mini kosuS, läbiStikku mitte tasutud ei saa. Rahwa ülespidamise  Pärast ei wõi aga muret olla, sest kõik letkuS kokku on toiduks tulema leikuseni küll, pealegi weel, et ka talupoegadel wiimasest leikusest weel tagawara on. Muidugi saab saak wiimases joones ka selle ijärel käima, kuida wilja kokku ja koju saadakse. - - Liibawi'st. Üks .hale SnnetuS juhtZs ülewiimasel nädalil Liibawi sadamas.- Obeßlieutenayt Wladimir Kolpõitschew oli oma kahe pojaga, 11 aaStase Dergei; ja Ühe wanemaga sadamasse läinud, kus esimene sillalt stSse kukkus ja raskete laenete wasta ujuda et jäksanud.- Isa wiSkaS mantle ulaha, käskss manemat poega Ma peale jääda ja kargas ise nooremale appi. Aga ka tema ei jäksanud riietes ujuda. Mõlemad, uppufiwad ära ja sönumisaatmise  aeal ei olnud nende surnukehad weel leitud. MinsNst. Kuida hiljuti siin patkaS kirjutatud, uppufiwad  ühes kaewuS hiljuti kolm inimest ära, kes kaewu sandist õhust läkastalud, sisse kukkunud oltwad. Selle kaewu puhastamise juureS on seal nüüd hulk weike laste furnukehasi leitud, kellest arwatakse? et ütSkt »inglitegija", nagu tuntud Sublinska, neid senna wiSkanud on. Grodno fl. Kuida kohaljsed lehed kirjutawad, on hiljuti  kokkupõrkamine Petrosawodski jalawäe-rügementi soldatitel  kahe pealiku all, neli wersta Grodno'st kauge Malochowitschi  küla rqhwaga olnud. Küla on laskmise-wälja ligidal ja sellest on midagi siginenud, mida ka teistes paikades tehakse. Nii pea kui laskmise-harjutused lõpewad, tormab külarahwaS lafkmise-wäljale ja nopib seal wälja lastud kuulist üles. Pealikute tunnistust mööda korjawad soldatid pärast igat harjutust 5 künni 8 naela kuulisi, aga iga talupoja peale tulla 10 tunni 15 naela, miS Juutidele  40 künni 60 kopika sest müüdud saawad. Jaanikuu 13. pääwal nägi soldat, kes laskmise-mäljal wahi peal seisis, seal umbes 50 kuuli-korjajgt, nende keskis naesi ja lapsi, ja oli lähema, suurema wahi-posti juure seda seal teada andma. Kohe läkstwad 2 pealikut 8 soldatiga  senna, kas neid käratsemisega, sõimamisega ja kiwidega  wasta wöeti, kuida seda ka juba mujal ette tulnud olla. Soldatid läksiwad wastapanijaid kinni wõtma, kuS juureS üks soldat keppidega kurjast läbi lõhutud sai. Kaks wastapanijost saiwad kinni wõetud, kaht teist on üks pealik ära tunnud. Nemad on üleruulamise alla pandud ja neid ootab raske nuhtlus. Samarkad'ist. Feghana ja Buchara wahel on üks kõrb, mida nimetatakse, mis enne kanalile  läbi niisutatud olnud ja wilja kannud on. Juba mõne aasta eest oy seda kõrbe uuesle niisutada plaanilud, seda nõuu aga esiteks weel täitmata jätetud. Kui wiimasel  aastal Raha-miniSter seal oli, siis on manu lqgnnenud  niisutamise-kanalid uueSte läbi waadatud ja nüüd on nõuuks wöetud, tööd selle kõrwe ühe jäu niisutamiseks Kroonu kulu peale ette wõtla, suurema jäu töödeks aga waugisi tarwitada. Pärast tahetakse senna AZenelast elama asutada, nagu ülepea Taga-Kaspia mgadele. Jlma d e, wilja j a üleül d i s e m aj ap ida - mtse sõnumid wiimasest nädalist ja järgmjsed. N õ ibi  n sk' i st, Heinakuu 29. pääwal: jõuab otsale ja on kogu ja headuse poolest wäga hea. Uudiserukki  puuda eest maksetakse 1 rubla." SaratowH, Heinakuu 29. pääwal: wedamine on seisina jäänud,  hind puuda eest on 1 rubla 20 tunni 1 rubla 22 kopikat. Kaeru weetakse maanteed mõõda wähe, neid weetakse enamist raudteel. Hind on 70 künni 72 kopikat puuda eest. Hirse kott eest maksetakse 7 rubla 50 kopikat  kuuni 8 rubla. Sel: öösel sadas head wihma." Wo l Sk' i st, Heinakuu 29. pääwal: ,Wilja tuuakse umbes 170 koormat pääwas, enamist rukiid, mis enamist kohalise Maakonna poolest ostetud saawad. Rukki: puuda hind on 1 rubla 13 kunlii 1 rubla 16 kopikat, rukki jahu hind 1 rubla 25 künni 1-rubla 30 kopikat, nisu hind 1 rubla 17 kopikat? Ilmad on segased, 25 graadi sooja." Tfchisto po l' t st? Heinakuu 29. pääwal: ,Wilja hinnad töusewad. Rukki puuda eest maksetakse I rubla 15 kuuni 1 rubla 20 kopikat. Ilmad on wihmased." — Stawro p o l 'ist, Heinakuu 31. pääwal: ,Rukki saak kõikts kubermangus ei ole ühesugune, wõib aga läbiStikku keskmiseks nimetatud saada." Tam b o w'i st, Leikusekuu  1. pääwal: ,Kubermangu-maakond on Rtigi-kaSsast antud 2 millioni rublaga 60,000 tschewerti rukkid ostnud."  —O de 3sa 'st Leikusekuu 1. pääwal:zWi!jaturul  ja sadamas on kuulmata palju tegemist. Wilja ostmisega rutatakse. Puud maksab 1 rubla 28 kopikat. Laewade wedu-hinnad on tõuSnud. Tonni eest maksetakse 2 schilltngat. Leikusekuu 2. pääwal: Juudid tahawad rukkid nisudega segada ja nisu nime all mõrrale maale saata." Ntshni Nowgorod'ist, Leikusekuu 3. pääwal: ,Linna-nõnukogu wõttis nõuuks rahwa ülespidamiseks  laenu paluda ja esiteks 5000 kotti rukki jahu osta." Kasan" ist, Leikusekuu 3. pääwal: tegemine ja talwewilja-leikus on walmiS, paiguti on saak keskmine, enamist aga alla selle." Pe terb u r g ' i st, Leikusekuu 6. pääwal: ametliku lehe järel on sel aaStal 70 millioni puuda rukkid saadud. Et aga tagawara enamist otsaS on ja seemneks ja loiduks 994 millioni puuda larwiS läheb, sits puuduwad 283 millioni puuda, miS kartuhwlitega ja maisiga ptawad tasutud saama. Juttu leht. Wihma-warjus. Nagu kirikukellade hüüdmine omasse kodu-ltnnaSfe tagafi-tulijgte rändajale, nii armsast kostsiwad need pühakirja  sõnad Biiblt-osawald Lutheranlasele wõsral maal. Nendest sigis side nende kahe nagu kogemata kokku juhtunud  mehe wahel, ja nende jutustamine looksis lahkest edasi, nii et mõlemad ei märkanud, kuida wihm juba ammu üle läinud oli. Hammer rääkis oma woerale, et tema ü?S Ü?S Saklane olla, ja moeras rääkis, et ka tema juba Saksamaal olnud ja rääkis nähtama osawotmisega Saksamaast  ja rahwast. Siis küfls tema, kui kaua Hammer juba BrüSsel'iS elada, kuida tema aSjatallituS käia- ja iga waktuS Lõi jälle uusi küsimest, nenda et Hammer wöera lahkusest julgustatud, ikka selgemaist omast asiust jutustas. , Enamist käib asjallituS siin heaSte", ÜtleS tema. ,Ka minu asjatallitus oli täntne hea. Wast wjimasel  aeal on mõnda juhtumist tulnud, mis minule kahju tegi." Kas usute siis juhtumiste waenulist tahtmist? küsiS pealik, lahkest naeratateS. ,Teie naerate minu üle," wastaS Hammer. et teile seda seletan.-WtekS olen mina mitu head kaubatarwttajat surma ja äraminemise  läbi kautanud. StiS on MS minu endistest abiliStest  teine pool uulitsal üht riidepoodi asutanud, miS palju minu ostjatest senna saatis.- Siiski olekstn ikka weel püsti- seista wõirmd, kui selle -maja peremees, milleks temal ju õigus oli, üüri mitte wiimasel aastal kõrgemale tõstnud ei -oleks? mis muidugi?juba kaunis kõige oli. Uüri-raha on fiin just kõige suurem raSknS." »Aga," küsis wõeras, kaS teie ei wZinud siis ütelda, et teie rohkemat üüri maksa ei wõi? Tema ei soowi ometigi mitte, et tema maja tühi seisab?" ,OH, tema wöiks juba homme paremat üürijat saada," waStaS Hammer ja lisaS natukese aea pärast juure: Mina ei tea, kuida mina edasi wõitlema pian. Pian küll fiit lahkuma." „Seda Mina kahjetsen," ütleS pealik otsekohese healega. Pärast weiket puhku ütleõ tema: annatstte  teie küll igaühele? keS üht aSjatallitust algata tahab, nõuu, omale ise maja oSta, et kõrget üüri maksa ei oleks?" ,Ia wist, herra, aga. .." ,Mis ? KaS seesugust majast saada ei ole?" ,Saada on küll, igatahes. Minu majaperemees  annaks oma kohe ära? aga hind, mida tema selle eest pärib, on nii suur, et üks lihtlane kaupleja seda maksa ei wsi. Tema piaks nii palju raha wälja andma, et kauba-tellituseks ühtigi üle ei jääks." ,Kui aga sellest raskusest üle saaks?" ,SiiS," ütleS Hammer rutuga, ,fiiS piakS tema asi Jumala abiga korda minema." Tema tahtis juttu ühe teise aSja peale pöörata? aga arusaamata sitkusega pidaS pealik sellest kinni ja küsiS: ,MiS mehed siiS need maja-peremehed siin on? KaS on nemad ka nagu mõned kauba-tallitajad mehed kes oma majadest rikkaks  saada tahawad? ,See on mttmet wtifi," ÜtleS Hammer. ,Selle majaperemees oy? ennast ise madalast ülemale aitanud ja on omale hea waranduse kogunud." ,Ja kus tema elab?" Wetkes Sabloni uulitsas Nr. 99," ütles Hammer, seda küsimist imeks pannes. Mõned minutit oliwad mõlemad wait, ja nüüd hakkas päike selgest lahkuwate pilwete wahelt wälja paistma. Wõeras naeratas ja ' ütleS : ,Kena õhta tuleb sagedast pärast wihmast honiikut." Sellega tõusis tema üleS, ära minema. Tema läkS kerge kummardamisega poest wälja ja waataS wälja minnes nime-laua peale poe ukse üle. Hammer läkS aga kergitatud südamega oma raamatute juure tagasi. Rohkem weel, kui ofawõtwad sõnad, oli ksige selle jutustuse wtiS, tema kitsiku lahke tähelepanemine  ja näidatud usk ja looluS Jumala peale tema südamele  head teinud. Za kui ka homtku lõuneks ja lõune öhtakS sai, ilma et temale midagi röömustawat juhtus, siiski tundis tema, et see pääw temale oma jägu kinnitust ja lootust toonud. Nenda saame meie ju ülepea ehast kantud elu wäfitawal pilgeri-tee!: enamist mitte iseäraliste, meile saadetud rõõmude läbi ega ilma.juhtumiSte lähi, kui ka need wahest ette tutewad; waid selle läbi, et meie oma igapääwaseid kohuseid selle jõuga täidame, mis meile igal pääwal antud saab? ja et meie meile igal pääwal saadetud kinnitusi tänuga waSta wõtame, ka stis, kui need ainult weiked asjad on, nagu üks lahke silm ja ükS lahke sõna, mtS meile näitab, et meie mitte üksi ei kõnni omaiS kartustes ja lootustes, wöitlemjStes ja wõitudes. - (Järg tuleb)? A0M0.0«0 - !SSI. Lrüvtud °Lk«i> f t » nj ,'t« t»ur«« t° Wlkä. Teada a n d mi s e d elil meie lehe allinna Sõber peale saawad kõikis kohtutes, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saaMad, niisamati ka pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud j Peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetada. T e liim tj e hind on 1891 a a sia p ealt: kodu kätte saata aastas 3 ruöka kop. poolaastas 1 „ 70 „ UaMnnas iseäratuua aastas 2 rukta 40 kop. poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuu.a soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister MMnas, Kstllasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale-on wõtuud, kust neid. äratuua wõib. iW WWI Värlß» Lkia Ml. Ur. 48 Wa vs v? müüdakse odgtya hinnaga Z. H. Kuhlmanni 'KoHekiue-uulitsäs. miH "pruukimises (Pole heaSte Kra-öienlatud),  niiheasti uued kui' wanad säawad õiendatud ja kdlwaliseks tehittd. " wadsesepp ja mctaMpalaja, ' pdewasills. ' on mültia mM NülitsaS.