Saarlane UM Ulküliiilie xolitiha ajaleht «aa- ja liimarahmle UU 34. Teisipäcwal, 21. Augustil 1890. VII. aastakäik. maksab: —H,- Ilmub igal Knrcsaareö taubauulitsas nr. 7. Saarlase toimetusele, Kuresaarcs Kuulutuse rida ehk selle ruum -4 Palwe meie auustatud kirja saatjatele. Meie palume maga kõiki meie kirja saatjaid, et nad kõik iseäralised uudised warem meie kätte saadaksid. Kuni seiamaale oleme neid wäga hilja pidanud teadustama. Selles numbris leiate need paar õnnetust Mustjalast, mis juba Juuni kuus on sündinud, aga nüüd alles ilnmwad. Igaüks teab, et nad ennem peawad Tartus zensuris käima ja see tuurid kaks terwet nädalat, kui meie nüüd ka meel hilja kätte saame, siis pole see enam kellegi uudis, mis läbi palju ka wiimaks kõrwale peawad jääma. Sellepärast palume, et kõik niisugused asjad lähema postiga meie kätte saaks saadetud, et neid siis wiibimata edasi wõiks saata! Saarl. toim. Päeva-raamatu pidamisest. Iga haritud rahwal on see moodiks, et päevaraamatud  pidada. Seda soomiks mina ka oma armsa Saare rahwale, niihästi meeste- kui ka naisterahwastele. Mõni ehk wõiks p-.aegus ütelda, et see muidu tühi halpimine ehk asjata aja raiskamine oleks, sest mis kasu niisugune raamat ka kellegile tuua wõiks! Ei see pole tõsi, kulla weli; päewa-raamatul  on mittu head omadust, see on kui üks trööstija sõber, kellele sa omad elumured ilma kartmata kaebada wõid; niisama on see ka rõõmu ajal sulle lõbus seltsiline, kes sinu rõõmust osa wõtab, tema on ka õpetuseks sulle su tulemase elule. Oled sa hoolega oma päewa-raamatusse kõik omad mõtted ja juhtumised, igal päewal üles tähendanud, ma ütlen sulle armas sõber, sa leiad omas elus sellest wäga head õpetust, sa näed, kui heitlikud on ühe inimese mõtted, sa wõid pärast nende järele oma elutarkust suurendada. Waewab sind wahest raske mure, siis kirjuta seda oma päewa-raamatuSse; on su sõber sind petnud, kirjuta seda üles, ehk on koguni su kallike sind kurwastanud, kõik kirjuta oma raamatusse üles, mis aga iganes su elus tähtsamad juhtub sündima, olgu ilmadest ehk ilmaelust, ka omad mõtted teiste inimeste kohta. Ka olgu kuupäew numbriga juurde lisatud. Taga järele näed sa, et see raamat sulle üks kõige tähtsam  saab olema, sellest wõib meel su järeltulev? sugu sinu mõtetest sind mõeta, kui kõrgel maimu haridusel sa oma elu päiwil olnud oled. Päewa-raamat on ka mitmele päästjaks olnud, mangi tornist. Loe „Oma Maa" 1889 aastakäigust,  „Jlma süüta", sääl sa näed, kuida päewaraamat  kõige suurema kurjateu üles andis, ja ilmasüüta mehe wangi tornist wälja tõi. Sellepärast armas Saare rahwas! katsuge sellega kord hakatust tehja, külap teie siis näete, et ma tõtt olen kõnelenud. Teie ise saate seda päewa õnnistama, mill sellega olite hakatust teinud; teie saate tundma, et ilma selleta wiimati kuidagi läbi ci saa. Need kirjutamised ei wiida midagi palju teie aega, maid seda tehke wahest oma une ajast, see tarwitab mõnikord paar minutid päewas, sellepärast wõib seda kahju igamees rahulikult wälja kanda. Loodan, et pe ° proowi hakate tegema. Hull soldat Ratonneau kindluses. 5 „Jah tõesti!" rääkis ta pool walju iseeneses,  „on see lugu enam pahandamise wäärt kui see, et wiimati siin sojal maal pidin külma pärast tuld ülesse tegema," Korraga aga kuulis ta oma selja taga ühte kaebliku õhkamist; see sundis teda omaist waljudest mõttedest lahkuma ja ta hakkas ennast kõige pingiga aeglikult ümber pöörma, et nähja saaks, kes see imeline wõeraS ometi pidi olema, kas ta tont wõi muu säherdune elukas on; sest inimese sisse tulemist oleks ta ju missi poolest kuulnud. Ka tunnistas ta teda cfimisel silmapilgul tõesti tondiks, sest see mitme wärwiline tule kuma andis selle, ennegi surnu karwalise näule tõesti kohutama jume, nii et mana härral õigus oli teda nii kaua tondiks pidada kuni see waikiS. Aga kui tema rääkima hakkas, ei uskunud ta esmalt ome silmi, ega kõrwi kumbagid, sest ta ees seisis nüüd Rosalie, last süles hoides ja lausus sumbunud häälega: „OH armuline härra! aidake mind ja mo last, meie sureme muidu mõlemad!" „Rosalie! kaS sina ise oled, wöi on see sinu waim? jah waim sina oled muidngl, sest ise olid sa palju ilusam, aga ütle mulle, kuidas oled sa maimude risti saanud?" „Ei, armuline härra, nii inetu kui ma ka nüüd wälja näen, olen ma siiski-ikka weel lihalik, aga mitte waim," lausus Rosalie tasa, arglikult. Waheajal oli õli puu oksadest tuli soutumaks ära kustunud ja kõnelejad pimedasse  jätnud. Sellepärast hüüdis komantant teenrit, et see pidi tuld jälle tulema üleSse tegema; kes ka kohe peremehe kutse pääle sinna tuli ja usinasti uusi puid, aga mitte enam õlipuu oksi, õhkuma süte pääle pani ja siis tuld uuesti jälle põlema puhus. Nüüd, tõsises tule walges, tundsiwad komantand kui ka mana Bassed, efimisel silmapilgul kohe Rosalid ära ja isegi komantant pidi tunnistama, et see mitme wärwiline tule paistus, Rosalie nägu nii iseäraliseks oli muutnud. Et kõik täna õhtul wäga wäsinud oliwad, sellepärast katsus komantant oma uudishimuni  õnnetumate üle waigistada ja wiis neid ühte kõrwalisse tuppa ja jättis head ööd soowideS neid üksina. Esmalt pani õnnetu naine oma last sohwa pääle magama ja kui sellega malmis oli, läks ta ilma mingi hääleta magaja juurest kaugemale, langes põlweli ja palwetas südamelikult oma mehe eest, et armuline Jumal teda selle wande alt päästaks. Aga suurest wäsimusest rõhutud, uinus ta oma põlwede pääle magama ja ep olnud teisel homikul sugugi targem, kui õhtul enne seda. Homikul, saanud ta oma last riidesse pannud, läks ta komantandi juure, kes praegu ühest nurja läinud katsest, mida tema juba homiku wara kindluse pääle oli teinud, pahaselt tagasi tulnud. Tema ep olnud küll sääl juures inimesi näinud, aga Francoeur oli niisuguse osawusega pahemalt ja paremalt poolt üle nende pääde kuulisi wuhiscda lasknud, et nad ainult tema hoiatamise läbi nägiwad ennast päästetud  olewat. Ka jõge oli Francoeur juba oma laskmisega  kinni pannud ja maantee pääl ei tohtinud enam ükski sõita, kõik tegewus ja kauplus oli sellpäewal rikkutud; ka linna pääwanem tähendas, et kui komantant mitte ettewaatlikult hulluks läind seersandiga ümber ei käi, ning teda kui waenlast ümber piirata mõtleb, saada tema kõik kodanikud ülesse kutsuma ja inwalidid wäe wõimnsega kindlusest eemale hoidma, sest heaga wõida siin palju rohkem korda saata, kuid kurjaga. Kolm päewa laskis komantant ennast nii moodi järele wädada. Aga iga õhtu kaunistas üks tule wärk linna ja ta ümber laudust. Iga õhtu tuletas ka Rosalie komantandile tema lubadust, ta mehega mitte seaduse waljuse järele ümber käia, mida see ka ikka poolest suust lubaS. Wiimaks, kolmandama päewa õhtul aga ütles ta Rosalile, et tormi jooks teise päewa pääle olla juba kinnitub, linn anda järele, sest kõik kauplus olla rikkutud ning wiimaks wõida nälja HÄ>a Isamaalt. Kuresaarest. Pühapäew, S. Augustil peeti meie kiriku-aia püha. Et ilm ilus oli, sellepärast oli ka rohkest rahwast, maalt kui linnast kokku tulnud. Lõppeks laulis ka meie kiriku laulu koor ilusa laulu- „Siin hingstvad õntsad", mis wäga sünnis niisuguses kohas laulda on. Tänu neile nende waewa eest ja ka meie õpetajale, et ta nüüd igal suwel seda pruuki peab, mis ilmaski enne pole moodiks olnud! Nagu teada antud, awatakse meil Kuresaares  Augusti kuus wenekeeleline linna kool. Niisuguste koolide seadused on 31. Mai k. p. 1872 aastal riigivalitsuse poolt kinnitud. Koolipoisid, kes selles koolis oma õpetuse lõpetavad, saamad niisuguste õiguste osaliseks, kui needki, kes gümnasiumi, ehk realkooli neli alamat klassi on läbi teinud. Nemad wõiwad riigi teenistusse astuda sa saamad teenistuse redeli wiimse astme pääle ilma eksaamita, aga wäeteenistuses on neil teise jäu õigused. Pääle selle need, kes õpetuse siin lõpctawad, wõiwad ise kergeste algus koolide koolmeistriks saada. Õpetus saab wenekeele pääl antud, aga esiotsa saab kool muretsema, et koolipoisid  wõimalikult ruttemine venekeelest aru hakkaksid  saama, nii et wcnekeelne õpetus neid ei saa takistama. Et nüüd wanematel raske on lapsi venekeeles koolitada, siis saab ka niisugused vastu võetud, kes kõigiks vaevalt wenekeeli lugeda ja kirjutada oskavad; niisuguse eksamile on lapsi, kei eeStikeelt lugeda ja kirjutada oskavad, hõlbus ühe nädala jooksul valmistada. Sisseastumise eksamid