edasi, kuS juureS Kindral KuSserow lühikesi kõnet pidas ja rahwas ,Deutschland über Alles (Matjamaa ule kõiges laulis. Kõik pidamise-pargad AustH» pnrem za ?a seal on uhkeste ehtetatud slnud rahwa hulgad on tähtsaid reisijaid waimuStatud hõiskamisega teretanud. Wien'isse jõudis Würst BiSmark oma kaaskonnaga  sellesama pääwa õhsäl kell Teel oliwad teda Austria Sakslased igal poolel «vaimustusega teretanud. Jglau's ja Znaim'is on Würst lühikesi kõnest pidanud, politika külge puudutamata. Niisamati on AnStria Sakslased  teda Wien'is teretanud ja lauluga ,Wacht am Palffy paleesse saatnud, kuS wöeraStele korterid «valmistatud  oliwad. Rahwahulkade tungimine on kahjetsemisekS nii määratu oluud, et Politsei neid palja mõegaga tagasi tõrjuma pidi, kus juures mitmed Politsei-mehed ja studentid  haawatud saiwad. Saksamaa Saadik Wieu'iS, Prinz Renss, ei olnud kergema haiguse pärast mitte ära sõitnud ja Würst BiSmark ja Graf Herbert BiSmark käifiwad teda . jaanikuu 2V. (8.) pääwal tema haigcwoodi peal teretamas/ Õhtal oli ÄuStria-Uugrumaa Wältste asjade Minister Graf Kalnoky pitkemat aega Palffy paleeS  Würst BiSmark'! jutul, oli ka Graf Palffy poolest Würst BiSmark'! anuks antud shta-pidul. Graf Herbert BiSmark'! ja ComtesS Margarethe Hoyos'e pulmad on Jaanikuu 21. (9.) pääwal ettewõetud korra järel peetud. Kutsutud on 300 wõerast olnud, nende keskiS MiniSterpräsident  Graf Taaffe, Wäliste asjade Minister Graf Kalnoky, Ungrumaa Ministrid, Graf Andrassy pojad, Saksamaa ja Inglismaa Saadikud j, n. e. Teel kiriku poole wiskaS LIS tööline, wist ü!S Sozialist, ühe paki paberid Würst BiSmark'! tõlda, waSta Wauakanzleri rinda. Graf Herbert «võttis paberi-paki üles ja wiskas «vasta töölise pead, keS kinni võetud sai. Pärast laulatamist soowiS Wene MaM Berlin'iS, Graf Schuwalow, iseäralise  ekawusega Würst BiSmark'ile õnne. Wana Würst tahtis ennast pidude wäfitamistest toibutada ja sellepärast waft järgmise pääwa õhtal teele München'iSse minna. Pulma-õhtgl käis Akademia-laulnselts Würst BiSmarki lautuga teretamas, keS lühikest kõnet pidaS ja oma lootust kinnitas, et AuStria-Ungrumaa ja Saksamaa itta ühenduses seiSma saavad. »Lepitusest' Keiser Wilhel,n'i ja Würst BiSmarki «vahel kirjutab see leht, mis ikka Wauakanzleri ligidal seisnud on, .Hamburger Nachrichten', rt ssna .lepitnö' selle küsimise kohta koguni mitte süimiS ei olla. KaS Würst Vismark Keisri juures umbarmuS seisab, seda see leht ei teada, kui see aga nenda oleks, siis pidada Würst Bismark rahuga ootama, künni see lõpeb ja ei wõida omalt poolelt Midagi teha, sest nemad, Keiser ja Wanakavzler, ei seista üksteise vasta mitte nagu ühesugused,  «vaid kui Keiser ja alam, kui ka kõige kõrgem alam. KeiSri enese üle kohut möiSsa ei ole Würst BiSmark  iialgi omale -lubanud». Kuj aga. KeiSri politika teedele pöörab, midg Nachrichten' kasulikuks pidada ei wõj, siiS mahtuda selle politika asjalik arvuStamine  truuwusega Mo«mrchi ivaSta küll kokku. Kentsakad osta, et, needsamad lehed. keS ikka peale kaeblusi Würst BiSmark'! «vasta töötavad, tema töreleda KeiSrl uöuuwötmiSte  ja juhatuste vasta, teiselt poolelt nii elavalt selle eest koStawad, mida nemad .lepituseks' nimetavad, mida omalt pWlelt algata Wsnakanzleril aga aSja ega õigust ei olla,- kuida need lehed seda ka päriwad. See on silmanähtavalt Würst Bismark'i vaStnS seesuguste pärimiste peale ja iihes kinnitus, et tema selleks esiu>est sammu aStuda ei või ega taha. Majestät Wenemaa Keiser on MilitschiS seiSwale ulani-rügemeutile, mille auu-ülem Majestät on, oma elusuuruse jpildi kalli raa«niga kinkinud. Saksa Keisri noorem ja «viimane neiu-õde, PrinzesS Margarethe, on.HeSsen't Prinz Friedrich Karl'ega, ära surnud Hessen'! -Landgrafi pojaga, kihlatud. .P a Ss-a u'S, Baier'iS oli Do,«an jõgi Jaanikuu 18. (H.) pääwal üle kallaste tõuSnud, lähemad teed vee alla -pannud ja kõrgemat tõuSmist kardeti tulema. Ka Isari jõgi oli tõuSma hakanud; mägi-jõed tõstvad palju vett. MySlowi tz ' i S, Schlefia'S,. wöeti Jaanikuu 19. (7.) pääwal ükS mees peenes riideS kinni, keS mäemeeste Saest omale dy««amiti toimetada katsus. Jaanikuu 20. (8) päälval on ÄachenM BerliuMe wälja sõimud kiirrong  Berg- Märki Mudteel Lindern'i jaama juureS vhe manöwerdawa rmrgiga kottu põrkanud. Mitmed reisijad on wigaStatud ja ka tvara««duse poolest olla kahju õige s««ur. Austria-Ungrumaalt Kõik Wien i lehed on.Würst .BiSmark i -sooja sõnadega teretanud ja kinnitanud, et tema wägewa waimu tähtsam töö, SaksafAuSttia ühe««duS, ka pärast tema taganemU mille põhjust .arutada ««ende - asi ei olla, lödwe««datud ei ole, SöbruS Saksa ja Austria KeiSrikodade wahel olla kindel ja ka Graf Eaprivi seiWa Austria'» usalduses ja auuStusel, Kahjchelawatest- miS .Würst BiSmark'! tulemise juures Mien'iSn oliwM - kirjuMtatse jealk:. „MüK ja Würstipra««a Bismark jõudfiwad Pühapääwa õhtal se«a. WakshalliS,- kvhn Nle aSMa ain««lt iseäraliste kaartide pealo asivad., ennast peale KlSmark'« M perekol«nalstgete ;umheS- 200 kpgunud.  Sissesõidul tungisiwad sealolijad murdeS würftliku salou-wagoni peale, kaks naeSterahwafi andsiwad Wieu'i Saksa-naeSterahwa teretamiseks lillekimpust. Selle umbeö 4000 kunnr 5000 inimest suure hulga keSkiS keS kokku tulnud, ottwad mitmete studenlide ühenduõle  derradprauad  ja preilid kandstwad rulMingi-kluipust K«i Mürti BiSmark wälja tuli, hüüti walhl heÄSga .hurrah!' ja .kõrgesthulgad laulsivad MaM isamaa-laulusi ja tungisiwad Politsei tõrjumisest hoolimata tõlla ümber, mis ainult sammu ssita wöiS. Wallneri-uuliksaS, kuS Palffy palee pn, milles PujMd peetud späWad ja ka Würst ViSmark körterit «võtnud oli, läksiwad need määratumad auu-käralseuiised nueste lahti. Uulits oli kiuni pandud. Kui Würst Bismark teel Palfly palee poole Taboriuulitsast  läbi sõitnud oli, lorinasiwad koguiuld hulgad, enamist studentid, salkudes hüüdmisega .Kõrgest Schönerer! Kõrgest Bismark I" kinni pandud Wallneri-uulitsa poole, kus hulgad paesuflwad. Ka seal töSteti auu-käratsemisi. Kui hulgad käSku ühest ära minna, mille ei kuulanud, siiS ksmmaS waht-meeStckoud mõega ja lõi lapiti teradega Hulgad psgeneflwad teistele uulitsatele. Turul tuliwad aga mitu kord veikemad kokkupõrkamised Politsei ja rahwasalkude  wahel elle, kuS kaksteistkümmend iuimrst waSta- panemise pärast kinni wõetud saiwad. Msned salgud tuugistwad keppidega Politfei-meeStekonna peale. Kiskumises  saiwad stiS mitmed haawalud'. Et nende hulkade  keskis kiustlik ülirahwuSline waim ja tuhin valitsefiwad,  seda on ka sellest naha, et hsiSkamiSteS Schönerer i nimi BiSmarkll nime körwaS hüütud sai. See Schömrer on üks Antifemit ja sai paari aaSta eest oma ülirahwuSliste  tuhinate pärast, millega tema Austria teist rahvuskondasi,  uimelt aga Juntist, pahandas, KeiSrl enese käsu peale ametist lahti laStud ja kohtu alla antud» Need käratsemised ou seda rõSmupidu Wieu'iS kairgesi rikkunud ja wist on nende pärast Würst BiSmarki waötawötmine Keiser Franz Zoftsj juures maha jäänud, mis endiste sõnumite jõrel plaanitus oli, millest aga tanine weel sõnumit tulnud ei ole. ÜliagaruS on stin jälle kord pahandust  ja kahju temud. Walitfusel ou wäga paha meel nende kärade AntisemitlaSte (luutidr-waStaSle) süüks antakse. Üks nende seltstlaStest. Parlamenti liige Lueger, ou Riigi-nöuukognS seletust pärinud, miks PolikfeimeeStekond  uulitsat nii metsalise-kombel tallitanud. terawa mõegaga raiunud ja ka naeõte ja laske peale halaStauud ei ole, neuda et uulitsad nagu sõea wainn wäl,a näitannd. Saksa-rahmiMkn erakonna voolt saab karmi läbikuulamist päritud. Pulma-laual on Würst BiSmark kõnet pidanud ja srlleS Graf Andrassy't AuStria-Salsa Ühenduse köitjaks nimetanud, Würst on pulma-laual kõikide auuSkamiSle eesmärk olnud. Würst Bismart'i ja tema perekonna lerwist  hüüdis Gras Schuwalow Prantsus keeles wälja Oma ärasõitmist Münchenisse oli Würst BiSmark weel üks kord wiiwitanud ja pidi wast Jaanikuu 23. (l!.) pääwa õhtal teele minema. Nagu kee!, neuda on Würst BiSmark ka Wien'iS kinnitanud, et tema enam üht riigiametit  oma peale «võtta et taha. Niisamati olla tema ühele .Rene Freie Presse' kaastöölisele kinnitanud, ka pärast ühenduse-ksitmist AuStna'ga olla lema sõbrust Wenemaaga  hoida katsunud; see olla temal ta korda läinud, sest et teda Venemaal usaldati. Nüüd olla lugu teifiti, kui ka kummagi! riigil sõeakS wähemalki aSja ei oli; kahjelfetawa seisupaiga süü langeda osalt ka PreuSst nüüdse Poola politika peale. Kuida juba kirjutatud, ei ole Keiser Franz Zosef neid Rnmänlast Siebenbürgia'st, keS temale üht kaedluse-kirja MagyorlaSle waSta ette paima tahlsimad, mitte oma jutule matnud. See 23 täit lehekülge  pilk kaebtuse-kiri on nüüd aealehtedeS kuulutatud, on wäga kare ja näib mitmes paikas ka aSju kurwemakS kujustama, kut imed köe poolest osta wöiwad; siiSki on Magyarlased nüüd ise tahtmata tunnistust annud, et nende rahwuSliku wägiwalla üle kaebata ikka aSja küll on. RnmänlaSte juhataja nende Wicni-käikuS oli Siebenbittgia Maa-adwokat Dr. Ratiu, kelle waSta nüüd Magyarlased üht koledat kättetasumise tegu teinud on. Kui Dr. Ratiu Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) vääval Torda'Sse, oma elupaika,  tagasi tulnud oli, fiiS kogusiwad ennast järgmisel öösel mitmed saead, tuntud MagyarlaSke ja Juulide erakondade  estmeeSte juhatnscl. kaigastega ja kirwcötega tema elumaja ümber, lshkusiwad hoowi-wärawa lahti ja tõiwad walwajad koerad maha. Dr. Ratiu perekond, kev ainult selles majaS ela», pögeneS pooliti riideS läbi aia, mis peale .kättetasujad' kdik majariistad ära lõdkusiwad, hindasjad  rööwisivad ja kõik raamatud ja paberid hoov! peal ära põletasiwad. Mitu tundi on see laaStamise-töö keStanud; siis lM«vad .«võitjad' Juutide kõrtsidesse, kuA neile rohkest wnug ette. pgndi. Dr. Ratiu mõlemad täiSN kaSwanud tütred on räSkesi haigeks jäänud Pistist kirjutakse Jaanikuu !S. (3.) pääwal, et uputuS suurt kahju teeb. Komornl komilalis snsivad mitu tuhat iket põldu mee all. Gran'i liuna uvlilsakel oti west katS mekklt kõrge. Parkany, Ebed'i, Karva, MuSla, MocS! ja ThaN koguduste maad seistwad enamist mee all. PeaUnuaõ oli vesi kaldamüüride ääreni tõusnud. Raudteesillast all pool oli mesi ehituses seisma kanali kaitsevallid lõhkunud ja ka raudtee-tamm katkeS, miS läbi liikumine Üle Ützendusesilla  seiSma pidi jäätud saama. Tuczikee-NeSzmel i raudteel  r lunad sõidud teadmata aca peale selSma jäätud. UleMakest Hamabeft tuliwad sönnWK vee tõuSmife üle. Selsamal pääwal tegi üks kSnepilwe Znaim'i'ümberkaudu  suurt kahjst. sMjaida-raudtee seisis Schoeuwaldi luure» wtt all. Daa uimaalt. Rootsi Kuningas retsis Jaanikuu 17. (S.) pääwal Bernstorsfi fchloSstst Helfingörll kaudu Slockholu>'iSse  Wihawaen SakSlaSte waSta keStab Daaniqraal  edasi. Kopenhageni leht tõi hüjnli sõnumit.  ÜkS seltskond Saksamaa ohwitserifi olla Amager'i saarel Kallrop'» kindlttse sisse tormata tahtnud. Kui neile seda keelati, siis olla nemad kaasa «võetud riistadega ümberkaudist  maad mõelnud ja loovinud. Ametlikult tunnistatakse  seda sõnumit läieõli walekS. Schweiz iü. Kaubaajamlse - ühendnS Ztalia'ga on Jaanikuu tS pääwa esimese tunniga maks,na pandud. Rahwuv-uõuukogu lubaS St. Maurice linna kindlustamiseks  WalliS'i kantonis 2,ltwMtl franki ja pani peale selle ührudufe-nõuukogiile ette* küsimist St. Bernhard'i, Marliguu >a Chamonuir' raudteede kindlustamist uõuupidamise  alla wdtta. Inglismaalt. Parla-ueuti lahutamine oli Jaanikuu 28. l <4) pääwa peale määratud; uued «valimised seisaivad  ukse eeS ja kõikide erakondade tegewuS oli juba suur. Belfastis. lirimaal, sai Jaanikuu 17. (S.) pääwal suur nõuutogn Herzog Abercorui juhatusel peetud, kuhu peale !l Mw meest Uisterist, lirimaa pShjapoolisest «veerandist, kokku lnlttttd oliwad. kuS enamist fiSseräudan«»d Inglased elawad. Herzog Abercorn pidaS suurt kõnet Gladstone ja tema Hame Rule (lirimaa jsitallituse) wasta," miS selle kõi«e uuel lirimaad Suurbrilauta riigist lahutada ja sedamitsi riiki lõhkuda. NüuukS sai wöetud, kõigest jõuust selle waSta seista, sest see olla ka lirimaale kahjuks, lahutada lirilast suurest Riigipariamentist, lõhk««da neid ka oma keSkiS jäädawall kahesse jäusfe >a keha kõigile lirimaa kosumisele määramata kahju. Wana Gladstone ptab sellest aga kõige sitkusega kinni. Londonis on ükS tööliLte.saatekond tema juureS käinud, teda paluinas, et tema kaheksa.tunnile kööpääwa eest koStakS. Tema ou aga waStamid, tema olla kõiki oma weel edeSpidist elu Hoine Rnle heakS määr«n««d sa ei wõida oma jõudu ühe teist aSja tallikamistgo nõrgendada. Uganda'Sette tulnud pahandused Ingli» Idaastika-seltsi sõeawäe poolest ou PariameniiS arutamise alla wõrlud. WäliSte aSsade Sekretär Lowktzer ou kiunitanud, Kapitänid Lugard ja WilliamS olla SõeamittiStertumi poolest Idaastika-seltsi teenistusesse antud za neile ette kihutatud selle eest hoolt kanda, et Uganda'» kõikidel khnsilitkndel usutunnistustel ühesugused õigused ou. Rüüd ei feiSta nemad aga enam SöeaminiSteriumi ega ka sõeawäe ülema kommaudöri ükcwaatamise all, keS siiS ka nende tegude eest waSta ta ei wõida. Ilma järjeta  ei näi aga mitmepoolistd kaebtnsed InglaSte lallituste üle Uganda'» mitte jääma Peale Prantsusmaa miSfionäribe.  kellele ülekohut ja wägiwalba tehtud, on seal ka kaks Sakslasi, kM Belgtalast ja ükS Hollandlane; sedawlist  lulervad kaeblufed ta nende isamaade poolt ja neid tähelepänemata jätka oleks wisi üle-aru ettewaatamata, kut Inglased muidu ka telSle rahwaSte kaebtuStest palju ei hooli. Mimaste sõnumile järel on Zdaafrika-seltv nöuukS wölnud. et Kapitän Lugard Ugandast ptab ära kutsutud saama, ülepea olla sel seltsil nõuu Uganda t koguni maha jätta, kut Inglismaa WalitsuS abiraha ei anna, sest seltfi enese raha olla otsas. Nev-Fnndland'i kalavüüdmisepaikades  on Inglismaa ja Prantsusmaa kalamehed hum-> merile (mere-mähkide) püüdmise pärast jälle tülisse läinud. ÜkS Inglismaa kreuzer ja üks korwett on tüli-paigale saadetud. Jnglismsa asumaadelt tulewad mitmed tülitamod ja pahad sõnumid. Renda on Victor Mortrr, Inglismaa Weue Saadiku poeg, kes Löimkida-Astika'Sse saadetud oli, MosambikeS IngliS-Porlugalt ptireõiendamlse-kommivsioni  töödest osa wötma, teel äkitselt peanaha- VõletufeSse ära surnud. Spanta kaudu tulewad sõnumid, et Marokko Sultan Inglismaa saakekonda mitte waSta wõtnud ei ole ja sellepärast kõik asjatallilvstd Inglismaa ja Marokko wahel seisma jäänud olla Jn dta'S kangest lahti lÄ«ud kholera pärast pärib üleilmline Ter«rsise-höidmtfe  kommiHstou, mille poolest selle aaSta Näärkuul  Aleksandria ! ÜkS IngliS-Egyptuse ja üleilmline kohuS asutatud sai, et laewad miS läbi SueS'st»kanali ssibawad, hoolsama läbiWaatsmise alla pandud saakstwad, kui seda tänine lehti, sest et sealt nende laewade läbi see tõbi kergest Üle Ugypiu«'e ja siis ka üle Guropa wsib Välja laotatud saada. Inglased tardawad sellest aga oma kaudsajamlst takiStust ja pärtwad, et nende laewad mitte ülewaatamisekS ja tähelepanemiseks ei Via kinni peetud saama üleilmaline Terwist hoidmise-tommlSsiou pidas sel kalmel JtalkaH koosolekut, millest kvik haritud maailm osa MSttiS ; kõik teised riigid on seal ülespandud protokolli Ma MjUtanad, ainult Inglismaa mitte. Kõige suurema!  pahandust teevad aga PrantSlaSte kaedtufed selle üle, kuidä Inglased Ugand a' S Prantsusmaa ja ülepea Rooma KathoMA mlSfiMridega ümber käinud on. Sellest sõjast kirjutab Mwr A. Guillermain kuuest miSsionärist,