru meelitab. Ma ci pane siis ka sugugi imeks, kui mcie Tõnis ennast Ml pulmadel tema wõrru ou meelitada lasknud. Aga mis see temale nüüd ometi aitab! MiS saaks küll elan? ja uhke Liisu meie tuima ja magusa loomuga Tõnisest hoolima, künni aga ometi uhke ja kõrge maimuga Matsi Adu teda armastab ja omale pruudiks tahab? Mitte midagi!" «Noh, ju seda ikka edeSpidi näha saab, kes senna päi,visse elab!" Mas Mart ja pani oma suure piibu nosu jälle nina alla aurama. V. ÕhradcS istus mana emakene Anna Hein omas pisukeses toakeses ja laskis suka avardad  oma kuiwand sõrmede wahsl tasakest! lnkuda. Tema näust mõis arroata, ct La üsna kidew ja haiglane oli aga wägisi ülcsse ajas ja midagi teha katsus. Korraga kuuleb ta ukse ecS kiireid sammust.;  üks noor ja wäga kena neiu astus tuppa, wõttis lahke naeratusega wauakesc kaela ümbert kinni ja ütles: ..Ema, miks sa ennast jälle muidu nii wägisi ülesse ajad? Suil on ju nii waew ülcwe! olla; mine parem moodisse!" „Ols rahul, armas laps, ma wõin ikka uatukse ülewel olla!" kostis ema tütre ilusat pead silitades. Need oliwad Liisu Hein ja tema ema. ..Ma kardan aga, et see sinu terwiselc rohkem wacws teeb, ema!" ütles Liisu. „Ei mitte; woodis pikali hakawad minu kondid enam molutama!" kostis ema. „Sooh! KaS sa tahad, et ma pean sinu seltsis olema?" „Mull oleks siis natuke parem." „Aga mull on ju õues nii hea ja lõbus. Ma käisin praegu aidas kartuhwlid mullatamaS  ja sain selle töö nüüd malmis; nüüd tahaksin ma ka omale mõnda pisukest asja õmbleva ja selle tarmis on mull aidas puude wilus palju lahkem ja armsam, kui sumbund toas. Ilm ou täna nii ilus; tule ka minu seltsis aida, ema, siis on mull Ml kahewörra armaS. Päälegi saaksiwad ladus ilm, lillede maguS lõhn ja lindude rõõmus laul sinu laiduuud keha mähe clamamakS  tegema. Tule ema, lähme!" (Järg tuleb.) Isamaalt. Kurefaareft. PühapScw, 27. Januaril ol>. EeSti-Scltsis üks aistiline pidu-õhtu, millest kaunis rohkest osawöeti. Esite pidas K. Allik ühe wüikcse kõne Iludusest", kus ta ära seletas, kui kallis iludus inimesele on, nimelt siis, kui iludus woorusega  ühes koos on. Selle järele mängiti näitemäng  „WorStarn liuna pürgermeiSter", mis ka nähti mecldiwat. Lõppeks naideti 5 elawat pilti, mis muga rahuloidamalt waötu wõeti, meel sellepärast, et need ostmised oliwad, mida sääl näidatud said. Pärast tuli nii kui harilikul wiistl „kccrntamine", mis maga korralikult ja lustilikult  kellu 3 acgaS loppis, kust igaüks rõõmsa südame ja meelega kodusse lkks. Sellel õhtul mängiti ka Salongis näitemängu, hea otstarbele tanvis, millest hästi rohkest osamöcti ja mis pääle kellu 10 ära loppis. Säält tuliwad siis wäga rohkest ka Eesti seltsi pidu maatama. Knida kuulda, saada pea jälle niisugune rõõmus õhtu linnalastele -valmistatud, mida nii mitmed igatsusega  ootama peawad. Nel-apäewal 31. Jauuaril tuli üks salk mustlasi meie linna, keda inimesed nudishimmulikult  waatamaS käisiwad. Kuida kuulda, otsisimad mõned nende seast mase jootmise tööd, mida nad kentsakad mehed küll wühe leidsiwad. Pole meile omadel ineisiritel suuremat tööd, ei tea mis pidi wccl neile antama, keS töötegijateks wähe loodud on. Imelikud inimesed on nad külli Mehed magawad kõrtsi ioaS, kimaS naised ja luäiksed lapsed hoowis ree pääi leiba luusse laskemad! Siin liuna uuliisaiel on alali peremeheta hobuseid ümber hulkumas, kuuaS nad wist ise kusagile törtsudesse endid sojendama lähemad ja siis oinad loomad ukse ett- lahti jätawad. Paari nädala eest, oli ühel tormisel ja külmal tuisasel õhtul jälle üks loomakme uulitsal ümber hulkumas. Mõned noored mehed juh tusiwad seda nägema ja tahtsimad teda poliise! hoolele anda, kes looma paale oleks halastanud; aga oh häda, hobune oli juba nii külmanud ja jäctand, et paigast enam ara ci saanud. Suure maewaga läks neil wiimaks korda, et politsei ligidale saimad, ka sääl ci polnud  seesugust kohta, kuhu hobust marju alla panna. Minnaks lcidsiwad nad ometi nõuu ja wiisiwad ühte kõrtsi talli, kus kõrtsmik looma oma hoole alla wõttis. Kas see pole looma peremeestest hirmus kuulda, et nad nii kõlwaiumal ja halastamata  kombel keeletumate loomadega ümber kliimad!  Ise purjetawad nad kortsudes, pooled päewad  ja ööd, kunas hobused ukse ees tormi, tuule ja külma käes endid peawad külmetama. Linnas on seda juba küllalt nähja, kus ometi mitte nii külm ei ole, kui maal lage pääl. Armas inimene! Tunne oma looma hinge waeiva! Peterbttrgist. Keiüri - hcrra on ühe ii il e seaduse kinnitanud, mille üle ajalehed ja nende lugejad suurt rõõmu tuimemad. See seadus annab ajalehtede toimetajatele luba sõjaharjutustest  osa wõtta, ja annab eeskirju, mis selle juures tuleivad tähele panna. Senini salliti ainult ajalehe toimetajaid wäeharjutuste juures. Nüüd iimuwad nad siin seaduse põhjusel, ettekirjutatud tingimisi tähele pannes. Kirjade tsenseerimiseks nimetatakse ohwitserid, ja postid ja telegrahmid peawad niisugustele kirjadele eesõiguse andma. Kuda kuulub, pidada unS üleüldine kalapüügi  seadus kaeSolewa aasta Juuli kuul maksma hakkama. See seadus, mis mististe kalade kadu- Ülesanne No 7. Selle ülesande ruutude sisse mahutada numbrite asemele 93 tähte, need on: 8 Saarlane 1391