hoidmise-ametnikkudele saab kohuseks tehtud, iseäralise karmusega selle üle walwata, et need wiljad mitte toorelt ega mädanenult müüdud ei saa, waid täieSle heaS qualitätis  (headuses)." ÜkuuramuM. ühest kurwaStawast õnuetufeft kirjutab  ,Liibawi Zeituug" Leikufekuu 18. pääwal: pääwa homikul läkstwad kuuS noort meest pnrjupaadiga meresõidule, mis kangest laenetaS, nenda et nende ettewõtmine  juba hakatuses kardetaw wälja näitas. Sõidu osawötjad ei ole tänine (Teifipääwani) weel mitte tagasi tulnud ja paraku piab arwatud saama, et nemad kõik õnnetumat surma leidnud on. Nende nimed on: Kommie Stender, müürisepp Frick, potiseppad wenuaksed Meyer, vaadifõitja Schabert, potisepp Kudaschenko. Peale Stenveri  oliwad kõik naesemehed. Missugune leinu- ja walusumma  ei pia selle kahjetsetawa õnnetuse järg olema'." Peter6urg'ist. KeiSri Majefiätid, Ketserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija ja teised Kõigekõrgema perekonna liited on Leikusekuu 2t. pääwal Transundi lahelt Peterhosisse tagasi tulnud. ülem Hädaaea-komitee Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auupärija juhatusel, oStis 42.VV0 rubla eest hobuseid sa maksis läbiSö ku 39 rubla iga hobuse eest. Need hobused on ükStcistkümneSse wtljaikalduse  all seisnud kubermangusse saadetud ja seal talupoegadele  15 kuuni 25 rublaga hobuse eest wälja jagatud. Kuida kohatised kohtud kuulutawad, on talupojad seda Keiserlik Kõrguse armulist Hoolekandmist sügawama tänuga waSta wõtnud. VarsHaro'ist. Warschawi kohtute eeS saada kohaliste lehtede sõnumite järel pea üks aruldane protsess ette tulema. Seal, nagu ülepea Weikseli maldkondaS, on wiifiks wõetud õhu-ballonidega üles lennata ja ennast schirmidega alla lasta. Nüüd tahawad aga Tallinnaks surma saanud kuulsa õhusõitja CharleS Lerour pärijad kõige nende käest tasumist pärida, keS tema patentiritud  leidust ilma lubata tarwitanud on. BilnferoMstst. Leikusekuu 19. pääwal on tZ. diwistoui  kommandör, Kmdrallieutent Glinojezkt, paradi peal Bakhtschisara'is, pääwa-pistesse ära surnud. Odessas. Leikusekuu 20. pääwal läks kreuzer ,St. PrterSburg" 627 wangiga 3da»Siberi teele. Jutu-leht. "Kalgi-parwiLazab. Ja?. Ahrenb«rg'i jvtuStuS. Rootst-keelest. (Järg.) Matti Matälmaa oti kõige talwe raiumise-tööst osa wõtnud. Tema oli tööliste lõbustus, nende naljaheitja. Kui nii külmaks läks, et mets härmaga kaetud, nagu surnu omas surnuriideS seifis, kui tuisk läbi kuuse-latwadc hulguS, kui kewadene wthm tema lammauahka kasukast läbi liutaS. tähte-hiilgawal homikul niisamati nagu puuapaistel  õhtal - ikka oli Matti ühetasa rõõmus. Tema naljatas pahanduse ja waeuluse enesest eemale. Temal oli ikka ükS hea sõna, ükS rõõmu Z jukuStuS käe-PZrast, ja see oli nagu soe öli ragisewate kZbide rvahel. Ainult, kui ükS pidu eh! pühapaäw tuli, stiS oli tema kurb ja waikne. Sest kõik noored mehed lakfiwad KannuS-talnSse ja lipitsestwad Liisa ümber, seda tema aga ei tohtinud. EfimeSkel nädalitel läks parwitamine õige heaSte edafi, kui sula-rvett weel wähe oli, sest eemal oli zõgi firge ja kaunis sügaw. Kui aga ladude juure KaanuSjärwe  ligemal jõuti, stiS laks afi raskemaks. Jõgi jookstS stin käänudeS, nagu joobnud, ja ükS wrike joa aitav parwitamifl takistada. Palgid jäiwad seal kinni ja tegiporwitajatele  palju waewa. , Kuulge * ütleö insheniör lõhume selle tülitama joa Zra, ekS ole seal kalju seeS ükS pragu Za, seal oli üks pragu. Znsheniör otstS taskutest paar dynamitl-padronit, need saiwad eltewaaklitult prau fiSfe pandud. Maadake eltel Eest hüüti kõiki tööliSle-rida mööda. Pau, pau ja kalju oli lõhutud; mest, mi» ülemal poolel weikekS järweks kottu jooksnud, woolaS wägeiva jõuga järel ja pühkis kõik ära, kalju rüngad, palgid ja jea-pangad, kiSknS juured maa-tükid kaasa ja kargaS naga wihaue loom wägewufega alla nSguSse. Maadake ette!" hüüti Me kiikest liiteni. IgaükS kargas, nii ruttu kui jõudis. eest ära. üks mees sai aga Voolamast meest palkide wahele paisatud. Weike oja oli kohamaks woolukS saanud. miiSteifikümmend künni kakSkümmend  küünari laiaks, ja wedaS alla, mida kätte sai. Matti ja insheniör olimad kaltu ränka peale peaSnnd; sealt nägi Matti kohkudes oma mademeid, oma kaewurakkeid,  oma paadi>hoonet mahulawale laenete peal kargate»  tulema. Seal tuli ka tema ainuS lehm röökides kolla-fop aSteS laeneteS ujudes. ,Zärw on tammi lohkunud" iuleS tema, ehmatusest kahwatateS. ,West ou ennast läbi Uimase maa uuriSta. uud. Inmal olgu meile armuline, herra insheniör!" ,Waewalt wõtb jõgi nii kõrgele tSuSta!" ütle» insheniõr  tSstsclt. ! mehed, waadake ette I West lSuseb, hüüdke seda sõnumit edast nSguSse?" Zsgi paeiuS ja tõusis, ajaS stidast. wõrgn-majast ja paalist laenete peal alla. /Seal tnleb Kannus talu peremehe paat", ütles Matti ja lisaS kohkudes juure: ,vaatiS on Kiisa roheline kaelarätik  ja peremehe kasuka S." Sel amal stlmaptlgul läks paat ümber ja kadus. .Jumal olgu meile armuline, seal on ehk üks önnelnS juhtunud!" hüüdis Mattt. Jälle läks tuntud aSju mööda. Tõkkeid, paadihooneid  ja kalda-fildast, mida tema lapfepslwest saadik järwe kaldal näinud oli, koik ujustwad puruS wooluga alla. Mõne türmi pärast oli kardetav wool mööda»; joast sai jõgi, Mahuline oja, mi» kohiseteS Mwa-põhja peal jooksis. Znsheuiör ja Matti ronifiwad kalju-rünka pealt maha ja lätsivad koju, Matti weikeseSse elumajasse. Mõlemad oliwad mure» ja uorkuS. Insheniör kartis, et voolav vest tema palgid muda ja liiva sisse kinni aja. nud ja Matti oli mure» oma Liisa pärast. Kui tema ka läbi ja läbi marg oli, tahtis tema siiski kohe KaunuStaluSse  minna, kuulama, tulda fee tulnud, et tema Liisa rätikut paalis näinud. . . Noor kuu seisis nagu firp madalas ja ja tegi kahtlast valgust metsa». Wardatähed  hiilgafiwad nõdrast waltjaS-finise taeva peal ja vest langes mSkeiv tilkades, nagu pisarad, maa peale. Matti ei jõudnud kaugeMale, kui jõe Säre; maapind oli tümaks Uutatud, mademed oliwad alla-wett viidud. RaSke südamega pidi tema koju tagasi minema. » ch 5 KannuS-kaluS oli pererahvas täna varaselt homikuleiba  võtnud ja tööle läinud, peresaene piima'kamreSse. KannuS e Eerik iStuS üksi pahal meelel laua ääre» tuaS. Metsa.kauplemine oli teda kümme aaStat vanemaks teinud  Saanud ott tema küll, mis temal saada oli. Kullatükid  seisivad Ahe suka fee matti» ja see oli salve» vilja alla peidetud; aga kui tema weel kannatanud oleks, siis oleks tema oma puude eest rohkem laada võinud; seda teadis tema nüüd selgest Ja stiS see raha! Kui nüüd keegi ometigi selle peidupaika välja nuuflkS. Selle juure tuli veel, et temal palju tegemist oli. Kevade oli nii ootamata vara tulnud. Põllud oliwad lahti; oraS haljendas  roheliselt. KaZkede ja leppade pungad paesusiwad. Paju.mwad nägiwad säsised ja karused wälxa. Harakas. keS rahva-usu järel pärast Räärit oma pesa teeb, oli pnlma.reisttle läinud; isuke oli tagasi tulnud. Kõik priirahwaS  oli metsaraiumise juureS tööd otsinud ja tema pidi nüüd ise rltze sulasega kõiki kevade-tööd ära tallitama. See töö ei olnud kerge sellele, keS mitte enam harjunud ei olnud, oma kätt külge pistma. Täna oli järv lahti jra-paukadesi, täna pidi tema oma Liisaga Helnaäluotosaarele  sõudma, milliseid deinq.ritSmeid kokku rehttsema. mi» muidu seal mädanekfiwad ja noort rohtu kaSwada et laseks. Liisa sõudis, kuna wsna-meeS tüüris ja tuSkaS ümber vaata». ZärSku libises naeratus üle tema nukra näu ja piibuga weikejete mademete peale üle järve näidates, mis seal Ühe järve jooksva oja üle wtisivad, ütle» tema: ,KaS näe, kui tark Matalsmaa on, laseb oma ainust lehma külmetanud maa peal jooksta ja külma, mädanenud knlu süüa; vist su heinte poolest paha lugu majav l' Tooja-sÜdamega Liisa nägi kaastundmisega Matti punast lehma mulise kollase seorohu kulu ja kaevu vahel mademete ääreS fetSma. (Järg jääb tulema.) KM-o-sso SI » 4-rxeis ISSS Lö,«»»o - »»»«wo I»so?p»«piev L»V-»M»«I»» « ?«»»-» Teadaandmiskd. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saamad kõikis kohtates, mis selle nunni esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistcs kuulutud saamad, niisamati ka LindforS'i Pärijate trükimajas ?Mnua« waStawõetud; Peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawötta ja toimetada. Tettimije hind on 18S2 aasta pratr: postiaa eSK kodu kätte saata aastas Z rutta kop. Tallinnas iseäratuua aastas S rutta tst kop. poolaastas l „ „ poolaastas t „ tst „ ..Tallinna Sõbra" mljaaadia Lindssrs', piirijab. Kaia ml. Kr. 48 l«Z). Tallinnas. O«»»T«IS!«>««»»«' Tartu Uuiwersititi Nkõterchllla kliimkuõ. saamad igal aeai iima maksuta raS- u ked ja mahasaajad naesterahwad ülesmõetud ja haiged ilma maksuta taliitfetnd. Haigete wastawötmine igapääw kell it) e. l. Haigete wastawötmine Septembrikuu 1. pääwast saadik. " Direktor: g i ntk. Lr. Mlltt. l Praegu on ilmunud: I Aus Akhl-stkdus Juhatusega mellnwahlidele. wilttawahtidele, met>a lindude hoidjatele ja üks keeluaja lahel. Nälja uiud Ge s tim», a Jttht meeste feltftst. WM* Hind tugewaste köitetud Z kop. "MU on saada Lii>dss!s'i Pinntt tr>lll«>n». Hassinnas, Laia unlilsas Õpetus minu Koolis algab 1. Septembril, Litwakaiauttlitsas  Lenderi majas Nr. 237. tz. Wicktasen, teaduste õpetaja. Mihid ja Kaalud mis pruukimises, tpote hcaSte Ära-itientatud),  niiheasii uued kui manad saamad õiendatud ja kstwaliseks tehtud. W. Pachow, waSsesepp ja metalliwalaia, Rotermanni poewastas. Kead kaeru mÜtb Kotzebue uulitsa S. Head heinad on MÜÜS ÄMllt NSIsW.