tegema, seda näen mina ette. Mina arwan, Sina et oSka püssi laadidagi —" xTühi jutt!" seletas meister. seal suuremat osata on: pannakse padron iga raua fiSfe, piStongtd peale, noh, sits lastakse lahti plautS jäneS on maaSl" ,3a muidugi, ja isand Schlumpert on ka maaSl" tähendas Mittsuke. ,Mtne ikka, Sina et oSka.ju koguni laSta! Sina tead ometigi weel, kes see oli, keS suwel märki laskmise juures Linnunurmel mõlemad silmad kinni PiigtStaS, kui laskma pidi ja suurest märgt-majaft mööda laökis " ,Suwel, kange palawaga, seal ollakse ikka natuke nSrk, Miitsuke; talwel on rohkem külma werd. Noh, kui kõik minu tuikamad jahi peale lähewad, ainult mina mitte, ja et minu kuulus kaem, Berthold Schwarz, püssirohu leidja on, siiõ on ometigi nvnda ütelda minu kohuS> seda ka tarwitada. Üks kütt on mast ükS tätS meeS!" ,Ja Sina oled wast üks täis halplaue," pilkas Miitsuke. ,Kui püssirohi weel leitud ei oleks, Sina e. leiaks seda mitte, Berthold! Sellest aSjast et saa ühtigi! Reinhold piab püssi kohe majast ära wiima. Kcl!s käest Sina selle riista laenasid?" ,Laenanud olen mina seda lihunik Kaltenhagen'i käest, keS kaasa minna ei tahtnud, sest et temal jookSja>walu jalguS on; aga senna wiib Reinhold püssi wast siis, kui mina jahilt tagasi tulen," kinnitas meister Schlumpert täie rohuga. ,Minu pärast, leeni hirwitamist kõikide inimeste eeS," ütleS Miitsuke paha meelega. ,Nüüd tule sööma! Küll näeme mis sest saab." Malermeister Schlumbert elaS jõukal wiifil; temal oli rohkest tööd. tema pidaS järgeS 10 kuuni 12 abilist ja et tema abikaasa kõiki muud tallitaS, siis ei olnud temal palju muret. Miitsuke, kuida Schlumpert omat abikaasat nimetas, oli kui tema eelkäija tütar selles ametis üles kaswanud ja teadis wärktuaS kõiki wahest ehk paremini, kui omaS majapidamises. Tema ei tunnud mitte ainult igat wärwipotti  ja igat ptnslet, tema tundis ka iga abilise töö-jõudu, ja juhtis omast kohast kõiki tallitust. Schlumpert'i tuttawad oliwad teda juba sagedast jahile kutsunud, aga ikka ei olnud tema seda waSta wõtnud, kuuni teda täna wara-kannu juureS kauniste pilgatud ja rentier*) Seelemann küsinud oli, kaS tema naesukese juure luba paluma minema ei piakö. See oli temale ometigi natuke liiaks läinud ja et neile näidata, kuida tema ise meeS ja isand majaS on, oli tema lindlast kaasa tulla tõukanud, kui keegi temale püsfi laenaks. Et selleks kohe nöuu leitud, sits et jäänud  temal juba enam muud üle, kui tema ka teadis, et tema! abikaasaga raSke seletus eeS seifis. Emand Marie lakkis sööma juures kerget köhatamist kuulda ja ütleS fiis, prae-wagnat mehe ette tõugates: ,Kuule, Berthold, selle inimese, selle Straubinger't. piad Sina kohe lahti laskma." Schlumpert pidas söömises kinni ja waataS suurte silmadega oma parema poole peale. ,Heile nägin mina kogemata, et tema kallist taewa- ") Keegi, keS oma raha intressidest elab, sinist on stSse kuiwadalasknud ja kui mina temale selle üle midagi ütlesin, ütleS tema jultunud wtistl, mina pidada rohkem oma keedu-pottide sisse waatama, kui tema wärwipottides  nuuSkima." ?3ust täieSte asjata ei ole Straubinger seda wiimakS mitte ütelnud, Miitsuke/ tähendas meister natuke arglaSte. kärgatas Mtitsuke, ,Sina tahad weel selle häbemata inimese eest koSta? Paiga peal piad teda lahti laskma!" ,Mna saan ennast hoidma, üht tarwilist töötegijat lahti laskmast, kui tema kord natuke wärwi-riiSmeid on siSse kuiwada lasknud," seletas peremees nüüd wäga töffselt ja pani nua ja kahwle käest ära. »Kui tema Ä„u meele järel ei ole, fiiS ära tee temaga tegemist; oma tööd teeb tema heaSte ja tema piab jääma." Emand Marie koputas nua seljaga waljust waSta talrekut ja kohe tuli tüdruk kohwiga. , MuSta wõi walget?" küsis Mtitsuke pahase healega, kai mõlemad jälle ükst oliwad. ,Kuida Sina tahad, Miitsuke," ütleõ Schlumpert pehme naeratusega. Abikaasa segaS kohwi ja koort ja tSukaS taSst tema ette. Tükk aega ei kuuldud muud, kui palama märjukese joomist; siis tõufis Schlumpert üleS, harjunud wiifil lõune peale puhkama minema. Ka tema abikaasa tõusis üleS ja pani taSsid kolisetes kokku. wöib kohe Kaltenhagen't juure minna, püSfi ära wiia ja ütelda, Sina ei wõida mitte minna, Sinul olla tegemist. Schlumpert oli seisma jääaud ja waataS jälle suurte silmadega oma abikaasa peale. pSeda et wöt tema mitte! * ütleS peremees kindlast ja aõtuS laua juure tagasi. üht ega teist saa tema tegema, sest tingimata tahan mina homme jahi peale minnal" Nüüd waataS perenaene suurte silmadega oma mehe peale, wõttis siis kohwi-riiStad ja läks ssna-lausumata wälja. Schlumpert ei olnud kaua oma majapcremehe-Sigusi nii suure wahwusega kaitsenud, aga just, et tema abikaasa seda sõna-lausumata kannatas, fee ei lasknud teda oma wõtdu-rvõmu suuremalt tunda. Metstri-emandal oli hea wiiS, lõune-aeal wärktuaS korra järel waadata, ehk, kuida Sraubinger ütelnud oli, nuuökida, kõige wärwtpottide sisse waadata. Reinhold, õpipoiõ, keS kodu söi ja lõunest wahe-aega weikeSte töõ-katsetega oma käe peal oinale natuke kõrwalist sissetulemist toimetada tarwitaS, oli ühe ukse-fchildi kallal tööl oma rehnungi peale ja temal oli waewalt aega seda ahju taha peita ja ühegi poti seeS wsimalikult waga nänga liigutama hakata, kui meistri-emand suurde wärktuppa  aStuS. Terase silmaga waataS tema ümber, et aga pois täieSte lolli näu tegi ja ainult oma wiliStamist setSma jättis, fiiS ei märkanud tema ühtigi. Kui ühte ja teist paika waatanud, mõnda aSja ka kohalise paiga peale tõukanud, pööras tema ennast wtimaks õpipoifi poole: -Kuule, Reinhold, meister on ühe jahipüssi koju toonud, tahtis homme jahile minna, seda püSst wti lihunik KsltenhagM jume tagasi ja ütle, et meister mitte kaasa minna ei wöi; temal olla tegemist." .KaS meister seda küslö õpipoiS külma heal ega. .Selle järel ei ole Sinul pärimist, 101 l poiSt Mina ütlen seda Sinule ja sellest on küll!?' Reinhold läks wärwi-pottide taha warjule, mis põrandal  seifiwad ja waStaS sealt : -Ega sellega nii suurt ruttu ole; mina ootan Ma ennemini, künni meister ise minule selleks käsku annab.« Meistri-emand jäi imestusest keeletumaks - seesugust aSja et olnud temale meel ette tulnud. .Reinhold! Pois/ kärgatas tema wiimakS wihast lõkendama näuga, .kaS wiid püssi senna .Ei/ütles see kindlast. -Weel hiljuti sain mina meistri käest ühe kuklasse, kui temale kuiwa ilmaga wthmawarju  trahterisse järel wiima pidin, täheks, et aeg lõimele tulla olla, kõik teised naerfiwad ega minagi oma kukalt loosimises wöitnud ei ole.^ Mõne silmapilgu waatastwad mõlemad wöitlemisekS malmis üksteise peale; siis pööras meistri-emand ennast ümber ja hüüdis: ,Hea küll, Sinul ei ole tarwis minna aga seda mina Sinule ütlen: oma pitkemat aega oled Sina fiin majaS olnud, Sina ninatark lurjus/ Jumal tänatud/ waStaS Reinhold sügawa ohkamisega, ,poole aasta pärast on minu Sppimise-aeg möödas, fiis ei pia mind enam kümme hobust fiin kinni. * Meistri-emand uriseb midagi, nagu ,Umbtänu on maailma ja seesugust hammaste wahel, ja läks fiis kööki, kuna Reinhold oma kafn-töö jälle wälja tõi ja piuseldama hakkas. Sel wiistl ei olnud siis ühtigi teha, seüest oli emand Schlumpert aru saanud; heaga tema meeS oma jahi-himu waha ei jätnud ja teda tema selja taga ära ütelda laSta, see katse oti õpipoisi paksust nahast tagasi põrkanud, see pidi fiis juba ühel teisel wiistl tehtud saama. Senni oli meister Schlumpert diwani peal pitkali maas ja nägi und neist jänestest ja Mets-kitsedest, mida tema lasta tahtis, rõõmsast küttide-keskhõmikust ja neist naljastuStest, mida tema selle juures teiste sekka lahti lasta tahtis. Kui tema üleS tsusts, oli tema esimene käik wärktuppa, kus Reinhold temale kõhe palawalt ette pani, mis senni juhtunud. See ast oli õige paha ja nretstril kulus natuke aega järelmõtlemiseks, enne kui tema õiete teadis, miS tema selle kohta lausuma pidi. , Kuule, Reinhold> algas tema wiimakö, ,edaspidi teed Sina seda tsrkum.ua, mida meistri-emand käsfid, kaS saad aru? Sel korral oli lugu püssiga aga parem sedawiifi;  Sinul oleks sellega äpardust juhtuda wõinud .ja mina olen asja järel mõtelnud, mina lähen ometigi jahile. Seda ei wöinud minu abikaasa teada.'' Siis läks tema wälja, wastust ootamata, uhke teodmisega, et tema nagu targem dtplomatikus teinud olla. (Jääb pooleli.) AosvoFSoo qossxpmo. Aspvii., Sry Lo»6z>« 18S2. IIe?Äikoo II IISASso isuorxachio» ?o»SI« Eestimaa MM selts annab sellega teada, et 22., 23., 24. ja 25. Jaam k. p. 1893 aastal - HMnnas mmi ükS Wllulõõ wäljanäitus olema saab. Wüljaniiituse Komitee. Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti maa rähm Kalender ehk Tiht-r>««al ES ISSS Sõ aasta peale Hind: S kop. 100 tükki S rbl. S 0 kop. 1000 tükki 15 rbl. Teadaandmtsed. Head heinad on müüa Äamcie mõisas. Mihid ja kanliid mis pruukimises, (pole heaSte tira-õientatud),  niiheasti uued kui manad saamad õiendanud ja kötwaliseks tehtud. W. Wülzow, waSsesepp ja mctalliwalaja, Rotermanni poewastas. GGGO««s« ««OGGKH Tartu Uniwersitäti vaesterchiVil-WMs saadad igal aeal ilma maksuta rasked  ja mahasaajad naesterahwad üleswõetud ja haiged naesterahwad ilma maksuta tallitsetud. Haigete wastawölmine igapääw kell tv e. l. Haigete wastawõtmiue Septembrikuu t. räämast saadik. Direktor: krok. Dr. Küstner. Wäga head "MW Inglis sepa-sööd, müüakse odawa hinnaga Z. H. Auhlmann i blntvris, Kotzebue-uulitsas. "V" Pook ima t a K , ii E es t l m aa rahwa i>> ss Kodll jllKinkll raWNltud s. X wllNllff setM X H on weel saada s ! Hassmvas; Laia-uulitsas. "