Taverna Italia nimetatud saada, mis aga PrantslasM pätjikMrT teinud, 4es teda oma wastaieks piawad. Prantsusmaa Waliksuse poolest olla ka tasasel wiisil WalitsuS olla seda nöuu esiteks' õraya ''Haksamgalt kinnitatakse aga, Graf Ttüierna'saäda kohi aÄeÜlikUli Italia Saadikuks  zßeriinsjS kui Italia Parlament oma koosolekut lõpetanud on.: Minisker-präsident Marchese di Nudini olla seda.SnuluhaWlst asnutt sellepärast m« kauaks »>iilyWn«dx et PrantWÄe Odrad «ParlamentiS asja ei Oaks selle wahta-kärMeda. o SplWjg st» on ZPasStukW 27. 415 ) pääwat Hks dynamistkpfldrM lõhkenud ja üht MöödguMijat rgskest haawauud. Läbi kõige aeslehtede MZ nsõW.m, UqWejlona sadamah olla aasitukuu 28 - (IS.j Däxval Mrm uh j j tulekMw olnuhj mis - läbi seitse söealaewa sta Odamas ära- põlenud, mitmed tejW kGchalaewad aga tule eest randa jooksnud eht-õhku Ostuh olla, et tuli ei Mli läinud ühe petroleumi-laewa Välja ja hulk «nadraseid osta chäda saqWd:' MeMd Onumid tunliistawad- seda vstühiakS Wda PrantsuSmaa lehtede sõnumisaatjad teinud olla. Uputused lõunepooiises millest juba lühidelt Wtuft Mtnh, on sel lewade! wäga suured olnud, kui neid seas aastast 1800. saadik -uähtud. seisiwad Pagstukim 16 (4 j pääwal mitmed ui litsO seSket tinna ,wee all, niis majade kolmandema jäir Mguseni ulNäs. Friana alewis ei nähtud muud kui «vett, nu kaugel kui silm ulatad; mitmetest majadest vaist.fiipad  ainult , katused y?ee seest wälja. Cau«as'eS >a Mntiuouce's, Stvlsta ligidal, nimelt «viimases linnaS, oll»vah «nitn«ed hooned lshutud ja alla-rvelt aetud. Seyj  lla surnuaid , Vijo de Fraua oli tä«esle lohutud «a surnukirstud UMsiwad sogasele laenele peal, Villoverda'S on 150 maja alla-wett aetud ja peale 300 löhiltud; öimetuS on määimmata. Küladest, kuS uputust kardeti, põgenes rahwaS hnlga kanpa. Kui patju eläsi ja wara see cPnelus häwitanud, mis löustepoolise Spa««ia> peale langenud, see oli «veel arwamata. Hortngqi ljO AiMil offical" on kunlutgntjd,  et Pgrtttga!'i wöeramaa laeilUpabertte Ilirikuukuvongid.OOaaStal  30 protierttt wähendamijega, kroonumaksukS,  wDg. mukjetud saaivad. Inglismaa, Prantsusmaa  ja Säksamgasrnhameded, kellel Portugali laenupaberid  on, on nõuukogusi pidanud ja ei taha.sellega leppida. Saksamaa rahameeste toosolek StultgartiS, Piastutuu 28. (16.) pääwal, on nõuukS wötirud, selles aSjas Riigiwalilsuse-poott  ahi paluda. Türgi riigist. Plaan, Türgi Ma»lich'i- tönkauud, sest Türgi soldatitel «peel mingis harjutust-«vM-kalibriga püsside tqrmitamOS.Z --- Teiste sõnumite «vasta kirjutatakse  et, Pjub Pascha Egyytus'e uue Hhediwe sealt weel mitte ära reisinud,ei  Ma. Sultan ei olla Ztalia soowimist, Massauah',  ja Keren't. 'linnast mstle AgyptnS'e z lahutamata jagude Wa lugeda, wi Khediwe kinnitamise sermgn «välja aytud mittez täita» luhanud. Gxeekamaalt ÜuS MiniSterium Konstantop«üoS'e jühqtsiseV. vii Esiteks . ParlqmenliS.: nii palju tuetuft lesha,- et selle lahutamist ja uusi «valimisi taxwiS ei laheks, ou selles agg eksinud. Parlament on lahutatud  ja uued Valimised Lehekuu t 5. (3 ) paäwa peale pstlja kirjlUatltd- Kas? MiniSterium seda wätjsi wõi selle laenetest söhntud saah, selle kohtsi on palju kahtlust kuulda. Nimelt raha-aSjad olla Greekau«aal siu hukkas,, et W raksumist ,a langemist tulema kardztasse.. Mõnelt lpoalelt ol« seda küll salata katsutudj aga salata ei wõjda sehai mitte enam, Kuningas  ja teised Kuningakoja liiked on oma smviseih peisu? ptaauisi «naha jätnud, miS näidata, et igaüks kardetawal käarimise-aeal oma aseme peal seista - tahab. Ministritekpgus  on nõmu erakonna lehe waSta peetud, mis Kuninga sugukonna wasta wihale ärritab. K!onteuegps'si. Türgj-Montenegro kommisfion, piirerahwaSte  soigu tamiseks, on kokku astunud ja seda kohta Kolaschin'« >uureS «vaatamas käinud. WS wiimane merine kokkupõrkamine Albaneslaste ja MontenegrinlaSte wayek oli. KomlniSsion tahab mstemil pooiet soigukada, et seesugust  kättetasumise legusi mule enam elle ei tuleks. Asta st. San Francisco kaudu tulewad Thanghai'st sõnumid, et «viimase mässamise täitus Khuna-Mongo!ei'S 8000 mässajat mõegaga hukatud ja 500 elusalt ära Metatud olla. Khllna sõeawäest olla amelliktude kulutuste  järel 5 meest surmatud ja 45 haaivalud. Igaüks «võib arwata, kui uslatawad need ,ametlikud" kuulutused on õnneks on. kaudu Mewad Shanghai'st  sõnumid, et Tsung.ti-Uamen (Khiina WaljaSplöineamet)  WSerämaa pärimlSie peale käsku annud olla, Äandarin  TtzoDA»«siiL ktnlW matta, keS ««ende jsturM füüdlaue olla, mis wöeraste wasta wihale ärritaftwad. Afghanistan ' i Emtri jöeawägi olla ASMärt linna KasinstanM fiõse-nMnud js segtist rahwast Emtri käsu alla sundinud. Ärika st. Sellest ärast saadik, kui pater Ohnvalder MähM «Mngist Smvt«rmanBfi põgeiieS ja Sudan i aSjahsfi  uusi sSMisiid oli Inglismaal sellest palju jutt», S«dsn'it GgyptuS'ele tagasi wõita. Nüüd on Inglismaa Kindralkonsul EgyptuS'eS Tir Evelyn Barin, aruannet EgyptnSke asjade üle aasta t 89! kohta saatnud ja felleS arutanud, ek katse Sudan it tagasi «võita, esiteks weel enneaegne  olla. Mahdi wõimuS olla küll kokku kortsumaS ja kädNMas, ikkä olla temal aga weel nii palju föeawäge, st tema «vasta Egyptus'e poolt rohkem föeawäge tarwiS läheb kui seal set korral on. Ka wõida ühe sõra läbi Sudan'is EgyvtuS'e nüüd korraldatud raha-aSjad uueSte sasisse setud säada. AllStraigst. Melbourn'iS on mõrtsukas Deeming kinni wõeiud, keS oma esimese nruse Melbourn't jttureS ja oma teise naese ja neli last Raindill iV Liverpooli jui«reS ära tapnud olla Wiimast mõrtsuka-trgu o«« tema tunnistanud, niisama,» ka wilmaseib mörlsuka-legust Whi. techäpel'is oma peale Võtnud. Wiimast kunniSwsi ei taheta Inglismaal õiete uSkuda sest sel aeal, kui wiimafed  kakS MSrlsuka-tegu Whitechapel'is tehtud faiwad, olnud Deeming, kaS «võeratmaat wõi mängis. Tema loota eht «vahest, et selle tema tumiisluke läbi prolselS Inglismaa kohtute ette wiidud ja tema «vilets eluaeg selle läbi natuke pitkendatud saaks. Omalt maalt. Tallinnast Kõigekõrgema käsu veale Paastukuu t 3. pääwasi on kisu-iahu wäljawedamine Bsowi ja Musi mere sadamatest selle kaubaga jälle lubatud, et «Väljasaatjad niisama palju kisu ivilia wõerall-maa>t sisse wedada oma peale wõtawad - Kaerte wäljawedamine  Ballnnaa sadamatest saada kohalises paikas uuest, arutamise alla Võetud, kui laewaiõtdud jälle korraliselt atgalub on. Et paSside Vahetamine maks,«aluStele inimestele, keS oma hingekiria kohtadest kaugel elawad, sagedast raSke on ja kana wtiwib. sellepärast saada pealinnast  tulnud sõnumite järel Kamrralhasidele öiguS antud, uusi vassisi ehk üleSpidamife-tunniStusi anda. Kameralhostde  poolest saada fiSietnlnnb paSside-raha kohaliste KoguduiewalitluSte kätte saadetud. See korraldus saada kestama, künni unS passiseadus löoupäriselk ivakmiS ja kinnitatud on. ÜtS sõeatväe pääwakäsk on kuulutanud, mtS järel lagiwara wäemebed aastakäikudest 1687 ja 1882 sel sügisel harjutusele kulsutud saswab. Pelerbmgj ja Witna söeamäe-ringkondadeS algawad need harjutused Mihklikuu 5. pääwal Kohtuotsus Hageri kirikuõpetaja August Här - sch elman n i wasta, mis teda waimulikust suust lahti ja üks aastaks kakS kuuks wangi möiStlS, on KeiSri Majestäti poolest «väljaminemiseks Baltimaa kubermangu» desi muudetud, il,na «vaimuliku aun kautamisela. Elu wäljaSpool on temal juba tuttaw. MimaseS Wene- Türgi söeaS oli tema k««t priikahltk tröästija ja waimulik hoolekandja selle söea Europa wainutel. oli seal raSkest Moldau-tsbeS haige ja sal KeiSri Majestätl poolest kuldse riunariSti Kohtute-palati otsuS .Walguse" toimetaja Ksrw"i maSta, miS ttda Tallinna Zaoni-kirikn õpetaja  Groh manni laimamise värast kaheks nädalikS kinni ja seda otsust omas lehes kuulutama mäiStiS, on nüüd ka Juhataja Senati voolest kinnitatud. TZntne EeSttmaa Vicekubernör, Wlrkl StsakSrath Ts ch aikowfkt, on ToboiSki KubernõrikS nimetatud, kuhu tema ehtteks Ülem-Hädaaea komitee poolest saabel »d oli, hoolekandmist nälja-hädaliSte eest korraldama. Paberraha, hõberaha ja peenraha hind kulla waSts, toüi-makSmiSte junreS, su selle oaSka Jürikuu 1. pääwast Heinakuu 1. pääwant Rahaministri poolest järgmisel «viisil määratud: ÄkS hsde-rubla 61 kopikat tulda, ütS rubla paber- ehk peenraha 00 kopikat kulda. M.ikwaS ollr ieaiiSte ledtede sõnumite järel palju järeltehtud 100 rublaseid paberrahasi liikumas Nende karm olla wakttam, kui õigetel 100rnblastel  paberrahadel ja paber rebida murdele? kergest katki Aastannmmer olla 1884, litter ja paberi-nummer 91,117. Rahwakoolide-inspektorite poolest on tuulutatud, et sel suwel Tallinnas Weneteele-kurlnS koolmeistritele  antuh saab. Kursuse hind on S rubla. AkadeMikuS D?. Ferdinand Wiedemonn', Eesti-Saksa sõnaraamatu teisest wäljaandest, mida kirikuõpetaja Dr. J. Hurt toimetab, on esimene jägN ilmunud. Wnmafel nädalil olla , Postimehe" sõnumil? järel  „E eSti Kirjameeste Seltsi" eestseisus Tallinnal  nõuukogu pidanud. Miõ sen! arutatud ja WÄ nZustkV Võetud, seda et olnud weel teada. Balti raudtee söitude-rewident, Jamdurgi weikekodanik  G u rjan o iv, ott oata hoolsa tallituse eest «M« ja- wedämise jnukeS, Keisri MojeMi poolest W,«?odänskukS  temä enese kohta kSStetud. Rõugesse on TallmnaS PaaStukuu 1. pääwast 18 pääwani 22 inimesi jäänud ja «viimasel nädalil on kakS inimest röugeSse ära surnud. Paastukuu el pääival on pritsimajas 10S lapsele rõugeid pandud; nende keSkiS olitvad 47 last teiseS, kolmandamaS ja neljandamäS eluaastas,  kellele weel rõugeid pandud ei olnud. Järgmine hinnata rõugepanemine oli Paastukuu 28. pääwa peale määratud. ,Tallinna ZnluugiS" kaebab gkg arst selle üle, et «vanemad sagedast oma röugeSse jäänud lapsi mitte hospidalisse wiia iaSta ei taha, ehk koguni peidawad, miS läbi see tõbi nende eneSle teiSkr laste ja naabrite laste külge hakkab Nenda on see arst, keS ametlikult terwiseasm  läbi waata»ua piad, PaaStnk. >4. p Maken-unliksaS üheS lööllvte-prretondag rõuge haige lapse leidnud ,a hospidalisse  saata tahtnnd, mis waSka isa aga seiSnud. Kui arst mõne päälva väärast tagasi tuli, siis on juba üks 12 aastane tütarlaps ia üks TaaStaue porglavS rõugeS haiged olnttd, esimene palja põranda peal, ainult ühe Mkmiega kaetud, kuna ««na, keS ise ka ühes seespidises' haigaseS maaS ou, haigel poega onia selja taha peita püüdnud. Weike rinno-läps kättiS olnud weel terwe. Ka 12äaStasele  tütarlaplelr ei ole «veel rõugeid pandud olnud. Kõik haiged on siiS Matmata hospidalisse saadetud. Mitmed padal,ud on Talltuna S «viimasel nädalil eile «utnud. KõrlSm.kkl igusi S.. leS Paastukuu 5. pääwal  Polilsei-soldaii waSln hakkab, on Rahukohtu-«vanen«a poolest ÜhekS kuuks kiuni mõistetud. BaltiSk ist Paastukuu S 4 pääwal. Almad on walk. fed, kerge tuut on juba mitu pääwa pöhja-ida ja põhjalään'  wahel liikunud. Öõs'M on 1 kuni 2 graadi külma, aga ka pääwa aral ei taha soojas peale 3 graadi tõnSta. Lumi sulab pitkamcü. ilma wkhmata. Wstmalel nädalil vii juba tedrede-ludnttamift kuulda. Meie sadamäS on nüüd kuus aurulaewa i« praegu! on wiis lahel jea sees kinni, kalsuwad oma jõuga ennast lad, lõhkuda Paastukuu  l? pckäioa õhlal wedaS weike abi<anrula«w ,Karin", kavt Horst. määratuma Inglismaa aurulaewa »Hope" sadamasse, kus see nüüd rohkeist kui poole sadama-silda täidad See loew. segaks,,boga Tallinnasse fsitmaS. oli Naissaare mureS omad kruuwi kiiwad sea seeS murdnud, weel muud häda saanud ja ei peasnnd edasi ega tagasi. Suure «vaevaga wedos wktke , Karin" rakkel koormat meie lahelt, lõhkus siis tee läbi jea ja peastnnne sadamasse läks korda, kus Vigane loew nüüd wälialaStitud ja hädapärast  parandatud inab ,Karin" laab oma abi eest 7400 naela Mlingi. meie praeguse knrst järel 73,000 rubla. Rakwerest PaaSttlkuu A. pääwal sai endine Moora inõila lWline ThomaS Toll, keS Viimasel aastal Moora SöaaStstfe möisaherra Naron Slackel - berg t kraawi lükkanud ja tema waSta weel muud toorest  wckg,«valda arwilanud. Tallinna Ringkonnakohin kriminal-jäuluse poolest. miS Rakwere S kohenpääwa pidaS, üheks aaSlakS wangi mõistetud ja. et tema juba enne Ühe seesuguse leu värast nuhlluse all seiSnud, kohtumajast  kohe wangimo-aSse wiidud. —. Rakwere ümberkaudu on. kuida kohaline »Teadaa,id>a" kirjutab, kartuhwlid  heas hindas, mig weikepöllu-peremeeStele >uba ammu soovida oli Kui ka spiriluse hinnad langenud, sttSkj maksawad wilnawabrlknke peremehed 1 rubla 50 kopikal  karluhVti tündre eest, kulda seda juba mitu oaStat enam makselnd et ole. Paastukuu 9 pääwal on Kult  n a möi s a reht kstge maschtnatega, psllupõhuga ja hulga wiljoga maha põlenud Kahju on õige suur ja kaitse all on hoone Üksi olnud. Arwatakse el tuli ette- Vaatamata tSöliste käest wälja läinud on. Tsrln sl Äksi kirikuõpetaja Emtl Wegener, kelle peale kaeblusi kSStrtud, et tema Greeka katholiigi usutnnntSlusi teukanud, sai Ma Ringkonnakohtu krimtnakjäutuse  poolest, mis Paastukuu 18. pääwal Tartus kohtupääwa  pldaS. süüst lahti mõistetud. Pärnu st Häädemeeste kirikuõpetaja .O. Karlblom on Rita Ringkonnakohtu ktiminal-jäakuse poolest ametitallitusse  pärast Greeka.katholttgi kiriku koguduse sekta inetud  inimeSke junreS, ametist tahti mõistetud. Wiljaub ist Kohaline ,Teadam«dja" kaebab wäga toorusnz ud binkad? tungimist? ja käratsemiSte üle Küün!ak»'l  26 paan',il Paiwepääwall tui kõikidest auuStatud Wiljandi kttikn'o?t,is,,, P ropsi L. K rüger' i surnukirst pidulikkus rongis tulelontidega surmamajast kirikusse  wiidud sai. See lehk arwab. et koralsejad wSemd olnud on, sest iel pääwal. mis ühes ka Majestät KeiSri sündimise päaw oli, on patju rahwast linna woolanud olnud. Eesti sugust kogud,Ne-liigete ülespidamist ärakutsatud  hiugekarjatse matmise juures, kiid b see leht, keS ühegikS kaebamiseks mingisugust aSia annud ei ole Riia st Paastukuu 13 paamal sai Riia Ringkonnakohtu  kriminal-jäMNseS protsess kolme salaküci. 30 aastase Jahu Wiltumsohn' i tema wm«a, 27 aaStaie J a - k a h W i l l u « sohn'i ja nende sugulase, ISaaStase Mi kel Weweri Vsska peetud, kes miim ase aaSta Minokuu 4 pääwal Olal metiaS sealise weltawahi, Peter PawloWtcz i, ära tapnud oliwad, kes neid