halaja Dulla, poolakad praksuvad madjarlaste kohta mõjuda tatsuma, et Ungari ilaawlasi mi ei rõhutaks. Madjariasie kestel on kõne muidugi pahameelt sünnitanud. Filipinidelt. Mässajad on Amerika  suurtüki paadi „Urbaneta" ühes suurlüktide ja iõjamovuaga ära wõtnud ning põletanud. Ohwitser ja üheksa meest, kes sääl pääl oliwad,  on kadunud. Arwcnakse, et mässajad nad ära tapnud mvi wangi wõtnnd on. Inglise lehele „Morning Posstile" teawtakje Washingtonist: Walitsus on Filipinide sõjakäigu kohta sõnumid  saanud, milles raskeid süüdistusi  saartel olewa Amerika wäe ülemjuhataja kindral O:ise wastu on. Ainult tema hooletusest olla tulnud, kui silipinlased palju sõjariistu  ja sõjamoona saanud. Kindral  Otis ei olla sadamaid la siis weet mitte kinni pannud, kui mäss ju ammugi täimas olnud. Oleks ta sadamad kinni pannud, siis oleks mässu otsekohe lämmatada Wõidud. Walitsus ei taha süüdistuste  pääle enne midagi teha, kui admiral Deweyga on kõnelenud, kes nüüd parajasti Newyorki jõudnud. Põhja Amerika presidendi aineti kandidaatideks jääwad wissisti jälle senine president Mac Kmley ja la wana wöistleja Bryan. Wiimane on hõbeda küsimuse lvrwale jätnud, ja lubab kõige päält sõjaliste püüdmiste  ja äriühisuste wastu wõidelda. Kest - Ahlvrikast. Kongo walitsus kardab, mahdilased Kongo riigi kallale lul.wad. Derwishid, kes Bahr -el - Gaasali taganenud, olla arwata 50,000 ja wäga wõimalik olla, et nad Kongosse minema ajuwat.  Kongo walitsus seab nüüd piiri äärde wäge. Ta arwab, kui mahdilased Kongo maile pääjewad, siis woiwad endid asjasse kergesti teised asumaa riigid, iseäranis Jnglisemaa,  segada. Venemaalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Siberisse saatmise mummist tööd edcuewad „Birjh. Wed." teate! jõudsasti. Vangimajad,  milles praegu ärasaademmaid Mängisid kinni hoitakse, chitatawat Saksamaa laadi töömajadeks ümber, kus niihästi käsitsi kui ka masinatega mõnesuguseid töösid tehtakse. Rahwa - raamalukogude asemikude koosolekut tahawad  Lõuna-Wenemaa raamatukogude juhatajad kokku kutsuda, nagu „Birsh. Wed." kuulemad. Kaubanduse ja Vabrikutöö  departemangu nendesamade tööstuste pääw a! irsu se ts ümbermuutmise  küsimus on uuesti päewakorrale  wöetud. Sellekohase ettepaneku on -„Now." teatel rahaminister riiginõuukogule  juba .sisse andnud ja see Vaadatakse juba tänawu sügisesel istumisel  läbi. Ringsõitude korraldamine  raudteedel. Palju kaeblusi  on „Nowosti" teatel selle üle tõusnud, et raudtee jaamades mitte nende ringsõitude päüle pilenji ei müüdud, mis raudtee sõitude juhatusraamatutes  üles oliwad tähendatud.  Põhjuseks oli see, et tähendatud  raamatute kokkuseadjate! mitte teada ei olnud, missugused ringreisi piletid jaamades müüa on, waid nad seadsiwad oma tabelid sellejärele kokku, kuidas rongid tcelahkme jaamades  kokku juhtuwad ja missuguseid  teesid mööda reisija usinamini määramd kohale jõuab. Et rongide käigud paar korda aastas muutuwad  ja piletist mitte nii sagedasti ei uuendata, sellest tuleb, et piletid ja juhatusraamatud teeringide poolest lahku lähemad. Nüüd olla teede ministeriumil  nöuu ringsõitusid nii korraldada,  et nad ikka suuremate linnade ja tähtsamate jaamade kaudu täitvad ja siis neid kindlaks wõib määrata. Uut silda Neewa jõe pääle tahab „S. Ot." teatel üks Belgia rahameeste selts ehitama hakata.  Sild ehitataks Ohta linnajao kohta, kuhu seda ammu juba plaanitakse,  ning läheks miljoni rubla maksma. Selle eest nõuab selts omale õigust ületäijatelt maksu Võtta, jalainimese  käest 1 kop., hobusemehe käest 2 kop. Kahekümne wiie aasta pärast  jääks sild linnale. Seltsi ettepanek  on sisemiste asjade ministeriumist  linnawalitsuse kätte saadetud. Ilma traadita telegrab  w i tahetakse „St. Pei. Wcd." teatel mereasjanduses tarwllamiseke Wõtta, sest katsed, mida selles asjas A. E. Popowi lokkuscatud abiuõuudega  Balti ja Mustamere jõjalaewade  pääl tanawu suwel teyti, on hästi torda läinud. Selle telcgrahtvi  abil annawad inerel söitwad laewad üksteisele teateid. Kitsa roopalt si raudteesid  tahetakse „St. Pet. Wed." teatel Peterburi kubermangudes tulewal  aastal suurel arwul ehitama hakata, et neist sinna terwe wõrk saaks. Peterburi Eesti seltsid haklawad talwiste pidude wasm walmistama. Kooliseltsi esimine pidu on Mõisnikkude seltsi saalis 30. okt. Kiiewi ülikooli mspektor on „S. Oletjh." teatel ülikooli leenijalele käsu andnud, üliõplaste käest ainult sinelid hoida wõtta, mitte aga erariideid.  Ühtlasi vu üliõppijatele ette lirjutaiud igal pool mundrit kanda ja ülikooli ruumidesse tulles oma taarusid ette näidata. Solikamski liuna lähedal on „Nowostl  teate järele wihane siga wana mehe tee pääl ära murdnud. Munakesele  tulnud esmalt üks naesterahwas  wastu, kes sea eest põgenenud ja teda lüsliuud ümber pöörata. Mees sammunud sellest hoolimata seale wastu, kes aga tema tallale tulnud ja ta hirmsasti lõhki kiskunud.  Siga on nähtawasti marutõbine  olnud. Kurski kubermangust Ljubimowka jaamast kirjutatakse „S. Otetsestwa'le,"et  neil püiwil Mojkwa-Kiiemi raudteel reisijaterong teele seisma jäänud. Ehmatanud reisijatele lõastatud,  et söed maga wähe palamust andwat. Pole muud aidanud, kui reisijad läinud ühes rongiteenijatega tee äärde puid raiuma ja weduri ahju kandma, ning saanud minnaks rongt edasi nihkuma. Soomemaalt. Helsingist. „Uleaborgsbladet" pandi kindralkuberneri poolt esiteks üheks kuuks kiuni, siis pikendati karistust kolme kuum ja nüüd on talle „Uusi Suometar'e" tearel weel neljas kuu juurde lisatud. Niisama on la „Wiipurin Sauomat'e" kinuiolemise  aeg ühest kuust kahe kuu pääle pikendatud. Noomitust saada „Nya Pressen" ja „Hümäläinen." Asekonsulid E. Edengren Lomiisas  ja Arthur Ahlqwist on ennast Inglise konsuliametist lahti palunud. Konsul Wolsf ühes arwatud on neljateistkümnest Soomes olemast Inglise konsulist 8 endid ametist lahti palunud, teatab Wiiburis ilmunud  lendleht „Wiipurin kuuluni  isia". Kirjanik Pietari Hannikainen, kes juba kaua aega waiktst Vanakese  põlwe pidanud, on ajalehtede teatel kesknädala õhtul 87 aasta Vanaduses ära surnud. Tema sulest on pisut la Eesti keelde tõlgitud. Kuukiri „Pyrkkijä" (Tungija, Püüdja), Soome nooresoo seltside häälekandja toob lühikese kirjelduse Eesti seltside elust ja J. W. Jannseni  pildi ühes lühikese elulooga. Soome karskusemehed tvalmistaVad  tulewal aastal kokkutulewale maapäewale suurt palwekirja, millega kangete jookide täielise keeluseaduse maksmapanemist soowitakse. Kokkutulnud  Vastustes on säälsete lehtede teatel 18 Valda (kihelkonda) seletanud,  et uad täiesti keeluseaduse poolt on, 27 osalt keeluseaduse poolt, osalt piiratud keeluseaduse soowijad, ja 2 joowiwad, et olud endiseks jääksiwad.  Muud Vallad ei ole weel Vastanud. Senati tsiwiiltoimekonnast on „Wiip. Sanom." teatel Ülem-trükimalitsusele  kiri tulnud, mis trükiwalitsust  täseb sellepärast uurimisi ette wõtta, et kaks joomekeelelist raamatut  „Maajaotus - olud Wenemaal" (Maanjakosuhteet Wenäjallä) ja „Webruari maniwest" (Helmikuun julistus) müügil on olnud. Minewal laupäewal läksiwad „Uusi Suometar'e" teatel Hango kaudu 378 wäljarändajat Amerikasse.  Üleüldse on tänawu aprilli kuu algusest saadik juba üle 9000 inimest Soomest wälja rännanud. Lätimaalt. Riiast. Riia ja Lüübeki wahet sõitwa laewa „Deutschlandi" kapten Olsen on „R. Rundsch." teatel Rootsi kuninga käest hõbe karika kingituseks saanud selle eest, et ta nnnewal detsembrikuu!  Gotlandi saare juures hukka läinud Rootsi laewa „Karl Eduardi" mehed ära päästis. Riia-Orelli raudteel on „Nowosti" teatel wiimasel ajal nii palju wõlts sõidupiletid ilmunud, et teedeministerium raudteede asemikkude  kongressile käsu andnud, selle wastu aõinõu otsida. Wõlts piletid  kannawad lõuna - lääne raudteede märki, kuna ärasõidu jaama ja kontrolöri  märkusid järele tehtud. Kodumaalt. Räpina! peeti 6. sept. laata. Scmvloomi nähti rohkel arwul koos olewat. Wist annab täuawune kasin heina ja pöllupõhu saak selles oma jagu Põhjust. Peipsi weetõusu mõjul  jäi mitmel põllumehel hein tegemata.  Loomade eest maksiwad ostjad  neljanda osa hinda wähem kui suwel. Kahe ja tolmenastajeid punukesi  osteti alla paarikümne rubla. Wähe peremehi panewad siinpool wasitakaswatamije juures looma häü tõuu pääle rõhku. Loota aga on, et täuawune kohalik näitus paremate loomade kaswatusele oma jagu hoogu saab andma. Just paremat tõugu loomasid krooniti auuhindadega. Mõni hoolas hää loomatõuu kaswataja  talutaat wvitis näitusel rublat  nelikümmend. Riide- ja nahakaupmehi  oli rohkel arwul Walgast ja Wõrust, Jurjewist ja Petserist laadale ilmunud ja nähti rohke ostjate  arwu üle rõõmsad olewat. Wiljahind  on mullusest parem. Linaseemete  eest makselt ka 1 rbl. 20 kop. ja rohkem puudast. Anumakauba  müüjad wõistwad hõlpsasti oma kaubast lahti saada. Nokastanud laadalisi puutus siin rohkesti silma. Mõni pahategija tiriti kohtumajasse puuri. Laat wältab siin harilikult kaks päewa. Sept. S. päewal waliti uueks kihelkonna kooliõpetajaks praegune Urwastu kihelkonna kooliõpetaja  Anton. Wilja kokkupanemine  ou siinpool weel käsil. Kaerad  nähtakse põudse kaswamise aja pärast mitmekordselt maast tärganud slewat. Ühel nurmel paistawad walminud ja koguni haljad kõrred silma. Ootad hilise wilja järele, pudeneb warakult kaswama hakanud wili tõrde. Mitmel pool on nbinapüätsed  päris haljad. Mõisates on übina noppimine juba käsil. Saak olla keskmine. Rõuge kihelkonna põhja piiril rabanud nurmewargad wõöral wäljal rukkiwihkusid.  Jultunud  kelmid näpanud Nasina wallas  öösi peremehe laudast lamba ära. Rahwa suus weereb jutt, et külmalt mgalt karanud kelm sarnast tööd tounetawat. —a — Wiljandi kihelkonnast. 15. septembril.  Wihma tuleb peaaegu iga päew wäikeste hoogude kaupa. Wili ei taha ega taha seesuguste ilmadega walmida peab nii pool noorelt  kokku pandud saama; paha lugu on ta rehtede peksmisega, sest oled on wett täis ja üsna tegu on, ennegu need kumaks saab. Et aga wiljksaak tüuawu igast jaost kaunis wähene oli, siis on hoolikamalt  peksjad rehtedega üsna korras  : mis kokku pandud, on pekstud. —l. Narwa post. 17. septembril 189 S Tahame teada saada, mis on pärlis  ja kestaw õnn, siis tuleb kosta : Oige kestaw õnn on inimese südame ja waimu waba ning iseteadlik rahulolek,  mida talle kindlaks kaswanud  woorused, mõistus ja küps tarkus  on andnud ja mida õnnetused wälimiste asjade poolt mitte rikkuda ei suuda. Ma ütlesin: waba ja iseteadlik rahulvlek.  Jah, nimelt seesugune rahulolek,  sest rahulolek wõib ju ka teistsugune olla. Teda wõib meile pääle sundida. Siis ei ole ta mitte Waba ega iseteadlik ja ei Wõi meie õnneks olla, küll aga õnnetuseks. Pärisorjasid sunnitakse pika ajajooksul  wäewõimuga ja rõhuwa ülekohtuga  rahulolemisele. Nad on rahul. Aga kes näeb nende rahulolemises nende õnne? Mõnel Vaimuhaigel on ka imelik suur rahulolek, aga kes wõib seda õnneks lugeda? Temal puudub iseteadlik rahulolek: ta on haiguse kahetsetaw pärisori, kelleks keegi terwe mõistusega isik ei taha saada. Kuida wõib õnne osaliseks saada? See on raske ülesanne, raske töö, pikk waew. Ilma elu on waenulik ja kiuslik. Ta eksitab meid ettewõttes,  ei lase seda kergesti korda minna, mida tahame. Kuida wõime meie kerge, waewaga woorusid alles hoida, mis meil juba on, ja uusi omandada, mida meil weel ei ole, kui meil kiusatusi,  meelitusi, awatelemisi, kutsumist  ja petmisi palju on? Kuida wõime tarkust koguda, kui ilmas rumalus  igal pool oma wõrku wälja laotab, dui meid ajuti meelega eksiteele  juhatatakse, ajuti ta kogemata sinna mlutatakse. Mõni kord lähemad  terwed aastad mööda, enne kui meie ühe ainsa lihtsa ja kerge tõetee üles leiame ja omaks teeme. Kui palju ei pea küll aastaid kuluma, enne kui õnne kätte saame. Ma tähendasin  juba^— ühe eluea töö on seks wäike. Onne tee ja siht peab wanemate ja esiwanemate poolt järeltulijatele  pärandatama. Noh, üteldakse ehk siis, kui õnne nii raske on kätte saada, kas maksab teda siis üleüldse püüda? Ärge püüdke, kui wõite. Aga see'p see asi on, et inimene seda püüdmist mitte maha ei jäta. Aga kas meie näeme seda püüdmist? Iga päew. Kuid see püüdmine on walel teel ja käib eba-õnne kohta. Mispärast ei püüta õiget onne õigel teel? Mispärast tuuseldatakse enamasti wälimiste asjade  tallal, et säält õnne leida, aga ei harita mitte sisemist põllupinda, kust õige õnn peab üles kaswama? See on kahetsetaw lugu— ja .tuleb  mitmesugustest põhjustest. Üks jagu inimesi ei tea mis õige õnn on ja kuida teda tuleb otsida, kuhu teda rajada: nad ei ole wõinud selles asjas  ise selgusele saada, neile ei ole ka keegi teine seda selgust andnud. Sellepärast nad eksiwad. Teine jagu inimesi ehk teabgi, mis õige õnn on ja kus ning kuida teda leida, aga nende tahtmine ja jõud on nõrk, et eksiwas ja eksitawas elus õiget sihti ajada. Nad samoad üleüldisele ilma woolule wastu enese tahtmist kaasa weetud ja rändawad sellepärast köweral teel. Kolmandal jaol on õiget  teadmist ja tublit jõudu, aga nende iseenese armastus on nii suur, et nad nii suurt tööd ette ei wõta, millest nende järeltulijad peaksiwad tulu saama, aga mitte otsekohe nemad  ise. Mis me kõneleme nende suures hoolest ja murest, mida nad järeltulejatele pühendama ning pärandama  peaksiwad, kui nende eneste armastus egoismus juba nii suur on, et nad järeltulijaid ei tahagi. Sõnumid Tallinnast. Tallinna paberiwabritu  asjaajaja Jsrael Katzmann  Odessas olla Wene telegrahwi agenturi teatel tema kätte usaldatud kaupa ja raha 82,000 rubla eest ära raiskanud ja ise Odessast ära põgenenud. Tallinna paberiwab.walitjus seletab aga oinalt poolt, et see telegramm mitte tõega kokku ei käia, sest selle wabriku kaubalaager, mis asjatalitaja Odessas kõrwale toimetada  tahtnud, olla üles leitud ja kinni pandud. Kahju olla ainult wähene, kuid wabriku walitsus ei ütle mitte, kni suur kahju just on. Tallinn laste kannatuse  üle awaldas keegi wõõras, kes neil päiwil Tallinnas käinud, „Rev. Beobachteris" imestust. Minewal  sügisel sel jamal ajal olnud ta Tallinnas ja soowinud Wiruwärawas  olewat kaitseaeda ehitusel olewa maja juures kus seda ja teist, ja nüüd aasia pärast leiab ta selle aia niisama kindlalt wana koha päält eest; seekord rõõmustanud teda Vähemalt,  et tallinnlased laudadest tehtud  wiletsa jalgtee ehitusel olewa maja ees pea läbi on tallanud ja et mitmed imestamise wäärt osawusega  sellest kohast üle jaawad, ilma et kukuksiwad. Meie peame ka omalt poolt imeks panema, et kõnes olewa maja omanik nii kaua pisikese  kahekordse maja kallal töötab, kuna mõned palju suuremad majad ühe suwe jooksul walmis on saanud.  Kuid imeks panna ei tule,siin mitte kõikide tallinnlaste kannatust,  sest suur hulk Tallinna elanikka  tõstaks sarnase talituse wastu awalikult häält, kuid nende hüüdmine  ei suuda linna wanematel, kelle hooleks awalikn hääkorra eest hoolitsemine  on antud, kuulmenahast läbi tungida nemad peawad siis kannatama, kuni mõni mõjumees ninali selle puuduse pääle kukuks ja siis asjale parandust saadaks. Nõmme metsas Tallinna juures ehitumat keegi parun oma käega kiwist hiiglast, nagu „S. Otet- kirjutatakse. Hiiglane Peab nii suur saama, et ta rind metsa latwade kohale tuleb. Kahe aastase tööga olla parun kuju ju põlwist saadik malmis teinud. Haruldast  ehitamist käiwat uudishimulikud  waatamas. Kohalikud sõnumid. Rahwa koolide direktorid  ja inspetorid kutsutumat  Riia Wene lehtede kuulmisel hariduseministri käsu pääle Riia õpekonna  walitsuse juurde kokku, et nende arwamiste üle, mis kubeneri ja rüütelkondade  juhatajad meie maa rahwakoolideuue  seadluse walmistamise kohta awaldanud, nõuu pidada. Esimene koosolek olewat 27. septembril  s. a. Kohaliku ülikooli ringkondadest  kirjutatakse Riia Wene lehtedele, wabaks saanud dekani kohtadele  nimetatawat kandidaatidetsõigusteaduskonnas  prohw. M. E. Krasnoshen'i  ja miisika-mathemanka teaduskonnas  prohw. B. J. Sresnewjlij Ewan geliumi - Luthe -. ruse ujust Wene-õigeus ku läinud neil päiwil ülikooli Weneõigeusu  kirikus Pert Karl, kes prohw. Sresnewslij all meterologia kabinetis teeninud. „Rishk. West." kuuleb, waderiks olnud prohw. W. T. Tshish, kelle juures usuwahetaja enne watmuhaigete rawitsemise majas teenimas  olnud. Pidalitõbe wastuwõitl  emis eks on „St. Pet. Wed." teatel,  arsti-departemangule luba antud rõugepanemise kapitali tarwitada, mis tänini kubermangurenteides seisab  ja juba 120 tuhande rubla pääle on tõusnud. Sellest rahast lubatakse 30 tuhat rubla Tauria kubermangu semstwole pidalitõbiste maja asutamiseks,  selle tingimisega, et sinna ka teistest ümberkaudsetest kohtadest haigeid wastu wõetaks. Pääle selle antakse sellest samast kapitalist 3000 rubla Kuramaa Bauske linna seltsile  pidalitõbe wastu wöitlemise tarwis. Peetri kirik. 14. pühapäew pärast Kolmainu Jumala püha. 19. septembril, kiriku õnnistamise mälestusepüha: kell 10 e. l. Eesti keeli jumalateenistus  laululehtedega ja wõetakse lauarahwast.  Jutlustaja: õpetaja Th. Wühner. Eesti keeli pääkool (leeriaeg) tütarlastele  algab esmaspäewal, 27. septembril. Ülesanda tulewal nädalal õpetaja juures. Kiriku hääks on kinkinud: Helene Goldderg  1 rbl.. Anna Kark 1 rbl., J. U. 1 rbl., N. N. 1 rbl., L. E. L. 1 rbl. 59 kop., Hans Januska 1 rbl., Jüri Kink 1 rbl. Ristitud: Karl Theodor Karjase tütar Anna, Peeter Holwason'i tütar Hilda Marie, Jaan Grünfeld'i tütar Selma. Kuulutatud: kataltepp Aleksander Woldemar Jakobson ja Miina Küla, Jaan Wuks ja Anna Engelbrecht, Aleksander Rahu ja Kadri Mänd, Peeter Kukk ja Liisa Põder, Michel Peterson ja Anna Jwan, kingfep Hans Baumann ja Mali Marie Treufeld. Surnnd: Eewa Häkner, Peetri lesk, 83 aastat 1 kuu wana; Mari Pärm, Andrese  lesk, 67 aastat 4 kuud wana. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Parifis, 16. sept. Ametlik uurimine on näidanud, et Piequarti tegewuse Viis sõnumite jaoskonnas kahtlusets wähematgi põhjust ei wõi anda. Senati kommisjon andis Deroulede ja rahwuslaste adwokaatidile salaaktide  läbiwaatamise luba. Kõneldakse,  selle tõendusi ei olewat, et Deroulede ja rahwuslased kaebtuse all olewate kuningriiklastega käsikäes tööd teinnd. Blumsonteinis, 16. sept. Oranje wabariigi saadikute - kogu otsustas, tvalitsusele kohuseks teha, kõiki abinõuusid  tarwitada, et rahu alale jääks, ilma et Oranje wabariigi ja Transwaali iseseiswust ja auu rikutaks. Edasi seletas kogu, et sõda kuritegu on. Tulgu mis tuleb, Oranje wabariik  jaawat kõik kohustused täitma, mis Transwaaliga tehtud leping talle pääle panewat. Nr. 2ft7. PosLi m e e s. 18SS. Wastutaw tsimstaja niug wäljaandja danci. jur. J. Tõnisson. HLnafet «««brit s» era N/a POO. ge« K««faO.