Tallinna Sõber M 31. KaksletstkümnrS aStakäik Tallinnas, U. Hcimkuu Mwal IM. Uleöldnt aenlthl Eesli ralsuililt mssl je linnades. Tuleb ükskord nckdaliS wälja. Äakfab Tallinnas kiindforSN pärijale trstkimajas^ ,gZtas. 2 rubla, 40 kop.— Pvol-aa5ta5......... l rubla 40 kop. Koju ehk poStigo saadetud: aaStdS ..... 1... 3 rubla —° pvl>s-äaStas V rubla 70 kop. KuusuMed mastsawad iga rea epst seLe «sem? peatk 5 stop. FeNimlftv wSel,efe wasta k ZaMn,,.,»: FI„»s-ra'I ,>lli>>ak, krütltUas.,». - P.Nc>S»n.U^: H, .HeelaiM. oaini,opx«-tZ, H 5»». ,saa»mann. - Aakwerte: J. Auh». Paides- H. SeivelSera. Kapsasus: H. KsWerst. - /lsuNis r ?. MstllnkkU popd!« - MsjaMs ! G. A«ra«'l raamatupood. Mrwas: W. Föder. -- Mõrus Praua Ljelrose. - Msstas- ZN. ?i»>k>sN Attrriaaie- : zh .sauge, Maasz kuida iseäranis knuiutassl. WaStajo redaktor W. .F>. Eich.hor n. Elah BaM«k'«, - sirjad Mwak ?a!MV l.G«Nkijchp»ii - n^ii^Rik.n^p-i. Register.. ÜlMdised sZlmmid maailmast. pmalt maan. Dastiniiast > MaiestN ««iSripraua liimepLSw. Salsa- ; maa Keisri tulemisest. Eestimaa Kuberuör. Wme paberraha hind. Ängi MeNisemlfed ja mZlja- , — Passide asjast. -U. Laewadc 1011. -- Kindral Ulrich. Piiskop ÄrSfenij. Wõeramaa JUndide lapstb. Õnnetused. MiliNk surm. KoUahoidmisc kasssad. Pahatcud. Keijajad. - BaMlkig ! Jimad. — ikii« yMmwt. -- yiiM pilhz. - AttmpNt tMisirl. Hävklufl i Aõrg«d wõkrad. Äatw.-v«kl! P.ch.Mud. Kiil»,?, Travwt kaha. - Maalil K.ilu. - - PWusviiumid. vtlbli pltha. - - Nar»ap: Eatwakmiltamtsed. MauöainNst -» Tarinft' Z»bUäum. - N«s Gymnapum. - Wist»Mst. Wäadrast. Miqg. - Kuu rai» aqlt. - Pm»bi,iPk>. Zskäralijib ja uunnad llquiutd. Mõirba lrprafl. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Heinakuu 20. pääwal. Saksamaalt. K« i ser Wil h elm on Heinakuu 23. (16.) pääwal Wilhemshaveu'isse Magasi jõudnud ja sedawiifi oma tänamist merereisu Norramaa randa mööda lõpetanud, mis nii kWgele. põhja poole ei ulatanud, kui mullu. Selle asemel W HWr Wilhelm läuawu rohkem mM..täiMv,. sga.,.S!ockh.olmMe läinud, kuida kord kirjutati. KaS see ülepea tema reisu-plaanis ei seisnud, w.öi tas wahest aealehtede edemus, kes Rootsi Kuninga lahkeid .sSM Saksamaa kohta nii kärtsakfllt edasi kandsiwad, teda sellest'wõeruskasgust tagasi peletanud, et mõne teise naabri Juures kahtlus.Saksa-Rootsi üli-palawa sõbruse kohta ei sigiM, sellest, ei ole oiete aru saada. Nüüd läheb KeiserWilhelmsi teesond esiteks Inglismaale, Ostende kaudu BMa randas, kuhu tema 2. (Heinakuu 2i.) pääwal tulla ja kus juba suured eltcwalmiStamised kästi oliwad, kuhu ehk ka Belgia Kuningas kõrgel teekäijat teretama tullag wõida ka osta, et Keiser Wilhelm kas kohe ehk koduteel Brüsselisse, Belgia Kuninga wõerusele, minna. Kuida nüüd ka Saksamaa lehed kirjutanuid, saada Keiser Leikusekuu IL. (6.) Pääwal Tallinna sadamas Wene pinna peale astuma, sealt Narwg'sse sõitma, suurest sõja-mangust föewäe wöitjas jäus Krasnoje-Selo'st saadik osa wõtma ja Leikuftkun 24. (12.) pääwal Peterhosift jälle mereteel lodupo.ole sõilma. Keisri kaasas saada ka. Saksamaa lehtede  järel Riigikanzler vou Caprlvi olema. S«ureWst ja wäga hiilgamast kaaskonnast, kuida !stteks . kirjutati, ci näi enam juttu olema. Et Riigikanzier  Keisri kaasa.Wenemaale läheb, sellest oliwad mitmed üliagarad sulemehed. aSja wõtuud, suures politikas üht suurt pöörixääiva ette kuulutada. Täuise ühenduse asenrele Saksamaa, Austria ja Ztalia wahel astuda ühendus Wenemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa wahel, mis läbi tülid Dalhanj.^.poolsaarel lämmatatud ja rahu täieSte kindla pinna peale rajatud saada. Teisel! poolelt kinnitatakse, seda juttu olla ainult kahtlustamiseks Äuõlria ja Saksamaa wahel tehtud. Kvlmriigi-üheudus olla kõigutamata  ja kindel tMgn Tunegu Saksamaa Keisri wöeruSkäik  Wenemaal ei tähendada muud, kui wõeruskäiku sõbrade ja sugulaste lkka aga olla. sellest' "ka mõne segaduse selgitamist Saksamaa ja Wenemaa wahel ja sedawiifi Europa' rähupslwe /tinnstgivist loota.  Wihawa  en W ür st BiSm ä r k i waSta Mtab mitmes lehes edasi ja need axutawad, tema waritsedo oinas FriedrichSruh'eS  nagu ämblik wõrkus ja oodata parajat aega, mllla wälja. karata, oma wastaseid maha murda ja wõimust jälle oma, kätte kiskuda wõib, fiiS tahta tema oma politikat  KeiSri politika asemele panna. Teiselt poolelt arutatakse,  kõik.sõnumid, mida aealehed tema jutustamiSlest oma maa ja wõeramaa aealehtede-tallitajalega toomad, ei olla õiged, üht aga ei wõida keegi salata: Ei omal ameliaeal  ega ka nüüd ollst Würst PiSmark midagi püüdnud ega rääkinud, mille eesmark miile üleüldise rahu kaitsemine  jg isamaa ei olnud, ühe mehe poolt, kes 49 aastat sui . Ülem osa wõtaud, ei wõida pärida .et tema pärast oma lahkumist awalikust ametist ka kõiki psawõt.miist Mpea maha jätma piab. Polttikast  rääkida olla temale''elu-tärwituse»' jaanud et tema sellest omaksetega ikka rääkida ei wõi, need aga, kes nüsid ametis seisawad, tema juure tulla ei usalda, siis el jäada temal muud üle, kui suurte aealehtede toimetuste liigetega rääkida. Et Keiser keda ameiWe tagasi lukkub, seda ei olla kergest arwaka ja wist ei wõlia tema jluia isamaa suure hädata seesugust kutsumist ka mitte wadla. Tema (oota aga, et Isamaa iialgi seesuguse häda sisse ei sattu. LahntuS lema ja Keisri wahel olla ainult Sezlaldemokmttaste  aSjus inlnud, kus nende mõtled kaugel.' Üks» teisest ära lahkunud. Tulcwik saada näitama, kellel seat SiguS oli. Sozialde m okrallaStc laagris ülla senui lansa küti lahti. Nende känised pea-juhakajad, Bebel ja Liebknecht, tahta tasasemale teele pöörata ja kõiki seda erakonda ka senna juhtida. Selle erakonna loomus on aga suba muidugi seesugune, et see juhatajaid õlele ei salli ja nüüd enam koguni mitte, kus nemad iseäralise seaduse kustumisest nende waska lahkemat ruumi saama loodawad. See klustlemme oma kestis wõida Sozialdemokratkast  Üheks sõeawäekS muula, kuS Iga soldat Kindral olla tahab ja mIS siis muidugi iseenesest Ha laguneb. Soowida oleks seda küll. Jda - Asrlk a asumaade  aSjuS noomib ,Saksa Kolonial Zeituug- kartlik kust, kes pärast tuntud Saksa-luglis lepitust julgust kantama  ja mis läbi kapitali wootamine asumaade tallttukeks kahanema hakata. Kautawd ei olla tähendatud lepitule läbi seal ühtigi, sest milla Sakslased kõiki seda maad tõeste omaks keha ja harida jõnawad.' uus nüüd kindlates piiretes neile määratud on, see olla wäga küsitum;  selle määratud kindla pinna veal aga, mis seal nüüd on, wSida wast õieke julgusega tööd tegema hakata. Sadamad  Sansibar! randaS wõkda omast kohast wätzeft kukuga korraldatud saada, kuna Sansibarl saarel ainult timlede wasta kaitsemata lahe olla ' Saksa-Jdaafrika anenlatwade joon saada ühendust kodumaaga kordas pidama, milleks kulud ju Niigipääwa poolest jnba lubatud on. Kõige pealt pidada asumaade tõunepooline aar uuritud ja seal saamad asutatud saama, niisamati ka katse-lSkandnsed. WlimakS pidada missioni-kZA uueSke korraldatud saama ja kaugemale edasi nihkuma. NÜÜd olla see maa kindlast käes, nÜÜd pidada näidatuma, mis wõidakse. Wahe aeat on üks knnmiue töuSmas, mis ehk' takistusi leha wõib. Saksa- Inglis lepiluseS on määratud, et Sansibarl rand Asrtta suuruiaal, Saksamaa omaks saama plaS ja Ingllssttaa on ennast kohustanud, selle eest hooll kanda et San Mari Sultau seda ka tõeste Sakslaste omakS annab. Trnia tahab ka anda, pärib aga Homikumaa wll? järel ftlle eest üht hinda, mlda keegi maksa ei wõi. Nüüd tõuseb küsimine, kas Inglased keda sundida lahanud, õlge hinnaga  leppima, ja keine Wnrine on' see, kes seda maksma piab, kaS Saksamaa riik, wõl Saksa Idaafrika-fekts, kes seda maad esiteks karwitab, Arwakakse, et rttk esiteks küll wist raha andma pkab, kas aga kagasimakSmlfe peale wõi muldu, see on jälle kolmas küsimine Teada on, et nns Riigikanzler mitte üle-ärn asnniaade sõber e! ole ja waldlemisi  selleS aSjaS on ' kärka. Dr. PetsrS kuked Leikustkunl Saksamaale tagasi ja saada, kulda arwakakse. siis otsekohe riigi teenistusesse astuma ja Afrika'Sse lögast saadetud, suurema 'rongrga uneste edasi tungima, nagu Emin Pascha. SpändauP klriukätakse, ek kange maru' Heinakuu 25. (13) paäwõ? peake Grüneftkdi küla ka mitmes teises palkas Haveli jõe ääres valju kahju teinud on. Igal poolel sakivad katused Vaha puhutud, aidadeS palju häwilakud, sada-aaStaked kammed juurtega üles kistud j. n. e. MetsabeS v« nii palju puid nmha nnlllnd. kl kõik uueske piab kaSwatalud saaina. Tehtud kahju arivaialse NttMl) marsa suur olema. Kobmgl Prinz Ferdinand ja lema ema, PrkuzesS Klemenllne,  on Koburgß olnud ja seakl Münchenisse reisi- Mld, kusi nemad WtlniSse läheivad, kas aga ka tõesse VuigmlTss,' lagast, see el ole ikka weel selge. S t r a übli!  g' ls. Vaierimaal, on ükS sikomna-Katholiigi preester lesaiissde sellskonnast. keS »Iht kaupmehe-leSke, «yale-wandekc  eksitanud, et tema ühes Jesuiitide kkoosws äia surnud  poja waranduS, 66,909 ,marka,, selle kloostrele jääks, kolmeks aMM tuhthõonesse mõistetud. aastal piab Saksamaal wllmase Saksa Prantsuse sõea 20aaDkäne maleStnse-pääw iseäranis suure iluga peetud sgama. Nimelt piawad Nk RaudriSli-riltred MlhkMnu J. (veiknseknu  20.) pääwal Sedanl lahingi piduks kokku tulema. Helgol a «d kjuu r eS chiSkaS kange luul Hkinakuu  23. (kl.) pääwal Ühe purjuhaadl ümber, Konsul Nohtseu oma kastega ja Üks prelkt lonaSsohn Hamburgist peal oliwad. Konsul Nohlsen, preili lonaSsohu ja kippar Ehe,st uMlsiwad ära, lapsed saiwad nierewee-wõerastest peaSlelnd. Nnstria-Nngknmaallt. Austria lehk , ja ttikgliimaa ieh! ,tt'na-i on juba mõnest aeasi saadik tähtsusega taidetud, kaB Saksamaad ka weel usaldada wõ d ja arntawad, ei tõsine lepitus Ausiria- Ungrnmaa ja Wenemaa wahel koguni mitte wõlmatä ei olla. Wilmone leht arrad. et ü hendnS A u str la, Wene m a a. P r a » s u s m a a ja Jn g liSmaa wahel ükS wäga hea all oleks. Et see mõte täidetud saattt. seda ei oie MM küll weel wist mitte loota, sest et Inglismaa ennast Saksamaast lahutada laseks, just nüüd, knS nende riikide wnhrl nii tähtsad kaubad tehtud on. selle peale ei wSi mõtet olla, kõige iva h ema st nii kaua mitte, kui Inglismaal ohjad Nord Solisbury käes seisawad.  Ikka on aga tähtj.iZ nähtus, ei suur sõbrus Saksamaa  ja AnSlna wahel ühel poolel ja teisel poolel enam inttme ringkonna meele järel el ole. Ühel poolel plaanitakse  Saksa-Weue IttgM'Pranlsufe-'ijhendust ilmaAuskriata, teisel vootel AnStila-Wkne-IligliS-Prantsuse-ühendust ilma Saksamaata ja mölemll poolel jäaialse Ztakiall ruaha. Korda ei lahe mii! kumbki plaan, mõlemad näitawad aga ärritatud meelt Saksamaa ja Austria wahel. Dõh mi- Maal on Sakslased kindlaks nõuukS rvõknud, plaanitud suurest Välmimas näitusest eemale jääda, kui Tschechi laiused  lepitttscst taganewad, mida nendega ühcZ ka Austria Keiser wäga soowid. Karta on, el rahwMikud kiustlemised  VSHmimaal koe armini lahti lähemad, kui enne. Gxzherzog Karl Ludwigll wõkrnSkäik Wenemaale olla tulewaks  aastal? jäätud JngWms?;lk. Hekgo k o n d i saare andmise Me AaksaVooke on Parkamentt nltiuaS kagajärel weel õlge volju waldkemist olnud. Mana Glodsione on kinnitanud.  ?k see koguni mitte Parlamenti asi ei oie. waid et WalitsuS Me Wmife andmisega Parlamenti arutamise alla. üht tähtsat Knninga-Slgusi ära annud olla, sest senni olnud asumaade wõkmine sa mahajätmine ainult Kuninga wöimnfe alla antud ja Hekgokanb ei olla ka muud, kui üks asumaa. Sellega olla tema ainult Lord SaliSburylle pahandusi teha tahtnud. Mitmed on õige karedast selle andmise waSka rääkinud, seda on wiimakS aga ikka kinnitatud.  Kauplemised Inglismaa sa Prantsusmaa wahel Aftika asumaade aSjuS on