saadetud, mõne aasta pärast wõiks juba igast Saaremaa majakesest..Saarlast" leida! Suur jagu lugejaid aga wõiksiwad küll seda. et nad igaüks enesele teise tellija juurde muretscksiwad; kui ühest aSja ei saa, teisest saab jälle, ja kui mõni wahcst mitte üht lehe lugejat juurde wõita ci wõi, siis wõib mõni jälle kakS ehk kolm ehk meel enam- Katsugu siis lugejad selle soowi järele teha, et uusi lugejaid juurde wõita, ja nad saamad  tõcõti nägema, et nad isamaa ja rahwa  aSjuS suurt edencwat hääd tööd on teinud. Weel wõiksiwad mitmesugused rahwa ametnikud ajalehe laiali laotamiseks palju teha. Iga rahwa kooliõpetaja, iga wallawanem,  iga walla kirjutaja peaks enesele tõsiseks kohuseks pidama, rahwa elu edendada  ja parandada aidata, nimelt rahwa haridust  ja käekäiku kõrgemale järjele töSta püüda sest hää wilja seeme ei wõi siis mitte küllalt palju häüd wilja kanda, kui teda aga tera kaupa sinna-tänna laia wälja pääle külwatakse, siis wõib umbrohi ka neid mõnda üksikuidgi wilja taimi ära lämmatada, waid kõik põld peab korralt täis külwatama, siis tuleb wilja rohkesti. Leidgu siis minu tänased sõnad ja soowid  igal pool rohket tähele panemist ja rohket täitmist. Seda on rahwa hariduse tõstmiseks ja rahwa elukorra edendamiseks nimelt waja. Kui keegi mitte üksi lehe hinda maksta ei jõua, siis katsugu ta mõne teisega kokku lugeda ja nõnda üle kahe ehk kolme lehe hind ära maksta. Kõigiti on Larwis, et ajalehe lugejad ise, kui ka tähendatud  ametnikud minu märguandlisiscl miilil  ajalehtede laiali laotamise tööd teeksiwad.  Kõige enam on nende kohtadesse Larwis uusi lugejaid muretseda, kus seni ajani weel ei loetud ehk liig kasinasti loeti. Ka maa! elawate poe omanikkudele on ajalehtede wäljalaotamine ja tellimiste waStuwötmine ivaga soowitaw ja püüdlik, sest nendega puudub rahivaS rohkesti kokku ja ka nende oma kasudele on see kohane, kui rohkesti rahwast nende juurde lehe järele käib. Siis Eesti wcnnad, õed, pangem selles asjuS raed adra külge ja ajagem wagu rahwa waimu walgase ja hariduse poole, et need kõige pimedamasse sauna nurka ka tungiksiwad! >l. oma truudusest, aga mõtlete ükZncS äraandmise  paale. Kõik teie küla on wenelaste  alla heitnud. Jah, kõik küla, üksi mina wälja arwatud.  Mina põgenesin ära, maja ja kõik oma warandust mahajättes. Ma põgenesin aga, et türklastele kasulik olla. MiS moodi wõid sa meile kasulik olla? Ma wõlim jälle spioni teenistuse VMS MK, ma mõistan ilusasti Wme keelt. Keegi ei saa nii kasulik olema, kui mina. Ja ometi lasen ma sind ülesmma! —- ütles pascha naerdes, teie truuduse päülc, klamd koerad, ci wõi mitte julge olla. Kuule, suur pascha, hüüdis Bmknrow  meeleäraheitwalr, ma jätsin kodufs  kõik maha, mul ei olnud millcgift kahju. Üksi oma tütre sõtfia ma enesega kaasa. Ta on mulle Kige kallim terweS maailmas, ta on mu ainnS lootus minu wanadvfe püewades. Ma jätan oma tütre pandiks. Murran ma truudust, mõtte minu tütre surmata. See saab mulle kahewõrra raskem olema, kui et ss mind ennast surmaksid.  Kingi mulle clu ja ma tahan sind teenida. Ma wihkan kõigest omast hingest Venelasi la bulgaarlast. Na ei Wõi jn türklaste wastu oma meelt enam muuta, sest wenelaste juures ootab mind, kui ära andjat, surm. Ma saan usin olema, kõik oma jõuudu selle tarmiS pruukima, et Venelastele kahju teha. Hää küll! ütles pascha, kui natuke oli järele mõtelnud, ma kingin sulle elu. Vannet ei nõua ma sinult mingisugust, sest ma ei usu teie kindluseta rvandcid, aga pea meeleS: kui sina äraandjaks saad, naasta  b sinu tütar sinu äraandmise eest. Aga et teie üheskoos ära põgeneda ei saaks, lasen ma teie maja ette mahi panna. Sinu tütar ei tohi Plewnast wäljakäia. Nüüd mine! Täna Allahit, et seekord sind nii adawali lahti lasi. Kui Butkurow, rõõmus, et werl eluga päasis, pascha majast wälja tuli, nägi La oma endist kaitsejat Jsmacl-paschat. Jsmacl, kes selle aja sees wäga kokku i läinud ja kõhetuks jäänud oli, istus nüüd, ! kahe soldati walzi all, wankrisse, mis teda - uue teenistuse kohale pidi wiima. Ta hüüdis midagi Butkurowile; see aga ainult sulgis temale wastusers. Ära neetud argpüks! hüüdis Butkurow, sinu läbi jäin ma kõigest ilma ja nüüd pääsin aga wacwalt eluga! Olgu sa neetud selle eest! Jsmaeli pale lõi üleüldse kahivatumaks nõrgast wihast julge koera üle. T e i t S m e s t e i st k L m n e S päStukk. Sest läks palju aega mööda. Wene söawägi, wöidukandjalt mööda maad käicS, sündis türklasi igal pool HSbiwSSrilisele põgenemisele. Iga päew tuliwad teated wene mägede uudest wõitudcft ja türklaste uudcst taganemistcst. Scllwiisil tuliwad wcnelased kuni Plcwna Türgi wäepäälik Osman pascha, julge ja tark mees, oli Plewnat hästi kindlustanud;  ta oli oma suure sõawäega tema sees ja lubaS Wumse weretilgam ennast kaitsta. (Järg tuleb.) Teadaandmine. Kõigile neile, kes „EcSn Amerika Postimeest"  tellida soowiwad, annan seeläbi teada, et see kõige hõlpsamini seeläbi sündida woib, kui igaüks oma tellimise Tallinna hr. Buschi raamatukauplusesse (kZa. imumnviv roproo.no mise hinna, 1 rublaga, saadab wöi ka suusõnal  sinna üles annab. Amerikast otsekohene  tellimine sünnitab raskust, sest et Wcne raha Amerikasse kirja sees saata ei wöi, nagu seda kuulda olen saanud, ja Amerika raha neis kohtades, kus Amerika konsuli pole, harwa saada on wöi ka sugugi saada pole. Weue postmarkisid wõib küll kirja sees AmcrikaSse saata, aga neid saab ainult suure kahjuga Amcrikas raha wastu ümber wahetada- Ka raamatukauplusi, aunStatud ametiwmdi ja teisi, keS nii lahked on „Eesti Amerika Postimehe" tellimisi waStu wötma, palun seda, mis siin tcadanud olen, tähele panna ja omad tellimised  ühes rahaga minule eelnimetatud raamatukaupluse läbi üles anda, sest et neil enestel Amerika raha muretsemine  wahcst wõimata on. Iga wiie lehe pääle annan ühe eksemplari hinnata; kes rohkem eksemplarisid tellib, see arwaku tellimise  waewaks ja kuluks 20°/° tellimiste hiunast maha. „Eesti Amerika Postimehe" tellimine kestab Juunist Juunini ja saadetakse  senini ilmunud numbrid uutele tellijatele  järele. Nagu meie lehe päälkirjast lugeda, ilmub tema Eesti missionitöö kasuks Amerikamaal ja tarwitatakse siis see raha, mis lehe trükikuludcst üle jääb, meie suguja  usuwendade hääks kaugel Põhja-Amerikamaal.  Sina, mu armas Eesti rahwas, oled mereäärne rahwas. Mõni sinu poegadest  on lacwade päül ametis, keS sagedasti Amerikamaa sadamatesse sõidawad ja sääl kuude ja aastate kaupa Amerika rannal endid üles peawad, ühest suure linna sadamast  teisesse sõites, kuni ta laew teda jälle tagasi wiib ta kodumaale. Missugune igatsus  sagedasti ühel meremehel, kel tormine meresõit selja taga on, Jumala sõna jutluse  järele on, seda wõib ainult see õigesti mõista ja tunda, kes kaugelt oma maast, oma rahwast ja kirikust mõne aja wõõra rahwa seas ilma Jumala sõna jutluseta on elanud, ja kes ise niisuguste inimeste kallal on töös olnud ja oma silmadega nende wiletsat lugu on näha saanud- Sina, armas Eesti rahwas, ohwerdad ju häämeelega oma anded kõigesuguste häätegemiste tarwis, ära sa siis ka mitte ära unusta oma anded anda oma laste ja usuwendade hääks, kes Amerikas näljas on Jumala sõna jutluse järele. Sinu armsad õpetajad ja sinu auustatud ajalehtede toimetaja herrad on walmis igal ajal sinu armuandeid nende hääks wastu wõtma ja tarwilikku kohta edasi toimetama. „Seepärast nüüd, et meil aega on, tehkem hääd kõigile, aga kõige enamisti neile, kes meie usku on." Kal. K, 10. H. Rebane, Adress! Li. Luik. ?ilAsr-llg.llB S Ltuis Li. kortli Rsv-Toi-I:. ks. 7. Möndasugust. Tore padi- Prantsuse lehed teatawad  iseäralist lugu, mida Ribeauvilli tuletõrjujad  korda saatnud. Kui hiljuti nende päämehele poeg sündis, murdsi-vad nad päid, mis nad temale küll kinkima peaksiwad.  Hää tahtmine oli küll olemas, mitte aga raha. Sääl wõtsiwad nad nõuuks oma paämchs auukZ seda ohwerdada, mis neil kõige kallim oli: oma habemeid. Jalapäält lõigati moka- ja põse-habemed maha ja topiti kena koti sisse. See pandi poisi hälli pääle maha. Päämees olnud oma unustajate enesesalgamise üle sügawasti liigutatud, kuna Ribeauvilli ilussugu selle üle wähem Vaimustatud  olnud. Alguspäraline post. Sädeme saarel eht Islandi lõunapoolsetel kallastel toimetatakse  postitalitust pudelite waral. Selle nõndanimetatud „pudeliposti" käik on tuule järele. Puhub tuul lõunast, siis seawad saareelanikud kirjad kõwasti kinni pandud pudelitesse ja lasewad merde, kus neid tuul weewoogudeS kaugele teisse kohta kaldale ajab. Et kirjad määratud kohtades kätte toimetataks, pandasse ühes kirjaga pudelisse  ja pakikene tubakut wõi sigarid. Niisugune  tasumise eest lähemad Islandi elanikud  paljud aina pudelist mere äärde otsima ja wiiwad leitud kirjad hää meelega adresfi järele kätte. Ei tea, mis meie wallapostimehed ja kassakad kirjadele ligi soowiks, kui nad wae ivaks wõtakfiwad walla elanikkudele kirjusid  kätte, toimetada? 45. Saarlane. 1897