kirja eeS mõttekriips nagu kohe nr. 2 juures näha. Lauluraamatu uuendajate mõtted on järgmised:  1. ilus lauluraamat on tunms ja koore poolest manast märksa parem s„wesentlich besser"), nii haä, kui teda praegusel ajal üleüldse wõimalik on malmis teha. 2. UuS lauluraamat täidab kodu- ja kiriku lauluraamatu kohuseid kõigiti ära. 3. Uus lauluraamat ei tee pruugilewõtmise  juures kellegile koormat, sest teda wõib mana kõrwal kirikus tarwitada, kuna terwelt 70 protsenti lauludest ühte käiwad. 4. Uus lauluraamat on seda määrt, et teda üle terme eestlaste maa radasid tarwitusels  wõetaks. Lauluraamatu komitee oli esiotsa järgmiselt  kokku pandud: PräseS: C. Maurach Põltsamaa õpet., liikmed: R. v. Holst Audru õpetaja, Ernst v. Mickwitz Risti õp., W. Kentmann Kullamaa  õpetaja. Kui Tallinnamaa õpetajad ühisest tööst lahkusiwad, siis seati komitee järgmiselt kokku, kuna ka R. v. Holst komiteest lahkus: PräseS: C. Maurach Põltsamaa õpetaja emer. liikmed: Eugen r>. Mickwitz Pillistwers  õp, Vr. R. Bidder Laiuse õp., M. Lipp Nõo õp., F. Ederberg Kaarma õp. Keelewigade körmalelükkajaks ja keele asjus  wiimaseks otsustegijaks waliti Liiwimaa sinodi poolest J. Bergmann Paistu õpet., kelle kätte ka trükiwigade parandamine jäi. Nende meeste hoolel wõis C. Maurach'! raudsel tahtmisel raamat trükist ilmuda. > Parandamise ade (idee) on täiesti elatanud  C. Mourachi oma: 1885. aastal Wiljandi kreisi sinodil pani ta selle küsimise  liikuma ja ajas ka warSti kõik rattad käima, et osi edenema hakkas. Ilma Maurachita  poleks midagi tehtud. Tema oskas tegijaid tööle ajada ja mõistis, kui waja, ise ohwrid kanda, mis temale mitte kerged ei olnud. Naeratamisega ühes ka kõnelemise, lapseliku lobisemise ära harjutama pidanud. Templiteenistus kestis edasi, kui mõned munga riideid kandwad mongollased sääl kaunis kõmaSti käratsedes edasi tagasi talitama  hakkasiwad; laotasiwad weikesi wildist tekkisid põrmandole, kolistafiwad kaussisid ja wiimaks sa suur Buddha-jumal küll! kandsiwad ähkides ja puhkides iimsuuri puuanumaid sisse, mis liha täis oliwad ja kust paks aur üles tõusis, mis küünlate suitsuga end ühendas. Ei wõinud kahewabel  olla, et Dabassun-Gobi preestrid templis õhtust matina hakkawad, nagu oleks see sakrameßt' Ritu õieti suurt lihakambakut  sailssd ettelõstajast suure osawusega üksikuiessc osadesse jaotatud, üks suurem, Mine wärkjem; sest kel suurem ametiauu, sai ka Mehisema «portsjoni" Isu ega wanaduse  pääle sugu ei waadatud. Wähemalt ksk tublit jäära lõigati siin mu silma all preestritele õhtusöögiks katki. Jaotatud osad pani teegi talitaja mongollanc igaühe tarmis põraudu tekkile niisama maha. Uis» silmad oliwad selle kõrwalise talituse  kulge templis kui kinni seotud, et ma jumalateenistuse kui pääasja päris ära usnStasiu. Niipea aga kui „ muusika" algas, kadusi«ad  kõik kõrwalised asjad mu silmist, kõrmust  ja mõttetcst. Aga t»c»ale tänu tull sellele kõigele kord ka lõpp. Kui pasunad  w«l iseäranis koledat, läbi kontide ja »N tuagiwat kisa teinud saiwad, jäi tempel karraga haua-waikseks ja ma tõmbasin sügavasti  hinge, et eluga pääsesin ja kõrwad ka alles oliwad jäänud. Küünlad kustutati ära, laamad tõmbasiwad oma inetumad saapad jalga, isegi wahakuju kantslil hakkas elule. Wäike jumalus astus pikkamööda, õige pikkamööda ja pühalikult oinalt auujärjelt  maha, kus talle auupaklikult ruumi tehti, ning sammus wäljapoole, salamahti minu poole wcel kord uudishimulikult luurates.  Tuttaw lapse uudishimu. (Lõpp tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Hiljuti lciti Loode metsast 200 rbl. puhast raha, mida auus leidja politsei kätte toimetas, kust kautaja oma «varanduse jälle kätte mõis saada. Siiajani wõis Kaali mõisa juures olcwat nõnda nimetatud „Kaali järive" ilma maksuta waatamas käia. Nüüd on aga selleks ka kindel maks seatud, ja nimelt 20 kop. inimese päält. Selle hinnalisi piletist saab Kuresaarest „Badekomitee"  käest osta, ja järwe waatamiscle saab ainult selle pileti ette näitamise pääle lastud. KuresaareS leiawad praeguü kiwitöömehcd rohkesti tööd, sest et siin kolmes kohas suurepüralised  ehitused käsil on. Nõnda suurendab hr. Wildenberg oma wabrikut, hr. Mehmel ehitab «võõrastemaja ja nõndasama on ka Kaarma Suuremaila maja ehitus käsil, mis Kurcsaare linna ligidale ehitatakse. Kõik nimetatud ehitused walmistatakse  kiivist. Õunade müümine algas meie linna turul juba Juuli kuu lõpul. Et õuna saak sell aastal hää on, siis on nende hind kaunis madal. Külemat maksab juba praegu paar kümmend kopikat. EdeSpidi saamad õunad muidugi meel odawamad olema. Kurkide kaZwatamine näikse maal linna ligidal kaunis suuremõõduliseks minema. Wiimasel ajal kaswatab peaaegu igaüks talumees, kellel kodu ligidal kohane maatükk juhtub olema, kurkifid, sest et nendega kaunist hääd „sehwti" wõib teha. Maa ja aeg ei tule ju talurahwal kuigi kallis maksma. Sellestgi tuleb, et kurkide hind wiimasel  ajal hästi alanenud on. Sada kurkisid wõib juba 15 —20 kop. eest kätte saada- Muidugi rikub seesugune maarahwa tegewus mõjuwalt linna aednikkude teenistust. Kaarmalt. Auustatud „Saarlase" luge- jatcle on wist kõigile tuttaw, et Kaarma kiriku juures uks wana Eesti maalinn on, mis saarlased manal paganausu ajal on ehitanud, kus waenlaste pääle tungimise korral warjupaika wõifiivad leida. Nimetatud maalinn on küll paljudele tuttaw, aga keegi „Saarlase" lugejatest pole meel wist mitte waewaks wõtnud, wälja rehkendada, kui palju waewa meie esiwanemad nimetatud „maalinna" ehitamise kallal on näinud. See „maalinn" on üleüldse ligi 700 jalga pitk, 15 jalga kõrge, päält K—7, ja alt iigi 80 jalga lai. Nii on ta siis ligi 2000 ruutsülda suur. Wall ise on kiwist ehitatud (wanaduse  tõttu on ta rohuga kaetud). Kui ühe ruutsülla  pääle 200 koormat kiwisid arwame, siis teeb see umbes 40,000 koormat kiwisid wälja. Nimetatud  walli pääle on weel teine mall ehitatud mis ligi 470 jalga pitk, 10 jalga kõrge ja 6 jalga ülewelt ning 82 jalga alt paks on, mis ülewal seisma rehnungi järele ligi 30,000 koormat kiwisid wälja teeb. Nii on siis Kaarma maalinna malli ehitamise tarwis ligi 70,000 kormat kiwisid tarwis läinud! Need arwud näitawad ka, kuidas enne Saare rahwa juures Lk» meel aset wõttis, sest et ainult üksmeele läbi seesugusid töösid korda saata wõib! Ehitama Kaarma-Suurewalla wallamaja saab kaunis suurepäraline olema. Maja ehitatakse kahekordne ja temas saamad ka ruumid maalt teiste waldadest linna tulewate walla ametnikude, Saaremaa ülema talurahwa kohtu ja maa postikontori  tarwis sisse seatud. Kui kord nimetatud ehitaw maja malmis saab, siis saab see wisfisti kõige suurem ja uhkem teistest Saaremaa walla majadest wõib olla ka Ülemaalsetest olema. Pühast. Tõlluste mõisa omanik hr. baron Robert Sast pühitses 17. Juulil oma abikaasaga hõbepulmi. Kohane talurahwas terwitasiwad jubilaarisid mõnesuguste kingitustega tähtsa sündmuse  tõttu. Jamajast saadetakse meile õiendus, et sääl mitte wabadiku maja ära põlenud ei ole, mille läbi 375 rbl. kahju saadud, maid puumaa maja; kahju on aga 575 rbl. suur olnud. Möndasugust. Rätsepa kiri pruudile. Armas Amalie! Sinule, armas Amalie, kelle pilgud  minu südant nagu nõeltega läbi on pistnud, kirjutan mina ja palun, et sa kaastundmuse  lappisid minu südame haawade päälc õmbleksid. Ma oleksin sulle siis wäga tänulik ja saaksin sulle eluaeg ilma hinnata õmblema. Oo! ma pean sinust, kui kõige paremast Inglise kalewist hästi suurt lugu; minu armastus sinu wastu on tugen, nagu kuradi nahk; oleksid Sa minu, siis saaksin ma sinuga õiglane olema, nagu tembeldatud arshin. Oh, Amalie! õmble minu lahti arunenud südame õmblused kinni ja pressi nad oma armastuse pressrauaga siledaks. Usu mind, ma armastan sind nagu kõige paremat Singeri masinat. Ma armasta»  Sind surmani, ja see armastus ei plecgi ega lähe päält ära. Vastust ootes ja lootes, Sind kallistaja ja kaisutaja rätsepp Nõel. Keegi juuksetark on wälja rehkendanud,  et naeöterahwal läbikavdu mi palju juukseid pääs on, et nende pikkus ühte kokku umbes 70 wersta wälja teeb. Jmelikusse kimbatusesse on hiljuti üks mees Kischinewi kubermangus sattunud. Ta naene oli hullumajasse wiidud, kus juba teine naene ees oli, ja nende mõleniate paberid saiwad korraga ära wahetatud. Teine naestest suri ära ja teine mees sai surmasõnumi, mille pääle ta uuesti abielusse heitis. Aga mõne aja pärast sai ta õige naene hullumajas terweks ja läks säält koju, kus teda kui kodukäijat maimu waStu rvöeti. Nüüd peab mees end ühest naesest lahutama, sest et seadus kahe naese pidamist  ei luba, aga kumbast? Asi on Kischinewi  waimuliku kosistoriumi otsustamisel. "Saarlase" ülesande Nr. 3 seletus. U. k> . . . „8 sitse rudis." Õigeid seletust saatfiwad: F. Peeters Ansikülast, K. Kindlam Mustjalast. 34 Saarlane 1895,