sõitnud; Mest aeast saqdik puuhuwad tõik sõnumid. Üht teist laewa tahetakse otsima saata. — Stockholmist tele. grastriti PaaStukuu 15. (3.) pääwal, et W põhjapooline Idameri raSke jeoga kaetud oli; Aland-saMde ja EkMd i wahel weett jea peal koormqid ja postiühenduse peal Gothlandi ja Oelandt wahel et olnud esiteks weel lootust. Juba kaheksateistkÜmmend pääwa ei olnud post GothlaudiSse tulnud. — BeMNi ayrulaech .Sleipner", 2600 toni odradega Odesfa'st, LeithiSse teel, on sõidul Gibraltarist Inglismaale ära kadunud. MeeStekond, selle keskiS mitmed Sakslased, oli 23 meest suur. — Christianiq-fjöid 0lt PaaStukuu 19. (7.) pääwal juba suurtele aurulaewadele lahti. Vetgiast. TööliSte-erakonna pea>nsuukogu oli Paastukuu  19. (7.) pääwal BrüSsel'iS kooS, saadikutega kõikidest Vabrikutööliste keskpaikadest. tööliSte-ühenduSte kaewanduStetööliste  seltsidest, NõuukS sai üleüldist tõrkumist  kuulutada, kui üleüldist Healedeanbmise-Stgust parlamentiõ  waSta ei wveta, ehk kui sedg ka kuidagi kärbitakse. — Adwotatide nõuukogu BrüSsel'iS on ennast üleüldise healedeandmife - õiguse waSta tunnistanud. — Mitmed salapolitsei-ametnkkud Parts'tst on mõned pääwad BrüSsei'tS olnud, anarchistlasi otsimas. PaaStnkuu 13. (1.) pääwal on nemad tluS-Kaledonia'st ära karganud anarchistlase Schoupp, järgmisel pääwal tema wenna kinni wstnud. Wennaksete korteris leiti kakS põrgu-maschinat. Politsei olla Mathieu jäljil, kes PariS'iS Verh reflaurantiS dynamiti-kurjategu  tegi. KohuS on teada saanud, et anarchifilased  Brüsselis üht kokkuheitmist plaantwad ja on PariS'i kohtute poolt nende Prantsusmaa anarchtstlaSte pääwapiltisi,  näuukirjafi (stgnalemeNtifi) j. n. palunud, kellest üteldakse, et nemad BrüSsel'iS olla. EfimefeS jooneS olla FranciS ja Mennier, kelle peale jahti tehakse; need mõlemad  seisawad kahtluse all dynamilt-kurjateu pärast Very restaMntiS, Ravachol't hukkamise kättetasumiseks. 8chweiz'ist. Basel'iS sai PaaStukuu 14. (2.) pääwal protsess .Aleüldtte kreditbank!" ametnikkude woSta algatud. Kaebtuse all seistwad selle banki endised direktorid Wüst, Kling ja Stremayer, kõik kolm pettuse, mõlemad esimesed ka petliku ja kerjsemeelise bankroti ja raha kõrwale-saatmise pärast; peale nende endised selle banki prokuristid Degen ja HinM, abi pärast pettuse ja kõrwale-saatmise juureS; kaupmees Eduard Bürgy. wale-dokumentide tegemise pärast, ja kaupmeeS Simon Bericheim pettuse ja katsutud pettuse pärast. Kaebtuse kiri oli 20 trükitud lehekülge xitk Kohtu poolest faiwad mõistetud: Wüst 5 aaStakS, Kling 3 aaStakS tuhthoonesse, Bernjjeim 4 kuuks, BÜrgy 2 kuuks, Stremeyer  0 USdalikS ja Degen 1 kuukS wangi. Hinden sai süüst lahti möiZletud. Zngllsmaatt. Liikumine iAladstõne Iirimaa politikq waSta kaSwab ikka HursmakS, nimelt ka just Drjmaäl. Kolm sealist maÄkoüda, Connäitght; Leister ja on ühe saatekonna Gläbstons juure saatnud, homerule wqsth rääkima, mis niiüelt ntnide käusaajamisele suurt kahju teha. Gladstone ei ole saütekondä' - mitte' wäst< sest (ema arwateS ei tnq julUStamine saätekonna liigetegä mwgisügufi kasu. Saatekond on Ps Lotd SätiSbury ja Devoushiri Herzogi juure läinud, küS mitmed teised tähtsad politika- kooS õliwäd. Lord SaltsbUry on neid kannatada palunud, Dehvushtre Herzog on tähenhanud, et Inglismaa rahwas oina MtStUst pea jälle üleS leiab ja Sir Herzog James on Ütelüüd; et kui Jirilstaal weth jöokseü, fiin jääsa see nüüdsete Mässtrkte 'kÜue^sMadeMg^.—Ärd SaliSbury  tahab oma ahikaasaga ja ckitme tähtsa herraga Ulfieri'Hse  minna sealisele hirmutatüd rahwale thoosti kõnest pidama. Lihawbte teisel pühal tahab tema üle mere ja siis Larne'st Btlfaft'isse sõita. Seal saab ükS suur kõnelaive  ehitatudl Jürikuu 4. (Paäsluküü 23.) pääwal piab senna üks suur OtangistlaSle (Ewangeliumi-usulaSte) rong koigeist Ulster'i wähemast 100,000 inimest, oma laagrt-tlppUdega'' M 'suÄr,llMhegq. Teine rong piab Äeivsoüivarh'fiS, le>elMostns'ist Stewart'iSse peetud saaiUa, kus VlarqüiS of Londonderry elab. Jürikuu 5. pääwal tstleb Lord Saliõbttry"'Belsasti'Sse tagasi ja saab ghtal Ulster-halliS suure rahW-kögN seS kõnet pidama. Järgmisel pääwal on saatekondade waStawõtmine ja pidu lordmayvri juureS. Õhtul sõidab Lord Saliõbury erarongiga  Ulster'i tctstesse tähtfamatesse paikadesse ja ssidab seal ülepea Ühe terwe nädali üinber, nagu pidurongis, kuida arwütakse. sest tema poolt löodawäd Hstest Orängisitased  kaitsust Iirimaa wvlmusse waStä; mis homerülega nende kätte langeks. Homerule waStased on parlalüentiõ jubä üht weiket wõitu saanud. Gladstone ja tema erakond tahtstwav hömerule teist lugemist  Ma enne Lihawvtet parlawentis korda saata, enne kui' wastastb ennast Me MSta täieSte walmiStanud siwadj Need on asju, mtS pääwakorra! seisilpad, »ii hä.lju wiiwitada oSkanud, et selleks aega ei jäänud. EstmeseS lugemises sai hockepule-eitehqsti/k^'wststa''ivSetuh»' Dts aga palju ei tähenda JugliSmha parläÄentiS saab enamist iga-ettepgnek esimeses lugestiMs wasta ivoetüd, ieises lugemises  hakatakse selle üksikuid paragrastst arütama ja katkuma,  ja wast koltnandamaS lugemises saab wiimane otsuS tehtud Homerille-ettepanekUl! tsitallitüsel) näsb õige wähe lootust läbipeasemifekS oleM kui seda ka esiteks õige rohkest oli. SaqkS ,see agq ka parlamenti atttuaS waSta wõetud, fitS wsikS see pealttuaS ometigi tagasi lükkatnd  saada. Langeb aga homernle, siis langeb ka wana WqvDne ja tema minislerium. Siiõ wõib aga ka Iirimaal  lausa mässamine lahti minna ja werd walalud saada .Wahameeline" Gladstone sai juba sel aeal kui tema wägl- Vallalist sõda EgypluS'seS algas, nime .weriue rauk", tema wõikS seda nime uüüd kodumaäl uueste teenida, oma .wäbameelise" homerülega, mis ehk Jtrilaste tÜhji lootust  suureks kaSwatas ja neid pärast seda suurema Vihaga täidäb. Mrrtwäe-mtniSter Spencer seletas parlamenti pealttuaS, walitsus olla aru saanud, et Inglismaa esimeseks  merewäe riigiks jääma piab. Nüüd olla Inglismaal küll rohkem ssealaewü; kui Prantsusmaal ja Wenemaal kokku, aga aaStal 1897 ei saada see mitte enam nenda olema. Sellepärast oleks tarwiS olnud, lahingi-laewade hulka rohkendada. Weel ehitawate laewadega kokku saada aaStal 1897 JnstliSmaal 58 lahingi-laewa 64 Prantsus- Maq ja WhneMqq lahingi-laewa waSta olema; 62 kreuzerit  40 Prantsusmaa ja Wenemaa kreuzeri waSta. — SõeamtniSter Campbell-Vannermann kaitseS parlamentialttuS,  Inglismaa maamäe täntft korda ; Inglismaal ei mõtelda keegi selle peale, ühest sõeast suurel maal osa wvtta. Inglismaa tarwitada sseawäge JndtaS ja kolontedeS,  Inglismaa kaitsemiseks ja weiksetekS rongideks wäljaSpool, tema olla walmtS wigafi parandama, mida fõeawäes leitakse. ÜkS laitus, Inglismaa nüüdne sõeawäe-kord  et anda rahu-aeal kindlust kulnde kohta ega julgust  rahwuSliku kaitsuse peale sõea-aeal. sai parlaNenti poolt ilma pitkema arutamiseta tagasi lükatud. — Peterburg'i  aurulaewade-seltst aurulaew .Peter Suur" on Eustbourne  juures Inglismaa randaS, Saksamaa aurulaewaga .PreuSsen" kokku pörkanud ja Põhja wajunud. Meestekond  on peaõtetud. — Kalkutta' st tuliwad sõnumid, et Afghantstani Emir India Vicekuningale kirja sasinud ja selleS kinnitanud. Inglismaal ei olla aSja ennast Afganistani  aSjade fiSse segada. Tema olla küll walmtS India walitsusega üheS India põhjqlääne piiret üles pidama, ei saada ennast aga iialgi ühegi käsu alla heitma ja kqhjetscda, et kokkusaamine Lord Roberts'iga temal mitte wõimalik ei olla. — Silmanähtawalt tahab tema ennast JugliSmqa wõimuse alt Vabastada, kaS aga Wenemaa  poole pöörata, sellest ei ole weel aru saada. — JngliS-Zndia PanMi maakondaS on waStased suguarud ChilaS'e kindluse peale tunginud; nemad on tagasi tõrjutud  ja 200 meest on nendest surmatud. Inglastel oli 23 surnut, nende kesktS kommandant Major Daniell, ja 29 hqawatud meest, nende keskiS ÜkS ohwitser. Waenlane  on põgenenud ja tema tagasitulemist ei kardetud, stiSki ön senua 250 meest lisaks saadetud. Praulusmaatt. Panama-pahanduse protsessi esimene jägu käis Panama-seltfi walitsuse-liigete wqSta; nüüd on teine jagu nende waSta algatud, keS raha aynud ja, keS raha wstnud on, WimaSte keSkiö on, kuida juba enne kirjutatud, mitmeh endised -(ka mõned nüüdsed) ministrid, mitmed Matorih ja tähtsad parlamenti-Wed/kestele raha anti. et nemad omad silmad PäyqmqMtfi. ülekohtus tallituSte kohta kinni piigistakstwad ja kes ka raha wötfi. wad ja silmad kinni piigistafiwad. kuna Panama-seltsi aSjatallitajad?rahwa käest raha pelfiwqd. Wqlitsu? tahaks seda kõiki nüüd lämmatada, aga walitsuse wahtased too. wäd üht tunnistust teise järel sa iseäranis Charles LeSsepS,  keS rvangi mõistetud ja. seste järgeS omA kodanli. kust auüst lahti saanud on, on halastamata. Müd M ka weel madame Cottu, wangi mõistetud Panqma-seltsi walitsuse-liike Cottu abikaasa, tunnistajate sekka tulnud, pea wägise nende sekka tunginud, jq kurji asju üleS. ülekuulamise-kommissioni prastdent BriSson ja kohtute» minister BourgeoiS on nendest tunnistajatest ka nii kan. gest kahtluse alla weetud, et mõlemad ennast ametist lahti wõtsiwad; mõlemad on aga oma sõbcade tungimise peale esiteks weel paigale jäänud, sest nende lahkumine wöikS kõiki Prantsusmaa walitsust kõigutada. KaS see aga siiskijalge  peal seista suudab, see on mäga küfitaw ja mitmelt poolelt üteldakse ette, et ministrite wahetamine ukse eeS seiSta. Nüüd on ka üleS arjvatud, kui suur Panama, seltsi aktsia-kapital olnud, mis suuremalt osalt nende waefema  rahwa liigete käest, kes waewata rikkaks saada tahtfiwad,  korjatud oli, ja kuida seda tarwttatud. Seda on 1200 künni 1300 millioni franki olnud, kanali ehitamiseks  ja teisteks kuludeks, mis sellega üheS seisawad, on 558 millioni wälja antud, kui ka Ühel wiisil, millega karmim õiglane kohtumõistja mitte leppida ei - M; seltsi warandus, maschinad, tööriistad j u. e., on 20s) millioni peale arwatnd; jkõik mis pealeselle, see on jPaaamq-seltfi walitsuse-liigete, . aSjatallilajate, kaitsejate a , awalittnde kiitjate, nagu äxälehtehp.toimetajate, taskutesse libjsenud. Kui protsess Paastukuu 8 (Küünlakuu 24)  algatud  sas stiS . on nii . palju pealtkuulajaid kohtu-saqlisse. tulnud, kui seda iialgi weel näPud.ei M ja palju nende keSkist on hirM-higi otsaesise vealt pühkinud, ParisiS on üks weike kiri nime all .Tõde Panama ü ühest Prantslasest ilmunud, mis ka juba Saksa-keeleSse tõlgitud on ja milles seletada katsutakse, et PrqntfM rahwas selle salguga ühtne et ole, ke? Ferdinand von LeSsepS'i suure nime lipu all Prantsusmaad röüwtS. See salguke on aga ikka õige suur ja selle keSkis õn wäga palju PrantSlaSte tähtsamaid ufalduse-mehi, keda rahwaS neM asemete peale pannud. Tähendatud kiri ütleb: Mitte l30 parlämenti-lriget ja 60 kõrgemat ametnikku ja lonrnaliSti (aealehtede-ktriutalat), waid peale 240 arlapmenti-ltiget  ja umbeS 600 inimest mmiSteriumist, sseawäest,  aeäkirjanduseft, börsilt ja Paris'l kõrgemast seltskonnast,  oliwad kutsumata Panama-sellsi rikka laua ümber ja Prantsusmaa rahwa hotu-venningaid ära priiSkanud,  ja need kõik oliwad kadunud, kui Rouvier (endine miniSterprästdent, keS ka sügamast selle aSja fiSse mässitud  on ja kohtus läbi kuulatud sai) , ütelnud olekS." Parlamenti läbikuulamise-kommisfion on leidnud, et kokku 512 millioni franki suurte Panama-wolapabeitek Väljaandmise juures 12 millioni ametlikult ja 8 millioni iseäranis .õgijate" kätte wifatud, 720 millioni wäljaandmise  juureS 42 millioni ametlikult ja 10 millioni iseäranis. Selle kõrwaS on 4 bantiperemeest 8'/, millioni, Baron Reinach 6 millioni franki omale ja 8 millioni .seaduse-andmise-kuludekS," CorneliuS Herz 600,000 franri awalikult jä 27, millioni salaja, Paris'i aealehed 7 mtllioni ametlikult ja 4 millioni iseäranis, peale selle .Petil Journal" 800,000 franki, .GauloiS" 400,000 ja selle direktor Arthur Meyer 100,000 franki saanud j. n. e. Halastamata CharleS LeSseps kinnitab kohtu eeõ, et tema ministrite Freycinet, Floqetu ja Clemenceau nõuu peale Baron Reinach'ile raha annud; need falgawad seda, tunniStawad aga teisi millionifi, mida nemad .riigi heaks" wõtnud ja tarwitanud. Kui palju tähtsaid mehi weel selle sopa sisse mässitud saab, see on teadmata. .Figaro," see leht, mtS kõige esite Panama-pahanduse üle awalikku kära tegi, katsub nüüd mitmesuguste tembutamiStega rahwa tähelepanemist teisele poole pöörata» kirjutab AuStria Keisri taganemisest throni pealt, Wene laewuStiku tulemisest Bresttt sadamasse j. n. e., see ei näi aga palju aitama Rahaminister Tirard on PaaStukuu 10. (Küünlakuu 26.) pääwal Parisst tähtsamad banki-peremehed oma juure kutsunud jq küsinud, kaS nemad mitte Greekamaa laenust osa wstta ei taha» millest juba mitu nädalit Parts'iS ja LondonttS jutt on. Nemad on nüüdse üleüldise seisukorra pärast nõuuks wõtuud. sellega mitte tegemist teha. — Partstt kokkuhoidmise-kaSfadest oli Paastukuuni peale 28 mtllioni franki wälja wõetud. — PaaStukuu 9. (Küünlakuu  25) pääwal laskis ennast Saksamaa tagawarawäeohwitser  Wilke oma Moskwa'st päritud abikaasa akna all maha, keS PariS'iS ühes perekonna-penstoniS elab ja teda waõta wötta ei tahtnud. — Keiserlik KõrguS Suurwürst Aleksei Alekfandrowjtsch tuli Paastukuu 16. (4.) CanueS'Sse, jääb tolm pääwa, senna ja reisib siis Algier^isse. Nalja st. Jtalia Kuningas on Saksa Keisrile ktrjiltanud:  Kui Slna minule teada Mnud oled, ei Teie» Sina ja KetSripraua, tulema saate, meie pulmast osa wstma, siis oled Sina meie tulewat kokkusaamist ühe wäga armsa ja kalli mälestuse kaitse alla anda tahtnud, mis meile onne tooma saab- Mina tänan Sind -selle eest oma hinge psh; jast. Meile, Margarethe'le ja minule, saab see üks pidurõõm olema, Sind ja Sluu abikaasat Rooma s näha, tuS Teie olemine minu rahwale üks uuS ja wäga kallis pant Mest sshrusest ja ühend-ufest olema saab, mis meid la vieie kroonist kokku köidab.> Weel-koch. südamelikku tänu selle.osWõtmise-tähe eest, mis meie perekondlikule ettetulemisele  nii kõrget wäärtust annab. See kiri on ÜheS nii perekondlikkuS toonis peetud, kuida see muidu selle maailma .Kõigekõrgemate" wahel Mitte harjutkik ei ole ja nM tähendama, et siin tõeSte ükS sõbrus walitseb. mi».,,ksrgel. M politika seisaS.i> Jtalia lehed tunniStawad oma rõõmu selle üle. Aealeht ,Napoli" on ühe ministri kirja tema enese käekirja wiinl ilmuda lasknud, milles see minister, keS weel teenistuses on, Rooma banki felle-aegist direktorit Tanlongo't palub, temale tema 156,000 liirat suure wõla rorwa sellest bankist weel 50,000 lirat anda, 30.000 kohe ja 20,000 hiljemini. Kiri on ainetiku paberi peal olnud. — Banktde l ä b i w aa ta m i f e k S on ükS parlamenti-koulmiSston nimetatud. Kardetakse, et pahandusehimulifed  maimud kära tegema hakkawad, nagu PartS'ts Panuma-seltsi aSjuS r?-? Kuninga wend, Aosta Herzog, on Flyreuz iS Wene MäliSte asjade ministrit von GlerS'i waqtamaS käinud. minister von Giers'i poeg on seal olnud jq sõnumit saaülud, et isa terwifega rahul olla wõtb. Paastukuu 17. pääwa homikul lõhkes selle maja eeS, kus Pshja-Amerika Ühendatud-rliktde saadik elab, ükS suur dyuamiti kera. Maja on kahju faänud, inimesed mitte.—- PaapSti ja Prantsusmaa walitsuse? wahel õn kauplemised selle üle, kes ära surnud Kardinal Lavigerie asemele MMago saama ptab. Tahab Prantsusmaa»  walitsps selleks jälle , üht Prantslast;! > fiiS pärib Paapst, et Pranksusmaa; te-nale üht kindlat jäädawat sissetulemist määrab, Kui seda ej tchtch siis saada senna ükS Jtalialane saadetud. — Paapst olla oma saadikutele Würstide juureS Rooma -? Katholtigi. usutMmistuskst?üht kirja fqata laMud» mille järel tema igataheöfwalnchs olla, walitsejaid WürStisi ja. Prinzifi, kes,mitte Rooma-Katholiigi  usutunnistusest et oje, oma juureS WaSta wõtma, kui aga ükS walitseja Würst ehk Prinz Rösma-Katholiigi