hõiskamisega teretatud saiwad. SAMiwW Pidßrsngile oliwad tuhanded pealtWaatajad tMud. Pärast pMMu kellalöömist sai Ein' feste Burg ist uufer (Meil tuleb abi Jumalast" Znmal on üks kinds! linn" Lutherus? enese lunletatud ja ZöÄpMiritui laul) lauletud; Archidiakonus Kiefer pidas Piduköuet. Kui kste langenud, siis Võitis MmbürgermeWr Müller mäleZtustzsamma  linna nimel wasta ja tõukas lin?!i kaitsemist mälestuse-ämmale,  mida tema rahatäheks js Saksümaa kõrgeks pandiks nimetas. WaimuMatud terwise-HÜiidmins Simrherzogi  koja peale tuli järge?., s Z lanl, mis peale Sunrherzogi  perekond mäleZtuse-saMnmst üte waataS. Lehekuu  Z. (Jürikuu 23.) pääwal Wttwad umbes 500 Idafrieslast,  nende keskis patju naesterahwaid. Leer isi, Emden'ist,  Aurichsist, Norden'lst, Wener ist. WilhelmShavensist ja Witlmundsist kenal ilma! exarongiga FriedrichSmh'esse ja läkfiwad muusika.khori esMigul schtoSsi-pmkissK- Würst BiSmark tuli terassi peale Välja ja sm waimuStusega teretatud. Direktor Suur Emoek'ist andis WanakanZterile PitkemaS kõnes KUU ja tuletas meele, et Suure Kuurwürsti  sõeawäe-wng Asuka randa omal aeal Emden'ist wälja läinud on, sedaWiisi selle poti tiks tuepmk olnud on, mida Würst Bismark 200 aasta parast jälle üles wõtnud ja täitnud on (Saksamaa koloniede asutamist Afrika'Z). Würst wastas tänades, juba niAetKtud Kurbrmdmbmgl ettswõtmised näidata Zdafrieslaste Meresõidu waimu, wanad mälestused näidata ützidust Saksa rahwaga, wähemast  Altsaksa rahwa poolt ~Waterkanti's" (wee-pikel). Rõömustaw olla üht aega näha, kus ühendus Põhjamere ja Idamere wahel walmis tehtud on° Kui tema ametisse astus, siis olla selleks waewalt lootust olnud. KauplemiSte juures Schleswig-Holsteini prätsndentitega (throni himustajatega)  olla tema ühe Hslstemi dynastie (Walitseja-sugu) throni veale panemise esimeseks tingimiseks selle kanali ehitamist teinud' ei olla aga wastawõtmist leidnud. Pärast Holstsini wötmist PreuSsi riigi külge, olla tema jälle selle peale mõtelnud. Mõtlemised sõea.wäe loomusest, meie maakailssmise teaduslikust ladmast, olla kanali tarwUise kaitsemise pärast tema wasta seisnud. Prantsusmaa fõekkulude  milliardide- (kuhatmillionide) tasumise rahast olla ükk zagu selle kanali ehitamiseks määratud, siis olla waStapauemiue lõppenud- Tema kahjetseda, et tema seda kanalit mitte näinud si ole, mida tema wist ka iialgi näha ei saada, sest et temal tugewust küll ei olla, pidudele  nende mitmesuguste tMtamistega minna. Würst tuletas  oma wõeruskäiku Emdensis fealise tööka rahwa juures aasta! 1369 meele. Läbi pargi käiss jutustas Würst, kes õige priske wälja näitas, mitme wseraga. —° Müncheni  Uuemate Sõnumile" järel reisida Baieri Prmz- Walitseja. Prinz Luitpold, Jaaniluu 18. (Z.) pääwa! erarongiga kanali-pidudeks Hamburgsisse ja Jaanikuu 26. (1 j ) pääwal Kiel'ist München isse tagasi. Lehekuu 3 (Jürikuu 24.) pääwal tuli Koburgt Prinz Ferdinand (Bulgaria kinnitamata Würst) Münchenisse. MimSlerpräsident  Stoilow järgmisel pääwal. Lehekuu 4. (Jürikuu 22 ) pääwa öhtai tul, Schleswig-Holsteini Prinz Christian Potsbamsisie, Satsa Keisri ja Kewnpraua wõerussele. Klndral Oderst von Pope, üks esimestest Saksamaa sõeawäe-üleo>atest  wnmases Saksa-Prantsuse sõeas, on Lehekuu 7. (Jürikuu 25) pääwal Berliusis 'vanuduse nõdruiegle ära surnud. Nende ridad on juba kangest laastatud; ainult mõned on weel elus; kuulsamad on kõik surnud. Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal saiwad Auarchistlased Kreds ja Tsebs Ber!in'is dyuamiti-isaduse UmsluMife  pärast kinni wöetud. Üks nassterahwas M Politseile  teada annud, ei nemad -viimase! aastal knrjategu ühe mehe wasta kõrges ametis plaaninud olla. Mõlemad olla Toeds'i korteris lõhkumise - rohtusi walmiStanud ja kaks nendega täidetud pudelit Friederichshüia'is maa sisse matnud, ka olla nemad rohtudega wäljas katseid teinud jk omad tööst sopastatud Manschetkid ära põletanud. Waugiwõetud mehed salgawad ja ütlswad, st kaebaja seda laimdusi kättetasumiseks teinud olla. Kaebaja knmitas uueste, et see tõsi ei olla. Maja-läbiotsimiseS ei ole ühtigi leitud. G l b i n g ' i 3 on Lehekuu 4. (Jürikuu  22.) pääwal 4 Stahm'i linna kodanikku wakwande pärast ja eksitamise pärast walewaudele, kaheks kuuni wiiekS aastaks tuhthoonesse, 2 kodanikku hooletuma wande pärast, üks 0 kuuks, teine 18 kuuks wangi mõistetud. Walkwannet on nemad kaebtuse-asias Stuhmi Rooma--Kath>lligi preestri wasta waudlmud, kelle peale süüd aetud, et tema watttuisekirzasi  muutnud olla. UmbeS 100 tunnistajat oliwad etts kutsutud; protsess kest.õ neli paäwa. Telegrammi järel BrasSM, Wgeri jõesüul Läaue-Aftika's, Lehekuu Z. (Jürikuu 21.) pääwast, ou Lieulenant R. von Carnap Say'Sse Nigeri jõesuus tulnud. Tema on omal käigu! kaupast Pama Sultan Bagdgamba'ga, Gurms Mssugu Sultan on sõmwäersug Nigeri jõge mööda läinud, Say'st alama! Bikimi juures kodurahwaga Võitlemises olnud ja wõitu saanud. Karmamma'Z oliwad rõuged lahti ja sellepärast on Lieut? 'mtt R. vou Carnap sealt ära läinud, SõeameeSte-rvng  läks Dr. Grunerl ja Dr. Döring'i juhatusel lõune poole ja pidi Borgu kaudu Misa-kõrgemaale minema. Haigetega tuli LieMenant Carnap BrasgsiSse. AuZtria - NMUmaait. PapSti Nuntiuse, Kardinal Agliardi, reijud Ungrumaal, mida KatholiklaZte ZrriMMisekZ Uugrumaa Min-sterpräsident Baron Baussy wasta peetakse, on suurt pahandusi, iseäranis Auõkia- Nugrumaa ühise WZliste asjade Ministri, Graf Kalnoky ja Mmslexpräsident Baron Bansfy wahel teinud, Kaluoky ou ennast -üba ametist laht! palunud. Keiser Franz losef ei ole seda mitte wasta wõtnud, waid on teda wäga armulises  käekirjas jääda palunud. Mõlemad o.i hiljemini KeiSri jutul olnud, kes neid lepitada katsub, mis temal ?a korda minema arwatakse. üks suur jagu Ungrumaa wabameetifeft erakonttast pärib Gras Katuvky taganemist ametist. Tema sõbrad ou hirwatawal wiifll hõiskannd. kui Baron Lehekuu 6. (Jürikuu 24.) pääwal ParlamentiSse tuli. Suurem jagu wabameelisest erakonnast  pärib sõnakuulmist Kuninga (KeiSri) wasta, kes lepitada  tahab. Lizakszo'S, Ungru maa Borsudi komi tatis, on Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwa õhtal Reformirtlaste (Calwini-usulaSle) kirikus riid ?-ritu?äija!e wahel oluud mis õues edasi keSliS ja kiskumiseks kaSwama kippus. Kahe shandarmi peale olla kiividega ja kaigastega tormatud,  keAwrõegad tõmmati wad ja mitmed raskemast haawastwad.  Sandarmid psgenesiwad kasarmisse, kuhu rahwahulgad  jächle tormata tahtstwad. Shaudarmid andsiwad tuld. miS rahwa-hulgad ühest ara jsoksiwad. Esimehed  on kmm wõelud. Daanimaait. KuuingaS pidi WieSbaden'isse reisima, on aga oma re>su Lehekuu 20. (8.) pääwa peale jätnud, sest et Kronprmz w«wl kodu et olnud. Norramaa Kaitsemise-ühendns on nõuukS wõtnud, Schfchau juureõ Elbingsis üht torpedokreuzertt  ehitada lasta, mis ilma söeatarwitusteta 605,000 marka maksma tuled. Raha selleks ?>rjawad Norramaa naesterahwad oma keskis. StorthingtS on ette pandud, et Ministrite lahtivalumise-kirjad ja protokollid Slorthingi ette piawad pandud saama. See ettepanek pidi Lehekuu 8. (Jürikuu 26.) pääwal arutamise alla wõetuv saama. Belgia st. Dynamiti-kurjategu Schentl kloostre-kirikuS on läbi ktmlalud ja AnarchistlaSte teuZs leitud. Schweiz'ifi. Basel'iZ on müürisepad Lehekuu 6. (Jürikua  24.) pääwal tõrkuma läinud. Politsei abiks kommanderiti  neli Tuletõrjujate-kompanied. Ehituse - meistrid wõtstwad nõuukS, ka tööd seisma jätta. Tõrkujad wotflwad  Shtal nõuuks, kõigist jõuust edasi tõrkuda. Politseidepartemenlist  kuulutati noomimist tõrkujatele, et nemad ennast korra-rtkumise eest hoidma piawad. —Kuulus looduse-uurija  Karl Vogt, AustriaP päritud, üw Idealist,  kes arwab, et inimesed ennast ise, ilma pühakirjata, wooruseS pidada wõiwad, on Lehekuu 6. (Jürikuu 24.) pääwal Genfis ära surnud. JugliSMKKlt, Kui Parlamentis Lehekuu 2. (Jürikuu 20.) pääwa! budgeti (riigi. majapidamist) arutati, siis kaedasiwad pea kõik kõneleiod, et WalitsuS hädaSse langenud  põllutöö heaks ühtigi ei teha. Rahaminister waStaS, et tema põllutööst ikka elawat osa nwtta, aga häda kergitamiseks  ei olla raha. Inglismaal olla maksud pea juba sellele piirele jõudnud, millest enam Ae minna ei wõi> Ka lirimaa asjad seisawad ParlaMZntis jälle elawaÄru tamse all. Seal m ette pandud lirimaa mndmimetatud  sundmusr- s e a d n s i, mis Mwd saiwad, ku- kes lirimaale isi talli tust oma enese Parlsmentiga  ja kõige Walitsusegs päriwad, seal nurjatumaid kurjategusi tegiwad, põletasiwad, Mõrtsukategust tegwad, teise erakonna liigete loomade kõhud lahti, sabad ja kõrwad  ära leikastwad j. n, tagasi wõetud saaksiwad. Niisamati  päritakse ka, et rentnikud, kes oma renti mitte ei maksa, sellepärast omaist kohtadest mitte ei pia -välja heidetud saama, ja et need, kes juba, kui ka juba aastate kaupa, -võlgade pärast wälja heidetud -n, kohad tagasi saama piawad. Muidugi ei luba Parlamenti healedemamuS  wiimast pärimist mitte ja Pealttuba ei saaks üht seesugust Alttua-nõuuVõtmift iialgi kinnitama, mis kõige loomusMu ja seadusliku waranduse-õiguse wasta oleks ja ka nende õiguste külge puuduks, kes wõlgade pärast wäljaheidetud  rentijate kohtad omale rentinud su, sellepärast ei tee need pärimised muud kui tuska ja kära. Tundmuseseadust  maha jätta on Minas Vähese healedk-mamusega wasta wõtnud. üks lirilaste-eestkostja, O'DaMon Rossa, kes koguni mitte Pmiammti-liigk el ole, IäZS oma lubagK kõne-lawale ja pidaS nii däbematat kõnet, et teda Nälja Midi ja ukse-hsidzatele käsk aM, teda iialgi enam Wse lasta. Lehekuu 8. (Jürikuu 26.) pääwal peeti St. Jomes-halleS Argyle Herzogi juhatusel suurt tsrZlemisemeetingit  (kogu) ülekohtu ia wagiwalla wasta Armenia's Türgi kohtute ja Wõimusmeests poolest. Üks Gladston, kiri sai ette inetud js Vaimustusega wasta wõetud. Tüli Nicaragua riigiga Kesk-Amerika's, on lepitatud, kahjutasumift on kahe nädali käitus maksa lubatud.  Inglismaa söealaewad on Corllttho lahelt ara sõitnud, ainult «,Roya! Arthur" su senna jäänud. Mitmed Lõuni-Amxrika-riigld on Präsident ZeZavala'ls nssm annud, seda raha wastawaidlenusega maksa ja ennast nendega Inglismaa kaupade sissewedamise wasta ühendada, tüliasza  aga ühe Wahs - Zohtu otsustamise alla anda. -- Uganda'st, Kksk-Aftcka'st, olla Kabaregs senna sseawäge  saatnud, ?eS Uganda mõlemitssss maakondadssse tungima viawad. Nende wasta olla nõuu wõetud. Koluni  ede Alamsskrekär (Minister) andis teada, üks ohwitfer olla WZlza saadetud , seoa jagu Amaksuga - maast , miS mitte Portugali kaitsuss all ei seisa, Inglismaa kaitsewaldkonuaks  kuulutama. Weiked riigid peameeste Mahlaleni,  Sambaa'! Umbegesa ja teiste waZitsuse all Znimaast põhjapool, ssiSta Inglismaa karwiwse-ringkondaS. Transwaal'il  (HollaudlaSts Taluriigil) si olla sea! õigusi. Inglismaa ei olla waenli? Transvaa!'! waSta, Walitsus saada aga Inglismaa õigust kõikumata kinni pidama. Kuuingapraua aseme! lähch Dorki Herzog, Kuningapraya kolmas poeg, kie!'lSse Saksamaa kauali-pidule. Dachtlaewa AOsborue" veal sõidab tema Hamburgisse, kus Inglismaa  laewusti! teda ootab. Hollandi Kuningapmuüwalitseja  ja Kuuinga-prinZess läkfiwad Lehe yn Z. (Jürikuu  20.) pääwal Wlndsorllsse, KmingiMaM Victoria wõerusele. PrmüsnZmKHlt. AnstriaMngrumaa Zosd'k Graf Woltensteiu'T?Kstburg, kukkus Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal Bois de Bon!oWe's hsduss seljast, zäi hobuse  alla ja murdis ühe külje/uu. Kartust tema elu ja terwise eest ei ole. ÕZsel wasta Lchettm 7. (Jürikuu 25.) pääwa põrkas Inglismaa aurulaew ,Wvodlands" GaScogne-lahel Prantsusmaa kolmmasti-laewa .Danube" waSta, mis põhja wajus ja mille pealt Z Prantslast surma saanud on. Madaga s k a r' i s on HowalaSte  tähtjas seisupaik Maroway, Bostibuka jse ääres kilometrit eemal, Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal Prantslastest sisse Võetud. Howalastest olla ZM meest langenud, nende keskis tähtsamad peamehed. Tähtsaid,  Bneni ja Tagate Kubernõri. ka Kuuingapraua enese paberid olla kätle saadud; Sakslawenlased halkata ennast alla heitma. Prantsusmaa sõeameeste terwiS olla hea. Kõik Prantsusmaa lehed kirjutamas rõõmuga selle üle et Javani Walitsus Prantusfmaa, Saksamaa ja Wenemaa  ühise elteaswmise järges omaist endistest pärimistest palju järel annud ja rahu nüüd Ida.Wa's kinnitatud on. Prantslased wõida nüüd parema usaldusega Saksamaa kanali-pidust osa wõtta. ' JlkliAst. FlvrenM algati Lehekuu 2. (Jürikuu 20.) pääwal protsessi aealehe-kirjutaja Bändi mõrtsuka Luccheft ja tema seltsilaste waSta. Tema on tunnistanud, st tema Mda pärast" AnarchistlaSte sekka läinud olla. M teine Anarchistlane, Romiti, olla teda kurjateuls kihutanud. —- Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal tuliwad wiis Siami Prinzi GenuaSse. Papsi Leo XM. on oma polllika-testamenli  Kardinalide ja teiste kiriklikude aun- ja mõimus-meeSte kätte annud. Tema soowib, et tema järeltulija  pärast tema surma ruttu walilud saaks. Tema karta wseraste riikide waheletuiemist ja ühe PapSti waltmist,  kes mitte tema poltlika jälgedes ei käi. Papsi on oma NimtiuStele (Saadikutele) käsku annud, wõeraSte riikide WalitsuSte juures toimetada, et nemad ItalialaSte Kogudufe-nsuukogu päris aga selle eest kõrget, 100,000 franki suurt, hinda. Inglased piawad kord werd andma/ ütleS Kapitän iseenesele, ,weel kaks kunai kolm õnnelikku sõitu Kanali peal ja schlosS on minu ja mina heidan rahu-põlwele/ Korsari arutegemine ei läinud sel korra! õiete täide, kulda meie pea näha saame. Tema sõitis jälle merele ja oli juba 40 kunui 50 penikoormat sõitnud, ilma et midagi tasinvat leidnud oleks. Ainult wiletlad heina- ja laudade-laewad oliwad temale wasta tulnud, künna tema wiimaks taewa-langul ühe uhke laewa kuju nägi, mis, kuida asjad näilafiwad, kerge wõtta oli. Mis kena omnibus (sõitjate-wanker kõikidele), pilkaS Kapitän. Kas piame sellele postitõllale oma wõeruskäiguga  auu tegema? Hea, läheme lühikesele wiisakusewöeruskäigule/  ja laew muutis oma kursi (joont) ja leudaS waenlase poole. Mida rohkem korsor oma eesmargi poole pudis, seda rohkem pilkas tema selle laewa laiskuse üle meresõidurtislade  keskis. Hirmu alla langenud laew seifis liikumata  nagu saar. Ka meestekoima keskiS ei puudunud naljalustest: ... ... Wahest M see üks magaja walaskala, wahest kogun: üks Wur kiwwnn... meie tahame teda juba lõuueks lauale pannal Meil oleks aga hea õnn. kui see ükõ Ida- Zndia.seltft laew ja theega täidetud oleks; üks nael makfab  nüüd ilma naljata 100 franki. ... Wöi wahest weab see kaneel'; ja .kaneel jaab nüüd kullaga üles kaalutud/ (Järg tuleb.)