Tallinna Sõber AK 3k. RelitelstkümneS aastakäik Tallinnas, MHMkun 15. PäSwal 1892. Ulköldiut aealthl Eesti rahVale »a«l ja likkgdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» ltindforS'i plirijate trükimaja»: aaStas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaSto» l rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla l rubla 70 kop. Awatulnted «aksawad iga rea ehk lelle aseme pealt S kop. . UeUtmised WKetses? ma- >a. SeUlnaa»: 4indtar»'l pärljale lrükiaiaja». Peteiü», : K, K-ela«at - O»»tarusi ». Aelrõerg. - «lipita» eZ, Bätta,r'l p»»i»t>. Mtjs«»»i», a. z. Aars»i rasmampavb. - Mar»a» >. «. »»«a «»re«r» I- Matka»: M. Nudalk. Aar,saar,» z KV Aange. --Maal! laid- N«kr°vi» rauta,õtse. Wastajo redaktor W. F. Elchhorn. s>ab s-ltiskis, - Nrlad iB-insch.or, - Register» Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Söeawäe-kohuse assust. Auntaht. > Wene talurahwa majapidamine. Uus raudtee taris. Wene theatred. Lahtimije-majad. Maa- i apthekid. Sukru-attsis. Tallinna walijate-mmeUrzad. Kohtu-otsnS. Wene piihadest. Keet- I .nma wch. - Pahateud. BM-kig : Ilmnd. HMtuS. .. MaMI. Tanust. -- Kmiramaalt Veter. wrgch. Scisriloiast. Uln» PUdaaraSomittt. -- Kvigct amkilonnaft. -- SovmcmaaN. - PNhwost - LodM«ahllane  nwrnMalcgu. - LaSK tapmijcd. MnSNst. P-'ymo,k. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti Sl'iS Mihklikuu õ. Pääwal. Saksamaast. Saksa Keisripraua Aug usta Victoria  on Mihklikuu 13. sl.) pääwal ühe Prinzessiga maha saanud. RsSm Keisrikojas on suur, sest pärast 6 poega, keda Kõrge paar omas 11. aaStaseS abi-eluS saanud,  on see Prinzess effmiüe tütar. Ema ja laps olla kohaliselt heaS terwiseS. Moabiti hospidalist on Mihltkuu  j (1.) pääwal w limane kholera-hatge wälja lastud ja Berlin on selle järel nüüd jälle kholer-ist MchaS. Niisamati on la Bremen kholerasi puhtaks tnflujStatud, kus juba mitu pääwa keegi enam kholeraSse haigeks jäänud ei olnud Selle wasta on Mihklikuu 12. (Leikuseknn 31 ) pääwal Stettin 'i s kolm inimest kholeraSse ära surnud, mis ühes sae-weSkis alganud oli. WeSkiS on töö seiSma pandud ja Politsei kuulutab seda rahwale ülespandud punasele sedelitega. Hamburgis oli lugu töbega endine. Mihklikuu 11. (Leikusekuu 39.) pääwa lõunast Mihklikuu 12 (Leikusekuu 31.) pääwa lõunent jäiwad seal 399 inimest kholeraSse haigeks ja 175 suriwad ära. Hamburgi Medicinal-Inspektor Dr. KraisS on ametist lahti laStud ja rahwaS on ennast selle üle rõõmustanud. Ka mitmed Hamburgi Politseiametnikud  saada ametist lahti laStud. Kedagi piab nüüd kord süüdlaseks tehtama, suurem süü langeda aga selle peale, et igas Saksamaa ühenduse-riikiS iseäralised tõbeseadused  on; see piab fiiS ka muudetud ja Riigipaäwale üks ühine riigi tõbede-seadus ette pandud saama Hamburgi  leskedele ja waeste-lastele, kelle toitjad kholeraSse surnud, korjatakse kõigel Saksamaal raha, mis korjamisest PreusS'i Prinz Heinrich'! abikaasa elawat osa wöiab. Juba olla umbeS ükS mi lii on marka koklu tulnud. Kohalise  statistika komitee aruande järel on Hamburg'iS Mihklikuu  19 (Leikusekuu 29 ) pääwani 13,238 inimest kholeraSse  haigeks jäänud ja 5895 ara surnud; teiSle sõnumite  järel on haigekS-jäämist 4626 ja suremist 191 » rohkem olnud. Ainult Mihklikuu 5. (Leikusekuu 24.) pääwal on kholera-hoSpidalist peale 39 surnukeha maha maetud, keda keegi et tunnud ja kelle juureS ka tunnistust ei leitud Suured manöwrid Rheini-maadel, Lothringen'iS,  Würtemberg is ja Baden iS on selleks sügiseks ära üteldud, et nende läbi kholera wälja lautatud ei saaks. M e tz'i s, Lothringen'iS, sai Mihklikuu 11. (Leikusekuu 39.) pääwal Keiser Wilhelm I. mäleSluse-sammas p>dulikult  katle alt wõetud. ZuureS oliwad sealine Maawalttseja  Würst Hohenlohe, palju Kindralid, pealikud kohalisest söeawäest, Metz i PiiSkop, palju teist ülemaid, söeawäge ja rahwast. Keiser Wilhelm 11. oli ennast juba ammu selle pidu peale rõõmustanud, millest tema Saksamaa Würstide ehk nende asemikkude keSkiS osa wõtta tahtis, on seda nõuu aga wiimaks maha jätnud, osalt wist ka kholera pärast. Saksent Walitsufe poolest on suur laat Leipzig'iS kholera pärast hilisemaks aeaks pidada ehk sel aaStal koguni pidamata jätta nöuukS wõetud, kui tõbi senui mitte kustunud ei ole; selleks uäib aga head lootust olema. Kui ka enamift läbi kõige Saksamaa üksikuid haigeks-jäämift ja suremist kholeraSse ette tulnud on, jiiski on need seal pea ainult inimeste juureS olnud, kes Hamburgist tuliwad ja keS MS ka lohe teistest lahutatud saiwad. Laiali-lagunemist nende kohakondade koduse rahwa sekka ei ole nähtud ja hirm kholera eest ou ka juba kaduma hakka nud. KuAriu-Mgrumautt. Erz herz og Fr au z Feedinand  dEste, AuStria Ungrumaa määratud aga weel mitte selleks nimetatud Kronvrinz, kellest kord kirju, tati, et tema Belgia PrinzesS Clementjne'ga kihlatud olla, minna Jõulukuul suurele maailma reisule, miS u udeS ükStetstkümluend kuud keStata. Selle suure reisu eeSmärk ei olla mitte Ükst noort Erzherzogi' maailmaga tnltawakS teha, maid Austria üleilmlise kaubaajaunsc kinnt-aurilekS kaugetel maadel ka AnStria meremäe wägewuft näidaia Erzherzog Franz Ferdinaud saada sellepärast ühe suure uue aegse söealaewa peal Jda-Zndia, ja Auõlra. lia meredele reisima, kuuni üheSse New-Seelandi sadamasse  ja sttS ühe era-aumlawa pea! Amerika'Sse, seal wist ka Chicago üleilmlisele näitusele minema. AuStria 17 üksikute rigimaade Maapääwad on Mihklikuu tt (Leiknseknn 28) pääwal aumtud. waremini kui muidu. Dnanimunst. Laewasõihnd Daa»rlmaa ja Rool st maa wahel oliwad Mihklikuu 9. (Leikusekmi 28) pääwal jätte nii palju rohkendatud, ei igal pääwal kaks aurulaeva reisijatega ja postiga Kopenhageni MalmõSle ssitsiwad ja asrulodja Helstngör i ja Helstngborg i wahel igal pääwal  käis. Äeadmised kholera nssewedamife waSta oliwad aga Rootsi raudas ikka weel wäga karmid. Hollnnd tst. Mihklikuu 19 (Leikusekuu 29.) pääwal on Rotterdami AS tööline kodusesse kholeraSse haigeks jäänud; Bysfenls on üks meed ,a MaasSloniSiS AS 1S aaStane lüdrnk settesse haigusesse surnud- DedemS Vaarti on ka ÜkS haigeks.jäämmx ksdttseSse kholrraSle eite tulnud. Lõuue Hollandi Mebicinallnspekior on str.i. lingen iS maiad läbi waatanud. kus haigeksjäämist A m kholeraSse leiti ja on nende majade desinfijirimist seadnud. Netgia'st. Mihklikuu 8. (Leikusekuu 27.) pääwal on. AntwerpMiS 9 haigeks-jaämist kholeraSse üles antud. Sluyvenbergi hospidalis saiwad 5 uut haige! üleS wõetud, 2 suriwad ja 5 saiwad kerweks. ülepea on selles pidalis 28 inimest kholeraSse ära surnud. MS komitee on kokku aStnnud, kholera-alnse Hamburgi hea?» raha korjama. Kauba-sellökonnad, kellel kaubatallituseb KongoriikiS  on, on sealt sõnumit Hodisteri all seisvale asmtallitajate  üle Lamami jõel ja Kongo jõe ülemal jooksul saanud. Selle järel on 9 asjatallitajat joadele tagasi tulnud; teistest on 2 Arablastest surmatud, 2 haiguSkeSse surnud, ükS õnnetumat surma saanud, 3 za Hodister ise on kadunud Teised sõnumid kinnitavad, et Hodister ArablaStesi surmatud on. Kongo-seltside anruiaewad ,Boi de BelgeS- ja Veernaert-, niisamati ka kõik kaubad Bena Kamba ja Yanga kauda-asutustest. on kaitsemise  alla peaStetud. Tütid Betgia ja Prantsusmaa wahel Kongo-riigt piirete pärast ei olla seletusele jõudmas. Oma söeawäge Kongo-riigt piirel keemad Prantslased itta peale tugevamaks. Wihawaen >a ktusilemifed Belgia ja Prantsusmaa kööliSle wahel keStasiwad edasi. BrüSsel'iS on ükS PranlsuS-keeliue aeakiri ilmuma hakkanud, mis kõiki maailma PaapSti õiguste kaitsemisele ja seltskonna muutmisele Rooma-KathMgi maimus kutsub. Bchmeiz'ist. Kohtupidamine raudte e-õunetuse Ae Mönchensteint juureS wiimasel aastal. kuS sild rongi all sisse kukkus ja patju i ulm esi surma sai, on maha jäätud. Läbiwaatamifed ja ülekuulamised on selgeks teinud, et seal kellegi peate tegemise ega Muise pärast süüd mõista ei ole. Ingttsmuntt. GlaSgow 'is ou Tööde seltside kongress Mihklikuu 11. (Leikusekuu 39.) pääwal ühel meelel ettepanekut  wasta wölnud, Parlamentile üht seadust ette panna, mis järel waefete wõeraste maale-tulemine ZngliSmaal  ära piab keelatud saama. Liverpool ist Hamburgisse  saad.tnd aurulaew ,Alladiu- tuli Mihklikuu 8. (Leikusekuu 27.) pääwal Falmouth t sadamasse. Peale kapteni oliwad teised pealikud ja kõik meeStekond Hamburgisse sõitmise wMa pannud, sest et seal kholera on. Laewa peremees kachaS selle üle, kohtnS sai aga wMapanijakele õigust antud. HulliSse tull Mihklikuu 14. (2.) pääwal aurulaew ,Holderuey- Kronsiadlist,  mille peal teel kakS kütjat kholeraSse ära surnud ja meresse maetud oliwad. Loew sai guarantane alla pandud. Indiast tulevad sõnumid, et söeawägi, mida ,Must mägedele- mässajale piire-suguarude waSla pidi saadetud saama, mitte senna ei lähe, sest nende suguarude  peamees, Hoschiu Aki, on sõnumit saatnud, et tema alla heita tahab. Selle asemel saada söeawäge Kuramt nõgumaase saadetud, sratifeid aS,n Asghantstani Emtriga ühel meelel korraldama, ja olla setteks 2099 meest 4 suurtükiga määratud. ZndiaS saada sealiseid aSju tõsiseteks  peetud. Weuelaste alaline edasi-tungimine hakata hirmu tegema ja jaakkomiale Afghaniftani Emiri juureS kuulutavad Zndia kodurahwa lehed häwitamist ette, nagu omal aeal Major Cavagnari seal kõige oma meeStekonnaga  häwitakud sai. Reed lehed kaibawad ülepea Waltksuse politikat Asghanisiani aSjuS. Inglismaa WätiSte asjade Riigisekretär, Lord Roseberry. on ühe kirja saanud, milles Pamtri-Wmise üle seletust päritakse. Tema on oma sekretäri läbi waSkata lasknud, et Walitsus  seda asja tõsiselt täheke panna, et aga soowitaw ei olla, sellest nüüd juba midagi awalikult kuulutada. AfghaulMe laagreõ HezarelaSte maal ou kholera lahli läinud ja söeawägi sellepärast sönakuulmalakS ja korratumaks  läiuud. Tungimine HezarelaSte pealt on sellepärast edaspidiseks aeakS jäätud. Warkselt. ilma sõrata ja ilma küsimiseta, on Inglased Gilbert-saared Mulgrave saaredc.meres.  SuureS Maailma-ehk WaikseS-mereS,jomale wõtuud.  Seal ou kd sant. Jaanik 12. (Lehek. 31.) p. onZngliSmaa  krenzer .Roomi, j- senna tulnud, Kapikän DaviS ou maale läinud ,a saarestiku Kuningale ühe kuulutuse ette lugenud, mis järel Kuningapraua Viktoria Gikbert-saaresi oma kaikflise alla wötnud olla, mis muud ei tähenda, kui et Inglismaa neid omale wötnud on. Edaspidi olla umbseadnSlrk. nende saarede kodurahvale tuleriistu, püSsimoono.  kärgatuse rohkust ja kangeid zookisi müüa. Pärast peeti rahvakogu, kus DaviS Kuningale ligemalt ära seletas,  mida ZngWmaa tema poolt pärib; fils sai Inglismaa  wöi Sumbrikonia lipp .Rovaiist,- suurtüki.mürinaga üleS tõmmakud ZugttS Portugali ptire-kommiSsiou Kõune- Aftika'» on lepitust teinud. Pitkalised tülid sealisele ZngttSmaa sa Portugali asumaade purete üle olla nüüd lõpetatud. PrauliMmaatt. Suur rõõm on Prantsusmaal selle iseäralise auu üle, millega Ztakra Kuningas ja rohiva? Prantsusmaa iaewuStikku Genua lahel waska wötnud on. Sellest arutatakse, ei see otse Prantslaste ja ZtalialaSte wenuaslKmist tähendada za teise kahe Kel omigi, ühenduse lnkele wäga meell-waSka olla. Sa Wene lehed arutavad nenda sa kinni ta wa d, tarwiS olla weel natuke Austria- Ungru naa peale Muda, st ts laguneda Kolmmgi-ühenduS ära ja Saksamaa seista üksi maail-aaS. Za just nüüd on AS Wenelank, kes oma nime ei nimeka, ühl kirja, nime all »Saksamaa anwlttule arwamtitlt', Saksa-krekeS oal ja annud, mille» tema küll «ende Saksa aealehtede wasta sõitleb, kes Saksamaa avalikku arwamist Wenemaa wasta ärritanud,  nagu SakssKeeline .Peterbnrgt Zeitung- seda hiljuti  ka tegi, üheS aga ka üht sõdi Weaemaa ja Saksamaa  wahel .halsiks- nimetad ja nimelt kinnitab: ,Metl Wenel aStel o n see ju wiimaseS joones ükS kõiik, kaS SlrafSburg ja Metz Saksamaa wöi Prantsusmaa omad oa.-