reisinud, Serbia Kuninga svaStawWise juures ligi olema, AiiS ikka rohkem politika nägu kannab, kui .Fremdenblatt"  ütleb. ZschNS on suured pthgd ette walmistatud ja Keiser Franz Zvses tahta oma kõrge moiraga JschH ümberkaudseid maid waatama minna. Jschlsist reisib Kuningas Aleksander MÜNchellsisfe; kNS tecka? oma jsaga kokku saada ja kust neckad Ühes PaWisse reisida.! Uugrumaal on Letkusettm S, (Hpiuakuu 24.) pääwal Baron Bela Horvathll kaks tütart ujumise luures Nyaredll  jõkke ära uppunud ja nende surnukehad ei olnud weel leitud. St. Morihll terwise-paikaõ on Leikusekuu 6. (Heinakuu 25.) pääwal nii palju lund sadanud, et kõik lume alla maetud oli. Taanimaalt. FredenSborgi schlosis, mis wiimastel aegadel nii sagedast nimetatud >a tähtsaks saanud on, olla sel korral terme wägi töömehi ametis, kõiki korrale seadma ja uhkest ehitama. Sel kuul oodatakse Kuningakojas  palju kõrgeid sugulasi wõeraks Kuninglik perekond elab senni wcikes Bernstorfsü schlosfiS ja läheb stiS wõerastega  üheS FredenSborgÜsse. KePsqmätt/Mwqdel, kus PetecburgllS ja Kronstadt/is Wene-Prantsuse wennaStuse-pidust  peeti, on KopenhagenK natuke kära Saksamaa waSta tehtud. As hulk SchleSwiglafi, kes Daani-keelt räägiwad, oliwad teada annud, et nemad Taanimaale wõerusele tulla tahawad. Mitmed nendanimetatud ,Kaitsewendade.seltsid",  keõ Walitsuse iseäralise kaitsule all seisawad, aStufiwad sellepärast kokku, wõerastele pidulikku wästawõtmist lMmistama. Pidudest wötsiwad kõik kohatised  ülemad osa, Kopenhageni Amlmanu ja Bürgermeister eesotsas, ja üks kirikuõpetaja pidas pitkemat kõnet, milles tema rõhuga kinnitas, et suurtüki-mürin Helgolandi saare juures (kus witmases Daani-Saksa söeas weike mere-lähing oli), ikka wfet Daanlaste kõrwadesse kosta ja mitte ei pidada unustatud saama. PöM-SchleSwig pidada ükskord  jälle Taanimaaga üheüdatud saama. Sedasama lootust tunnistas ka BürgerÄeister ja Kuningale sai telegramm  saadetud. Sel sügisel saada Fühneni saarel Taanimaa kohta suured manöwrid peetuda Juures'saada Kuningas, Kronprinz ja wist ka mitÄed neist würMkudest wõerastest olema, keda Kuningakotta oodatakse. 'Manöwrid,  millest ts,oott meest osa wõtta, saada umbes 14 pääwa keStama. Sõnumid Prantsusmaa staewnstiku tulemisest Portsmouthi lahele; ei olnud weel seia jõudnud, aga ettewalmtstamised pidulikuks wastawõtmiseks oliwad käsil. Selle wöeruskäigu peale ei «vaadata aga Inglismaal  ega Prantsusmaal mitte ühetasa lahke silmaga, waid mölemitel maade! on palju neid, kes selle wasta törelewad  ja ühel ja teisel poolel piäwad laiad ringkonnad seda oma maa ja rahwa kohta alandamaks. Töfi on ka silmanähtawalt, et Prantsusmaa laewuötik ainult silmakirjaks  ja salalikul meelel tuleb, ja et Inglismaa poolt pidud ainult silmakirjaks ja salalikul meelel antud saamad, kuna mõlemil poolel tusk üksteise wasta südames walitseb. Senni olj Wene sõealaew Kornilow« lahelt Portsmouthll lahele tulnud ja Prinz ja Prinzess ofMales-Zolimäd LeAHÄaaO-i (HÄnaknu 28.) pääwal wöeraid waatama läinud. Laema meeskekond seifis paradtS ja suurtüki-mürin teretaS kõrgeid - wöeraid. Kuninglikud Kõrgused jäiwad poole tundi Wene söealaewa peale, mis siis teele Kronstadüi poole Ms. Ka «viimane  lirimaa suur leht,? »Belfast 'Norning on ennast Parnellü poolt ära pööranud. —Westhor-raudteel, neli penikoormat: -Port Byroßist: eemal, on Leikusekuu 7. (Heinakuu 26.) pääwal hirmus randtee-önnetus juhtuuud. Ahel kahe wagoni wahel ühes kaubarongis oli katki läinud  ja paksus vduS jooksis üks kiirrong selle peale. Kolm wagonit saiwad löhutM i-. üks reisijatega täidetud wagon kiirrongis sai täieste kokku muljutud. läks tuli lahti. : Senni oliwad 14 surnut, 11 raskest ja palju kergemast «vigastatud inimesi luetud. -- Leikusekuu 8. (Heinakgu 27.j pääwal on öhusöttja Higgins Londonsis õnnetumat  surma saanud. Ballon oli ühe telegrafi poSti wasta töukanud, Higgins traatide sisse mässitud ja nii õnnetumast  seljitt maha kukkunud, et paigal surnud oli. Miss Tevoy, kes temaga ühes üles sõitis, on õnnelikult peasnud. Prantsusmaalt. Palju ou pidudest kirjutatud-mida Cherbourgis,.We»e söealaewa .Admiral  pealikutele  ja meestökonnale antud. Teitzte keskiS kirjutatakse  sealt Leikusekuu .4- (Heinakuu 23.j pääwal: zPrantsusmaa  ja. j maamäe ünterohwitierib andsiwad Wene, Greekamaa .ja Pöhja-Amerika üheirdatild-riikide söealaemade..unterohwitseridele heile öhta Raekojad pidu. Üks suur. rahwahulk saatis Wene unierohmitserisi pidule; käsi käes nendega, laksiwad Prantsuse, kauleradid, i>MVo la RunsloM.l^Elagn.:-Wenemaa!-) hüüdes, läbi höiskawake  rahwahuita.de. Raekoja.-sisfeutiMulc andstwad 'tütarlapsed  Wene mnterphwitseridele lillekimpusi. Pidül rääkis Admiral Lespes: tänu.föuu Wene laewust-ka ja Wene. rahwa wasta, PrautsusmaO- laemalneeSte ülewötmise  eest Kronstadtis,. ja jöi Majestätide Wenemaa MiSn ja. Keisripraua. ja OigejzWene Keisrikoja terwist^ Wenp söeataWa- kamjnMdäv, Alekseja»/ Mtbesj': temät ei saada liigutawat lahket waStawötmist, mida tema, tema pealikud ja meestekond siin leidnud, iialgi unustama, sgada seda omas südames pidama, ja jöt Earnot', PrantsuSÄaa  Präsident, Cherbourgsi ja Prantsuse söeawäe termist.  --- Kindral Chabrjguac rääkis waimustusega ühest Wene-Prantsuse ühendusest, mille körwa, kuida tema armas, ka Greekamaa ja ühendatud-riigid aStuda, ja ütles, fee sõbrus olla rahu kindel panti lisas. Kindral juure, ,soowib rahu, aga üht auustotawat rahu. Need osawötmised, mis Wenemaal meile waSta tulewad, näitawad selgest, et meid mõistetakse ja Kindral lõpetas terwise-hüüdmisega Wenemaa ja Majestät  Wene KeiSripraua kohta. Cherbourg'i Präfekt soowis  unterohwitseridele õnne nende etlewõtmise kohta, osawõtmiStele  tähte anda, mis kõigil Prantsusmaal Wenemaa  waõta olla, ja jõi Majestätide Wenemaa Keisri ja KeiSripraua terwist. Kõik terwise-hüüdmised saiwad hõiskamisega  wasta wõetud. Prantsuse uuterohwüferid jsiwad  oma Wene kameradidega wennaStust. Mitmed Prantsuse  unterohwitserid hüüdstwad terwiseid Wene Keeles wälja, milleS nemad waimuSlusega osawölmisest Prantsusmaa  ja Wenemaa wahel rääkifiwad. Raekoja eeõ seisis üks määratu rahwahulk, kes oma osawõtmift sellest pidust hõiskates tunnistas, i —Rahwaste sõbruStuse ja «vennastuse  üle piab ennast wist. igaüks rõõmustama, aga kahjuks  on Prantsusmaal laiad .ringkonnad, keS wennaStust Wenemaaga mitte ,radukss tarwitada ei taha, kuida Kindral Ehabrignac uuterohwitseride-pidul kinnitanud on, waid Saksamaa waSta, ElsasS- Lothringeni maade tagasiwötmisekS ja muidugi siis ka Prantsusmaa piire nihutamiseks Rheini jvöni, kuida see ikka nende unenägu olnud ja millest juba Nii mitmed werised sõead wälja kaswanud on. Sel korrad ei wõikS KkS seesugune katse muud teha, kui üleüldist sõda äratada, 11 milliont kätt lõhkuma ja 11 millioni jalga maha tallama panna. Need ringsonnad Prantsusmaal himustawad  Inglismaad selleks otstarbeks oma poole kiskuda. Nenda kirjutab ,Soleil": Kui Prantsüsmaä üheks suurmaa  riigiks jääda tahab; oma pead mitte KolMriigi-iihenduse  ees painutada ei taha, siis ei piä Pkantfusmaa mitte ainult Ühendust Wenemaaga kindlaks tegema, waid ka Inglismaaga, kõige wähemast seda nõudma, et Inglismaa  tulemast söeast osa ei wõta. Muidu piab Prantsusmaa  Europa'S kõigiga keppima ja ainult weel ükS asumaade-riik olema. See oli herra Ferry politika, ei ole aga mitte meie ja, kuida meie usume, ka mitte maa suurema jäu politika. See politika tarwitats omaks korda- kaht eestiugimist, mida Prantsusmaa wist tagasi tõukama faakS: G l s ä s s -'L o t h ri n g ent maade lõpup äk i lift maha j ätmist ja ühendnst Sa ! s <5- maag a."— See on ju lausa söeakuulutamine Saksamaa  wasta, wareMini ehk hiljemini, mis Saksamaad ikka walwama ja oma sõeawäge sõea wasta malmis pidama sunnib. Sel korral ei ole see küll mitte selle erakonna politika. kelle käes wõimuS Prantsusmaal nüüd seisab, waid on Orleanistlaste ja BoulangtstlaSte politika, aga õnnetuseks käib wõimus Prantsusmaal sagedast üyo erakonna  käest teise kätte, ja nüüdsed wöimuSmehed salgawad ehk ainult oma sügawamaid mõtteid, kuuni , kättetasumi- parajat aega tulnud vlema ärwawad. Kõige wähemast  ei ole ükski erakond leal weel oma lõpüpärilist leppimist  Saksamaaga tunnistada usaldanud. IngliSmaä lehed tõukawad seda mõtet kindlusega-tagasi; kuida Neid ka kinnitawad, et Inglismaa mille Kolmriigi-ühenduse külge köidetud ei olla. Tähelepanemist on fee kiri aga ikka leidnud ja ükS leht tahab Pari S'ist -sõnumit- saanud olla, Prantsusmäa sa Wenemaa olla kindlast  ette wõtnud, Inglismaad ühenduse poole pöörata. Sellepärast Miunä ka Prantsusmaa. laewustik  Jngttsmaa randadele.'Mitmelt takse aga !a Prantsusmaal ülemääraliste lootuSte wasta, mida seal Peterburg'iS ja 'Kronstadtsis tehtud wettnäStuse peale heidetakse. ,Paris V RepubtikaNlaSte mÜüdse Walitsuse  leht, tõreleb ühe kõne wasta, mida tuntud Kõikslawlaue,  Kindral Tschernäjeiv; Ühel Serbia KMNga auNkS antud pidul Peterburg'is pidanud ön ja räägib telegrammidest,  mida Präsident Earsiot ja Cherbourg'i Bürgermeister  PeterburgM saanud; milles ainult lahkest sõbrusest jutt olla, mitte aga MeNdusest jü' weNnaõtusest, mõjuwate ringkondade ees mäkMsiwad, 'iainult NeNde telegrammide järele wsida äsjäd tõtt mööda arutatud saada: ühtigi ei tähendada selle peale, et WeNeüiaa CtsasS-Lothringsn't maade tagosiwõitmist kuidagi tn Kada tahM/ Prantslased pidada Änast hoidma, PeteMrglst tulnud telegrammidele liialist tähtsust andma ehk Mnde juure midagi lisama, mida Mitte lisada ei taheta. Nõömlb niisaMaki Mõtte waSta, et üks ühenduse-käup ' Wenemaa ja Pra'ntfusMäa wahel tehtud olla; koit seista weel- sellesama palga see enne laemustikkude-paradit MõlMate WalitsNste Mahel seins /Tempsi wõitieb l i iati st e ül eSu ää tusre wastch' ' MiS Wene-söbralisie rlngionhade  : poolt tlinuMd, iMpanis' Parist - Mis '-järeö GÄvlliÜ Paris-ts uhkete pidudega ptab waSta wõetud saama. —LääN eM fri. kast on pahad sõnumid selle uurijate-rongi üle tulnud, mis DamM' juhatusel Tsad-järwele saadetud sai. Efi'ÄeSteMutWe  järel oli tõlk see rong sealisest todurahwast Mha löödud ja ära söödud. Hiljemini on üks telegramm tulnud, mis järel Crampel ja tema Arabia tülk, Mohammed  ben Said, ja kaks Senegali-kütti ära tapetud olla, Niisamati ka BtScarral, keS peakorterisse jäänud oliwad, kuna teised edasi läksiwad. Teised olla taganenud ja kanoni-paat olla neid Buazaville'Sse toomas, kuhu neid Heinakuu 16. (4.) paamaks oodati. Selles rongis oliwad peale juhataja 3 Europlaft, 120 muSta söeameest ja 120 koormakandjat. Prantsusmaal ei ole kahtlust, et Crampel surnud ja tema käik nurja läinud on. PcantStaSte plaan, põhjapool Kongo-riiki üht suurt Prantsuse asumaaoe-ruti aimada, on srlle läbi esiteks raSkest takistatud, nemad loovamad aga Mski, maid Kameruni  taga Sakslaste käest omate saada Ka Tong - klng 'i st tulewad jälle pahad sõnumid. Wiis kiiret kolonni jöe-rööwtite waSta saadetud saama; initmed kokkupõrkamised ou nendega olnud, kus rööwleid nende seisüpaigäst wälja ajada el suudetud. Seitse kohtkonda on wälja rööwitud ja maha põletatud. Suurem jägu elurahwaft sai surmatud, naesed ja lapsed ära wiidud. Jtaliast. PöneivuS Itaiia Kuningriigi ja PaapSti wahel läheb itta suuremaks ja kannab aeguti nii sMsakal  wilja, kui seda enne keegi ette arwata ei oleks wöinvd.  Kuida juba enne kirjutatud, püüab Paapst, ehk õigem need, kes seda wäfinud rauka juhiwad, ennast Prantsusmaa kirikuta Republikaga lepitada, et sealt abi PaapSti. endise ilmaliku rstgi, KWuMgi, tagafiwöitmisekS saaks, kuS siis Italia ühendatud Kuningriiki lagunema loodetakse, ühelt poolelt Republikanlaste, kirikuta Republikanlaste,  teiselt poolelt Paapsti ilinakiku wöickuse^kasuks. Seesuguste -ümbkiMiitudv püüdmiste peäkõrMaja hn, kuida la juba enne kitjütatüd, Prantsuse Äfttka-äsÜNaade Erzpitskop,' Kardinal LavigM, Üks PraÜtõlane, keS Manähtawalt  oina enese kirikut Meste politika sissd üHtäks, kui aga omä rahwuslikku tuhiNät' sellega täita wõiks. Hiljuti ajas tema Ztalia KapüMmüngad MneMst wälja. Nüüd on Paapst, wöi lema juhatajad, neid münkasi, üht korraldatud Rooma-kathWgi kiriklikku seltSkonda,  ka RoomaP, kuhu Nemad läiickd oliwad, wäsja ajanud, ja seda ühel «viisil, mis ka neid pahandab, jkeS kaugelt mitte munkade sõbrad ei ole. Kapuzinlnste Kindralprokurör  on Bruno de Vincey, Üks Prantslane. Sellele oli Paapsti Riigisekretär, Kardinal RätcholM käsku ännud, AsrikaP tulnud KapuzinlaStele teada anda, et nemad Roomast ära minema piawad.; Tema kulsuS neid selle kloostriseltsi majäSse töilnete/rääkis kiustlikku juttu Italia Kuningriigist ja kiNlütas, et Kardinal Migeriest öiguS olnud, neid Tunest'st wälja ajada. SügÄMK Wändakud waimnlikud klodstre-wennad tõusiwad laualt üleS ja laksi- Md ära. Kui siemäd uksele jöudnüd/ siis/karjus nende Kindral-prokurör neile käsku jgrcl, et.uDyd;M.l;'.selüäSwal  RoomaM wälja Minema piawad. Seda on nemad muidugi teinud. Muud põhjust sel «valjusel ei Ma, kui et need Kapuzinlased Ztalialased (a Prantslaste wihkamise  alla langennd oliwad. Prantslaste WeteheakS, ilmMu polAtkä Pärast ,a Jtalm Kun ngriigi kiusamiseks, õn Paapst ja tema Riigisekretär neid waimulikküfi wendafi  Roomas Mlja ajanud Sellel teel ei jäe ka Roomakatholiigi  kirikust muud nle, km uks wedu-loom ilmaliku polirika ja rahwuSliku tuyiua za Wihawaenu mankre eeS. Nüüd kiNNiW W Mticani (Paapsti) leht küll, Prantsuõmää  poolt- ek' olla PäMst' omas raha-hädqS"mitte suuri summast saanud, Prantsusmaa poolt ei olla lepitust PaapSti ja MälM Kuningriigi wahel takislänud ü n, e., aga selle könvas/ Mis PartsÜs, Röõma's ja M ei teeni see palju ufaldusi. - BöldMaH wu. tahma /kolkku- j ooksnud hulgad Leikusekuu 3. (Hein äkuu 22.) Paäwa öhtal Victor-EManüeli-platsil 56. MWM käsäxM"ttö suurt wa«mlittu kära söeawae wäM teinUd. " M kärätsejaid mitu kord ühest ära ajanud/ kus juured 3 Inimest  haawatud ja 6 kinni iböetUd lajivM ou kuus rööMd südachääwa aeäl kaupmehe MMroso kinni wötnnd ja wast siiS lahti lasknud, kui W()Mo lirat lUna-raha saanud oliwad. - Katanta'S on ühe l 5 aastase poisikese surnukeya teitud, keda tundmata mörtsukadtundmata  äsja pärast ära tapnud ja tema keha seitsmeks tükiks tetkanüd oliwad . VesM/Mgi/ ötj ulewirmasel ttädaltl jälle kangest purskamas ja oli ühe uue laawa-oja Mlja ajaNuh. Nüüd Näib see möodas olema. Italia WalitjuS ostab oma ratsaipäelb Inglismaal ja Ung.rumaalt  palju hobuseid. 5. (Heinakuu> 24) pääwal on sealt korraga 2VOV hobust toodud.  Massauadst  on sõnumid tulnud, et Ras Alula la Raõ MM' gascha wahel lahing olnud, milles esimene raskest löödud saanud. Kuninglik as-ataMajä Adnds, ÜbeSsyuGS, on Rooma'sse tuisaiud, jöea" otu ees waslust kae.btuse peale and.na. et tema scal rraenlaslega ilma (übata kaubelnud olla. - 'MBta Leckujekuu 3/ (HeinMu