igasse tähtsamasse linnasse sarnased seltsid asunud ja fee hea "etteWtMja «M' ckääd" leidnud Praegu on wtieS maailma-jäuS peale 500 sarnast seltsi, mitme ja mitme tuhande liikega, sellel Möllul Nende esilide otstarbe on see, et tapulaMad laevadega ja raudteede! jMytelS,, wöt- Mamlked.Mööd ajamisel  piinatud ei saa, et mil lahke ruum on' ja et nad õigel aeal tarvilikku toitu ja juua saamad. Ka et loomad  mitte piinlikult kütkeS ei ole, ja et nad määratud tapu-paigal ruttu ilma suurema waluta tapetud saamad. Need seltfid walwawad ka selle üle, et kõwa-südamega inimesed loomi teus ja weus ränkade koörmatega et waewa, ega sandil teel ja raSkel tööl liiga taga ei aja. 3a ka, et. kui vähegi wõimalik on, weikefed linnud talwel kange külmaga käest süüa saamad ja nii kui ksikt muid lindufi, ka paeladega püüdmise, kutsumata küttide ja röõwijate  eest kaitsetakse, selle üle 'valvab, et nende pesad rikutud ei saa, nende pesitamife'S weikeseid puu-kaStikefi puude otsa panna nõuu annab ja lindude heaks igale koha-peremehese nõu annab, pihlaka ja juha-puih j. n. e. istutada, mille marju linnud hea meelega söömad. Peale selle katsuwad need feltstd kirjade läbi inimest elajate wasta pehmusele manitseda j neid kaastöölisteks sellele wäljale kutsuda, miS otstarbeks ka need rtad paberi peale pandud on, et kõik Eesti rahwaS üheks MhemeelisekS  elajate walu ja waewa sulgumaks seltskonnaks ennast kokku Heidaks ja et koolis ja kodu Rebekka, Labani, j. n. e. lugude jutuSLamiste juureS ka iseäralist rõhku nende elajate-armaStuse peale pandaks. Katsuwad ka need seltfid, kui wõimalik, kingituste ja kirjanduse teel ärduft äratada ja meele pehmusele inimest elaiate wasta manitseda. Kõige wanem iseäralisteft ,Elajatekaitse-Seltside' kirjandusest on kuukiri mida aaStal 1844 DreSdem ,Eläjatekaitse-Seltsi' voolt välja andma hakati. Uudroklos oli see, kes kaugel Asrika-maol löwi haige käpa seest suure pinna wälja tõmmanud, tema nime kannab sellepärast see kuukiri ja tema luga on pitkemalt üheS manas Eesli-keeliseS looduse-öpetufe raamatus leida. Kõikidel  seWdetßiktü on rohkem M 20 aeakirja mitmetes keeledeS za neist kõige noorem on Tallinna'S ühest erainimesest  wälja antud leht Nnvorullxi." (Loomade sõber). Nüüd olgu fiin weel lühikene seletus meie pöhjuSkirjast  juure lisatud: . § 2. Elajate piinamised, mille soigutamisekS  seltsid tööd teemad, on järgmised: 1) igat halastamata olekut solgutada, kuida seda elajate  100 muSlikule elule terwisele vaidlemata tarwiS läheb; 2) igat piinamist, miS elajate töö juures tarvitamise ehk ka tapmise juureS ette tuleb; 3) igat üleloomulikku sündmust, mida looma peale pannakse, olgu et teda üle jöuu vedama ehk tegema sunnitakse, mis üle looma loomusliku jöuu käivad; 4) igat elazate-piinamist, millega piinaja rõõmu ehk kasu taga ajab, ja 5) ülepea kõiki, miS mõistmata olekust, koerusest, kurjusefi,  ülbest tujust ehk vägivallast elajate waSta pattu tehtud saab. . 84. 3ga selts i-ltlgepiab omale kohusekS  tegema: t) targu ennast selle eest hoida, et la ise selle waSta kuidagi pattu ei tee, miS seltsi pöhjuSkirjaS määratud on; 2) kõiki miS tema wöimuseS ja woliS on teha, et selleS ka teistest midagi et sünni, miS selle wasta käib ja selle solgutamiseks isalikku tähtsust alleS hoida; 3) seltsi kosumist, iseäranis jaSjast osavõtjate nõuga agaraSte edendada; 4) õpetuste, ettepanekute, näitusten. e. varal. nt,- palju kui wõib, halastavat meelt, mille põhjusel seltS asunud  on, ülepea edendada, aga ka 5) iseäraliStest, iseenesest nähtud juhtumistest ehk teistest  teada antud elaja te-piinamiStest, mis üleüldist pahandust  teevad, sarnaseid abinöuust nende soigutamisekõ tarvitada  mida seadus ette kirjutab, ehk mida ka avalik, elu kombeltk voli temale lubab, ja peale selle 6) sarnaseid iseäralist tähtsaid juhtumisi peakoosolekule seaduslikuks nöuuwõtmiseks neude vasta, ette panna LöppekS on ka soovida, et ülemal tähendatud otstarbele  täitmiseks sellesse puutuvad kõned ja kirjad, nagu seda EeSti Kirjameeste-Seltfl" aaSta-raamatu 1889. aastakäigu 3. wihust leidnud olema, rahva keSkls rohkem laiali lautatud saakfiwad, et pahandus peletatud, ttgeduS mäbendätud. kurjus kautatud ja headus kosutatud saaks, ja et iga Eestlane, kelle Kodu- ja Kiriku-Lauluraamatu sees Neljapääwases homiku-palweS ometigi seisab: ,et Jumal laseks elajad maa peal linnud taeva all >a kalad köiae vete sees meie heatS sigida'. ,a seda sigivust naheS fillad 'a tänades ütleks: .Kõik Sinust on miS ilma peal mind iial rõõmustab, su looduS  mule kasu toob ja aima vaimustab; vast nüüd ma märkan seda tö-k, M. Jumal, loodus Smu mäest ' Sarnast mõtet ja südant soowlb Eesti rahvale Jumala looduse waSta Tallinna .Elajalekailfe-Selts.' Üleüldised sõnumid maailmast. B a k tiSki'S, Paastukuu 14. Mwal, Saksamaalt. Preusst uuS rahwakoolides  ead u S, mis nii palju kahinat tegi, mitte ainult PeeuSfi riikis, waid kõigil Saksamaal, näid surnud sa MZHa maetud  olema. Palwekirjade-torm selle waSta, miS igalt poolelt Preussi Maapääwa peale puhuS, on ka KeiSrit mõtlema pannud ja tema on oma tänlst sülelast filmanahtaVakt maha jätnud. Koolideminister Graf Zedlip, keS juba selle seaduse plaani eest kõrge auukähe sai, on ennast nüüd ametist lahti palunud, on Keisri poolest lahti lastud ja Riigisekretär BoSse on tema asemele nimetatud. Ka Riigikanzler Graf Caprivi, keS kui sõnakuulelik teener une rahwakooli-seaduse eest kõigist wõimnft seisid mõistmata edemusega aga wälja lobisenud on, ee see seadus Kesk. paiklaste, Rooma-katholiigi kiriku wõimnse st etemate eeswöitiejate,  lepitamiseks plaanitud on ja antud saada, on ennast ka ametist lahti palunud, Keiser et ole seda aga mitte waSta wõtnud ja Gras Caprivi on selle kaubaga paigake jääda lubanud, et PrenSst MiniStrrprästdeuli amet Saksa Riigikanzleci ametist lahutatud saab. Seda on Keiser teinud ja HeSseu-NaSsau ülemprästdenl. Gras Botho von Enlenberg. kes Wiirst BiSmarki aeal juba kord Minister oli, su MjuiSlerprästdenlikS nimetatud. Sellega ci olla aga käärimine PreuSst Minisleriumis meel wift mitte otsaS. waid seal olla meel Ministrite, wahetufi oodata. Weel wähem näib see kahin otsaS olema, mida selle seaduse ettepanemiuc ühel aeal tegi, k«S muidugi kardetawat liikumist ja käärimist ülearu palz» ou. Juba selle seaduse etlepanemine kergitas Rooma' kalholüklaste harja nii kangest, et nemad kõiksugust mägiwalõa  Civangeliumi usutunnistuse kiriku wasta plaanist. wad, seda seadust selle kõrwaS ainul! ühetS osa-maksuks oma healede eest Saksa-Aus ria kaubaajamise. Ühenduse astus tunnista>iwad za unte pärtmiStega ette aSluda ähwardafiwad,  kuna tasemad wabameelsted erakonnad, keS Würst Bismarki aeal !a pärast seda Valitsuse nstatawamad tugid olnud eliwad, nüüd eemale nlhtufiwad. uuest Rilgi» kanzlerist koguni walju käega lagast tõugatud sai wad. Nüüd, k>.S uuS rahwakoolide-seaduS kommiSstonist mi st koguni mitte Maapääwa täie kogu ette ulata, nüüd on Ultramontanlased täiõ mi ha Rjigiwakiksuse waSta, nende wiha on sttkc ja ka PaapSti ltgikoudas olla pahandnS »ue rahmakooli.seaduse tagaftwõtmisr pärast maga suur. Uut knltur-wõiitemift. s. o. mõitlemist Preusst Riigiwalilsnse  ja Rooma.kalholiigi kiriku, ehk õigem PaapSti ja tema wägimeeste, mahel kardetakse lahti minema. Tasasemad  wabameelised erakonnad on aga oma usaldust PreuSfi nüüdse Riigtwaliisuse peale kantanud ja Riigi - walitfus omal ,uuel wõikS sedawiiff kergest üksi jääda. Paha lugu ou selle juureS ka see, et nüüd Tozialdemokratlased ja teised ültwabalased selle seaduse tagasivõtmist omaks wöiduks Mlewad sa nüüd nende hari kangest kerkib, ja et Ultramontanlased ka agarad on, seda nende wöldukS tunnistama ja sellega segadust suuremaks tegema. Selle õnnetuma seadnse eltepanemlne ja lagastwötmine  on Saksa KeiSri ja PreuSst Kuninga wäimust rahwa eeS kardetawal kombel kõigutanud. Tema on midagi käskinud, ei ole aga oma käsu tätmist mitte sundida suutnud. See on ühe käsuandja kõige suurem eksttuS; selle läbi saab waStapanemine suureks kaSwatatud ja ei tunne wiimatõ enam äärt ega otsa. Seda on nüüd Saksamaal  karta, sest WalitsuS on rahwa eest taganenud. Waene Graf Caprivi on ÜSna kimvuS ja kergest wöikS tulla, et tema ometigi pea ametist lahkuma piab. Juba hakkab awalik arwamtne temake ka järeltulijat määrama ja esimeses jooneS saab Graf Maldersee nimeatud. Ewangeliumi  kiriku elaw liige. Keiser Wilhelm sn senni oma HubertuSstoch jahi-schkoSsts ja olla nii haiglane, et arSiid temale nõuu anda, kuuekS nädalikS senna jääda. Pea näitab wälja nagu oleks tema senna pelgu läinud, künni need laened matkinud on, mida uue rahwakooiide-seaduse ettewaatamata wiskamine tuhinate meresse, kohama pani. Sagedast on sel Mnmise-aeal Würst BiSmarki nime nimetatud ja soowitud, et tema oma aset PreuSst H«rrade> majas wõtaks ja oma healt uue rahwakoolt-seadnse wosta tõstaks. Tema on seda tegemata jätnud, et selle läbi tüli mitte weel suuremaks ei kaSwakS. Oma aset Riigipääwal  ei anna tema aga käest ära, et Ühel aeal oma ülitähtsat sõna sekka anda wötkS, kui aSjad ehk kord weel rohkem sasisse minema ja seda tema sõna arutamiseks kibedast tarwitama piakstwad. Kutda tema süda ka haawatud  olla wöib, KeiSrist rääkida tema ikka Ühel toonil, mis ühe truuwi alama kohaline on. Jürikuu !. (Paastukuu  20.) pääwal ou Würst Bismarki süudimise-pääw, kuS txma 77 aastat wanakS saab. Kahe aastane puhkamine  olla tema termist ja jõudu wäga kinnitanud ja tema näidata wäga priske wälja. Laiades ringkondades, iseckrani»  LSune-Sakfamaal, walmiStatakse tema auukS uhkematd pidust, kui iialgi enne. Protsessid aealehtede waSta Majestäti-teukamife pärast, on maha jäätud, Keisri euefe käsu peale, kuida üteldakse. Edaspidi piawad seesugused protsessid ka ainult Kohtvkemimstri labaga tohwleS elte wZetud faama. Paastukuu 18. (6.) pDwalMu see aaStal wäga palju rahwast selle surnuaia peale Berlini pöhjaida-poolisel küljel Voolanud. D» need maetud on, keS PaaSlukun 18. pääwal WW mätzfajate keSktst laugestwad.  Guvremat kära ei ole seal tehtud. ükS naene ja M meeS faiwad WWsemtse pärast kinni wimetud; kui halwa rahwa hulgad neid wägise lahti peaSta tahtfiwad, AiS ajaS PsMset neid Ma msegaga laiali. Rohkem et ole rahu rikutud. OsowStmised langenud mässajatest on aga palju suuremad olnud, kui ,wana kursi" aeal. OsawStjatest Berlin i uulitsa käradest selle aaSka Küünlakuu  25. ja 2K. (13 ja 14.) pääwal, on kaheksa l aaSta 3 kuu künni 3 aaStal 2 kuu peale wangi mõistetud, teised  waSlaxanemise pärast 2 kuuni 12 kuuks, üks Majestäli-leulamife  ja Politset-meeSle sõimamise pärast 2 aatakS  wangi. BerliniS on Viljakandjad töö seiSma jätnud ja päriwad pääwapalga juure 5 protsenti kisa. Wil>a Veetakse rohkest stSse. Öösel waSta PaaStukuu 22. (ltt.) päawa on Immenhauseniö W elumaja ja 40 körwalist hoonet maha polmud Palju loomi on sisse jäänud Thowlst kirjutatakse, et sealisest wakshallist igal pääwal pal,» Wene Juntist läbi reistwod, Argentinasse.  PaaStukuu 17. (5.) pääwal on neld peate 40tl olnud. Austria Uugr,maalt. AuStria Professor Oblak, keS MatedoniaSse lainnd oli, s ealiste KulgarloSte kekeMur» deid uurima, on smlt Türgi Waiitsuse käsu peale miiiU saabtlnd. AuStria lehed piawad seda Türgi meelepaha,,- dnse tatzekS Vuigaria waSla, Uugrumaa lehed kirjuta, wab. et WaliiinS Deiegakianide lühemal koosolekul TS millioni fiuwnak snurtüki-wäe vahendamiseks pärima saada, mis mitme aaSta peal? ägatud saada. Ungru maa Mgipääwa liige Oeza Oö-vöS on ennast maha lasknud. Teui.ii on kohtt.Wanem olnud sa sek aeol legust teinud,  mis eest tema Illi 11. kr>M!»al'taditt ette pidi kutsutud saama. -- Käärimine PrenSsi MuisteriumiS on ka WimM patzu kahinat teinud. Arakeded arukamad seda suure osmMnnsega. ,Nene Freie PreSse* ütleb, rõömutikaw  nähtus olla, et Äaksa Keiser teeb rahwa. südamesse  lagast otsib, sellel teel olla önnMuS, »Deutsche Zeitung' tahendab, Keiser Wilhelm wõida sulge kõikide rõõmsa osaivõtmise peale olla, kui tema Graf ZedliKlt armuga uu uu., laseb. Cumberlandi Herzoz on Hauno,veri  hõbe wara lagast pärinud, mida tema isa, Kuningas  Georg, TS aaSea eest AuStria kunsttööde-museumiSse hoiba andis ta mis seal mitmeS kappis hoitud saab. Tema tahab seda unud oma enese walitsuse alla wõtta ja wist oma Gmunden't schloSstSse wiia laSta. Triest'i ,P.'lidymnoS''lhee.treS kargaS PaaStukuu tB. (S.) pääwa õhkal mängu hakatuse aeal, üks gaast-toru kange kärgatusega  lõhki. Theater sai ilma takistuseta töhjandatud; kakS töölist on raskest ,vigastatud. Wiin'iS laSkiS üks suurkükiwäe-meeS PaaStukuu !9. (?.) pääwal omale Wendel-püSstga rinda. Kuul läks läbi tema keha, tema selja taga läbi Ühe teise soldati pea ja 'olmandema soldati  käe murre Gstmefed on mõlemad surnud, wiimane raskest ,vigastatud. « WiluM kirlutakakse, et endiste Oerbia Kuningas Milau mitte priitahtltkult oma AuStria lalamäe.rügementi aun-üle ma nimest taganenud ei ole. AuStria sõeswäe-aSiatallitaja PariSiS olla temale teada annud, et AuStria WalitsuS seda soowib. Roots, Norramaalt Norramaa Konsulite küsimine on suurt kahinat rahwa kcSkis teinud ja Norramaa MiniSteriumtt  kõikuma pannud. Nüüd ou niipalju lepitust tehtud,  et MmiSterium esiteks weel ametisse jääda wSkb. Kindlal pinnal et seisa see MiniSterium aga mitte ja ka Rool st maal hakkab see küsimine ikka suuremat kahinat tegema. Kuningas on Rilginõunguk kinnitanud, et tema otsutamist oma enese hooleks jätta tahab, sellega et ole aga Norramaa rstzwuSlased, kelle keSkiS õnnetuseks ka NtnlSterpMbent Tteen on, mitte rahul. Nemad kinnitawad.  Rootsi WalitsuS olla ennast ilma õiguseta Norramaa  aSjade sisse mässinud a sellest olla kõik see tüli tulnud. Kulda näha. piawad Norralased ammusega Rootsi Kuninga alla sunnitud saama, muidu seisab Norramaa lahutamine RootsiiMast ukse eeS. Belglast Kt, Belgia söeawZgi piab selle aaSta katta» uued sõeapüssid saama ; suuremal jäul on need juba Tagawara-wägi piab suwel uute püsside karmitamlles  harzulatud laama. Suured mauöwrid saamad sellel suwel peeiud ja nendeks sõeawagi täie sõeakorra peale seatud, muidugi katseks. PraulsuSmaa AnarchistlaStest üles kihutatud Belgia Anarchistlased teemad oma tardekawaid  tempusi edasi ja ei lase rahu kosuda. Paastukuu 16. (4.) pääwal sai protselS kolme Anarchisilase, Hansen, Vüsiin ja Saugeidors waSka lõpetatud, kes Ombret'S Süklich': ligidal dyuam-ti wnaSla,ud ja sellega kurja teha katsunud oiiwad. Esimene sai 15 aaScakS wangitõöle, teised kaks IS aastaks WÄNgI mõistetud, kõik kolm peale selle AI aaStaks Politsei üle «vaatamise alla mõistetud. Wandemehed  oliwad protsessi kaikus haiga ahwardamise.kirjasi saanud. Hansen oli kohtu eeS kinnitanud, waraStatud dyttsMiti - psdronid olnud Prantsusmaa AnorchistlaStele määratud, kohuS olt aga leidnud, ek Lüttich l linna löhkn-