wiimane raske haigus olnud mängitud. Kui .wagad hinged" liigutud südamega osa wõtma hakkafiwad, siis tõusnud tema täides terwises üleS, naeratanud ja olnud walmis .oma korjandusi uueste algama, üks teine leht, .Gaulois", kaebab wäga selle üle, et Prantsusmaa Walitsus  õiget aega mööda on minna lasknud, ennast tõe poolest Rooma kirikuga lepitada ja Paapsti wõimust Kolmriigi-ühenduse waSta tarwitada. Kurwa meelega tagasi waadateS kirjutab .Gaulois": .Paapst, Jtalia'st tülitatud ja wangis peetud, Saksamaas rõhutud, Austria'st maha jäätud, pidas kõige oma waimliku jõuga Prantsumaa asja ülewal. Nüüd on Valican Austria'ft meelitatud, Jtalia Walitsusest kaitsetud ja Republikat tülitatud. Teda wifatakse otse meelega Kolmriigi-ühenduse käte wahxle."  Republikanlased kardawad, et tülid Paapstiga nende wõimust nõrgendawad, kuna Paapst juba walmiS olnud, neid kiriku lasteks wasta wõtma. Paapstil olla nõuu olnud, wiimases KonfistoriumS kaht Prantsusmaa Erzpiiskopi Kardinalideks nimetada, olla aga ainult Jtalia Kardinalide aru täitnud. Jtalia Ka.oiualide healed, kes ehk ssbralised Prantsusmaa wasta on, saada Saksa, Austria  ja Inglismaa Kardinalide healtesi tulewa Paapstiwalmise  juureS täitsa üleS kaalutud. Austria Keisrikoja käes seista nüüd Paapsti-malimiua. Jtalia WalitsuS olla ennast suure tarkusega kiriku-polikast wälja aitanud. Batican ei usaldada Prantsusmaad enam ja olla 'valmistatud  selle wasta, kui säält concordati üles üteldaksa, teha ehk seda koguni ise, kui wihawaen edasi kestab. Paapst ei pidada concordati mitte oma kasuks ülewal, waid ainult rahwa meele solgutamiseks Prantsusmaal.— Weider afi, Prantsusmaa Republikanlased tunnistasiwad ennast awallikult usust ja kirikust lahti, keelasiwad usuõpetust  koolides ära ja wiskafiwad ristid koolidest wälja ja suruuaidata wärawate pealt maha, .et Juudid ennast ei pahandaks." Nüüd kaebawad nemad, et nemad kiriku wõimust .õpetamata hulkade" peale enam oma politika aSjade kasuks, Kolmriigi-ühenduse wasta, tarwitada ei wõi! Usust ja kirikust ei pia nemad ühtigi, aga kiriku ilmalikku wõimust tahakstwad nemad tarwitada.  Prantsus-Bulgaria  tüli-asjas kinnitawad Prantslased nüüd, et Bulgaria Walitsus riikide waskaStikuse kauba järel Chadourne't  ainult Prantsusmaa asjatallttaja osawõtmisega oleks üle piire wiia tohtinud. See olla riigi-kaupade murdmina. Seda asja pidada nüüd Sultan seletama, kes ju ikka weel Bulgaria Suzeram (ülewalitseja) on. Wene lehed annawad nõuu, Prantsusmaa pidada Sultani käest õigust pärima, oma sõealaewu läbi Dardanellide sõita laSta ja flis Bulgaria sadamaid kinni panema. Wähe on arwata, et Sultan seda teeks. Siis tulekfiwad teised riigid, kes omal seal ka tegemist olema arwawad, ja pärikstwad  sedasama. Nendanimetatud .Homikumaa-küstmine" wõiks .ülesrullitud saada ja .sõda sõudemaie"*) hakata See Prantsusmaa lehtede sõnumisaatja Chadourne Safia'S, kelle fönumisaatmised nüüd nii palju kahinat teemad, on ühe Prantsumaa tantsmeistre poeg Sofia'st, kuS tema enne kellner olnud ja siis Prantsusmaa lehtede sõnumi saatjaks hakkanud. Pärast Würst Aleksandri lahkumist, kas teda tuetanud olla, on tema nägu teinud, nagu olla teda seal Prinz Ferdinand't tarwituste eestkostjaks pandud. Prantsumaa  lehtedes on aga pilkamifed pidude üle weikeses Würstikojas ilmunud ja teda on juba siis wälja ajada ähwardatud. Sel aeal on Rumänia, Jtalia ja Prantsusmaa  asjatallitajad tema eest kostnud, kui tema Bulgaria Kohtute-ministrile oma „auusöna" annud oli, mitte enam Bulgaria Walitfuse wasta kirjutata. Hiljemine on tema aga jälle Bulgaria Walitfuse wasta kõiksuguseid walesõnumid  saatnud, Prantsumaa asjatallitaja on teda omas Konsulatis kirjutaja-ametisse pannud ja teda igapidi kaitsenud.  Kentsakas, omal maal teemad Prantslased maigust  seadust .salakuulajate" wasta, mis järel omamaa, inimesed selle eest kuuni surma-nuhtluse alla, wõerad wangitööle  wöiwad mõistetud saada ja päriwad selle kõrwas, et Bulgaria Walitsus nende salakuulajaid omas põues pidama  ja soojendama piab. .ühesugusest õigusest kõikidele," millest mõned nii kölawaid könefi piawad, ei näi neil aimu olema, kui see ennast kord ka nende wasta pöörab. Kontreadmiral Gcrvais, Prantsuse laewastiku ülem Kronstadt't  lahel, on Merewäe-ministeriumi stabi-ülemaks ja ja Viceadmiral de Vaveanes tema asemele nimetatud. Kewadel saada GervaiS täieks Admiraliks tõstetud ja saada Auulegioni-rittrete suurristi. —Wene kreuzer .Mintn" sai Jõulukuu 23. (11.) pääwaks Toulon'i sadumasse oodatud  ja ettevalmistamised pidulikuks wastawõtmisekS oliwad algatud. Kesk-Europa tollide- j. n. e. ühenduse waSta päriwad Prantsusmaa lehed üht seesugust ühendust Prantsusmaa,  Wenemaa ja Rootsi-Norramaa wahel.  Torpedopaat  .103" jooksis Jõulukuu 19. (7.) pääwal St. Raphael'i  juures waSta kalju-rihku, wõiS küll Agay lahele weetud saada, wajus aga seal põhja. Meestekond on peastetud. Soomuslaew .Formidable" pidi Jõulukuu  21. (9.) pääwal, seespidi raskest wigastatud, Toulon'i sadamasse lagast tulema. Laskmise katsete juures 37 *) Ühest wanast EeSti-laulust: .Sõda hakkas fvudemaie, Wenelane weeremaie j. n. suurtükiga, ainult poole taengiga ei ole see uus laew põrutamift  wälja kanda wõinud. Öösel wasta Jõulukuu 19. (7.) pääwa on 4 bombi Clichy Politsei-kommissariatt ette, Paris'i linna piiretes, maha pandud sütilefe-nöörid oliwad põlema pandud, oliwad aga iseenesest kustunud. Piiskop Freppel, üks käre politika mees ja Elfafs-Lothingimaade  tagafi-pärija, on Jõulukuu 22. (IV.)p. ära surnud. Spania'st. Preusst Prinz Albrecht, Braunschweigst Prinz-walitseja, kes kui Saksa KeiSri asemik endise Brasilia  Keisri Dom Pedro 11. matusele LiSsabonllsse reisinud  oli, on ka Spania Kuningakoja wöerusel käinud. Jõulukuu 16. (4.) pääwa öhtal oli tema auuks pidu Kuningakojas, kuhu ka kõik Spania Ministrid kutsutud oliwad ja kuS Ministerpräfident Cannovas de Eastillo Preusst Punakotka rittretähte kandis. Järgmisel pääwal oli pidulaud Saksamaa saatekondas, kuhu ka Spania MiniSterpräsident  kutsutud oli. Knningapraua-walitseja käest on Prinz Albrecht Spania kõige kõrgema auutähe, Kuldjääranäha  rittretähe, ja pealikud tema kaaSkondaS ka auutähtest  saanud. Jõulukuu 20. (8.) pääwa õhtal oli Prinz Albrecht'! auukS kontsert Kuningakojas. Saksamaa wasta on sellega suurt lahkust üleS näidatud. Corteslld, Spania Parlament, on Näärikuu 11. (Jõulukuu 30.) pääwaks koklu kutsud. Tolli-kaubad Spania ja Jtalia, Schweizi ja Norramaa wahel löpewad Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal 1892, jpiawad aga nende maade soowimist mööda 5 kuud pitkendatud saama. Wist loodetakse  senni kauplemisi Kesk-Europa riikidega tollide j. n. e. üle korda saata wöima. Türgi ri gist. Jõulukuu 16. (4.) pääwal on Sultan Prantsusmaa Saadik Cambon i auukS löune-laua annud, kuhu ka lõik Ministrid kutsutud oliwad. Pärast lõunat on Cambon kaua Sultani jutul olnud ja on Osmanierittretähe  1. klassist saanud. See et näi aga mttte muud, kui ühe prau lappimist tähendama, mida Bulgaria asjade pärast Türgi riigi ja Prantsusmaa wahel tulema kardeti. Hiljemini kirjutatakse, Prantsusmaa Saadik olla Chadourne  asjas Türgi valitsusele üht noti (diplomatikakirja)  anda tahtnud. Türgi Walitsus olla seda üheks Bulgaria seespidiseks asjaks tunnistanud, mis Türgi riigi külge ei puutuda. Oleks seda enne tehtud, kui diplomatika-tallitused  Prantsusmaa ja Bulgaria wahel seisma jäätud satwad, fiiS oleks Türgi Valitsusel wöimalik olnud, lepitust keha katsuda, nüüd olla see aga hiljaks jäänud. Seebia'st> Kauplemisel» Austriga tollide ja teiste kaubaajamise-asjade üle algawad Näärikuu 1. (Jõulukuu 20. pääwal. Aealehed tähendawad suure kahju peale, mis üks kaup Austriga maale teha wõikS ja päriwad, et WalitsuS ainult üht niisugust kaupa alla kirjutaks, milles Serbia elutarwitused taieste puudutamata jaamad. Bugariast. .Agencce Balcnique" waidleb .Nowoje  Wremjaga", keS wöeraSte wäljaajamist riigi-laupade waSta olema Ütles. See ei olla ka mitte Wene Walitsuse  mõte, keS omal aeal, kui Wene Nihilistlaste wäljaajamist  Bulgariast p.iriS, omaS kirjas Bulgaria Wäliste asjade Ministrile kinnitanud olla, et Bulgaria omale õigust kaubelnud, wöeramaa omakseid tarwitust mõõda riigi piiretest wälja saata. Kirjalikult ei olla küll Chadourne wäljasaatmist Prantsusmaa asjatallitajale mitte teada antud, aga Minister Grekow olla temaga selle üle Wäliste  asjade MiniskeriumiS ametlikult rääkinud. Parist kaudu tulnud sõnumite järel lautada Bulgaria Walitsus juttufi wälla, et Prinz Ferdinandl waSta teina ligikondaS üht kurjanöuu-seltskonda leitud. Prantsus-Bulgarla tüli pärast olla Prinz FerdinandÜ ligikond rahutu.  Prantslased  näiwad oma Chadournele õige ruttu tubli järeltulija  leidnud olema. Rumänia st. Jutud käifiwad, et Saksa Keiser tulewa aasta Paastukuu 3. ja 6. (Küünlakuu 20. ja 23.) pääwa wahel Rumänia Kuningakoja wöerusele tulla. Saksamaalt tulnud sõnumite järel ei teata seal sellest weel ühtigi. Rumänia uuele Ministeriumile on Parlamrntis  juba umbusaldust tunnistatud. Astast. Persia's on tubaka-monopol Walitfuse poolest lagast wöetud. ülempreester sai palutud, sma tubaka-needmist ka lagast wötta. Persta Walitsus on tubaka-seltfidele tubaka-wäljawedamise monopoli annud ja piab uöuu kahju-tasumise üle. Khiina st tulnud sõnumid sealise mässamise üle on mitmesugused. Parist kaudu tulnud sõnumite järel olla mässajate pea-paik Lunky Keisri söeawäest pärast rasket 'võitlemist ära wöetud. Sellest oolasimad Prantslased kihisemise soigutamist Tonkinglls.  Londoni kaudu tulnud sõnumite järel olla Shanshi maakondas kutsekirjafi ülespandud, KhristlaSte miSstonäcide äratapmiseks, Honanll maakondaS olla miSffonäride  peale tungitud. Ligemad sõnumid puuduflwad weel. PealtnäheS olla mässamine Pöhja-Khiina'S lämmatatud. Omalt maalt. Tallinnast. Jõulukuu 9. pääwa lsuna aeal kell l 1 on endine Tallinna Linnapea, Landrath Aleksan- der Baron Uerk Ül l, pärast pitka rasket haigust siit ilmast are kutsutud, üks mees, keS teaduslikkus waldkondas la kegewa elu waldkondaS oma rohke waimliku jõuga palju tööd teinud ja oma lahkusega kõrgema ja alama setsuse eeS austuses, usalduses ja armastuses seisnud on. Alerander Baron Uerküll oli Jaanikuu 7. pääwal 1829 sündinud, käis Rittrete- ja Toompea-koolist läbi ja studeriS  siis Tartus esiteks cameraliat (riigitarwituste-teadust). siiS looduse teadusi. Candidati-graadiga lahkus tema Tartust, läks efttekS Tartu Professor Grewingsi kaasas teaduSlikkule reisule Urali mägedes ja siis weel ftnderimiseks  Heidelbergisse. Sealt tagasi tulnud, walitses Alerander Baron Uerküll esiteks oma Mötsu ja Paadnurme  mõisast; kuhu hiljemi weel Aimre mõis juure tuli, kosis Kuuramalt BaronesS Hahwi ommaks abikaasaks, kes enne teda siit ilmast äcra kutsutud on, oli aastast 1862 kumu 1865 Maa-Läänemaa Hakenrichtec ja siis künni 1871 Kreisfaadik, elas hiljemini kuus aastad Saksamaal  ja tuli siis jäävamalt kodumaale tagasi. Siin asuS tema Tallinnasse elama, uue sai linnade-seaduse hakatusel  kohe Linnasaadikuks ja pärast esimese Linnapea, Riefemannll,  taganemist Linnapeaks walttud. Seda ametit on tema künni aastani 1883 suure hoolega, osawötmisega  ja osawusega tallitanud ja on nimelt sel aeal ja suuremalt osalt tema nõuu peale ja tema hoolekandmise läbi, on Tallinna weewärk ja Real-kool asutatud ja ehitatud,  mis tema uime jäädawalt Tallinna linna külge köitnud  on. Aastal 1883 oli A. Varon Uerküll Tallinna saadik Keisri Majestätide kroonimise juures ja sai Stanislave  rittretähe 2. klassist, pidi aga juba selsamal aastal  kadnwa terwise pärast Liimapea-ametist ennast lahti paluma. Aastal 1886 astus tema kui Kreisfaadik «neste maa teeniStusese ja sai aastal 1890 Laudralhiks walitud. uks raske >a walus südame-haiguS on sellele tegewale ja kõigist heast waimustatud elule nüüd otsa teinud. Maal la linnaS saab aga Aleksander Baron Uerküllst mälestus läädawas auustuses seisma. Kuida juba kirjutatud, piawad Ewang.-Luth. usntunnistuse  kogudustes kiriku-raamatud Näärikuu 1. pääwast 1892 saadik Wene-keel es üles pandud saama. Ewang.-Luth. usutunnistuse Konfistorrumid nimelt EeStimaa Konststorium, on wästmata hoolt kannud, luba saada, kiriku«ramatudes nimest ka Ladina-keele tähtedega klamrete wahel juure kirjutada. Seda luba on nüüd antud ja peale selle saab iga kiriku-raamatu juures üks juhatus nimede ühise kirjawiifi üle olema. Kõigekõrgema käsu peale saab üks komitee Wene Adeli-se i s u s e st mõisnikud? aitamiseks häda-aeal asutatud. Präsident selles komitees on Riiksrathi-liige  Abasa; komitees on Raha-, Kroonumaade- ja Kohtude-miniSterumite wolinikud ja wöiwad ka teised nöuupidamisele kutsutud saada. —Awalikkude töödi korraldamiseks häda-alustes kubermangudes on Kõigekõrgema  käsu peale Peterburglls ükS komitee asutud. Präsident  on Majapidamise-departementt juhataja Abasa, liiked on Seespidiste aSjade Minister, Rahaminister ja Riigikontrolör.  Tööde juhataja »n Kindral Aunenkow ; töödeks oli 30 Millioni rubla inääratud. Kõigekõrgema käsu peale on weel 10 Millioni rubla lisatud.  RahwaüleSpidamisekS  ja põldude seemendamiseks on Wiinakuul ja Talwekuul 23,917,765 millioni rubla antud, endisega kokku 31,851,500 rubla. Sellest on 20 kubermangus 11,957,034 rubla talwewilja seemneks tar.vitatud' Rahwaülespidamiseks  on 25,470,139 puuda wilja ostetud. Abi antakse wiljaga, Tvbolski kubermangus rahaga.  Jõulukuu  1. pääwani oli PunariSti-seltfi kätte häda aluste kubermangude  heaks puhaft-raha 1,333,475 rubla era-andetest  jaadetnd, Kubermangu komiteede kätte 130,000 puuda witja ja 20.000 puuda oliwad weel teel. Jõulukuu 8. pääwa öhtal leiti Lehmja mõisa kõrist ees üks wallaline hoobune ja saanis ühe tundmata talumehe  surnukeha, keS stlmanähtawalt Tallinnas wöid müünud  ja koduteel rabandusesse äkitselt ära surnud oli. Wägiwalka märkist surnukeha kulges ei olnud, taskus leiti 20 rubla 20 kopikat, saauis mitmed würkskaupad ja tühjad wöi-pütid. Jõulukuu 12. paamal leiti Uudessadamas  wee sees kaks sündinud-lapse surnukeha Surmapõhjuse  leidmisels saamad surnukehad arstlikult läbbi-waadatud.  —' Selsamal päpwal aiaS üks kahehobuse woorimees  Kullasepa-uulitsa ja Suure turu nurgal ühe 76 aastat wana naeSterahwa maha, kes peast häda sai. See ast on ülekuulamise alla wöetud. Olewesti kiriku sisselöhknja ja rööwija on leitud. See on 23 aastane Anton Poller, kes enne aegliselt  pühkija-ametit Oieweöti-kirikus tallitauud on ja nüüd aegliselt kojamehe ammetit Heideufchildll majas tallitaS. UmbeS 8 rubla ütleb tema korjanduse-karpides leidnud ja juba ärra pillanud ollema. Tema oli omale kiriku wõtme toimetada oskanud, on kirikus kolm karpi lõhkunud, neljandema  kaasa wõtnud, uulitsal lõhkunud ja stis ära wiskanud.  Jõulukuu 12.. pääwa öhtal kargastwad kaks kaabakast 63 aastase talumehe Abraham Umaun i peale, kes Liiwa-peal ühest kõrtsist wälja tuli, ja rööwifiiwad tema käest umbeS 60 rubla, 20 sammu körtfi uksest eemal.