9. Tähendus. Maaloomad talnrahwa käes. Ainult lehmad 1. wafikast 10 wafikani saamad Prämiritud. I. hind 12 rubla, 11, hind 10 rubla, UI, hind 8 rubla, IV. hind 5 rubla, V. hind 3 rubla. 88. Konkurreriake sarmloomode heaksarwamine saab kolme 2 liikega Seltsi poolest walitud kommisfioni läbi tehtud. Kui kommisfioni-liiked ennast heaksarwamises ei ühenda, fiiS tuleb iga kommisfioni juure üks iseäranis walitud obmann, mis peale otsus healede-enamuss järel tehtud saab. 8 9. »Estmes kommisfioni heaksarwamise all seisawad I. klasfi loomad; „T ei f kommisfioni all loomad 11, VI. ja VII klassist; olma n d e m kommisfioni all loomad VIU ia IX klasfist. HeaksarwamisekS  loomade üle m, IV. ja V. klassist, üheskoos konkurreriale suurest ja weikest töuust korjanduste üle astuwad esimene ja teine kommisfion Seltsi präfidenti  ehk viceprasidenti juhatusel kokku. Kui aga koomad  ainult suurest ehk ainult weikest töuust oma keskiS konkurreriwad, fitS otsustawad kommission suure tõuu loomade, »Teine" kommisfion weike lS.m loomade üle. l). Lammad. § 13. Sisseweetud lammad ei wöi prämiritud saada saamad ainult wäljaspool konkurrenzi kiitust. § 14. löäljägatud saamad järgmised hinnad: u)Willal a m m a d. 1. Jäärad: I. hind H. hind kiitus. 2. Emm a-lammad: Needsamad hinnad. d. Lihala m m a d. Jäärad: needsammad hinnad kui all. Ema-lammad: Needsamad hinnad kui A. all. 8 15. Kommisfionis on 2 Seltsi poolest walitud hinnamõistjad, kelle juure, kui nemad ennast ei ühenda, M Seltsi poolest walitud obmann tuleb, mis peale otsus healede enamuse järel tehtud saab. (LõpetuS tuleb järgmises numres.) Omalt maalt. Tallinnast. toob põllusõnumeid  Liiwimaalt ja Eestimaalt, mis Jaanikuu lv. pääwani ulatawad. Nendes on üteldud: Ilmad oliwad põllutööle läbistikku wäga kohalised: wilud fõnnikuwedamise  aeal, selged heinategemise hakatusest saadik. Wähem kasulik oli see taimeke kasumile. Nimelt on suwiwilja-pöllud,  mis hiljemini tulnud heast ilmast hoolimata, ikka weel mitmes paikas nõdra kaswuga Lehekuu külma järgefi naitawad, täis umbroptu ja ladwast kollased on. Siin ja seal sai odra mahategemine wihma läbi wiiwitatud.  Maapind läks liia niiskuse läbi fiin ja seal kSlvaks. LysohonlS oli Jaanikuu 15. pääwal homikukülm  härmatesega. Rasked wihmud ja rahefajud on paiguti kahju teinud. Läbistikku oli rohkem wihmane kui selge. Rarkstst oliwad 17 wihmapaäwa ja 13 kuiwa pääwa. Tõstama'l oliwad 15 kergemat wihmapääwa,  läbistikku 12 graadi soojaga. Erned, kureerned  ja peluschkid, puhtalt ehk suwiwiljaga segamini mokad klaasi külge, km seda just tegema pidi ja näitas otsata õnnetu wälja. Üks terwise-hüüdmine piduperemehe poolt tegi mmnle selgeks, et tema banki-peremees, otsata rikas ja niisama upsakas oli. Pruudi nähtaw „önn" täieldas minule seda lugu. Ja, ja, üks punawiina-pudel õpib inimesi tundma omal rtlnd-käigul! Mina olin pooliti tühjaks joodud, siis wöttlS üks mees Musta srakiga ja walge kinnastega mind laua pealt ära, sest et nüüd teised wiinad tuliwad, ja eestuas kallas tema omale ja ühele teisele mehele, kellel ka must frak ja walged kindad oliwad, sisse, mis minus weel järel oli. Sellejuures naersiwad nemad ja esimene ütles teisele: Nüüd on meie manamees oma körgenimega wäimehe eest natuke liiga palju maksnnd, aga see on nüüd tema käes - ainult neiukese üle °n minul hale meel - Ära minnes rääkisiwad nemad weel midagi, millest mina aga enam aru ei saanud, olin ka juba inimeste õnnest küllalt näinud ja kuulnud. . . , Jälle olin tüki aega keldres, esiteks tühjalt bankrperemehe keldres siis täidetud ühe wiinakaupleja keldres ja wiimaks pidin mina weel nõndanimetatud inimeste-õnne teist külge tundma õppima. Mina sain üksikult ostetud. . . , Üks mures emand keskmisest seisusest seisis poes ja temale töi mind övipois keldrest wälja. Mind mäSsiti kirju paben sisse see oli nii õhuke, et mina igalt poolelt, kui ka natuke katte' alt, läbi wahtida wöisin. Ostja pani mind ühe korwr sisse ja laks. (Lõpetus järgmises numns). lüliva tud, on läbiStikku heaSie kosunud, on küll ka külmast  häda tmmud. aga see on ka maakirbu häwitamisele otsa teinud. Sagedate wihmasadude järgeS on kaunwiljad  siis jälle toibunud. Kui uiski paiguti kaebalalfe. fiiS wsib see osalt waewalisest harimisest ja sandist maast ülepea, osalt kahjulikult walilud mahategemise-aeast tulla. Odrade juures teeb mahategemise-aeg palju wälja. Kuna Lehekuu Hakatusel küiwaiud oder, uimelt kahe-tahuline. wäga häid wiljasaagi.lootusi audis ja aruande-aeal  juba loomas oli, seisis hiljemini külwatud oder rohkem ehk wahem sandiste, uaitaS palju kollaseid lehta ja kartlikule- (iraai-uSsi) sööurist. Et odrapõllud aga mitte igal poolel waewaUsed ei ole, seda nai la ivad sõnumid  Eestimaa!!, Se.ll on nimelt Lehtsest A-nbla kihelkondas  üteldud! .Nagu kaerapõllud, nenda näitawad ka odrapõllud rõõmusta,vat pilti. Põuast hoolimata ei ole kollaseid lehe-olsast ega kuiwaivold tai neid, Ühetasane rohelus katab kõiki wälja, Kõned on umbes '/» taiga pilkad ja ajawad neljal lehte. Kartuhwled oliwad  ainult seal. kus neid wara, s. o. Jürikuu lõpul ehk Lehekuu hakalusel, maha pandi, aruande-aeal rõõmuStawas  kosumises, kus seda tood uinbeS Lehekuu 8. paäwast hakates külma ilmadega tehti, seal on kartuhwled üht suurt jagu omast kosnmise-aeast kautanud, Sõnumid linade üle on waga mitmekestsed. see maksab nii. samati nende kosumisest, kui ka selle pohiusest, nimelt mahategemise aea kohta, T a l m e ° r n kk i l e on ilmad aruande-kuul wäga tulusad oluud, Sagedad wihmad  on kõrre pilkast wäga kosutanud, kauged tuuled on langenud rukist enne õitsemist jälle üleS tõstnud ja ka õitsemine on. wiludest ilmadest liiga waraie hakaluse eest kaitsetud, ikka õige wara ja wahest ehk wiiwitamise järgeS seda möjnwamalt. Jaanikuu esimesel kolmandikul, suuremalt  osalt kohaliste ilmadega mööda läinud. Ainult Jaanikuu keskmiste paawade sees tulnud waga soojad ilmad wõiwad rukkile wähem head olnud olla ja lase wad liiga wara st küpsemist karta. Aruaudr-aeal wõiS maga head terade- ja Kg.de.saaki loota. Saa? wõiks 15 kuuni 20 protsenti üle keskmise arwu olla. - T a lwe - aisu, miS aruande-aeal õitsemas oli. audis ka lootust hea saagi peale. Härjapea-utitmine oli enne aruande-acga läbiStikku slgatud. loog seisis kärbisete peal ja näitaS head saaki andma, pealegi weel, et ilmad heinategemisele wäga tulusad olkwad. - Jäädamat kahju on külm ja nimelt Lehekuu-külmad looduslikkudele heinamaadele  teinud. Sedasama saatust pidiwad ka kunstheinamaad  kannatama, -üille wesi mitte ette ei löönud. Kui ka seal, kus kuust-heinamaid küllalise meega on, looduslikkude heinamaade pnuduõlikkn a>iuet tasuda wsiwad,  siis on seda laiune ainult armast leitud, Aasta 18',) 1 wõikS aSja auda, juba sagedast wäljaräägltud noomimise  peale uut rõhku panna, heinamaade headuse eest suuremat hoolt kandma hakata. Mõnes arnaudeS, nende Römershofi'st, Morihburglst, Waiwam'ft, saab heinamaade lammutamine kali-foSfatiga, nimelt hema headuse kohta, kiidetud. Aruande-aeal oli metSheina tegemine täideS käiku  S. Sarwlo o nr a d e karjamaal.käimine oli aruande-kuul alaline. Karjamaa-põllud, kuS peal aruande-paikade  loomad pea ainult käistwwd, oliwad mitmeS paikaS nii heaS kaSwuS, et kõrwalist toitu anda tarwiõ  ei läinud. Aruaude-paikade suuremas jäuS sai aga ka aruande-kuul körwaiist toitu antud- enamist oli see jahu (1 '/z kuuni 3 naela paäwas igale loomales ja roheline  Mõnes aruandes saab omast kohast piimasaagi  kõrgust ja ühetasadufl kiidetud, nenda Zenseiüs ja Waiwara's (105 lüpSjat lehma, muist sügisel poeginud, on nüüd 740 künni 750 toopi piima pääwas annud). Mõnes piimatallituseS oiiwad piimaloomad, kui nende käimine pvllu-karjamaal möödaS oli. jälle tauta pandud. Paljudes majapidamistes tulewad loomad ööseks kanta tagasi. Lehekuu-külmad wõiwad kärbikutele, aga ta pumvitja-saagile laaSkawad olnud olla. - Kõigist riigist tulnud sõnumite järel on sel aastal läbiStikku taiwewiljast  wäga rohket sie-saaki ja wilja-faaki natuke üle keskmise aru loota. Suwili oli hea ja wäga hea kõikiS muflmulla riugkoudaS, teisieS ringkondades enamist rahulolemiseks.  Tallinna PoSti- ja Tekegrafl ameti ülem kuulutab et peale lihtlaste kirjade ärasaatmise õhla-rougiga Peter. burglSse, need ka werl sõlburongiga, mis homikul kell 10 Tallinnast Peterburgstssc ara sõidab, wõtwad toimetatud  saada, Kiriad ia Muugid, mis õhtast kell 8 homikuni kell 7 kirja-kastidesse lknnaS ja ka need, mis hsmikuni kell 7'/, kria-kaStiSse postkontori eeS pandud saarmd ja Tapate, Rakwere'sie, Zöhwi'Sse, Narn?a'Sfe, Pcterburgisse ja linnadesse teinepool PeterburM adreSseritud  on, saawad hoiniku-rongiga ära saadetud. Sõeawäe-kohuse-seaduse tädiwaalamifekS, nimelt nende eesõiguste kohta, mida kõrgem haridufe-järg selle kohuse täittmse luures annab, oli aastal 1892 iUS kommiSfivn  Geheimerath Georgiewskt juhatusel tööle pandud. See kommis silin on nüüd oma tööd lõpetanum ta ,Walitsuse-Teadaandja" on selle nõuuwõtmifi kuulutanud.  TeiSte kestis on nõuuks wõetud, et ka neile, keS kõige alamatest koolidest, koolidest 4. jäutusest, läbi käiilud on, nende eesõigus ainult 4 aastat tegemas teenistuses  ja 14 aastat tagamara-wäe kirjas seista, jäätud saama piab. Zkka ei ole kõige liisuwötmisele kutsutud noorte meeste kestis neid kes lugeda ja kirjutada oska>oad  läbtsliktu meel rohkem tui 33 protsenti, kuna neid enne uue sõeawae-seaduse kuulutamist meel wähem oli. Sellepärast, et nende hulk kaSwaks. piab ka kõige alameteft toolidest läbi käinud noortele meeStele nende eesõigus sõeawäe-teeuistuses  jäätud saama. - Niisamati viab neile noortele - .eeStele, teS koolidest 3. jäutusest, nagu kreiskoolid,  alamad techuila-koolid j. n. e., läbi käinud on, nende eeSsiguS 3-aaStafe tegema teenistuse veale, 15 aastase  seisimega tagamara-wäe kirjades, jääma. Nendest saab fõ ea mägi omad kõige paremad unterohwikserid. Nende koolide sekka saamad ka ra»d!ee-koolid arwatnd, mis sõeawäe  kohta iseäranis tähtsad ou. - Koolmeistrite eesõiguste  koolides 3. ja 4. jäutusest, tegemast sõeawäe  teenistusest ülepea wabaStatud olla ja ainult 18 aaStal tagawara-wäe kirjas seista, kui nemad 5 aastat üheS järgeS koolmeistri-ametit tallitanud on, oli ette pandud,  neid üheks aastaks lipu alla kutsuda ja mast siis, kui nemad pärast seda ühes järgeS 5 aaStat koolmeistriametit  tallitanud, tegemast teenistusest wabaslada. Seda ettepanekut ei ole kommisfion mitte wasta wõtnud, sest et rahmakoolmeistrib siis liiga mähe tasumist oma waewalise  palgaga teenistuse eest koolmeistri-ametis saaksiwad ja mähe neid leida olla wõikS, kes seda ametit ülepea tallitada tahawad. Kui seda aga sõeawäe heaks tingitingimata  viakS karmis olema, siis wõib kommiSsion seda ainult järgmise kaubaga wasta wõlta: 1) et see mitte nende koolide kohta 3 jäntnsest et maksa, mille õpetajate hariduse-järg niisama kõrge on, kui keskmistes koolides; 2) et see mitte nende koolmeistrite kohta koolides 3. jäutusest  ei maksa, kes ühest keskmisest koolist ehk ühest kool» meistrite seminarist, miS koolide 2. jäutuse kohaliseks arwatnd  saab, täie järjega läbi käinud on; 3) koolmeistriteseminaride  kasmandikud, keS enne oma kursuse lõpetamist liisu läbi tegewaSfe sõeawäe-teeniStusesfe astuwad, saamad  rahwakoolmeistrile eesõigust, kui nemad oma koolmeistri-ametit  ka meel algamid ei ole; 4) need nende keskifi, kes ühe aasta tegemas teenistuses seisnud on, saamad siis Ühe aasta aega, omale üht koolmeistri-kohta otsida, enne kui neid u neste tegemaSse teenistusesse kutsutakse. Lühendatud teenistuse aeg priitahtlastele 1. jäutusest (1 aaSta tegemas teeuiStuseS ja 12 aastat tagawara-wäe kirjas), jääb muutmata. Ärauähtused on uäitanud, et noorest meeStesi, kes ühest kõrgemast ehk täie järjega ühest keskmisest koolist, ehk ühe gymnaflumi ehk realkooli kuuest klassist, ehk teistest kohalistest koolidest läbi käinud on, 45 protsenti kui prMahtlased teenistusesse lähemad, kuuni 55 protsenti ennast liisu alla heidawad. Viimastest  läheb aga wäga mähe teenistusesse, nimelt selle läbi, kt nende kehalikku loomust suurema hoolega tähele pannakse ja selle kohta rohkem päritakse, kui priitahtlaste juures. Peale selle heidawad ennast nendest enamist need liisu alla, kellel nende perekondlikkude asjade pärast eesõigused on. Peale selle on ärauähtused näitauud, et pärast Küünlakuu 10. paamal 1886 autud seaduse kuulutamist miS tähendatud hariduse-järjega noorte meeste teenistufeaega,  kui nemad liisu järel teenistusesse lähemad, 2 aasta peale tegemas teenistuses ia 16 aasta peale tagawarawäe  kirjas tõstis, priitahtlaste hulk suuremaks kaswanud on. Sellepärast on loota, et kui liisumõtjale teenistuseaeg  meel pitkendatud saab, priitahtlaste hulk meel suuremaks kaSwab, miS tagawara-wäe ohwitseride hulga rohkendamiseks  wäga foowikam on Kommisston on sellepärast nõuukö wõtnud, kaheudatnd haridusega noorte meeste tegema teenistuse aega. kui nemad liisu läbi teenistusesse lähemad, 3 aaSta peale ja nende lugemist tagawara-wäe sekka 15 aaSta peale määrata. -- Priitahtlaste kohta 3. jäutusest, s, o. noorte meeste kohta, kes selleks üht iseäralist eksami ttewad, mille programm umbes seda pärib, miS ühe keskmise kooli neljas alamas klassts õpetatud  saab, on kommisston nõunkS wötnud, seda priitahtkaste.jäutusi  koguni ära kautada. See sai ohwitseride hulga rohkendamiseks asutatud, mida nüüd enam tarmis ei ole. Nüüd on Isoo ohwitseri-kandidati rügementides ja kgal aastal tuleb 300 ohwitseri rohkem juure, kui neid teenistusest lahkub. Mitme sõeawäe-ringkonna ülemate kommandöride ar oomist mööda ei olla xriitabtlafed 2. jäätusest kohtute-teeniStusekS enamist mitte kõlwulised ka söeawäe-tcenls uscs ainult tüliks. Wähe neist lähemad junkeci-kooUdeSse ja kui nemad ühest seesugusest läbi käinud on, fliS piaw id nemad mitu aastat ootama, enne kui neile ohwttseri asemed tühjaks saamad. Aea andmise kohta sõeawäe.teenistusesse astumiseks miS nüüd sagedast 28., künni 29. elu-aaStant antud saab