Tallinna Sõber 45. KolmMkAynes aastakäik. Tallinnas, Talwekuu 22. Pcillwal 1891. UikAdiilt aeaielit Eesti rahisale «sai ja Unuades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» ÄindforS'i pilrijate tMimajaS: aastas ......... L rubla, 40 kop,-- pool-aaStas ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ««ata» 3 rubla pool-aaStasl rubla 70 kop Kuukutused maksawad iga rea «Hk lelle aleme pealt s kop. Tellimised wöetaese wasta t HaMnnas- LindforsU Mrtjate trüktmajas.- PekerSargis: S. Seelandk, S 4. - Tartus - Laakmaun. - Ilakiweres; Z. Autjs. - Paides: A. SeidelSera. Lapsalus: H. Kollöerg. - Lihulas - A. VattuerU poodis. Mündis : s z Aars«'i raamatupood. - Aarwas: W. Põder. - ISSrus- Praua Ätiekrose - Waltias- W. Iwdolst. Auresaares: Th. Lauge. - Maal: kuida lLulmalse. WaStaja redaktor W. F, Eichhor n. Elab Bqltisris, kirjad käiwad Baltiski cßaltischport - UsõkeriS-llox^ Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Qmalt maalt.Tallinngst. Wilja wäljawedamise. keeldus. Maakoolidest. Tagawara wSemeeste sissezutsmnine. Korjandus. Wene kathedral kirikust. Kohtu otsused. Pahategijad ja pahatend. Õnnetused. Baltiskist: Ilmad'. Maalt! Kiriku Margad. Tulekahju. Rakwercst ! Jnfluenza. Äkiliue surm. Kabakad. Wargus. Liiwimaalt! — Mõrtsuka  tegu. Kmesaar? Mxremeeste.kool. - JubUäum. - Kuuramaalt. - Peterburgist: Keisrikojast. - Kiitdral Ob» lenstr /. Uus Kmdral-sustnntendeut. Kmgitused. Segesõunmid kõigist riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. B a'l 't s-t ki's, Talivdkuu 3. pijäival. Saksamaalt. Würst Bismark'ile on, kui tema Talwekuu  16. (4.) pääwal Berlin'! ? kaudu ? Vatzinlst Friedrichsruh'esse  reisis, - Berlin'i wakshallis üht waimüstatud wastawõtmist Valmistatud. Rahwas on wakShsMHäbi Politsei-meestekoNua tunginud ja ülespandud pideMev katki lõhkunud. Würst Bismarklle on auu-laulüsi lauietud, auu-kõnesi peetud, otsata tema kätt piigistatud jg naesterahwad  on tema teele ja tema iile lillesi puistanud. Wana Wikst on pisareteni liigutatud olnust aga omas üliwäimusluses  on rahwaS nii üle-käte läinud, et Politsei'mitmeid  jahutamiseks kiuni on wõtnud. Kuidä teatakse, on juba mõnest aeast saadik kange põuewuS Saksa Keisririigs  mana ühendaja ja Noore Keisri ?-wähel/ suMte käratsewate auu-andmiste läbi wist weel rohkem pingutatud saab ja omal aeal paha sigitada Võib! Mõigt Europa seisukord ei ole sel silmapilgul kaugelt mitte kittdelj; . kergest Võiks kusagilt säde taidetud püsfi-iohu tümlikusse 'langeda s ja sõda sõudma panna? ? Sri/korral ei oleks wist Saksamaal nii palju lootust wõitude pbaie, .kui-kakDtümmeud aasta eest. Seal feisiwad neli meest, Keiftr Wilhelm 1,, Würst Bismark,/ Graf Moltke ja Söeamiuister nGraf niiu kindlas usalduses kõige rahwa ees, kuida seda Maga arVasi maailmas nähtltd on. Lahi köig? Saksamaa woolas M 'Vaimustust mis igat soldatit nagu oma enese cest kuulide Vasta saatis. Igaüks  teadis,? et sel seal diplomatikuste suled?? seda rikkuma ei saaks,, mida lahiugi-plaanijatetmkusjä. soldatite?wahwus  wõltuud oliwadji nagu seda enne sagedasi nähtud oli. -Graf Moltke plaanide peale oli iga soldat julge-p/igaüks teadis, et. Ketser Wilhelm ja tema suur -Kanzlet igas tükkis ühes uõuus?oliwad ja üks xega leine mitte jalatäit  - sellest taganeda ei- tahtnud, mi!A> nemad oma isamaa kasuks tarwis olema arwäsiwad, mitte üht serwakesi Saksa Verest niisutatud maast. ? Nüüd? ou-asjad teisiti. Noor Keiser omas taltsitama ainus-wöimuse himus on Europa kõige, wägewama diplomatikusse ametist saatmld ja on ennast peale selle kawalatest JUglastest nii palM petta lasnust? et usaldus tema tarkuse ja kindluse pealekangest kõigutatud on, on lajast riugkoudafi.- pahandanud. Graf Moltke jä Graf, Uomt on surnud. ' . Soziäidemökratlased näriwad Saksamaa, sistkondas-/ nagu kthwtiied ? ussid./ja u kiMwad kõiki harjultttd elukorda,' seaduste peale põhjüstatud lvaran?- duje-sigust lõhkuma; NooMa-kathöliigi? üliMiktased? näruwad  omalt poolelt. KuS- tvõib? seal /ühjtte wainlüsisis seisma jääda ja kosuda! Poolakaid õu Viimasel- aealsMe?'- lita ma kindlat julgust nende peale ei Või ylla ja Saksa rahwuSlased pahaMawad ennast selle- üle/ Saksas maas -wõikS lÜhe raske > kokkupõrkamise - suures palju karta osta. Seda arutawab i nüüd nimelt euamist/ kõik Wene lehed M Prantsuse 4chest ja ka mitmed Inglaste lehed kirjutgwgd pea sedasama./.Baixri.MaapäAviMPosltst on' ühel healel? 6,238,836 Marka lisa söeawäe-kulude juure lubatud  ja Mpst hitkemak waidiemist ka pärikUd Asa telefonide/  stelegrastde ja? posti tarwitukteks. /Kuida? näha; piab Baieri-maa, mille Ae esiteks kõige/suuremad kahtlused  oljwast DikumAa? Saksa/ühetidaMd?? riigist / kinni? ZkkaW W> troost steistewahanduste - ksrwäs/ ?77.MumünHteM, SchleswigW SU! smlim-rähwäs Talwokuu  16. (4) pääwal suurt nõuukogu pidanud ja sealt Würst BismarkAe adressi saatnud, kinnitamisega, et nemad kõikumata tema poole hoida tahawad.  Mäekaewanduses  ,König Ludwig", Recklinghausenl juuies Westfalia's, oli Talwekuu 13. (1.) pääwal mäe-õhu ikärgatus. Surmatud  saiwad 11, wigastatud 2 inimest. Austria-UngruMaalt. Keiser Franz losesi kurwameelise  kõne wasta Austria-Ungrumaa delegatsiõnide ees, on Graf Kalnoky, Austria-Ungrumaa Wälispidiste asjade Minister, üht jahutawat kõnet pidanud ja kinnitanud, et Europa politika-taewalautuse peal mitte Vähematki pilwet näha ei olla. Keisri kõnet olla börsi-mehed wöõriti tätendanud ja maailma ette kannud, kuida nende kasu seda päris. Keisri kõne, milles tema osawõtmisega Wenemaa  nälja-häda peale tähendas, saab Wene lehtedest wäga kiidetud ja ülepea vu Wene ja Austria Ungrumaa Vahel lahkemad tuuled puhumas, kui seda mõne aea eest ette arwata Võis. Delegatsionide-kogus on Ungarlane Apponyi Dardanellide-küsimisest juttu teinud ja pärinud, et Wenemaa  ja -Türgi riigi wahel tehtud kaup kõige suurriikide ette PiM pandud saama. Gräf Kalnoky on temale et Sultanil õigus on selle üle oma tahtmist mööda kaubelda, kuida tema tahab. Kui julgest nende rahtt-kõuede peale lõota Võib, seda säab aeg näitama, esiteks on ikka weel kahtlus suurem kui usaldus. —- Austria-Ungrumaa seespidi on rahwuMära jälle õige kurjaste lahti läinud. Koolide-nnnister Gaütsch on kinnitanud,  et Saksa-keel köitis riikis ükbVsawus õn, mida seegi tähele paMnata Ma ei tohi? Selle üle on ennast nimelt Tfchechilased wäga pahaudanüd ja jooksewad tormi tema peale. - Kardetakse, et Minister Gautsch ehk ka kõik Ministrid selle rünka wasta komistada ja langeda wsiksiwad. / Robtsi Norramaalt Kuida Mtäb. saawad, Norramaal  need Storthingi walimistes Võimust kes Rootsi- Norra kindla ühenduse wasta on. Storthing'isse on 114 liiget walida: Talwekun 17. (5.) pääwäni õliwad nendest  juba 98 Valitud ja walitud liigetest seisiwad 58 uendanimetatud Aassakul poolel, Mis' Dbä rohkem kui pool kõrgeist liigetest on. Inglismaa. Tööliste-tülid, mis Inglismaal juba kaua kestanud  ja alama rahwa jõudu-kauMstkkõigtttanud ja Vähendanud  on, uäitasiwad nüüd lõppemas olema. Ehitustepuufepad?  LoUdon'is on Talwekun 19/ (7.) pääwal jälle tööle läinud, selle kaubaga, et üks wahe-kohus nende aSja tööandjatega seletaks. Wahe/kötzüs on aga leidnud, et töölistel:õiKst ei ole-rohkem pääwa-Mlka pärida! Mellega ei taha? töölised rahul olla ja ähwardawad uue tsrkuckisega/?  - Sõea-laewa -pealj Mis soeawäge J»dia'ssv?Vilmas olis on mõned khölerasse haigeks jäänud. Pvautsüsmaalt Rep ub likasil a S t e l on palju? õnne olnud,? Keisririiktaste ?ja -Kuningriiklaste waesuse  läbi tölwulisteft thrMipätijatest - 'ReMblika? näib Prantsusmaal nüüd ainus Võimalik ivalitsuse-wiis olema, kui aga Republikanlased ja -hieüde walitud VõiMnsmeheö oma ärritaVaid ikõnesi Saksamaa wästsi Maha jätta usaldataksiwad,  mis Europasi ikka uueste hirmuga tätdawad. Seal on nüüd jälle kord üht ,püha" ja selle juures üht kahtlast? költet peetud!?? Talweksiu 6. (GMakuü 25.) pääwal?  sai WasitbettE süda, mis,seuni? PM BMsi lese käes oluud? oli, ühes kärpis ElsasS-LothrMi puust Kma mälesj ütse-samuia sisse Paudud? ? Pidul ?oliMad Elsäfs-LothrM Whatajst kirjUtajsiHja MitiUed kiikest MgM kä Minister Bourgeois ja teised Republikä-WÄitsüsest.»?Mä-i lestuse-samma peal on Elsasssi ja Lothringensi kujud jä neude wahele sai karp Gambetta südamega pandud. Elsass-Lvthringeni - ühenduse eestseisja, Schemer-Kestner, hüüdis omas kõnes: Gambetta, sõea aeal olid sina meie kaitseja ja rahwa - kogus Bordeauxs meie ülestõusmise  kosutaja. Täna, pärast waljusi pettusi ja föea-löökusi, hüüame meie sinu, meie kaitseja poole: Saagu sinu suur wari meie eest ja meie üle walwama, meid juhtima ja meid kaitsema!" Minister Bourgeois wastaS: Sellesse isamaa altarisse, kahe kalli eemal-olijate wahele, olete Gambetta südant maha pannud. See paik on nüüd pühitsetud,  rahwas walwab selle üle wäga hoolega, ja kui ükskord Republika ehk isamaa üle üks hirmus kiusatus tulema piakst siis saab rahwas siit omale weel kord tarka nõuu ja kangelaste tugewust tooma." Mis aitawad kõik kinnitamised, et Prantslased rahu pidada tahta, kui nemad teiselt poolelt ikka jälle tunnistamast et nemad Frankfurdis  tehtud rahuga ei lepi ja ainult parajat aega ootamast  uueste Saksamaa waSta ssda peale hakata! Ikka on aga Prantsusmaal ka mehi, kes ära tunuewad, missugusesse  hädasse sõda kõiki Europall, iseäranis aga Pratttsusmaad saata wöiks. Kuulus teaduse-mees Reuan on „Frauce" sõnumisaatjale, tema küsimise peale Boulanged  ja rahu ja sõea üle, ütelnud: ,Kuhu tahtis siis Boulanger Prantsusmaad, mida tema armastas, Vedada? Sõeasse. Ja sõda oleks nüüd üks hirmus ümberkisku-mine,  Europa hariduse ots. Sest sõdade kõrwa rahwaste wahel tulekstwad hirmsad kodanMude-fõead. Olge julge selle peale, et kaheksa paäwa pärast rahwusliku sõea kuulutamist  Prantsuslnaal kodamkkude-sõda lahti läheks ja kole õnnetus ennast Seiue-departementis sParissisj koguks Mis enam muud ei ole, kui üks kants. Prantsusmaa ja,' Europa olekfiwad halplaste kätke antud ja saaksiwad Viimaks  hääwitatud. Mina loodan aga kindlast, et Europa seesuguse õnnetuse eest hoitud saab. Kui mina ka Sozialistlaste  püüdmisi heaks ei kiida, piau mina neile selles ometigi õigusi andma, kui nemad ütlewad, iga hinna eest piab aega saada nõmltama. Nelja wsi wiie aasta pärast kui wahe-aeal sõda lahti ei lähe, saame meie wist suur! sõtäriistade-mahapanemist nägema ja aega mööda saab Muropaställe targaks saama." see op hea kuulda küll, aga Europa, uimelt Prantsusmaa, on nüüd rahwuse. tuhinas nagu palawikkus jampsimas ja seesugust palawikku  arstiti enne ikka aadre-lafkmisega. Teised arstid öir seuui küll palju juure õppinud, kas aga ka rahwaste jä riikide arstid, seda ou ära oodata. Wene sõealäemad  on nüüd Brestl ja fadamaiest ära ja Älgierisse sõitnud! Seum heiisesiwad kõik lehed määramata  pidudest Wene laewustiku pealikutele ja nreestekõndadele.  Plaanitud pidu PariSsis näib aga maha jää- olema. Wist teeb fee aga weel rohkem pahandust kui taltsitamata waimud ja wöimud, nagu Boulangistlased ja Kommunardlased, Prantsusmaal noort sõbrustuft oma käitsuse alla kiskuma hakkamas. Need waimud ja wöimud ön ka jälle nüüdse Ministeriumi kallal raputama hakkauüd.  Kas fee wasla piab, see on weel teadmata. Prantsüsmäa; Inglismaa, Belgia ja Spania randades on Talwekuu!2. (Wiinakun 31.) pääwal hirmus mara-tuul möllanud. Palju laewu on hukka läinud ja palju inimesi surma säanud/s Le Mons'ist Rouen'ist ja Quiberon'ist on ka sõnumid kangete keer-tunlede Üle tulnud, mis kahju teinud on. Neversus sütekaewaüduses on üks söidukorw maha kukkunud/ 3 töölist on surmatud, 5 raskest wigastatud. Gibraltar', kaudü tulusid sõnumite järel on Tuat'iS kott