sallis peaaegu ilma tahtmatult, oma siiamaale nii palawaöti armastatud armukese ümber kaela hakkamist.  Sa ei armasta mind enam Paul? Sa ei saa oma südant mitte minule enam andma?! palus neiu haledalt. Ei! kostis Paul tumeda häälega. Hozates langes Leena tooli pääle, tema pää ivajuS miliu sa kaed rippakilc. Siis ci ole mull sinult enam midagi loota Paul? kSflö ta «in»M nõdra häälega. Ei Mam. midagi! kostis Pau! külma tuimusega.  Sinul: leidsin ma aga paljast wälsaSpidist ilu j.: le. lasi: need on see su möödas ja ei mõi rlcd.lv -"'.-.m rvsi-ma hakkaw! Sinu südant ei nii nm vm.: emale tahta maid seda pean ma Sv e". siit- ka nrinu õnne ots sa ka minu elu eel! Se vi ee. Jumal! hüüdis Leena meele are. i siveel -.e.v.ii. Ta langes nõrgalt tooli najale ka".is keed silmade ette sa nuttis ivalusasti. -- - - - esinevad sellest midagi. Ta ei tunnud ZS n.' vii.v.evi l elcdust. Ta süda oli nii tuim sa 51... . (Järg tuleb.) dega ehitatud, kuna päewa mõlemates kirikutes  jumalateenistust peeti. Pühapäewal, 28. Mail algas Saaremaa  õpetajate sinod. Saksa keeli jutlust pidas Karja õpetaja praost Winkler ja Eestikeeli jutlust Kerla õpetaja Kcrg. 20. Mail awati Kuresaare liuna park ja patimajad lahti. Nii on siis siin „lõbu-aeg" täiesti jälle alganud. Mööda läinud Suistepühade ajal andis Fischeri muusikukoor siinses linna parkis õhtutel kontsertisid. Ehk küll nurgalehtedes  nimetatud koori ..kuulsaks" kiideti, siiSgi ei paistnud kontsertidest mingisugust ..kuulsust" wälja. Ka meie oma linna muusikukoor, millel küll ..kuulsuse" nime ehteks ei ole, mängib peaaegu niisama hästi. Osawõtmine tähendatud kontsertidest oli wähene. Fischeri muufikukoori tellis „Kuurhause" puhweti pidaja hr. Matulat oma kulul siia. Endistel suwedel mängis igal hommikul  kellu 9 —lo muusikoor ka mere ääres, nõnda nimetatud „Trinkhalle's". Sellaastal on aga selles asjas seega muudatust tehtud, et muusik mitte enam hommikutel mere ääres ei mängi, waid lõuna ajal parkis kellu I—2. Mitmed ei ole tähendatud uuendusega sugugi rahul. Seda on neil ka täieline õigus olla, sest et endine mängimise  aeg palju kohasem oli, kui praegune. Kohased «ametnikud" teeksiwad wäga hästi, kui nad endise mängimise aja jälle jalule saaksiwad. Kuida kuuleme, saada näitemäng «Punga-Mart ja Üba-Kaarel" cfimist korda käcsolewal suwel Saaremaa karskuse seltsi poolt peetama rahwa-pidu pääl mängitud. KuresaareS pidada praegu keegi töömees  olema, kes enesele ma' «märjukese" eest «naha pääle" laSta anda. Pool kortrit wiina ehk paar pudelit õlut olla kümmekonna  kcpihoobi «tasumiseks" küllalt. Ehk küll seesugune kaup täiesti kole näitab olewat, fiisgi juhtuda ka niisuguseid ilma südameta mehi, kes seda mõnesuguseks luSti asjaks pidada, teist „wõmmeldada," temale walu eest «märjukest" andes. Kurb näitus alkoholi tegewusest! Liiwimaa Kuberneri herra saada Juuli kuus Kuresaarde tulema. Suwine aeg on siin jällegi mõnda jalgrattaga sõitjat elule kutsunud. Ehk küll nende ilmumine suurem uudis ei ole, siisgi sunnib ses asjalugu meid selle üle natuke kirjutama, et nimetatud „sõitjad" jalakäijad sagedasti tülikamad, iseäranis õhtutel. Wäga mõnus oleks, kui politsei «rahameestele"  jalutust kohtades sõitmise ära keelaks. Wilja hinnad on Kuresaares juba natuke kõrgemaks tõusnud. Paari kuu eest mõis waka wilja mõnikord ka alla 2 rublat kätte saada, nüüd nõutakse juba 2 rubla 20—30 kop. Mitmel pool on mööda läinud talw Saaremaal rukkiorastele kahju teinud, nii et paljudes kohtades rukkipõllud uuesti odradega saiwad külitud. Kõrgemates maades tegi ka rohke mesi lume sulamist ajal tähtsat kahju. Kui kergesti mõned ennast «tüssata"  lasewad, näitab ka järgmine lugu. Keegi wigurimees kiidelnud linnas ühe naesterabwa ees, et temal kodus hää lehm olla, mida ta nimetatud naesterahwale müüa pakkunud. See uskunudgi kelmi juttu ja lubanud lehma ära osta. Et aga müüjal raha «hädasti" tarwis olnud, siis andnud ka temale r. raha kohe kätte. Kui siiajaui ei ole meel nimetatud naesterahwaS kaubeldud lehma kätte saanud, mis ka üsna loomulik on, sest et müüjal, nagu pärast awalikuks tuli, lehma sugugi ei ole. Nelipühidel pakkuti ka mõnes kohas maal rahwale kaunist lõbu. Nõnda oli Anseküla kirikus esimisel pühal Kihelkonnaja  Anseküla laulukooride poolt waimulik kontsert hrd. Peters'site juhatusel kohase -vallakooli oreli hääks ja kolmandamal pühal pidas Kihelkonna karskuse selts „Ehe" Rootsiküla mõisas näitemüüki kontserdi, kõne ja näitemänguga. Laulud kanti Limmada neiukoori poolt ette, kõnet pidas Kaarma õpetaja hr. Ederberg Piibli jäljed praeguses Palestiinamaakombetes ja mängiti näitemängu Jsa-isa wiisi. Mitmed kuresaarlased  käisiwad ka „maa lõbu" maitsemas. Raha ministeri ettepanemise pääle on Keisri M a j e s t e e d i poolt Kuresaare  rentmeistrile hr. Waldner'ile südi teenistuse eest teise klassi Stanislausi orden 2. Aprillil f. a. annetud. „Arensb. Woch." kirjutab 2S. Mail s. a.: «Juba kaks nädalat wiibib siin silma haigete arst Or. meä. baron Krüdener, ja mölab igapäew haigeid wastu, keda ta maksuta rawitseb. Igast küljest maalt tulewad  haiged maahospidalisse kokku, sest et meie talurahwa suitsuste tubade läbi silmahaigused wäga sagedasti ette tulewad. Ettewõetud lõikamiste arw on juba pääle 80. MaarahwaS peab teda kui üheks imetegijaks.  See peab aga ka ühe talupoja pääle küll sügawasti mõjuma, kui tema näituseks üht inimest, kes 7 aastat mitte sugugi näinud ei ole, häkitfelt kui jälle nägijat omaS külas näeb, nii kui see siin ette on tulnud. Sellepärast ei ole ka haigetel lõikamise üle mingisugust kartust, kuna ometi harilikult talupoeg waewalt lõikamist ette laseb wõtta. Baron Grüdeneri abiks on siin Dr. meä. Albert baron Sah. Terme maa on küll baron Krüdenerile  ja pimedate komiteele, kes teda siia on saatnud, kõige suuremat tänu mõlgu.« 18. Mail tuli aurulaewa Konstantiniga"  Riia koolikonna inspektor hr. Möudasugust. RiiaS olnud, kirjutab „E. Postim.", nagu R.. Zei tungile" süält kirjutatakse. " nreik. 13. MM pole terwes - ::e ühtegi woorinnhc troskst uulit-!  olnud, kuna politsei poolt umbes tuhat woori meest kinnitatud on. Selle haruldase  «hemeele põhjuseks sõidu seisma panemise  juures olnud üks politsei poolt awal- datud käsk, et woorimehed tühjade troshkatega  mitte uulitsatel ei tohi sõita, waid alati kõige lähema uulitsa nurga juures seisma peawad jääma, kui sõitja säält ära on astunud. Rahwas terwitanud seda seadust  suure häämeelega, sest linna sees kitsale!  uuulitsatel sõitwad troshkad tülitanud käimist wäga rohkesti- Teist mõju awaldanud  käsk troshkate juhtijate kohta: nad tundnud oma õiguse piirisid kitsendatud olema ja teinud otsuseks mitte enam sõita- Nad kutsututud politsei osakondadesse  kokku tuniskirjale alla kirjutama, et neile politsei käsk teada antud ja selle juures teinud nad siis ühel meelel otsuseks kolm päewa streikida ning kui siis käsk mitte tühjaks ci tehta, kaebtust tõsta nendele  tehtud ülekohtu pärast. Suurt tüli teinud streik sõiduriista tarwitawale rähmale:  reisijad pole oma pakkidega raudtee jaamast ära saanud ja ei ole teistel mmmalik  olnud jaama sõita- Linna uulitsaelu  olnud troshkade puudusel hoopis muudetud  ja nimelt jalakõndijatele kasuks  käimine  olnud koguni lahke ja awar. Iseäranis  need kes mürinat ei salli, kui ka kürumehed, kes reisijate kraami maksulist ära weawad, ja kelle teenistus woorimeeste streikimise läbi wäga hää olnud, soowinud, et nende wastupanek õige kaua kestaks. Aga soow jäänud soowiks. Juba teisel päewal tulnud üksikud troshkad nähtawale sest woorimehed hakkanud aru saama, et nad iseendile kahju teemad ja era sõiduriistade  pidajatele kasu toomad, keS oma hobused ja kutsarid wälja saatnud. Ka on nende streikimise põhjus wildak olnud, sest juba waremalt antud politsei käskude järele olnud tühjade troskade sõitmine keelatud. Nüüd on juba kõik woorimehed wäljas ja nii mõnigi saab enesele habemesse pobisema: oma witsad pekswad üsna kibedasti! Mötte-terad. KeS pahaks paneb, kui teda õpetakse, see ci saa ialgi targemaks. Kes kord on armastanud ehk kord armastatud  on olnud, sellel ei ole mitte põhjust ütelda, et ta eluS mitte õnne ei ole leidnud. Räägib alamast seisusest inimene wähe, siis peetakse ta lolliks, räägib ta palju siis lobisejaks. Räägib aga kõrgemast seisusest inimene  wähe, siis peetakse teda uhkeks, räägib ta palju siis waimurikkaks. Lilleke-inime´. Lilleke, kenasti liitsed, jsbkab bellasti! kaua iiutseäa ta jäääa kollstaäa Nuleb tema varsti ara Ksäuu'<i süs ta ilu, sära. Inimene', köuuiä veel Koorus' llul eluteel, Lellest suäal' märku võta, M su ilu kauaks jäääa Li või. Kiirest' see uex jõuab, MZ su noorust euäal' nõuab. L. pslic. 23 Saarlane 4 «il ii,