 ja seitse käsku weikede lindude kaitsemiseks  ette suetud ja uued liiked üles wõetud. Need käsud on järgmised: ,Mele tõutame südamega ja käega, igal aeal järgmiste  käskude järel käia ja neid täita. Esimene käsk: Meie ei pia iialgi ühte looma piinama ega temaga kurjast ümber käima. Teine käsk: Meie piame kõiki linnupoegi ja weikeid lindufi kaitsema. Kolmas käsk: Meie ei pia linnupesast mitte lõhkuma, ei mune neist wälja wõtma, ei poegadele häda tegema ega neid ühegil «viisil hirmutama. Neljas käsk: Meie ei pia lindusi iialgi surmama, ei püssidega ega aamu-uooledega laskma ega kiwidega Viskama, ei neid lingudega ega ühegil teisel «viisil püüdma. Wiies käsk: Meie ei pia iialgi weikeid lindusi kinni Võtma ega puurides pidama, peale Kanaria-liudude, kes, sest et nemad puuris sündinud on, Vabadust ei tunne, sellest aru ei saa ega ka meie maal wäljas elada ei wõi. KuueS käsk: Meie piame, nii palju kui meil Võimalik, kõiki Soomemaa weikeid lindusi lahti laskma. Meie piame neid ilmasüütä wangifi wabastama. SeitSmes käsk: Meie piame püüdma kõiki neid, kes weikeid lindusi kinni püüawad, surmawad ehk waewawad, palwekega ja seletawate manitsustega juhatada, seda kölwatumat tegu maha jätma. Meie piame neid nii kaua ja nii südamest paluma, künni nemad wiimaks kuulma piawad, sest armastusega ja paiwetega «võidetakse ka kõige Valjumat südant. Seda kõiki tõutame meie armastusest Jumala ja tema looduse ja tänust lindude laulu wasia. Sest kirjutatud on: wiis warblast kahe Veeringi eest ei müüda, ja ühte ainust ei ole Jumala ees ära unustatud/ Luk. 12, 6. Lehekuii-sellsi tiiked on kõik lapsed ja lastesõbrad Soomemaal, keS ennast allkirjaga kohustawad, neid seitset käsku pidada. Lehekmi-seltsi sekka astumiseks on laste! oma «vanemate ja kooliõpetajate luba tarwis. Lehekuuseltfi  liigetel on õigus Lehekuu-pidul seltsi tähte, üht sulge mütsi ehk kübara kulges, ühe iseäralise punase tähega, kanda. Nemad saawad sellega ühes ka õigust, oma allkirja  alla tähed üll. V. (Mai-Vereiu, Mai- ehk Lehekuuühendus)  panna. Neil on weel õigus, igal aastal üht Mai-Kuningast ehk Mai-Kuningaprauat walida, kes nende pea on ja neid Mai-pidul juhatab. See, kes oma tõutust  murrab, saab seltsist walja lükatud ja ei tohi seltsi tähte mitte enam kanda. Aga kõik seltsi head ja truuwid liiked piawad üksteist selle ühenduse osaliseks pidama ja iseäralisel wiifil (kaks sõrme otsa-efise peale pannes) teretama.  Lehekuu-selts on Lehekuu 1. pääwal 1870 Helsingis  asutatud, 1. Joh. 4, 16. Kuida iseenesest arwaka, ei puudu need käsud röõwlindude  ega korralisel jahttaeal jahi-lindude külge. Meie omalt poolelt arwame aga, et lapsed ka rõöwlindlide vesade kohta nende käskude järel käima piaksiwad. Lapsed ei ole looduse parandajateks kutsutud, nemad ei oska rööwlindnds ja teiste lindude wahel õiete wahet teha ja wiimakS teeb ?a rööwttndude pesade wäljawõtmme, wanade lindude kurwa kisendamise saatmisel, laske südant waljuks. Zeitnng" lisab omalt poolelt kaht soowimist juure: 1) Et poisikesed aidades lindudele pesa-kastisi üles panekstwad, kes seal siis kergemini pesitakstwad ja aida rööwikntcst puhastakfiwad. 2) Et linnupesad lindude kõige kardetawamate Vaenlaste, kaSside, eest kaitsetud saaksiwad. Kui meie mitte ei eksi, siis oleme kuulnud, et ka mõned koolmeistrid meie kodumaal selles asjaS hakatust teinud on. Meie soowime neile selleks edaspidi jõudu, rõõmsat tahtmist  ja rohkest järeltegijaid. Wõib olla, et mõni lugeja seda asja /ühjaks lapsemänguks piab, millega .meestel ühtegi tegemist ei olla, mis tähelepanemiseks liiga tühine olla. Aga pealeselle, mis Püha-kirjaS ,lastest  ja meie seisuspaigast laste kohta üteldud on, ütleb ka üks kuulas ilmalik mees: „Sügaw tõfiduS on sagedast lapselikkus mängus/ Ja just selles on oma wäga sügaw tõsiduS. Aast-aastalt kipuwad meie metsad,  nurmed ja aiad laullindudest tühjemaks minema ja sellega kaswawad rööwikute hulgad ikka suuremaks, keS aidades ja põldudel määramata kahju teemad. Lindude kaitsemiseks piab midagi tehtud saama, kui lindude puudus meie metsast ja puiestikkusi mitte kurwaks ja igawaks, ja meie Viljapuid ja põldufi Viljast kehwaks ei pia tegema. Peale selle on aga seesugused püüdmised ükS wägew abinõu  laste-kaswatamises, miS puhtust ja heldust südames kinnitab ja toorust Võimust wõita ei lase. Päike tõuseb  juba jälle pääw-pääwalt kõrgemale, enne kui õiete aru saame, on kena kewade jälle kätte jõudnud. KaS ei oleks Vanematel, kooliõpetajatel ja lastekaswatafatel mitte Võimalik,  üht seesugust nõuu juba tulemaks kewadeks äratada ja korda saata? Lastele teeks see wist rõõmu ja kaswataks nende seeS seda kohuse-tundmist, mis neil omal aeal kui tulewiku kodanikkudel nii wäga tarwis läheb. Rahwa juhatuseks kallitustes Notaride juures kirjutab üks Notar Zeittmgis-, et allkirjade ja dokumentide tõekstunuiStamiseks sellest küll m ole, kui tundmata inimesed ueid kirjast Notari juure toomad  chk koguni teiste läbi saadawad. Igaüks, keS ise Notaril tuttaiv o««, piab oma allkirja kas tema nähes kirjutama  ehk ise tema ees omaks tunnistama. Kes aga Notaril mitte tuutud ei ole, see piab kahe Notaril iullawa tunnistaja läbi ehk ühel teisel uStalawal wüsil tõeks tegema,  et tema tõeste see on, kelleks tema ennast nimetab, mis üle protokoll üleS Võetud saab. Ilma selleta ei ole Notaridel luba allkirjast ega dokumeutisi tõeks tunnistada. Wene paberraha 100 rubla eest maksel: Berlini börsil Jõulukuu 29. paäwal 225 marka 75 penuigat.  Hõberubla hind kuldrubla «vasta ou Wenemaal Näärikuu  1. pääwast Jürikuu 1. pääwaui 70 kopika peale määratud,  Saksamaa markadel on täis kulla-hiud ja sedawiist teeksiwad 100 rubla hettsewat hõberaha 226 marka 76 pmnigat walja. Verliuis ei ole siis nüüd wahel Weuemaa  paberraha ja helisewa hõberaha wahel ena»» suuremaks  arwatud kui 1 mark 1 peunig 100 rubla peale. See on ka üks tähtjaS rahu sõnum uueks aastaks, kuida seda juba kaua aega enam nii selgest kuuldud ei ole. Tuletikku d e - m a k S , millest aastaks 1888 umbes 1 million rubla sissetulemist ette arwatud ott, on tõe poolest 2,709,368 rubla sisse kanuud. Weue riikis ou tähendatud aastal ülepea 278 lttlelikwwabrilul olnud ja neis on 59 355 mi litoni tükki tuletikk,isi tehtud. Raudtee Vedu raha Tallinna ja Väitiski «vahel, mis sen ui 5 rubla 40 kopikat wagoui peal! ott, on 17 rubla 64 kopika peale tõstetud. Tallinna kaupmehed on kohalises paikas selle üle kaebaund ja Vähendamist olla ka loota. Ta ll iu uauu e We u e ?athedral-kirik>r ehitamiseks ou Peterburgi kaupmees A. A Wologdiu 10,000 rubla kinkinud. Talwekuu 28. pääwal jooksis aurula e w ,V la g d o«/ 25,000 puuda kaertega Tallinna sadamast  walja ja ei olnud sellest semu ühtigi kuulda. Hiljuti ou nüüd mõned bojed selle laewa ulmega ja Üks plekkkarp  selleiauia laeiva paberitega Haugö rauda «ihutud, niisamati  ka kaeru Soomemaa rauda. Arwatakse. et laew kusagil kiuni jooksnud ja uieeStekoud ehk paalidega maale minna tahtnud, mis wist käärides hukka läinud ja meestekond  uppunud on. Jõulukuu 23. paäwal, lõuue aeal, ou Weue-turul Saue «valla talumehe Jakob Steiumauni hobune ja wankcr, kuS neli kotti kartuhwlid peal oli, ära Varastatud. Margad, eudine waug Jaan Trippel ja talupoeg Jüri Reimanu, saiwad peremehest hobusega ja waukrega Makeri-uulitsal kinni Võetud, läbi pekselnd ja siis Politseisse «viidud. Kartuhwlid oliwad juba komale saadetud! Öösel waSla Jõulukuu 26. pääwa leidis Pristawi-abikine Audersoi: Gousiori-uiitttsal kokni kahkiaft meest, kes teda nähes ära jookflwad. ühe sai Poliiselpealik  Suurel Tartu-maanteel kätte ja hakkas tema kasukakraest  kinni, keS aga kasuka maha jättis ja edasi jooksis. Politsei-pealiku wile peale tuli üks Politsei-soldak appi ja Võttis ühe kaabaka, Erpe, kluni, kes eune jooksteS kaheksa üliknube, mis wist Varastatud ou. maha oli wiSkauud. Üks neist kaabakatest on kui Jüri llöahter ära tuutud. Teda otsiti ja loodeti ka kolmaudemat käite saada. Baltiskist, Jõulukuu 31. paäwal. Aasta lõpuks ott heile homiku sula maa «vähese tumega kaetud. Õhta poole hakkas külmetama ja laua homilu ott 3 graadi külma. Ehk on wana aastaga nüüd ka need sopased aead ja niisked, udused ilmad lõppenud, mis mi igawod oliwad, talwist tallitust takistaflwad ja terwise peale kippustwad. Järwamaalt. Jõulukuu 18. paäwal läks Aawere waldaS  taluperemehe Peter W. elumaja ahjust põlema ja põles täitsa maha. Peremees kargas läbi kiile majaSse, oma raha, 50 rubla, wäkja tooma, sai aga selle juureS nii kangest põletatud, et järgulisel paäwal hirmsa waiuga ära sari. Nakwerest. Jõiittikuu26 paäwal kiiri Nattvere «vakshallis  Staatsrath Dr. Fordina n d Hefftl er äkitselt ära, kes oma abikaasaga Peterbmgist oina sugulaste  wõerusele Rakweces ja Kundas tulnud oli. Juba Jõhwis oli Dr. Hefftler haige olnud, sai Nakmeres wagouist  wakshalli apthekisie kantud ja heitis seal lühikese aea pärast hinge, kui ka arstlik abi käepärast oli. Dr. Hesstler oli aastal j 842 Rakweres sündinud, Tartus studeriuud ja kui arst tähtsat ametit Nikolai-hospidatiS saanud, kus tema truuivuS ja osawuS neuda ära tuntud saiwad, et tema juba kohaliselt noores põlweS StaalSrathl au uu ime ja mitmed  auunimed ja «uitmed auutähed saanud oli. Kui arst ja iuimeste-fõber, waeske teenistuseks ikka «valmis, kui kõrgest õpetatud ja südame ja wainm poolest harltatud mees, on tema kõikide auuStust ja armastust teeninud ja fee olgu tema leinajatele omakfetele kinnituseks. Körgesiõuusa Keiser Aleksander 11. 25aastase walitfuse-jubiläumi  mälestuseks oli Rakwere kogudus 500 rubla korjanud ja selle intressid ühe Rakwere kogudusest päritud kehwa poeglapse abirahaks määranud, kes Rakwere Kreiskoolis käib. Kai Kreiskool ära kautatud sai, siis oli Linnasaadikute-kogu Lehekuu 25. pääwal 1888 määranud, et need intressid ühe Rakwere «vaeselapse abirahaks pisimad  tarwitatud saama, kes Vaestemajast Linnakoolis käia tahaks ja wõiks. See otsus ei saanud ülemal! poolelt mitte kinnitatud ja sellepärast intressid seani alles hoitud, kuuni kõrgemalt poolelt oisns tuleks. See otsus ou nüüd tulnud. See raha piab Nahwakoottde-Zuspektori kätte ja selle üle Kubernerile sõnumil antud saama. Tartust. Jõulukuu 23. pääwal ou Tartus ü's õnnetus  juhtunud, mis laiades ringkondades suurt osawõtmist äratab. ÜkS üheiwbufe-woorimees oli Toompealt alla sõitmas, iahtiS järSknl teel ümber pöörata, wauker kukkus ümber, Voorimees sai Välja paisatud ja «rist on ka üks aeS tatti läinud. Hobune löhkuS pidamata alla ja Henuiugsoni  maja nurgal Professor Dr. Eduard vou Mahlt üle, kel raskest «vigastatud ja ttiiuiknSse kantud sai. Seal leili, ei kakS küllelnud katki ja wist ka üks neer ja M soolikas «viga saanud on. Kuulsa Professori elu eest oli kartus, Viimased sõnumid auuawad aga lootust. Üks omast kohast weel knrwem ja koledam lugu juhttts Jõululaupääwa õhtal. Kuuramaalt päritud Adolf vou Grot, 36 aasiat wana, ou duellis laugeuud. Kuul oli iiecru sisse läinud ja kolmandemal pääwal suri õnnetu ära. Teiua wasla»lr, ka Kuuramaalt päritud, olla ennast ise kohtu alla aimud Jõulukuu 22. pääwal ou üks teenija tüdruk suurkooli  kliiuikaS weejälestnseSse (Lyssa) ära surnud. Mllla, kus ja kuida keda kistud, seda ei ole selgeks teha wõidud. Uks nädal enne seda oli tema haiglaseks jäänud, Jõulukuu 21. pääwal oli neelamine takistatud, järgmisel pääwal läks iema kliinikusse ja suri seal pea suure «valuga ära. Snurkoott-kttlnikaS ott Jõuluõhtul haigetele Jõulupuu  Valmistatud. Suures baraka-saalis seisis kuusk küüulatega uhkest Valgustatud, mille ümber ennast haiged koguffwad. Kelle häda keda üleS tõusta ei lasknud, see sai raami peal sisse kantud eh? sõilloott peal sisse weereialud,  kõileidega pühapidust osa wõtma. Kui üks Jõululaul  luuleiud oli, siis jägasiwad Professor ja tema abiline kingitusi, maiuS-aSjn, raamatuid igaühe keeles, taskunuge j. n. e. haigetele ja hospidali teenijatele, ühe Jõululauluga  sai kena pidu lõpetatud. Tartu suurkooli kaSwaudikkudefl on üks Klbum AeuäsWiaum s. o. kõige nende uiiltekiri ja elulugu walja autud, kes aastast 1802 seal studeriuud on, utt palju kui raamatu tegijad, Ar u o l d H a s s e l b l a t l ja Dr. G. Otto, ueiide elulugudest teada ou saada Võinud. Seal leitakse 1007 lehekülje peal 14,331 uime. Raama: maksab  5 rubla. Tartu Gym nasin mist on sek korral 23 noort meest sunrkooli-küpsnsega walja laStud. N>.nde keskis on, kuida iseäralise rõõmuga lahendame, kuus talupoja poega ja üks koolmeistri poeg. Meie soowime neile head tahtmist ja jõudu sellel joonel, mida teised Eesti rahwapojad,  keS juba eune suurkooli kodanikkudeks saanud oliwad, omas wnmaseS kirjas. omaS üles uäitanud ou. Saagu neist meie kodumaa ehted ja Eestimaa rahwa sool, rohwufe kinnituseks tasasel joonel. Peipsi j ärwel, Tartu maakonna randas ou, kuida Mustweke külast kirjutatakse, Jöulukuu  7. pääwat suur õ,inetus juhiuund. Ilm oli sulaks läinud, kange tuul puhus ja noor jm Peipsi järwel oli lõhkenud, mis läbi hulk kalamehi enam oma randa ei peasüüd ja Oudowa muna poole minema haklasiwad. Nendest fattuS suur hulk ühe jr op peale, mis ennast kindlast jeafl kaugele ära lahutas. Õnneks kuuldi nende hüüdmist ja kolm paat!, mis poolteist werZla üle jea pidiivad  «veetud saama, ruilasiumd appi. Kolm korda söitsiwad paadid edasi ja tagasi ja tõiwad .32 inimest ja 12 hobust maale. Icapank ujus aga ikka eemale ja oli «viimaks 6 «versta kaugel; AA tuli peale ja teisel homikul ei o'uud jeapaugast ega selle peale jäänud inimestest ega hobustest ühtigi enam näha. Kui palju inimesi järwes sm ma saanud,  seda et olnud wee! teada. Kuuramaalk, MiitawiS asulas Knuramaa endine Mze-Kubemõr Barou Heyttng aastal 1873 maa Ametnikkud e - a b i k a S s a-. Kuida , VattS' kirjutab, on feslefl künni aastani 1888. s. o. 15 aasta kaikus, liigetele juba 14,215 rubla Wsepanbud kapitalist  ja peate selle Wwiseka ja tööta endistele ametnikku dcle ehk nende leVkrdeie ja waeskelasttle 25.985 rubla abiraha wäkja maksnud. KaSsaS on nüüd 67,973 rubla, sellest 32,942 rubla flSfepanijalele waljamakiclawat raha fa 35Ml rubla puudutamata põhjus-kapitali. Liiteid on kassal 139. ÖSftl wasta Jõul«:kuu ?. pääwa jooksis kolmmastishooner