selle ?a?S brongS auuraha, pealkirjaga paremat sugu talnrahwa hobuse ja kolm Mus-kirja. Inimesed, kes oma hobuseid näitusele sõowiwad tuua, piawad neid 22. Jaanikuu pääwal kell IV hommikul Tallinna, Toompea Losfi hoowj peale, tooma. Sell pääwal saab toimetus-komitee poolest tarwilik labiwaatus näitusele toodud hobuste iile ja auupalkade ärajautamine paremate hobuste eest, äratallitud. U m b l o o m u l i s t e surm a s a amiste üle Eestimaa kubermangus aastal 1889, on Statifikakomitee  poolest järgmised sõnumid üles antud. Wõera käeläbi saiwad K ilkiiuest (4 meesterahmast  ja 2 naesterahwast) surma, uimelt: 1) üks talumees Lagedi wallast sai Tallinna juures Lasnamäel ära tapetud. 2) Tallinnas laskis üks pealik oma teenri maha. 3) Tallinnas suri üks 25 künni 3V aastat wana mees haawa, mida tema kiskumises teisega saanud. 4) Rakiveces suri üks mõisnik haawa, mida tema duellis saanud. 5) Kadrinthali Liiwa-uulitsal sai üks soldati-lesk ära tapetud, wist rööwmõrtsukalest. 6) Mihkli kihelkoudas sai üks sündinud tütarlaps omast emast surmatud.  Peale selle leiti weel 7 sündinud lapse surnukeha  kellest arwata, et nende emad neid surmanud. Neid oli Tallinnas 2, Harjumaal 2, Läänemaal 2, Järwamaal 1. Jsitapjaid oli 3V (25 meesterahwasi ja 5 naesterahwast), nendest Tallinnas IV, Rakweres 4, HapsaluS  1. Harjumaal 3, Wirumaal 8, Järwamaal 3, Läänemaal 1. Nendest oliwad ennast 13 meesterahvast ja 1 naesterahwas üles poonud, 6 meesterahwast püssiga maha lasknud, 2 meesterahwasi ja 3 naesterahwast kihwti wõtnud, I meeSterahwas ja 1 naeSterahwas ennast uputanud,  1 meesterahwas oli omad sooned läbi leikanud, 4 raudtee-rongi alla heitnud ja 1, üks nsdrameeliue rauk, oli ennast meelega surnuks nälgitanud. Lädistiktu on wiimastc kuuSteistkümne aasta kaikuS Eestimaal igaS aastas Ivv,oov inimestest ise omale otsa teinud: aastast 1874 künni 1878 —s,zg inimest, , 1879 , 1883—6,1, 1884 . 1888—8,„ , aaStal 1889 , 7,^ Rabandusesse järsku surnud, enamist surnud leitud, ou 71 inimest (49 meesterahwast ia 22 naesterahwast) nende keskis oliwad 15 (14 meesterahwast ja 1 naeSterahwaS), kellest selgest teatakse, et nemad liiga joomisesse surnud on(wiimaske kümne aastas läbistikku 9), Õnnetumat ehk kogematat surma saiwad 140 inimest (113 meesterahwasi ja 27 naesterahwast,  wiimaste kümne aastate sees aastas läbistikku IVB meesterahwast ja 24 naesterahwast, kokku 132 inimest.)  Neist saiwad surma: Uppumise läbi 49 meeStcrahwast  ja 6 naesterahwast, kokku 55 inimest. Uppunud 'inimeste keskis oli õhusõitja Lerour TallinnaS; 6 noort meest Tallinnas, kes paadiga merele sõitma oliwad läinud; 1 kapten ja 6 madrust uppustwad Narma jõe-funs, kui ankrut mere põhjast üles wmnamas oliwad; Waemlas, Hiomaal, uppustwad 4 meest kalapüüdmise jumes. (Wiimaste  kümne aastate sees uppustwad aastas läbistikku 50 meesterahwast ja 9 naesterahwast, kokku 59 inimest). Kõrgest kukkumise läbi saiwad surma 15 meesterahwasi ja 3 naesterahwast, kokku 13 inimest. Raudtee rongide alla jäiwad ehk saiwad wagonitest surnuks tõugatud 5 meeSlerahwaft  ja 1 naeSterahwas. Kukkuwatest asjadest, puudest raiumise juures, ühest fissekukkmmd wõlwest j. n. e., saiwad 4 meesterahwast surnuks löödud. Ema rindas läkaStasiwad 2 last, 1 laps sai magaja ema kõrwas surnuks piigistatud, 1 poeglaps suri liiga raske katte alla, kui teda ristimisele wiidi, nagu seda läbistikku igal aastal üks kord juhtub; niisamati on ka läbistikku igal aaStal 3 last ema rinnal läkastatanud ehk magaja ema kõrwas surnuks piigistatud. Liüva-aukudes ja teistes aukudes saiwad 3 talupoega surma, 3 talupoega ümberkukkunud koormate all. (Wiimaste kümne aastate sees saiwad sedawiisi aastas läbibistikkn 4 inimest surma). Hobustest  saiwad 4 meesterahwast surnuks löödud; 1 meesterahwas  sai wabriku-tööl surma. Kaks weiket poisikest läkaStasiwad ühe neelatud ua-iwa läbi, üks weike tütarlaps suri kogemata stSseantud lõnga-ölisse. Üks mees suri kogemata fissewõetud kihwtisse, üks poeglaps ja kakS tütarlast  haawasiwad ennast terariistadega kogemata nii raZkest, et sellesse suriwad. Kogemata saiwad 5 meesterahwast wõera käe läbi surma. Üks meesterahwas ja üks naesterahwas  suriwad sõnnide kaewamise järges. Põlema läinud riietest ehk keewast weest tulnud tule-haamadesfe suriwad 3 weiket poisikest, 5 weiket tütarlast ja Üks wana naesterahwas. Suitsus M üks meesterahwas lakastatud, 5 meesterahwast ja 2 naesterahwast saiwad piksest surnuks löödud, nendest 4 Harjumaal ja 3 Läänemaal. SütewinguS  saiwad 2 meesterahwast surma; 1 poisike suri koera-marusse, 1 tüdruk mau hammustamissesse. Külmast wõelud saiwad 7 meesterahwast ja 1 uaesterahwas. Neist on 2 tõeste joobnud olnud, acwu järel aga rohkem. Tollide-deparkementi poolest on Wene kauba' laewade hulk üles luetud, kuida fee Näärikuu l. pääwal 1389 oli, ühes nende laewade wanudnsega, ehituse' 'viisiga lasti-snurusega, nimedega j. n, e. See aruanne näitab Wene kauba-laewade hulga kosumist. Aastal 1868 on Wenemaa kaubasaewaSti? ainult 709 purjulaewa ja 52 aurulaewa kaugek-ks sõitudeks suur olnud, aastal 1883 juba 1179 pnrjulaewa ja 108 aurulaewa. Eel käiwal arwu-aaskal olimad 441 l purju laenm ja 379 aurulaewa sõitmas. Näärikuu 1. pääwat 1889 oli Wenemaa  kaubalaeivuZtik laugeteks sõitudeks aga juba 5001 purjutaewa ja 429 aurulaewa suur. See kosumine on suuremalt jäult kaubalaewa sõitnd.' eohkeudamisest Kaspia merel tulnud, nimelt Laku klwiõli rohkema saamise järges. Teiste maade, nimelt Inglismaa. Saksamaa ja Prantsusmaa  wasta, on Wene kaudalaewaölik wäheue, ka jaamad  aurulaewad enamist tõik wõera! maal ehitud; 333 aurulaewa .kesklõ, mis wõeramaa meredel jõidawad, on ainult 23 omal maa! ehitatud ja ka need on weikemad. Ka aurulaewadest Kaspia merel, nii kaugel za raskest ligisaadaw fee meri ka wõeralt maalt on, ei ole rohkem omal maal ehitatud aurulaewu sõitmas, kui 17; teised kõik, neid arwamata, unda Soomemaal ehitati  Inglismaal,  Rootsis. Saksamaal ja VelgiaS. »Nowojc Wremia" arutab, et see kehwa seisukorda Weuemaa laewade-ehitamise kohta näitab ja et Wene anrnlaewustikn kosumine wõeranraa indnsiricle palju kasu toob, uagn fee hiljuti ka raudteede-ehitamise juures oli. Sellepärast annab see leht uõuu, wõeralt maalt sisse.reetud  laewade peale -oeel kõrgemat tolli panna ja anrnlaewade  ehitamist omal maal ka teiSte! eedel aidata, nagu raha-kingituste fprämiate) andmisega aurulaewade ehitamise eest, laenudega hea kaubaga j. n. e. Enamist kanda laewad inlmeSte nimest ja Mjnlaewade nimed tähendada ena mi st, et nende peremehed wõeramaa omaksed on. Wäga palju leita Saksa, Soome, Greeka ja Persta nimefi. Wene laewaperemehed olla laewade nimede wäljaarwamiseS wäga ühepoolised Nenda kanda neist laewadest, mis wõeramaa meredel sõidawad. 795 laewa nime ,Püha Nikolais s. o. kuueS jägu kõigeist laewadest. See nimi olla 'valitsemas Archangelist Akkermaunist saadik. Naha-Miniftri poolest olla nende pääwade sees üks ametlik märgukiri Riiksratyi ette pandud, milles selle eest kostetakse, et s a d a m a - j a l a e w a m a k s u d Tallinnas  j aLiibawrs estteks weel endisel wiisil nendele linnadele jäätud saatflwad, kuuni see asi kõige riigi kohta ühel joonel korraldatud on. Peale selle olla ka Seespidiste asjade Minister täie rõhuga plaanitud uuenduse wasia rääkinud. Näärikuu 1. paäwaft Paastukuu 24. paamani on wõeralt maalt 5., mttlioni puuda knvisüst, 4 miltioui pnuda wahem kui mullu sell aeal, ja millionl puuda kookstsi, 200,000 puuda rohkem, ln! inulln sel aeal, Weuemaale sisse weetud. Raha-Ministeriukni aruande järel on wiimaje aasta kaikuS Europa-Weneuraa sadaiuate ja tolliametile kaudu Wenemaalt 36,789 hobust wõeeale 'uaale n älja weetud, ÄsiwWenemaa lolli-ametite kandu 341 hobust, 5019 hobust wähem kui aastal enne seda. ' eede-MimSter on i a u b a r o n g i d e sõidu kiiruse rohkendamist raudteedel lõpupäriliselk kinnitanud. Sellega ühes saab kaubamagouik? hulk mahendatud,  sest et need wagonid rutemini edast ja tagasi käia wsiwad, kui iõidu-kiirus suurem on Niisamati laab ka kaubawagonite kande-jöun körgendamine, kuuni 750 puudani, ette walmistatud Ritgimoade-Ministeriumi poolest on ü?S plaan kodutöö tn elamiseks ja kosutamiseks kehind.  Teiste nõuude kestis on ka kodutöö abiks kerge kaubaga raha laenata plaanitud, nimelt järgmisel wiistl: 1) Taenn piawad saada wõima uiiheaSte üksikud loduköm toimetajad, kui ka artelkd, seltskonnad ja külakogudused neis paikades. kuS rahwaS ainult kodutööst elab. 2) Mhilesemääru  laen saab Üheks aastäks. pitka-mNm laen laheks künni wiieks 3) Whikese-maäru laenu intressid saamad tagasimaksuga ühes, pikka-määru laenu snkreSsid iga aaSta lõpul, kuuni laenu kasumeftni, maksetud. Seespidiste asjade MiuiSkeriumiS on uus seaduS nende waskakamife kohta. tehtud ja kohalises vailaS ka juba kinnitatud. keS käSkufi ! e r w i fe - h o i d - m ile aSjn 3ja inimeSke- ja loomaMede lalall-laguuemife  wasta, täitmaka jatawad Need mõimad 100 kuuni 3(10 rubla maksma ehk Üheks luuni kolmeks kuuks kinni mõistetud saada. Tuleb keegi tcist korda seesugustes süüdes kohtu alla. siis saab kahekordne nuhtluS mõis! siud. Sellesama nuhtluse all langemad ka need. kes söögi- ja joogi-kaupasi terwise-wastaste asjadega fegawad ehk neid hukkaläinud olekus müüwad, kus juures nemad teisel korral ka weel mõnest õigusest lahti wõswad mõistetud saada. Söõgi-ja joogi» kauplused saamad karmima iilemaalamise  alla pandud ja ülewaalaiate hulk rohkendalnd. Tallinna Linapea. Barou Victor Maydell, ja tema asemik, 1. gildi kmipmeeS Eduard Bätge, ou Seespidiste asjade Ministri poolest nendes ametites kinnilalnd. EeSlilnaa Kubernör, Würst Schachowskot, on Jürikuu k 2 pääwal oma neljaks knukS lubatud waheacga  alganud ja ohtal Peterburg'isse sõitnud. Sealt reilib Würft Schachowskoi Moskwa'Zie, uõuupidamisele Professor  Sachariui'ga. kas tema Essetuki. wsi Karlsbad'ti termife-meele minema piad. Selle peale minna Würst Ächachowskot lühemaks araks tahta aga pärast piltemat aega Orul. Woka randaS, elada ja sealt, kui lärmis, ka aeg-aeall Tallinn'asse tulla. --- Kuiva Tallinna uus leht, ,>?vkv.rbeM Hunnõ" (J. Kdrivl toimekuseks kirjutab, olla uue Wene kiriku ehitamijelS Tallinnas juba 180.000 rubla kooS. Sellest ei olla aga kangelt weel küll, waid minna 000,000 rubla lärmis, mida fee lehk pea kokku tulema loodab, „e.t meie õigeusu kathedral pea kolkis omad uhkuses ühe Tallinna kõige parema plalst peal üleS tõuseks, kõige olgeusulise  linnarahwa troosttts." .Walguse' sõnumite järel saada ka sel suwel tunnid koolmeistr>teh a r j u t a nr i s e ks Wen e keeleS antud, sel korral RakwereS, Lehekuu 1. paamast Jaauiluu 22. paamani. .Eestimaa MbermanM-Zeilnngi" kuulutust mööda saad Vi ala nr o i j a maldas edaspidi kaks kord aastad laat peetud, Paastukuu 0, ja 4., ja Talwekuu 22. ja 23. päawal. Lehekuu 2. paama! saab selle m erelahiugi 100 aaölanc mälesluse.pääiv peetud, tuiS aastal 1790 Wene ja Rootsi laewMMudr wahel Tallinna lahel oli. Uelviimasel nädalil on Tallinnas jälle üks hull koer ilmunud ja üht tüdrukut ja mitmel koera kiskunud, enne kui surmatud sai. Jürikuu 7. vääma shtal waraStati kullasepp Grovö suurest RaiaSkaewu-unliliaS stsselõhkumisega umbes MV rubla eest kuld- ja hvde-asjn. Öösel waSta Jürikuu 9. pääioa rööwls Aleksander Zlwes Juhan Tederi taskust, kellega Ühes tema sõitis, 38 rubla ära. Ilmes sai kiuni moelnd ja leina uimes weel 14 rubla 94 kopikal leitud, mida tema Teder i käest .kingituseks" saanud olla. -- Politsei poolest on ühe kaabaka käest üks ützekapSliga naeSterahwa knld-nur ära wöetud. mida tema Tatwekunl !887 .tundmata mehe" käest Weneturul  ütleb ostnud olema Jürikuu 13- päawal wa - raStati Wene-lurult Raemoija Talli laja taskust Riigiwdlatasumise  kommisstoui paberite Nr. 2906 ja Nr. 357773 kupongid ara. Warafi otsitakse. Oaltisktst. Jürikuu 10. pääwal. Wiimasel nädalil oliwad ilmad wlhmaftd ja udused, läkstwad aga pilka mest järges soojemaks. Ptthapääwa homikul oli paks udu, mis aga pääwa poole lahkus, kus siis soe dhlani 15 grandi peale tõusis. Pärast küünal okiwad siin weikesest pilwest umbes poole luuni käi kus kaks õlge kanget pikselööki  kuulda. Selsamal päawal, Jürikuu 15. päawal. nähti fiin ka esimest pääsukest. Täna on wihmane ilm 10 graadi soojaga. Nurmed haljendawad. pungad on pnhkemaS. Meie sadamasse on wiimasel nädalil mitmed Soome stlgulaewad tulnud. Korraline kalapüüdmine ei ole weel algalud. Maalt. KeblaSleft kirjutatakse ,Nevaler Beobachierjle,"  el seal Suurel Neljapäawal, Paastukuu 29. oääwül, esimesed nurmenukud juba õitsenud on. Wsi kaunid õitsenud Jürikuu 10. päawal. Pädewal Menud tikerberi põ elad PaSlukun 30. päawal. Pääsukesi olnud seal Jürikuu 10. päawal näha. .Olewiku" sõnumite järel on ühed taluperes Tapa waldaS kakS last roti-klhwllõse ära surnud, üks räudaw roti-kihwtitaja. üks Juut, oli seal öömajal Mud ja wist kibwti kusagil maha kukkuda lasknud, mida wäetimad oomid Ü!S kolmaS laps oli ka haige ja ka teda kardeti surema. Sellesama lehe sõnumite järel M ühe koolmeistri  juures Koeru kihelkondaS keegi laetud püssi seinalt rvõMud ja sellega nii etkewaatamata olnud, ei püsS lahti latt ja üht 10 aastast poisikest raSkest haawaS. Arstlik abi on küll kohe käepärast olnud, waene poisike on aga msiie tnnnl pärast ära surnud. Nakwcrest. Kohalise xTeadaandja" sõnumite järel on Jürikuu 3. pääwa warasel Shkal kaks kaabakast traUeri ligidal ühe nwisa-rentniku kallale kippunud ja temale Maga Slgust" leha ähwardannd. Õnneks on ÜW poSkifõll tulnud ja kadakaid ära peletanud. Mkwere Liha :r ?: e-! aat on wäga tühi olnud. Teed olla uil sandid, et keegi naljapärast kottu wälja ei lähe. Sarw-loomi ei ole pea koguni laadal olnud, rohkem söidn-hobufeid, mw ka heaS hindaZ seisnud. MawSte-Msel on kolm hobuse-warast M. koolmeistri hobust warastada katsunud. Nende juht polnud üks kool-