temale sugugi ei tullagi. Peigmees oli sellest nii kurmastanud, et ta enese ülesse pidi pooma; tüdruk nähti teda pärast poole jälle armaStawat. Nüüd määrastwad  nad ära, mill pulmad pidiwad olema ja see oligi ülemal nimetatud kuupäewal. Pruut mõttis enese paar päewa enne teenistusest  lahti, aga et tema Katoliku usuline oli ja peigmees Wene õige usuline, ei matnud Wene preester neid muidu ette, kui pruut pidi Katoliku kirikust tarwilised paberid muretsema. Paberist pole nõnda ruttu saanud ja pruut seletanud peigmehele ta ei tahta enam mehele minnagi, maid minna Peterburisse teenima. 15. kuu päewa homiku käinud ta weel sugulasi Jumalaga jätmas; wiimse tuttawa juures, kuhu ta läinud, antud talle theed. Selle aja sees otsinud peigmees teda taga, kui pole teda leidnud, läinud ta oma korterisse, mõtnad pruudi päewapildi, rebinud tükkides,  wisanud põrandale ja tallanud jalgadega  ja ütelnud ema õele, et ta täna pruudiga enesega sedasama teeb. Selle järele läinud ta poodi, ostnud pussnua, otsinud siis pruudi üleSse, kus see thee laual oli. Tuppa astudes teretanud ta Viisakalt, sellepääle pakutud ka temale theed, mida ta tänuga wastu wõtnud, hakanud siis pruudiga juttu ajama, kui see läinud hirmus külmalt. Wiimaks kutsunud ta pruudi tuast wälja, et talle paar sõna midagi iseäralist ütelda. Pruut täitnud soowi ja läinud. Nad jäenud eeskotta, mille tuppa käima ukse peigmees riimi pannud. Natukese aja pärast kuuldud eeskojast  kiljatamist. Et uksest muidu wälja ei peasenud, löönud noor masinist, kes ka tuas oli, meepumbaga ukse maha ja näinud,  tüdruk olnud hoowi pääl mere sees maas ja peigmees risti pääl. Ta tõmbanud  peigmehe päält ära ja siis saanud meel tüdruk rääkida ja palunud oma passi ja riided wauemate kätte saata, jätnud Jumalaga ja heitnud hinge. Peigmees kummardanud kord nagu Jumalaga jätmiseks  ja heitnud ka hinge. Peigmees oli mõlema kõrid maha tömbanud. Ta jättis mana ema ja õe ning pruudi wanemad leinama. Kowno st, Liibawi-Romny raudtee aruandest on näha, et 1892. aastal 4893 puuda theed Kowno kubermangust on wäljaweetud  kuna senna saadetud on ainult 3040 puuda, seega 1853 puuda wähem. Kowno theekaubaga on lugu umbes niisamasugune kui Mõskma weini kauplusega, sest Moskwast weetakse rohkem weini wälja kui sisse neetakse.  Korbiuas, Grodno kubermangus, läinud üks lihunik ühe oma kaubatarwitaja käest wölga sisse nõudma, mis ainult 30 kop suur. Wõlgnik ei tahtnud maksta ja sellest tõusis riid, mis sellega loppis, et wõlgnik lihunikule raud hargiga kaks korda pähe lõi, nii et see mõne tunni pärast ära suri. KsslswP. Süült teatakse, et sääl üks kondikorjaja ja närude ostja wiimsel mõisnikkude wõidulaenu paberite loosimisel 10,000 rubla wöitnud. Kas õnnelik wõitja kondikorjamifc nüüd maha jätab, ei ole uskuda. Nishni-Rotvgorodisse olla, nagu säält ,N»«. Wremjale" teatatakse, ühe parwega maga rohkesti Väljarändajaid jõudnud. Tekgramm kõneleb 9000, mille kohta ega Nowoje Wremja" kahtlust awaldab.  Üleüldse on juba 30,000 wäljarän» dajat Nishni-Nowgorodist läbi reisinud. wübida sääl weel umbes 2000 Wäljamaalt. Jtaliast. Jtalia parlamendis on praegu uus raha asjade plaan arutamise all, mis wäga palju põmmust sünnitab. Ägedaid waielusi on parlamendis ette tulnud ja peaministri  KriSpi ettepanek ainult 225 healega 214 hääle mastu otsuseks tehtud, kuna 6 meest heald ei ainudgi. Wähese healte enamuse põhjusel on siis ka Krispi ministerium  ennast ametist lahti palunud, kuningas  aga meel mitte oma otsust annud. Armatakse, et kuningas uue ministeriumi asutamise jällegi Krispi kätte annab. Tiirgimaalt. Prantsuse lehtede teate järele on Sakslaste hulk Türgi teenistuses Weikeses Aasias õige suureks kaswanud nii et kui asi nii edasi läheb, Weike Aasia üSna Saksa asundusmaaks muutab. Hiinamaalt. Kirini maakonnas Mandschurias  on kohaliste elanikude ja uute asujate wahel maa pärast suur mäss tõusnud. Mässajatega on ennast Mongoli rööwratsanikud  ühendanud, kellel magasini püssid on. Nad on tähtsamad kohad oma kätte saanud, ka 100,000 püssi. Amerikast. San Salwadoris on hiljuti  hirmus raudtee-õnnetus olnud. Õnnetus  tabanud just seda rongi, millega president  Ezeta 1500 soldatiga Santa Anasse sõita tahtnud, ja sündinud seeläbi, et mässulised  raudtee-rööpad ärakiskunud. Terme rong saanud täitsa purustatud. Surnuid on 200 ja 120 inimest saanud haawatud. Amerikast teatatakse, et Maine wabrikukülade  mehed parem oma abikaasa tööle saata ja ise kodu perenaist mängima jääda. Nad keedumad süüa, pesewad taldrikuid, haljastawad nuge, kahwlid, pesewad lapsi, kraamiwadtubasidjne., kuna naised «vabrikus raha teenimas on. Kas nad ka riided nõõlumad ja paikawad, ei ole teatatud. See kentsakas tegewuse-wahetus olla aga sell põhjusel tehtud, et naised «vabrikutöös rohkem teenida. Jälle tükk Ameriklikku uudist. Kirjandusest. Rohu lillekesed. Luuletanud Helmi. „Noor kewade on jälle tulnud, hulk õisi sulle kaasa toonud" ja nende hulkas ka „rohu lillekesed". Laulu linnud on meie juure tagasi tulnud ja nendega pea üht aegu üks laulik oma häält kõlada lasknud, mille wiisid magusamine su südames wastu kõlawad kui ööpiku hüüdmine. Kõik Helmi isamaa laulud Lhkuwad täis armastust lauliku kodumaa ja rahwa waStu. Ka waimulikud laulud on ime ilusad, niihästi  riimide puhtuse kui mõtte selguse ja sügawuse poolest. Lahke laululind, laula meile meel niisugusid laulusid! Möndasugust. Musu-protsess. Järgmine naljakas lugu on hiljuti Londonis sündinud. Proua Aberden sõidab ühte muusika kauplusesse. Ta ostab mitmesuguseid nootisid, nagu Leoncavallo  „Bercense," Sullivani sinfoniad jne. lühidalt, mis ta süda aga ihaldab. Ilus proua näib oma soowidega malmis olewat, sest ta paneb ühe kuldraha poe letile. „OH palun," ütleb ta selle juures ja waatab ise nii iseäraliselt poeselli otsa, et selle süda sees soojaks läheb ja tormilikult põksuma hakkab, „palun andke mulle meel „Üks musu, enne kui siit lahkun ma" (ühe helitööpäälkiri). „Mi . . .mi. . .mis?" kogeldab noor mees, kes ennemini taewa Mu langemist kui seda nõudmist oodata mõis. „Üks musu, enne kui siit lahkun ma," kõlab uuesti ilusa ostjanna huvidelt pehme hääl. Kas ta peab nüüd meel mõtlema, kõhklema? Ei! Aralt «vaatab ta enese ümber, siis pigistab ta silmad kinni, sirutab käed wälja, tõmbab ilusa proua peakese üsna enese ligidale ja surub ühe magusa, pitka musu tema õitswatele huultele. Üks kisa, plaks, nagu oleks kellegile pale pääle löödud, inimeste kokku tungimine, tormiline liikumine . . . Poe sell lastakse silmapilk kohast lahti, wabandused ei maksa midagi. Kohtus on asjal kahesugused järeldused.  Grafinna kaebab musu pärast, mis teda nii sügawasti teotanud, poesell kaebab ja nõuab kahjutasumist koha kaotamise pärast. Alamas kohtus mõistetakse ta süüdlaseks ja lükatakse tema kaebtus tagasi, ülemas kohtus mõistetakse ta süüst lahti, sest et ta grafinna iluduse mõju „wastupanemata sunnil eksinud. Tema nõudmise asi kahjutasuinise  pärast lükatakse agatagasi, sestetnagu peenikene kohtunik ütleb, saadud musu tema kahju küllalt ära tasuda. Mõlemad on kohtuotsusega rahul, grahwina Aberdeen on isegi uhke selle pääle. Poesell aga hm, poesell on praegu kõige otsitawam kaupmees terwes kuningriigis. Noh mine räägi nüüd meel! Nõiduw ilus naisterahwas nõuab magusal toonil musu, pärast saa meel kõrwakiilu, käi kohut ja «viimaks, ole kõige otsitawam kaupmees terwel Jnglifemaal.  Keeruline asi, niisamati kui naisterahwaste inõtted ja soowid. Tuttawat Lueglochi koopast on neil päiwil nüüd tõsised teadusemehed ja asjatundjad  uurimas käinud. Sellest teaduslisest  kommissionist wõtnud kuulus maateaduse  professor vr. Hörnes, professor Walcher, direktor A. von Koppenheier ja mitmed teised herrad osa. Uurimise üle teatawad Grazis ilmuwad lehed, et üks wäga kõrge uus koobas leitud,millessesisse saaminewägaraske olewat, mis aga oina kiwi seltside ja «vormide  pärast ütlemata ilus olla. Niisamati toredad olla ka teised koopad. Õpetlaste tunnistuse järele olla need koopad wäga tähtsad ja nägemisewäärt. Professor Walcher on heleda magnesiumi tule abiga koobastest piltisi üleswõtnud ja tema arwamise  järele olla küll wäärt, et koopad rahwale  «vaatamiseks arvataks, kuid siis pidada elektri tuled muretsetud saama, sest et küünla tuled jne. suitsu sünnitawad, mis koopa walged seinad pea mustaks määriks. Selle läbi kaotada koopad oina iluduse. Peetawat nõuu nii kurwal «viisil kuulsaks saanud Lueglochi koobaste juures Juunikuul suurt rahwapidu ärapidada. Mikspärast? Mina kes sa oda pistsid Sügamast mu rinnasse. Kui sa minu kärmal istsid Waatsid mulle silmasse; Kisu mälja oda rinnust. Et wöikS meri woolada. Et mull kostaks mulla pinnast „Tule, sind ju ootan ma!" —M— Kuresaare kiriklikud sõnumid. Laupäe»al, 11. Junil. Eestikeeli õhtu Jumalateenistus kellu 6. Jutlust  teeb Pöide õpetaja Nolcken. Pühapäewal, IS. Juunil. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Jutlust teeb Walljala õpetaja Blohfcld. U 23 Saarlane. 1894. Wastutaja tsimetsja: Hartwig Vah, eauä, osc.xov