Leinama jättis la oma üsna noore abikaasa, kes paari nädala eest siit jälle ära kolis. Kurb lugu! Kärlalt. Jälle on sügise käes ja kõik suwine saak on kokku korristud ja paigale pandud. Saadame  siis korra lühikest riugwaatust selle aastase heina- ja wiljasaagi pääle: Heina saak oli tänawu kehwam kui mullu. Nuki wilja saaki wõime rõõmuga  keskmiseks nimetada; odra ja nisu saaki keskmiselt  heaks. Kartuhwli saaki muidu maga heaks, kuid kippuwad õige tubliste mädanema. Lina saak on tänawu üsna kehw, kuid kanepid kaswafiwad  heaZti. Aiawiljade seast wõime ainult õunte, pirnide ja humalate saaki heaks nimetada, csimist pealegi weel Lige heaks! 6. Oktobril sai meie kiriku pääle uus köster T. Lember ametisse seatud ja õnnistud, keda kogudus ise selleks walitsenud oli, kuni seniaegne köster P. Süda tema wanaduse pärast ametist lahkuma pidi. Soowime uuele mehele head õnne ja tublit jõudu rahiva maimu põllul töötada! Karjast. Leisi Oige-usu kiriku juures olcw raamatu kogu on preestri poolest seisma pandud, sellepärast et rahwas liig wähe lugemisest osawõttis. Nüüd küsiwad aga need isekeskis, kes selle kogu asutamise heaks on raha ja raamatud kinkinud ja korjanud: kelle omaduseks langeb see hea hulk raamatuid nüüd! Kellele, saab mis meie oleme waewaga kokku kogunud?! Hale lugu on küll see, et meie rahwuslised asjad nii kohe kängu jääwad ja ära surewad. On see wist tõesti üks märk meie tuimusest! Äratust ja parandust on weel armuta palju meie rahwale tarwis! Selle kirja wastu, mis „Saarlase" nr. 41 on kirjutud, et Tragi mõisa ruki orase põllud » üsna kehwad on, saab siin tunnistatud, et see on patt Jumala wastu seda ütelda. Jumal on lasknud orase Triigi mõisas iluste kaswata. See aru, et wana seemega on külivatud, ei ole ka mitte tükkis õige, sest et hoopis suurem jagu on uue seemnega külivatud. ?. Jamajast. Põllu kasu on sääl pool sell aastal keskmine otnud; kala saak oli suivel wähene, aga sügise poolt üsna hea. Ruki oras nähakse ka kaunis hea olewat. Wälised tood on kõik lõppenud, kuid ainult paukumad kangaspuud ja wokk müriseb enamast igas peres. —r— Pärnust. Telegramm, mis otrade wcilja miimist ära keelas, sünnitab siin palu kahinat: Ühed rõõmnstawad, teised kahjatsewad. Kaupmeestel  on suured hulgad kokku ostetud, sa nüüd ei lasta mitte üht wakka enam laewale wiia. Üks Saksamaa laew, mille laadimine pooleli oli, lubati pooleli laadungiga kuni Riiga minna, sääl saab talle övldud, mis saab. Riiast. Riia rannas Karlsbadi suures uppusiwad  kolm kalameest ära. Torm tuli ootamata kalameeste pääle; teised pääsesiwad, aga nimetatud  kolme mehe lootsiku wiskas laene tl>o sammu raunast ümber. Riias pritsinud hiljuti üks koolitasauua kirjutamise juures omale kogemata tinti sil - m a ja hoolimata, et kohe silma pesti, oli raske silmadx põdemine taga, millest ometi rutuline ja osa warsti abi jagu saada loodab. Aga suureks hoiatuseks on see lugu uuesti jälle, kirjutamisel tindiga ja sulega ettewaatlik olla, millest ju mõni õnnetus on sündinud. Miitawist. Sääl on hiljute merine mõrtsukatöö  ära tehtud, mis kohase rahwa keskel palju kõnet sünnitab. Asjalugu ametliste teatuste järele on järgmine: Mõõda leinud Mai kuul astus wiiliraijuja sell J. M. D. . . lese naise A. W. juurde teenistuse. Wiisaka elukombe ja usinuse läbi wõitis ta-lühikese aja sees oma Perenaise usalduse ja selle tütre armastuse, nii et temal lootust oli, pea oma perenaise wäimiheks  ja asjanduse kaasomanikuks saada. Järsku muutis aga D. olemine. Ta hakkas ennast kui peremeheks pidama ja lõi kassast wõetud raha oma luZtiliste seltsis läbi, km oleks see tema päris oma. Selle läbi tundis lesk W. ennast sunnitud olema, D-d lahti laskma. Selle järeldus  oli, et D. enese elu lõpetada katsus, milles ta aga takistatud sai. Nädala wiie eest tagasi läks D. siis Miitawist ära, et mujal kohta otsida. Et see temal aga korda ei läinud, tuli ta Miitawisse  tagasi ja püüdis oma plaani noore tütarlapsega,  kes ühes kaupluses kassapidajaks oli, edasi ajada. Tütarlaps lükkas aga tema kostmised  nii kauaks tagasi, kuni ta enesele koha saada, et oma käe pääl elama wõiks hakata. See ajas kosilasce merise kättemaksmisele. Kui tiittarlaps ühel õhtul oma ametist kodu läks, walwas noormees  teda tee ääres ja ajas teda kuuni ta maja ukseni taga, kus ta tema pääle püstoliga kolm korda laskis, milledest kaks tütarlapse kätt haawasiwad.  Kui mõrtsukas nägi, et ta ohwer uksest sisse peasis, laskis ta iseenese pääle. Pauk oli surmaw ja poole tunni pärast heitis enesetapja hinge. Tütarlaps, kelle haawad just mitte wüga kardetawad ei ole, on haige majas paranemas. Petcrburgist. Keis erlikkude Majesteetide  reisil lõuna poole riigiserwa, kus nad kaunis kohas olemas 2 iwadia lossis oma hõbepulma maitselt sugulaste seas soowiwad pühitseda, puutusiwad nad ka sellele kohale, kuS pääle kolme aasta eest ähmardaw hädaoht neld waritses, kust aga Kõigekõrgema armu käsi neid nit imelikult päästis. Sääi kohal peatati reisil ja pcapiiskopp A morosius teretas majesteetisid  järgmise kõuega: „Wagam Keiser! Sa tulid siia kohta waatama, kus hädaohust õnnelikult pääsid ja Jumalat tänama selle halastuse imetöö eest. Meie rõõmustame, et Sinuga ühes paluda wõime. Nüüd aga on Jumal uue katse Sulle ja meile pääle pannud, kuna nii maga paljus paikades Su mägewas riigis ainult mähe wilja on lõigatud. Sina aga kannad hoolt näljahädaliste  eest. Sinu eeskuju läbi kihutatud, aitamad need, on, neid, kes kõigest ilma on ja need kammivad oma raskust. Jumala tahtmise alla end alandades. Ja kui Sina, uskliku maimus,  oma rahmale antud manifestis oma päästmise  imet rahwa eestpalwcte wiljaks arwafid, mis Sinu eest palutud, siis usume ka meie, et nagu manaste Jumal Jsraeli rahwast ta kuningate wagaduse pärast rahuga ja hea elukorraga õnnistas,  nii Kõigewägewam ka meie Tsaari magaduse pärast meid mitte kaua leiwapuuduse häda kannatada  ei lase." Siis peeti Jumalateenistust ja piiskopp andis majesteetidele Lunastaja pildi. Majesteedid rääkisiwad lahkesti sääl olijatega ja tunnise mudimise pääle sõitis rong maimustama hurra-hüiide all edasi. Saradowift. Olemil kirjutab: Saratowi kubermangu rahwa elukorrast tõime hiljuti suuremate  riigi lehtede järele kirjelduse, milles näidati kui suure puuduse sisse rahwas mitme aasta ikalduSte järele langenud ja kellel nüüdne näljahäda  aeg raskem on kannatada. Praegu saadeti meile Kambja õpetaja läbi üks Samara Eestlastelt  tulnud iiri amaldamiseks ja sellest paistab, kui trööstita nende seisukord praegu ou. Meie soowimc, et neid lihtsaid,. sulele harjumata meeste sõnu keegi sugumeud külma südamega üle ci -vaataks, maid kui wõimalik, õnnetumate wendadc hääks oma käe lahti teeks. Kiri on järgmine: „Auulik Kambjaõpctaja ja kogudus! Siin julgeme teile oma wiletsust kaebada ja alandlikult  teie abi paluda. Juba 5 aastat on Nowousenskis  wili mitmesuguste äparduste läbi hukka läinud. Kewade sööb uss maha külwatud seemne ja rikub orase juure ja mis siisgi üle jääb, selle lõikawad rotid hiljem maha ja ei jäta oma häwituse tööd enne, kui wili on põllu päält ära koristatud. Neid maarottisi ou nii palju, et kui inimesed neid ei häivitaks, siis sööks nad rohu ja milja nii maa päält ära, et midagi enam üle ei jääks. Aga meel enam rikub siinse maa kuiw tuul ja kange palaw. Kemadel külwatakse lootusega  seeme märja mulla sisse, aga kuni sügiseni ei tule wihma, möga palawad ilmad ja rängad tuimad tuuled kõrwetawad kõik rohumaad ja wiljapõllud  ära. Karjamaad on nii paljad, et jäält midagi saada pole. Nälginenud ja janunenud loomad joomad palju sooja tiigi mett, mille läbi nad tõbedesse laugemad ja otsa saamad. Mõned inimesed sõimad puuduse pärast seesuguse looma liha, kelle nülgimise juures nende käed paistetusesse  laisimad. . See pikaldane 5 aastat kestaw wiletsuS on kõik inimesed nii ära kurnanud ja kõik teenistuse nii lõpetanud, et hädalised enam linnas ega maal tööd ei leia. Käesolew suwi tõi täielise näljahäda. Terme sumi ei tulnud wihma, ilmad oliwad wäga palawad, nii et Jutt kuus muld 47 kraadi kuum oli ja pikaldane kuiw hommiku tuul kuiwataS kõik nii ära, et me maha käimatud nutjast mitte seemetgt tagasi ei saanud. Ka ühestgi teisest mahatehtud  wiljast, ka mitte sügawama oru põhja tehtud kartuhwiitest ei saanud me midagi tagasi, ei enesele, ei loomale. Meid on Lihwljandka külas 4 perekonda, 16 hinge, kes wüga suures hädas oleme. Kõik mana wara on otsas, süüa ei ole midagi. Nälg on käes, häda suur ja kui Jumalast abi ei tule, siis peame nälga surema. Selles suures hädas palume  Eesti wendasi ja õdesi, kellele Jumal rohkem kätte uskunud, halastage meie ja meie wäetimate laste pääle, sest muidu ei ole meil pääsemist. Meie walime eneste seast ühe mehe, kes raha wastu wõtab ja anname oma adressi: Li. napoli. (Äpuioni,, up. llouxosWZW eioSoM, kkpnmionoMers,  Mp. tliichusniMg.: Woroneshist. Siin ümbruses on augusti kuust seni ajani üle 5000 hobust söötmise puuduse  pärast ära tapetud, et ainult nahka saada. Ka kariloomi tapetakse suurel mõõdul ja turup.ml on kõik kohad müügiliha täis, mis ju üsna jälgiks on läinud. Wäljamaalt. Londonis, 22. Oktobril. 50,000 maja on Jaapanis sisse kukkunud, 5000 inimest surnud ja 4000 haawatud. Jaapauimanlt. Säält teatab telegramm: Wladiwostokis 19. okt. Maawärisemine hääwitas Nogoja maakonnas Niponi saarel 18,000 maja ja surmas 2000 inimest. Hifa linnas ja sellesama  nimelise saare pääl saiwad 5000 inimest surma. Ohaka ja Kana linnad Niponi saarel on täitsa häwitatud ja 50 penikoormat rautced ära rikutud. Põrutusi oli WladiwoStoki kuulda. Amerikamaalt. Ühisrii k i d e s t. Säält tulewad eht Amerika moodi teated. Tenessee  riigis tikkunud suur salk (200 meest) ratsanikkusid  mäekaewanduse kallale, kus sunnitöölised töös olnud, peksnud mähid minema ehk löönud maha ja wabastanud siis 200 sunnitöölist, keda oma seltsi wõtnud. Selle taoline lugu sündinud paaril teisel päewal, nii et pääle 500 mangi wagimallal mabastatud on, kellest ainult mõningad uuesti kinni on saadud. Toimetusele saadetud raamatud. Terwise õpetus. Wälja annud vi- P Hellat. Neljas anne. Hind 20 kop. Tartus. Trükitud K. Matticseni juures 1891. Ringkirjad. Kuresaare kreispvlitsei -valitsuse ringkirjad walla talitajatele: 1. Nõnda kui möödaläinud aastadel mõned mehed, keS kroonu teenistuse pidid minema, ei tulnud õigel ajal kreisi wäeteenistuse kommissioni, sellepärast annan ma walla talitajatele käsku, juba praegusel ajal selle eest kohaliku muret kanda ZH 45 Saarlane, 1891