Soomemaal on tänawu sügaw lumi ja ilmad pääle jõulu tihti wäga külmad alati 350 C. Teedel, ainult maateedel, ei ole aga lume sügavusest suurt takistust. Suurte lumeregedega aetakse lumi säält kahele  poole kõrwale ja kus tarwis, sääl kaewatakse madalaks; teed on tasased ja nii käik sääl kõikidele kerge. S. Lätimaalt. Miitawist. Kuuramaal olla, nagu kohaline kubermangu ajaleht teatab, maakondade esinikud hobusewarguse  wastu mõnesuguseid abinõuusid  tarvitama hakanud. Friedrichstadti maakonnas on linnade sissesõitmise kohad öö ajal walju ülewaatamise all; niisama on sarnaste kohtade pidajal käsk tublide lukkude eest hoolt kanda ja uksed ning wärawad aegsasti kinni panna. Urjädnikud peawad Võimalikult öö ajal wälja sõitma ja talupojad peawad oma talude Vahtimise  eest hoolt kandma. Miitawi- Bauske maakonnas pannakse jälle wäga walju tähelepanemist inimeste pääle, kes soldatite majakestes elawad, ja on maakonnas elawate inimeste täieline passide läbiwaatamine ette wõetud. Mõisa- ja taluomanikkudele on ette pandud, augusti-kuust saadik hobuseid öösilt tallis pidada, kus juures õue keskel, talli lähedal, later tulega peab põlema. Grobini-Hasenpoti maakonnas  on polizei-korranikkudel ja wallawanematel waljuks kohuseks teh' tud kahtlasi inimesi silmas pidada, igal hobusewargusekorral nende elukohta  ja aega järele uurides. Kohalistele  elanikkudele on soowitud hobuseid ainult hoiu all ehk raud kammitsas karjamaale jätta ja tallis tugewa luku taga pidada. Windawi maakonnas on alamatele polizeiametnikkudele ja vallavanematele kohuseks tehtud kahtlaste  inimeste ja mustlaste järele Vaadata, kes taludes ja nende karjamaadel  ümber hulguwad. Sarnane käsk on ka Tukkumi maakonnas antud. Jllukste maakonnas on ratsa-ööwahid wälja teede pääle saadetud, kus juures tähele pannakse, et kahtlased inimesed sisse ei tule, nagu ka nende äraolemise  aja pääle tähelepanemist pööretakse.  Goldingeni maakonnas püütakse jälle seega hobusewarguste wasta wõidelda, et polizeiametnikkudele kohuseks on tehtud omas ringkonnas vlewaid kahtlasi inimesi tähele panna ja warguse korral jala päält need kinni wõtta, kes kahtluse all on, kus juur?s üleüldsi Valjusti sisemiste asjade ministri ringkirja 25. juunist 1880. aastast nr. 56 tähele tuleb panna. Talseni maakonnas ei tohi korranikud kahtlasi inimesi, nimelt mustlasi, silmist lasta, kes teistest kohtadest  aastalaadale tulewad. Nende Kuuramaa abinõuude hulgas, mis sääl hobusewarguste wastu Võitlemiscks  tarwitatakse, on mõndagi, mis ka meie juures tähele sünnib panna. Kui nii mehiselt hobusewarguste wasta wälja astutakse, nagu seda Kuuramaalt  kuuleme, siis on muidugi mõista, et see hääd wilja saab kandma ja Vargusi Vähendama. Miitawi põllumeeste selts oli, nagu „Semtopis" teatab, Kuuramaa kuberneri herra läbi põllutöö kursuste asutamiseks luba palunud. Selle pääle olla kuberneri herra teatanud, et kursuste  asutamist selle pärast lubada ei wõi, et seltsi põhjuskirjas nende üle midagi üteldud ei ole. Muidugi saab nimetatud Põllumeeste selts oma põhjuskirja  täiendamise kohta palwe ülemale  poole sisse andma, sest põllutööliste  kursuste asutamine on praegusel ajal kõigiti tähtjas asi. Karlsbadist kirjutatakse „Balt. Westn.'le": „Jnimesed rõõmustavad siin wäga odawa leiwa üle, sest et kruntnikud meie juures wilja sugugi ei kaswata. Ei. ole siin peaaegu wõimalikgi wilja kaswatada, sest wili on odaw ja krundiraha kõrge. Renti maksavad !2 rbl. wakamaa eest. Selle pärast kaswatatakse siin kõige enam aia maasikaid, mis küll hääd harimist nõuawad, siisgi ka tublisti kasu annawad.  Mõned on siin kolm ja enam Vakamaad maasikaid täis istutanud, lga wakamaa päält umbes 200 ja enam toopi marju iga päew noppides. Selle pärast wõib küll arwata, kui määratu palju marju suwe ajal supelwõõrad ära pruugivad, sest siin on enam tui 200 kruntnikku. Kus niipalju marju kaswatatakse, sääl sünniks küll enam mesilasi pidada, siiamaale on see wäga mähe pruugi' taw." Kodumaalt.  Maarja-Magdaleen  a st. Õnnetumast surmast pääsnud,  nagu imewäel, üks K. küla talunik minewal nädalil. Ta läinud sulasega kaemust wett tooma; toobrit  õlale tõstes taganenud sulane, kes eespool olnud, pisut tagasi ja peremees kukkunud tagurpidi, pää all pool, kaemu, milles umbes 8 jalga wett olnud. Kaewu salwed (rakked) olnud lumega ühetasa tuisatud ja paar sülda weepinnast kõrwal. Ehmatanud  sulane, kes kaemus esimesel silmapilgul pääle mee liikumise midagi  pole näinud, jooksnud toa juurde, kust ta enesele paar naesterahwast  abiks toonud, kellega ta ju waheajal mee pinnale kerkinud veremehe  kaemust wälja tõmmanud. Paari päewalise pääwalu järele pääsnud see õnnetuse tagajärgedest endise terwisega.  Õnnetul olla kukkumisel häkisti  meelde tulnud, et hinge kinnipidamine  sarnasel puhul hää olla ja ilma et ta seda isegi oleks teadnud, mil kombel see sündis, leidnud  ta enese mee pinnalt. —j—  Kursist. Nii kui igal pool rahwas waese aja all ohkab, nõnda on lugu ka siin. Aga meie peremees tele tuleb meel isesugune raskus juurde ja nimelt kohalise õpetaja poolt. See on kiriku-päewade maks. Seda maksu määrati, nagu harilik, talu suuruse järele mõnele kaks, mõnele kolm, neli kuni wiis päewa. Aga nüüd wiimsel ajal, kui kirikumõisa  maad rendi pääle anti, hakati päewade asemel raha nõudma 50 kopikat päew. Seda päemade-raha arwati üleliigseks, sest et õpetaja saab muidugi kihelkonna poolt oma määratud palga, ja asi läks kohtu alla. Nõudmine waldade poolt oli, et päemad ära peaks jääma, wõi kui mitte koguni ära, et siis ometigi päewade hind peaks alanema. Kohus  kestis paar aastat; kohtu otsuse järele peab aga kihelkond ikka päemade  raha maksma, 50 kop päew. Asi, mis nüüd suuremaid raskusi teeb, on see, et kahe aasta raha kõikidel  maksta on, mõnel koguni kolme wõi rohkemagi aasta maks. Siit Puurmani walla peremehed  ja kümnikud oliwad 21. januaril  kokku kutsutud ühe õrnasoolise wallaliikme pärast, kes oma tegude eest kätte saanud palga järele walla küsimise alla oli antud, kas teda meel wastu wõetakje wõi ei. Wald otsustas, et ta teda wastu ei wõta. Nõnda peab see õrnake oma kõlwatu tegude pärast Siberisse elama asuma. -si. Laiuse kihelkonna leerimajas peeti 29. jan. kohalise karskuse-seltsi „Pütte" wiiulikoori hääks näitemüük ära, mis, hoolimata kangest külmast .siisgi kaunis rahuloldawalt osawõtmisel  korda läks. Asju näitemüügi hääks oliwad nägusad neiud, nobedad  noorikud jne. mitmesuguseid ja wäga ilusaid rohkesti annetanud, nii et neid kõiki äragi ei jõutud müüa, waid kaunis kogu weel ülegi jäi, mis edespidi, wissisti eesolewal kewadel, kus „Püüe" selts jälle näitemüüki  toime panna loodab, müügile  saawad tulema. „Püüe" seltsi wiiulikoor laskis ka tähendatud päewal  näitemüügi lõbuks esimest korda awalikult oma häält kuulda, mis, olgu küll, et koor weel mõnede riistade  poolt puuduline on, siisgi ilus ja armas kuulda oli. Ühe kuu aja sees nii ilusasti mängima õppida, nõuab tõesti ärksat loomu.  Kõigile  auustatud neidudele, noorikutele jne., kes näitemüüki annete kinkimise läbi toetasiwad, kui ka kõigile neile, kes sellele mõnel muul wiisil lahkesti abiks oliwad, awaldab „Püüe" seltsi toimekond seltsi nimel südamlikku tänu, lootes, et auustatud karskusesõbrad  ka edespidi seltsile tema lähenemiseks  hääle ja auusale eesmärgile lahkesti abiks saawad olema. Wiiuli koori hääks tuli näitemüügi läbi sisse pääle 80 rubla. .Pitüe sessi toimekond. Pärnu linna wolikogu on 3. skp. ühel häälel otsuseks teinud, uue raudtee-waksali paigaks suure parwesilla  juures olewat kohta määrata, mis selleks kõige sündsam olewat. Ühtlasi tehti otsuseks, linna maad, kust raudtee läbi läheb, hinnata ära anda. Linnawalitsus on, nagu „N. Dörpt. Ztg." teatab, kõigi krundi- omanikkudega läbirääkimist pidanud ja wiimased on kõik walmis, oma maad raudtee hääks keetmata andma, muudkui raudtee walitsus peab neile era-omanikkudele umbes 10,000 rbl. kahju tasu maksma. Wolikogu oli Liiwimaa kuberneri herrale uue raudtee ehituse edendamise eest oma tänu awaldanud. Wiimasel koosolekul  loeti kuberneri herra poolt tulnud  wäga sõbralik wastus selle pääle ette. Rakwerest. Nagu „Wes. Anz."le kirjutatakse, olla minewal kesknädalil,  1. skp. Loobu (?) möldrile see õnnetus juhtunud, et ta weski rataste wahele sattunud, kus ta nii hirmsal kombel purustatud saanud, et juba mõne tunni järel hinge heitnud. Õnnetu oli 30 aastat wana. Jõelehtmest. Suur tuisk, mis neli päewa 23—26. januarini  iseäranis 25. ja 26. tublisti  18 kraadi külmaga mässas, jättis mitmedgi kurwad jäljed järele. 29. jan. maeti Jõelehtme kirikus üks 63 aastane Maardu walla mees, Peeter Ots, maha, kes 25. Jan Tallinna  ligi Lasna mäe pääle tuisu kätte ära suri, kust teda teine päew hobus e ree päält leiti ära külmanud. Ka hobune oli külma wõimusel kange. Kadunud oli wiinawõtja mees olnud. Ka oli teda selgi päewal nähtud linnas wiina wõtmast ning teistele pakkumast. Wõib olla, ehk oli ka wiingi jälle sette mehe surma juured süüdlane. Kange tuisu tõttu oliwad  loomad mitmes kohas wee kättesaamise  puudusel joomata olnud Maardus oli tuisk ühe sauna nii sügawale lume alla matnud, et enam uksest wälja ei saanud. Saunamees  oli toa seina müüri sisse augu lõhkunud, nii et rehe alla sai, kust ta siis wiimaks katuse alt wälja pääns Kahe küla ranna meestel wiinud tuul 6 kala-püüdmise noota ära, mis püüdmisest jõe pääle oliwad  jäetud. Seega meestel suur kahju. —ah—  Pärnu -Jaagupi kihelkonna  uueks õpetajaks on, nagu „N. D. Z " teatab, 10 jan., senine Jaagupi  abiõpetaja Woldemar Schultz häilte - enamusel Valitud. Schultz on endise Eestimaa kindralsuperintendendi  poeg. Ministeriumi kinnitus  pole weel tulnud. Endine Jaagupi õpetaja E. Metzler on 45 aastase ametipidamise järele puhkusele läinud Waiw a r a st. Iga aasta toob ikka midagi uudist. Meie alutagulastele  tõi ta nimelt seda, et meie kõrtside arw Türsawa ja Rep niku kõrtside läbi, milledesse kauplemine  jookidega jälle sisse seati, rikastatud  sai. Nende lisana wõime weel Waiwara-Kannuka wiinakontorit  nimetada, mille uksed pärast poole aastast kinniolemist minewa sügise ka uuesti awati, kuna teine wiinapood  kinni jäi. Suuremae kõrtside üle pole siin siiamaale küll just kaebada  olnud, aga missugust wilja sarnane joogikohtade paljus nagu neid näituseks nüüd Sillamäe suplemise  - koha ringkonnas, kahe wersta maa pääl wiis tükki maantee ääres on rahwa sekka külmab, wõib lugeja  isegi arwata, kellele kõrtsielu tagajärjed tuttawad. Ja wist nende joogikohtade paljuse tõttu tegiwad siin üks kaupmees ja kõctsipidaja enda wahel maha. esimene aasta, teine poole aasta jooksul mingisugust joowastawat  märjukest keele päält alla lasta Kes sõna murrab, maksab 10 rbl trahwi, mis ühe kihelkonna liikme kasuks langeda. M. Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra, tõsise riiginõuuniku E. N. Scaloni Riias käigu üle teatawad  Riia lehed: 4. skp. hommikul jõudis Eestimaa kuberner Riia-Pihkwa raudteega Riia waksali, kus teda polizeiametnikud  wastu wõtsiwad, kelle ees otsas pristaw W. Villebois oli. Kuberneri herra wõttis Rooma wõõrastemajas  korterit. Päewa jooksul käis ta Riia ja Miitawi ülempiiskopi  Arsseni, Liiwimaa kuberneri hr kindral-leitnant Sinowjewi ning Riia õpekonnakuratori salanõuuniku  Lawrowski juures. Kõrge külalise auuks oli sel päewa! ülempiiskopi  juuris pidusöök. Eestimaa abiku ber - ner, kammerjunker S. N. Di rin, jõudis esmaspäewal, 6. skp, hommikuse  rongiga jälle Tallinnasse tagasi. Nagu hiljuti teatasime, oliwad suure tuisu ajal kaks noort tütarlast walge majaka lähedal nii kangeks jäänud, et üks nendest säälsamas  surma leidis, teine ainult waewaga  koju sai roomata. Nagu linu." teawad jutustada, on nüüd selle noore tüdruku käed ja jalad nii külmast wõetud, et neid wist saab maha lõigatama. Kohalikud sõnumid. Balti ja Riia - Pihkwa raudteewalitsus annab teada, et 15. webruarist pääle Pihkwa- Walga wahel käiwad segarongid (mimeste  ja kaubarongide mis Pihkwast kell 11, 40 min. õhtul ja Malgast kell 10, 30 min. õhtul ära sõidawad, mitte enam ei saa käima. Selle muutuse pärast peawad need reisijad, kes Peterburist Warssawi raudteega Pihkwa kaudu Riiga sõidawad, seda rongi tarwitama, mis Peterburist Warssawi teel kell 10 õhtul ära sõidab,  muidu on Pihkwas liig kaua oodata; ning need reisijad, kes Riiast Peterburisse Warssawi teega tahawad  sõita, peawad rongi tarwitama, mis Riiast hom. kell 8, 45 min. ära sõidab, kus juures Pihkwas ja Walgas teise rongi on astuda. Kohtuko j ast. Linnawakitsuse  seadluse järele kirjutab N. Dörpt. Ztg. peawad ka maalt talupoegade poolt, müümale toodud puud enne müümist üles laotud saama, et iga ostja neid mõõta wõiks. Seda seadlust ei pannud aga talupojad  tähele, nad tõrkusiwad koguni wastu.i, kui ostja seda nendelt nõuudis.  Selle üle oli jaoskonna-ülewaataja  Franell mitu protokolli üles wõtnud, ja süüdlased oliwad 1. webr. 3. jaoskonna rahukohtuniku ees. Trahwideks mõisteti ühele puumüüjale  2 rbl. ehk 1 päew arresti, teisele  1 rbl ehk 1 p. arresti, kuna 4 talupojale 75 kop. trahwi ehk 1 p. arresti mõisteti. Kuritööd. Laupäewa õhtul,  umbes kell 10, püüdsiwad margad  Peterburi-uul. kaupmees Pusiki kauplusesse tungida. Üks koolipoiss juhtus neid aga nägema, kes seda oma isale näitas. Selle küsimise pääle, mis nad kaupluse ukse kallal tegewat, wastasiwad kelmid, nad panna poodi kinni; seepääle kadusiwad  nad ruttu. Siis näitab nii arwab „N. D. Ztg." terme salk Wallikraawimul. läinud olemat, kus ta kaupmees Pauli poe ukse lahti murdis ja kassast 17 rbl. sularaha ning umbes 10 rbl. eest postmarkisid ja stempelmarkisid ära warastas. Kelmide nõuu, ka kaupa ära wiia, mis kandmiseks juba oli kokku pakitud,  ajas aga üks ööwaht uurja, kes neid oli märganud. Mööda läinud nädalil ühel õhtul murdsimad margad Aleksandri uulitsas olema nõnda nimetatud „pudruweski" juures wiljaruumi lahti ja wiisiwad säält hulga wilja ja jahu ära. Weski oli alles tööl ja mölder wiibis  meel weski pääl, aga tal ei olnud  aimugi, mis tema miljaga õues sündis. Kahe aasta eest warastatud  hobust jälle kätte saada see õnn oli, nagu koh. Saksa leht teatab, ühel talupojal minewal laupäewal. Kogemata wäikesest kaubahoowist  mööda minnes nägi ta sääl oma loomakest, kes temalt 1893 oli ära wiidud Et ta asja omal ajal polizeile üles oli andnud ja ka nüüd tunnismehi tpi, kes hobust tema omanduseks tunnistasiwad, siis saab ta looma muidugi kätte. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 6. webr. Nagu lehed teatawad, teeministerium ringkirja wälja saatnud, mille järele need aurulaeiva-seltsid, mis oma kohuseid  raudteede wastu kauba ja reisijate  wedamise asjus õieti ei täida, wastutamise alla on wõetud. „Grash>anini" teate järele asu tasiwad Peterburis elawad inglased keiser Aleksander UI mälestuseks kaks priiwoodit ühes siinses haigemajas.  „Nowosti" teate järele on nõuu, Turkestani ja Taga-Kaspia ziwiil- ja sõjawäelist walitsust ühendada.  Kristianias, 6. webr.  Ajaleht  „Verdensgeng" teatab: Kuningas  kutsus endist minister-presidenti Steeni (üigwabameelue) mn.a jutule, et tema kätte asutamist anda. Raudtee-sõidud. (Talwine sõiduplaan). Jurjewill lTartust) Peterburisse : ära. sõitkell 7 44 min. õhtul ja kell li. 24 min. õhtul. Jõq emalt kell 9. 12 min ja kell 12, 16 min. öösel, jõuab kuvale kell 11, 34 min õhtu ja kell 2, 11 "in. öötel. ärasõit Tav a l t kell 12. 33 min öösel ia kell 2. 31 min. hom.. iõuab Peterburisse kell 9, 40 min. hom. ia kell 10. 1N min hom. Jnrsewist <Tartust> Tallinnasse: ärasõit  kell 12 lõun. ?kSq emalt kell 2 v l. iõuab Tavalekell 5 5 min. p., l säält ärasõit kell 6. 54 m.. jõuab Talli  n n a S se kell 9 õht. - Peterburist JursewiSse ärasõit kell 4. 45 min. v. l. lkõik 3 klassi) ia kell 9 Sbtul. iõuab Tavale kell 12 öösel ia kell 6. 4 min hom.. Tapalt ärasõit  kell 12. 21 min. öösel ja kell 6. 4V min. hom.. jõuab lurjewisse lTartuSse) kell 3 19 min. ööiel ia kell 11. *>o m. e. l. Tallinnast AurjewiSse sTartnSse): ärasõit kell 9 hom.. iõuab Tavale kell 11, 22 min. e. 1.. ärasõit Tavalt kell 12. 30 min 1.. JSqewalt I«ll.4 p. l iõuab Jnr j ewiSse (TartMe" liill 5. 40 min v l. 5 s, Jursewift (Tartust) Walka: ärasõit kell 11. 34 min e l. ja kell',3, 22 min. ööst. Elwast lell 12. 31 min lõun. ia kell 3.'54 mm. ööst, Pnka st (Brzckenhpfist) kell 1 32 min. lõun sa kell 4, 32 min. hom.. Sangastest kell 2, 33 min. v. I. ia kell 5. 3 min. hom., jFuall Walka kell 3. 8 min p. l. ia kell 5. 22 min. hom. Walgast Aurjewisse (Tartusse): ärasõit  kell 4 v. l. ia kell 8. 56 rgin. õhtul, Sangastest kell 4 40 min. p l. ia kell 9. 19 min. õhtul, Pukast ißocken hofist) kell 5. 36 min. p. (. iä 4eK <H3 min õhtul. Elw a st kell 6. 33 min. p. l ia kell 10. S 2 min. õhtul, sõnab luri  ewisse kell 7. 30 m, õhiul jaM 11. 10 m. õhtul. Malgast Kiiga: ärasõit kell 3. 48 mm. p. l. ia kell 5, 37 min. hom., Wolmari  st kell 5. 33 min. v. l. ja kell 6. 4k.min. hom.. Wõnn u st kell 7 p. l. ia kell 7, 23 min. hom., Segewoldist kell.B. 41 min. õhtu ja kell 8 32 min. hom, jõuab Niiga kell 10, 25 min. õhtu ja kell S. 55 min hom.' - Kiiast «alka ja Zurjewisse.(Tar tusse): ärasõit kell 8. 20 min ja kell 4. 5 min. p. 1.. G 4 sjie w ö l.p L.st kell 10. 43 min. e. l ja kell 5, 34 min. y. 1.. WSnnust kell 12, 46 min. lõun. ia kell 6, 48 min. v. 1.. Wolm ärist kell 1 55 min. v- l. ia kell 7, 34 min. õhtu. jõuab Walka kell 3, 34 min. p. l. ja kell 8, 41 m. õht. W-lgast Pihkwasse: ärasõit kell 4. S min. p. l. ja kell 10, A min. 'õhtul, Antslast kell 5. 26 niin u. 1' ja kell 11. 87 min. õhtul, WSrust kell 6. 43 min. v. l. ia kell 1, 27 min. öösel, Wasiselinnast  kell 7, 28 min. õhtu ja kell 3. 8 min. hom.. jõuab PihkwaSse kell 10. 12 min. õhtul ja kell 8, 2 min. h»». Raha-pa berid ja rahahinnad. ?«tardnris. 6. vebr. 1.89 H. Ostja. s'ne-1 . . . . 7,38 i . —' 4 pr. 97?/» 6 pr. laen 1883 148 l spr , 1884 . . . 162 5 pr. n va!> 1884 . . 228! vSljam»» . ...; pants»alctsiad .... 25?) 5 pr. vöiäulasa 1866 . . 5 pr. rjit?i rau<ltve<te ren't7 . . 4pr sisemine laen 1887. . . 98^/» 5 pr. mbisniiric. pan^a vbiäulaen 203 5 pr. raudteede „ >a«n 4V> pr. , maa-icreclit pantlc . . 152 5 pr. keterbnri Unna . 101 V» 5 pr. luula 100 V» 5 pr. Narkovi »100 5 pr. Wilna , ! . jS«V« Ivtli kupc>n»ki6 100 rabis kull» jtirelv tUKK 147 Dtcs naelsterlingi 9 r. 28 kop. „ Baksa mari: . . 4b- , „ lrani: . .37 , Ilabakurs üsrlinis 6. vsbr. lOO rubla «. lbnn. pr. nlt. 219,50 Kohalikud wiljahinnad. Gecrg Riik. 6. webruaril lBSs. Rukkid 55—56 kop. puud Rukki jahU .... 65 ; ° „ Õlleodrad . . . . 55-57 , » Odrad 48—50 , Suwinisud .... 60-60 , Talwnisud . . . . 60—75 Linaseemned ... 90-95 , » Kaerad 330 „ tsetw. Walged herned . . 600 —BOO . »! Loomatoidu herned 500—600 , » Ristikh. seemned. 600 —7OO „ , Sool ....... 150 .MMV Kiwisöed 120 . . . - > , Tallinna turuhinnad. Kartohwlid, tsetwk. . . . Odra tangud, toop. .... gMM Herned, toop ..... 6-S Oad, toop 6—7 » Läätsed, toop 7. Sealiha nael ...... 10 , Weiseliha nael ..... 10 » Lauawöi nael, kuni ... 30 , KövgiwSi nael 23—S« . Fo 31. Postimees. 1895. Aastntaw toimetaja ja väljaandja Mr. S. A. Hermann.