Saarlane lk s. Teisipäewal, 3. Wevruaril 1893. X. aastakäik. maksab- Pooles aastas 1 „ AZ „ Ilmub igal toisipcroivcrt. KuresaareS nr. 17. Saarlase toimetusele,Kuresaares. Kuulutuse rida eh? selle ruum MD Kltildisk pglitil!» aj-iltdt «oa- ja liaaarahsale. MM Kurt-tummadest. Kõne, mida Kaarma õpetaja herra F. Edcrberg Kolme kuninga päetval Saaremaa Karskuse seltsis pidas. (Ots.) Pääle selle on kaugemal Wenemaal weel kolm kurttummade kooli olemas: Moskwas, Warssawis ja ühes Lõuna Wenemaa Saksa asutuses. Soomemaal on ka neli kurttummade kooli, niisamuti neli kooli ka meie Ballita  aa l. Need on nimelt: Riias Sakslastele,  Miitawis ja Wol m aris  Lätlastele ja Wändras, Pärnu maal, Eestlastele. Wändra kurttummade kool on ainus kool, kus Eesti kurttummad lapsed õpetust wõiwad saada. Seda asutas 25 aaSta eest õpetaja Sokolowski. Kooli juhatajaks on praegu meel esimene Eesti kurttummade koolmeister, auuwäärt Egl o n. Sääl koolis on ka paar Saare poega õpetust saanud. Nüüd on kooli tahtjaid  juba nii palju, et maja ei suuda neid wastu wõtta. Meie siit mere tagant ei wõi oma lapsi nii kaugele saata, ei jõua ka seitsme aastast kosti ja kooli raha oma kurttumma  lastele muretseda. Aga ometi käsib Issand kõiki inimesi tema jüngriks teha ja on ise meile eesmärgiks „ehwata" hüüdnud.  Kurttummad tahtwad leeri tulla, aga õpetaja ei wõi õpetamata kurttumma Jumala armule wastu wõtta. Mis nüüd? Sellepärast on Saaremaa õpetajad nõuks wõtnud Saaremaale ühtwäikest kurttummade kooli asutada. Üks Püha kihelkonna koolmeister, M. Rahnel, on juba Wändras koolmeistri ameti wastu ennast ette walmistamas. Aga kust tuleb raha kooli asutamiseks? Ükspäinis nende heldete inimeste käest, kes waest ligimest ka tcuga möiStawad armastada. Kapitali meil ei ole mitte, aga armastus wöib kõik teha. Armastus on kõiki kurttummade  koolisid asutanud; loodame, et ka Saaremaal nii palju armastust on, et meie kurttummade häda woiks wähcndatud  saada. Walmista siis ka sina omalt poolt kurttummadele rõõmu, et Jumalal jälle wöiks siuust rõõmu alla. Kuulgem weel lõpetuseks ühe niisuguse kurttumma lapse Jõulu laulu, kes juba Jõulu lapsukest on tundma õppinud: Rõõmsad Jõulukellad hüütavad Läbi õhtu -vaikuse. Ingli koorid kiites laulmad: „Rahu maa pääi" ilmale. Hi-lgwal Jõulu tule walgel Lapsukesed -väetimad Rõõmsal südamel ja palgel Tacwa Isa kiidawad. Jõulu! kaunis, armas kaja! Jõulu, kaunim püha sai Rikka, nii kui -vaese maja Ehid rahu, rõõmuga. Armsatega pühal tunnil Jõulu puu all -viibides Tõuseb tasa, -vaiksel sunnil Jõulu rõõm mull südames. Sest ka minu suure tõttab Täna Õnnistegija, Armsaste mind kõrwai wõtab. Hüüab uuest: „ehwata." Ei küll tungi kella hääled Läbi lukkus körwadest; Siiski tõuSwad rõõmu laulud Üles poole südamest. Ehk küll puuduliselt huuled Aud ivad tänu tunnistust. Jumal, oma kiitust kuuled Siiski kurdi lapse suust. Ligimised halastusel Andwad abi heldeste. Kristus ütteb: „Mis sa waesel Teinud, tegid minule." Mullgi tulcehies hiilgab Jmeivalgel Jõulu puu. Kalli! pühal öösel saadab Kiitma südame ja suu. Taewa Isa poole õhkan. Ei ta hetdus meelest kau! Jõulu laulu rõõmsast laulan: „Jumalale olgu auu!" Üleskutse. Armsad Kuresaarlased ja Saare rahwasl Armastus Jumala ja ligemise waStu kihutab meid missioni tööle kaugele tundmata paganate maale. Rõõmuga ohrverdame  meie igal aastal omad weeringad seks otstarbeks, et nad omast waimupimedusest  päästetud ja igawese elu walgusele kutsutud saaksid. Meie eneste seas on aga weel üks missioni-pöld, mille heaks siit Õigus wöidab. 5 ,)-ran, n r järele. Wähe mäletas meel see ehk teine seda juttu, et see õitSwa poiss korraga häkitselt kaduma oli läinud, et mana Jessi, tema hoidja, oma kaswandiku kadumise üle, mure ja kurwastuse pärast surnud oli, ning et wiimaks Anton, ilma et üht märki ehk tähendust oleks järel jätnud, Tortuga saarelt kadund oli. Ükski inimene ei olnud sest ajast temast teadust saanud, ja nõnda oli ta siis aega mööda hoopis unustuse jäenud. Polnud ka ime nende julgete meeste tegude juures, kelledele elu nii halw näitas, et nad seda iga silmapilk ja mõtlemata tühja asja eest mängiks panamad. Anton, Jessi ja Hugo olimad kadunud, kui mere laene, kes teistest neeldub saab, ning mitte üht märki ei olnud nad järele jätnud. Ühel ilusal Septembri homikul istusinad  saja -aastase lõhmuse all künka otsas graf Wilhelm oma abikaasaga bomiku söögi juures. Rõõinulik naer läikis grasi palgel, ta sirutas ennast aia-tooli päale, ja waariS rõõmsa silmadega ilusa wälja paale. lial ei tunne ma ennast nii kerge ja prii, armas Anna. ütles ta oma abikaasale,  kui sell ilusal homikul, kuS ilus Jumala-loomus unest ärkab, ning hiilgan paiks oma tänu ohwrid toob. Waata ometi, kui arwamata ilus täna jälle maa meie ees seisab! Anna tõstis oma lahked, sinised silmad ülcSse ja waatis mõni minut seda tõesti ilust paistnust. Kumbgi ei wäsinud igal päewal sestsamast rõõmustada, kuida üks kallis ja hea süda iialgi rõõmu ja sügama tänuta Looja wastu, kelle imest rikka käest kõik loomuse ilu ja anu tehtud on, kes teda sigida ja kosuda laseb tema otsata kenadust ja wärskust maata ci mm. Ning see kohake lõhmuse all, kes km roheline katus oma tihedaid lehti selle üle wälja lamas, oli just see kaht, I kust kõik loomuse ilu omas tsrwes suuruses l näha mõis. Pisut paremat kät, mõni ! sada sammu mäs-orjast eemal, kell" lõhmus kaSwiS, seisis loss Lill oma tugewate tornidega keskel maga saarde ja tammede seas, kes rink uim r müüride kaswasimad. Ilus tee wns lõhmuse  juurest lossi juure, kelle paremal pool ilus puiestik oli, mille sees magad hirmed ja põdrad enda toita lcidsimad. Wassaku! pool Icikas jõgi orgust läbi, kelle ümber ümmargused mäe-küngad otsast künni orguni puudest kaetud oliwad. All orgus oliwad rammusad heinamaad. Mõningad i kenad puu-salgad seisiivad üksikult nende I paal, ning siin ja sääl nähti üksikud majad i ja mõned wesked olewad kelle klaperdamist tuule õhk wahest kuuni lõhmuseni tõi. Wee! kenamat näitust nügiwad silinad öh:u voole s waates, kus äkitselt mõlemal pool mägede wahelt lage org wälja pääle läks, kes nii kaugele kui silm ulatas, kui priske aed näis olewad. Mõned torni otsad ja punased  katused paistsiwad wilja põldude ja puude tagant, ning jõgi, kes kui läikiw madu mitmes köwerustes edasi läks, raiskas pea siin, pea sääl päikese kiired tagasi, kui tahaks ta weel lahkudes ilusaid mägesid kord näha, kes tema selges laenetes mänginud oliwad. Täna iseäranis oli kõik see maa ütlemata ilus. Mõned külmad ööd oliwad puudele sügisest nägu annud. Päike paistis sinisest taewast armsalt kollaste puulehtede pääle, kes juba rohelistest  wäljadest linkides paistsiwad. Kui iemandid Mkifiwad millionid kaste-tilgad rohu pääl orgus. Kerge udu kõikus siin ja sääl lageda pääl mägedest kaudu. Weske paisud all orgus läikisiwad igas wikerkaari wärwis, tass tungis liikuma tööliste krabin, wee kohin, kes wahutes weske rataste üle kargas, mõne wankri mürin, kes orgust ülcsse ja alla sõitsiwad, lõhmuse juure üles. Muidu oli kõik wagusi ja tasa, kõik hingas rahu ja armastust. ZZaewalt  et üks rähn ühe ködund puu kallal raijuS. Kuni grar oina abikaasaga ikka weel waatmises kadund oliwad, ja mõned üksikud  sõnad Leu:.' teisega räükisiwad, kes tõeste nende tundmist poolikult awaldasiwad, tuli üks noor mces kuueteistme aasta aruline  ja üks tahetcistme aastane tüdruk,