strashnittu, kes Polltsei-teeuiStuseSse luetud saamad, kes aga ka walilsuse-asjn tallitama piawad. Selle juureS olla linnal alewitega kokku ligi 260,000 hinge elurahwast ja linn olla nii laialiselt ehitatud, et sagedast palju maad käia on, enne kui eesmärgile jõutakse. Sedawiifi pidada Politsei weike mreSlckoad hulga wargate ja kaabakate wasla pea wõimalu olema, kes ennast wabriku-linnadeS ikka juurel hulgal koguwad. Selle läbi saada kaabakad aga ikka julgemaks ja jultumakS, nenda et nemad mitte aluull ei waraSla ja röõwi, waid ka neid tappa ähwardainad,  kcö neid üleS anda julgekfiwad, ja et need ähwardamiscd  mitte ainult ähwardamiStekö ei jää, seda on nemad juba mitu korda nättanud. Nenda tunda ennast siis kõik Lodzl kodanikud rõhu all, sest keegi ei wõida teada, kaö 'vargad ja pealekargajad mitte ka tema kallale ci tule. Kõik luuda seda kaabakate-häda ja igaüks katsuda  iseennast ja oma wara kaitseda, ühise nõuu peale kaabakate waSta ei mõtelda aga keegi. Lodzllõ olla ülepea  kõik /Amcrila-wi sil«; ÜkS ei hoolida teise aSjust. Kui näituseks naabri juurest waraStatakse ehk waraStada tahetakse ja sivselõhkujaid ,tööl" nähakse, siis hoita ennast neid lÜlitaiuast, sest teada olla, et neil surmariiStad kaasas  on. MikS siis oma nahka turule kandma? Nenda olla aSjad seal iseenesest siginud; kodanikkudel ei olla süüd selle juures. Jõulukuu 18. pääwal on linna ligidal kaks mõrtsuka-tegu tehtud. ÜkS tuntud joomamaja-peremees,  Vibel, Radogoszes, oli õhta! kaht ankrut wiiua wasta wstmaõ. Kui temal tuaS ühe sisse toodud ankru tuureS weel tegemist oli. toodi sõnum, et margad nukrust wuukre peal wiiua wälja tappimaS oliwad. Wälja aStudcs nägi tema kolm meest wankre juures, kellest ÜkS ankrust wiiua pudelisse jooksta laskis. Wihastatud peremees  audis sellele mõned hoobid, mis peale waras niisamati  waStaS, siis aga rewolwri wälja wõttis ja peremehele  ühe kuuli pähe, teise kõhtu laskis, mis teda surnult  maha sirutasiwad. Kaabakad jooksiwad ära, oliwad aga juba kiuni wõetud. Öösel leiti Baluty'S kangur Koscrowski surnukeha, keda üks wöeraS õhtal oma kaasa kutsunud oli, rewolwri-kuuli haawaga selgas. Mispärast teda tapetud ja kes mõrtsukas olnud, seda ei teatud weel. WurschaMl. Suure põnewusega sai Professor Dr. Bergmann Bcrliwisi haige Kindralkubernör Gurko juure oodatud, iseäranis arstide keSkiS, sest ikka oleks knuluS arst mõuda laita leida ehk ka kõiki tänist arStimise-wiifi cka põlata wõtnud, mis seda rohkem karta oli, kui witmaste  pääwade seeS ka mõned homõopathid (keS mitutuhat  kord 'vedeldatud rohtudega ja rohu põrmnkeStega arstida wõima arwawad) haige Kindrali juure kutsutud oliwad. Professor Dr. Bergmann on aga arStimifewiisi  mõistlikuks ja kohaliseks leidnud, iseäranis Poola arsti Dr. Baranowskt arslimise-wiisi. Ainult massaserimist  (õerumist triikimist) on tema liiga waljuks pidanud  ja õrnemini teha käskinud. Homõopathidega et ole Professor Dr. Bergmann mitte rahul olnud ja on Kindrali  ligikonnale nõuu annud, neid temast eemal hoida. Professor Dr. Bergmann ei pia Kindral Gurko haigust mitte hõlmamise, maid jooksja järjeks, ja loodab teda terweks saama. Kindral on küsinud: minule kui meeõ mehele, kaõ wõin mina meel elu peale loota? Seda teada on minul tarwiS, sest minnl on meel palju tegemist." KuuluS arst on tema lootust ka tema enese waSta kinnitada  wõinnd, kui mitte üht uut haigust juure ei tule. Warschawsist on Professor Dr. Bergmann KijewllSse reisinud, kus tema abi tarwitati. Kamõishni'st. Saratomi kubermangust. Näärikuu 2. pääwal sai post Ust-Salichi jaamast kolme hobusega ja poStipoiõ Widerholdsiga Kamenka jaamSse saadetud. Senna jõudis tema nelja tunniga, söötis hobuseid ja sõitis õhta poole jälle tagasi. Kui tema aga teisel pääwal  koju tagasi jõudnud ei olnud, siis saadeti otsima, ei leitud aga ühtegi. Näärikuu 5. pääwal anti seda kohtutele teada, kust ka otsijaid wälja saadeti, kellest maashandarm LüngrÜn oma kaasalastega neid õhta! lume-hange sees leidis. Wiederhold oli tuiskus teelt ära eksinud, hobused oliwad lume seeS wiimakS ära wäfinud, tema oli külmas puki peal uinunud ja lumi oli kõiki katnud. Nenda on nemad kolm pääwa lume haudaS olnud. Wiederhold elaõ weel, nägu käed ja jalad oliwad aga kangest kärbitud  ja tema elu eest kardeti. Üks hobune oli surnud, teised kaks oliwad terwed. Orel'ist. Näärikuu 26. pääwal on Politsei OrMS ühe wärktua wale-hõberaha tegemiseks üleS leidud. Kõik tööriistad ja umbeõ 500 wale-raha saiwad leitud. Sharkow'tst. Kuulus arst, chirurgia-klinika juhataja Dr. Grube, on ennast ühe aaStase lapse arstimise juureS, kus leikamisi tarwiS läks, kihwtitanud. Teda kardetakse surema. Samara'st. Öösel waSta Näärikuu 5. pääwa põrkafiwad  Jelani raudtee-jaama juureS kaks kaubarongi kokku. MaschiniSti-abiline Orlow sai surmatud, 6 teist inimest saiwad wigaStatud; nendest oli maschinist Fedotow juba ära surnud. Rongist on 7 waggonit lõhutud, 5 waggonit läkfiwad wälja-woolawast petroleumist põlema. LuMSksist. Koledast mõrtsukateust LuganSksis, Charkowl  kubermangus, mille ohwrikS Ringkonnakohtu treifiltige  Arzimomitsch, tema abikaasa, lapS ja köögitüdruk langefiwad, on nüüd ligemad sõnumid tulnud. Mõrtsukas,  talumees Jwan Kosejew, on Jõulukuu 2L. pääwal Nostowsis, tema seltfilane weikekodanik Feafialakt Poluljachom  ja selle armuke Marie Piroshkow, Jetõk'is kinni wõetud ja kõik on osalt tunnistanud. Wiimaste juureS on ükS kast rööwitud asjadega, ühe LOO rubla suure hindpaberiga ja 84 rubla rahaga leitud. Marie Piroshkow  oli hiljuti Arzimowitschi juure tuatüdrukutS tulnud, et rööwlcid fiSse laSta wõiks; et nemad mõrtsukategu teinud, seda ei ütle tema teadnud olema. Mõlemad Mõrtsukad on oma kurja plaani juba enne teinud olnud ja selleks Jõulukuu Lv. pääwal BuganSk'iSse tulnud. Arzimomitsch'! kojamehe on nemad omasse korterisse lese Morosow'i juureS kutsunud, seal täiS lakutanud ja fiis ühe köiega ära käägiStanud. Öösel waSta Jõulukuu LI. pääwa on nemad siis ühe kirmega ja ühe ahjuhargiga Arzimowitschi elumajasse kus tuatüdruk neid sisse laskis ja otsekohe ZamriSse läinud, kub Arzimomitsch üksi magaS. Kofejew on temale kirmega pähe löönud ja Poluljachow  ahjuhargiga pimedas kuhu juhtus. Siis on nemad tuld üleS wõtnud ja kamriSse läinud, kuS Arzimowitschi  abikaasa oma 7aaStase pojaga magaS. Mõlemad on unest ärkanud ja praua Arzimomitsch esiteks appi hüüdma hakkanud, tööwmõrtsukate ähwardamife peale aga neile kõiki kätte juhatanud, wõtmed nende kätte annud, weike kaSti ise woodts lahti teinud ja ka poisikest mait olla käskinud. Rööwmõrtsukad on tema suu kinni sidunud, Kosejew on kööki läinud, magaja köögitüdruk» ühe kirwehoobiga  tapnud ja siis tuppa tagasi läinud, kuS Poluljachow  malwamaõ oli ja merise kirme tema kätte annud, kes seda riide sisse mässinud ja sellega ema ja poja tapnud.  Siis on nemad kööki läinud, ennast merest puhtaks peõnud, tuatüdrukuga rööwitud aSjad kimpu sidunud, kõik kolm jala 3V merSla eemale Bjelaja raudtee-jaama läinud ja sealt Jõulukuu 12. pääwal Taganrog'iSse sõitnud. Seal on nemad omale uued riided ostnud, woorimehe wõtnud ja JeiSk'iSse sõitnud. Wiie pääwa pärast on Kosejew  Jeisk'ist Rostow'tsse sõitnud, omale wale-pasft toimetama,  on aga seal ühe Bngansk'ist tulnud telegrammi peale kinni wõetud. Kosejew on röswlitegu tunnistanud, ajab aga mõrtsukategufi, ka kojamehe äratapmist Poluljachowi  süüks, tema ise olla ainult praltwaataja olnud. Ka MerieWiroshkow salgab oma osamotmist mõrtsukateust. Kosejew on 20 aastat, Poluljachom LV aastat, Marie Piroshkow 23 aastat mana. Kõik kolm on üksikult mangi pandud, mehed ahelateS. Sewastopel'tst. Öösel waSta Jõulukuu 2i. pääwa saiwad Sewastopeli'S trahteri-peremees Krjutschkow, 72 aastat mana, tema naene, 68 aaõtat mana, ja nende sugulane, L 3 aastat mana poisike, ära tapetud. Mõrtsukad  on oma kurjategn mist ühel aeal teinud, kui manad magama minemas oliwad. Krjutschkow näib kangest wasla pannud olema, on aga ühe raske hoobiga otsaette maha sirutatud. Raese ja poisikese kurgud on läbi letgatud, Krjutschkowi surnukehal on 15 haawa kaelas ja rinduS, miS nuaga pistetud on. Mõrtsukad on fiiS kõik kapid ja kaSttd läbi otsinud ja umbes SVO rubla armatakse nende kätte sattunud olema, sest oma teist raha oli Krjutschkow mõni pääw enne seda ühe maja ostmiseks tarwitanud, kuhu tema pärast Uus-aaStal elama minna tahtis. Mõrtsukad  kaks Tatarlast, on pea pärast seda SimferopolllS kinni wõetud. S-ro ILS4. - -.-> Teadaandmised. meie lehe Hallinna c? iip-isl' soownd tõlkis tobiates mis selle nmnri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors j»gu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ,a wmetada. Tetlimisr hind on 1894 aasta pealr: postiga chk Kodu Kätte saata aastas 3 ruvka kop. Tallinnas rseäratuua aastas t ruöla 40 kop. ..Tallima Adra" «Mmdia Kndftrsl pärijad, Faia ml. Kr. 48 M> i Pärijate Ntlimas. MK i« kaalud uis pruukimises, (pole heaöte Sra-öientaiud),  niiheasti uued kui wanad saawad Siendatud ja kölwaliseks tehtud. W. Paalzow, wassesepp ja mctakliwalaja, Rotermannt poe wastas. Aujcwi «n.lunMäti mlrsltllihivll lilüuilills?, saadad igal aeal ilma maksuta raö- ked ja mahasaajad naesterahwad jslßwseiud ja haiged nacsterahwad ilma maksuta tallitsetud. Hmg>!e wadtawotmine igapääwz ÜÄ iii e. l. HaigrD iiicsaiotmlile algad Näärikuu  !<D i mu-ui! saab!?. Direktor! , >',"k Dr. Gluiliaroff. Kks «eikm maja Baltiskt linnas, lahke paiga peal linna lõunepoolifes otsas, õue-aiaga linna krundi peal, on hea kaubaga Müüa. Ligemat sõnumit annab sealsamas majaperenaene Liisa Hhatquig. ZnW sepa -sööd, mwakse »d»w>, Ptiuaaa J. H. AuhIMMN l kuntons, Kotzebue-uulitsas. >-^5-»-«««^4SStSZSZÄSSSS«S«SSSOSS«ZSi Zahi-seadus Juhatusega melsawahtidele, wütjawahlidele, metsalinduite-hoidjatele  ja üks keeluaja takel. Wäljaantud Gestimcrcrlasti meeste settst st. DW°- Hind tugewasts köitetud Z kop. "MD on saada Fwdfml Brijate tniliisttljas, HMniias. Laia-nulitsas.