 räudted-ehltamise üle Reykjavikst ja RaugavMäWseli't  Vahel on pooleli jäänud. Hollandist. Sunda saarestikkus on Sasaklased, keda Bali-peamehe asjatallitaja Djilantji? rusus ja Wälja kurnnS,  ennast rsömusia Hollandlastega ühendanud, Djilantji!  on oma salkudega Bali saarele põgenenud ja Lombok'i  pealinna Matarami siSsewötmist oodati. Hollandi WalitsuS pidada äga ettewaallik olema ja oma sõeawäge Indias mitte wähendama, sest õnnetu lahing Lomboki fMel woiba kõiki rahutumaid rahwaid, nimelt Sumatrat, wäSläpänemWs jülguStada. Parlamentis on Zndia kolonteves  tärwNised külM 137 millioni guldnat (71'/« milliöät kuldrublä) Vasta wsetud, kui ueed kulub ka koloniede  fiSsetlilemtStest 10 mtlliou guldnat (5.209.000 kuld. rublä) suureinad ori. Valitsus tahab kshwi-käswatamist netMs koloNiedeS igal wiist! kosutadd. IngMniaalt. Glodstone on Iirimaa Parlamenti-kapitäli  heaks 100 nael-stärlingi saatnnd, miS seal ja Inglismääl  süutt kahinat teeb. Homerule-erakond kinnitab, selle rahä Västawõtjäd olla ennast InglaSte orjadeks müünud ja kärdaivad, et sealt ka seesugust kerjakirjafl Inglismaa Walitsufe-erakonnale saadetakse, mis Iirimaale teutnsekS olla. Selleö erakondas on nüüd palju lõhkeid siginenud, Gladstone sõbrad Iirimaal on teda salgama sunnitud, kui nMäd ännäst rahwa eeS mitte lootuseta halwäks teha el taha. Homerule-erakonna lootused olla alamale langenud, kui iialgi enne. Prantsusmaalt. Prantsusmaa Kuningriiklaste esimene throni-kandidat, LouiS Philippe d'OrleanS, Comte de Paris (PariSst Graf), on Mihklikuu 9. (Leikusekuu 28.) pääwa homikul, pärast pitkeniat rasket haigust Buckinghamshire's Inglismaal ära surnud, kuS tema pärast kuninglikkude ja keiserlikkude Prinzide wäljaajamist  isamaalt, Stowe House schlossts elas. Kunlngriigt-erakondaS  maksis tema kui Kuningas Philipp VI!. Tema oli Kuningas Louis Philippst poja, Orleani Herzsg Ferdinandst poeg, keS aastal 1842 tollast kukkus ja sellesse suri, ja on Leikusekuu 24. (11.) pääwal 1338 PariSiS sündinud. Tema ema oli Meckienburg-SchweriMi  Prtnzess Heleue. Prantsusmaa Bourbonlde Kuninga-sugu  pea on wõeral maal ja wõeraS majas ära surnud, mida tema 60,000 marka eest aaStas üürinud oli. Kuningrttklased Prantsusmaal pidasiwad teda omaks seaduslikuks Kuningaks, tema ise ei olla selleks saada tahtnud, on ikka alandlik, lahke, oma suure -varanduse juures kokkuhoidlik ja kodanlikkudest elukombetest olnud. Tema pärija on tema poeg Philippe d'Orleans, aga Kuninga-krooni pärijaks on ennast weel üks teine kuulutanud,  Ptinz Francois Marie Jsabel Gabriel Pkerre Scbastian Alphonse de Bourbon, Duc de Marchene, Leikusekuu 20. (8.) pääwal 1861 Madrid'tiS, kui Infant Sebastian de Borbornst ja Spania PriuzesS Chrlfline poeg; peale selle pärib ka Spania krooni-himustaja Don CarloS, nagu kõik Spania Kuninga-koda ka Bourbonkde sugust, Prantsusmaa throni ja krooni. Waewalt on arwata, et keegi nendest seda saab, niisama wähe kui pärijad Bonapartstde sugukonnast. Paris'! Grafi surnukeha  sai Mihklikuu 12. (Heinakuu 31.) pääwal WeybridgeS  kuningliku auuga maha maetud. Kõik perekonnaliiked  oliwad seal, peale PrinzesS Clemeutine, Bulgaria kinnitamata WürSti ema. Inglismaa Kunkngapraua aseme!  oli tema poeg, Yorki Herzog. Seal on ka tema isaisa,  Kuningas LouiS Philipp maetud, keS ka kui põgenik Inglismaal ära suri. — Venemaa Suurwürst Aleksei Alekfandrowitsch on Prantsusmaal. Mihklikuu 13. (Leikusekuu 31.) pääwa õhtat oliwad 22. ja 96. rügementi  muusika-khorid Air leS BainS'eS Snurwürsti aknale all mängimas. Pärast sõeawäe-paradit Chateaudnn'kS annab Präfident Cafimir Perier Keiserlik Kõrguse anuks suure jahi-pidu. Kõik wõeramaa ohwitserid, keS sõeawäemanöwritekS  Orleanstsse tulnud oliwad, saiwad rahwahulkade  poolest hüüdmisega Magu Venemaa! * teretatud. PrantSlaSte waimuStns Venemaa waSta näitab ennast ikka peale edasi; kaS see armastusest Venelaste wsi wiha. waenust SakSlaSte wasta tuleb, see on muidugi wäga küfitaw. — ParisstS on Mihklikuu 12. (Leikusekuu 31.) pääwal kakS Jtalialast kinni wöetud, kellele süÜkS aukakse, et nemad aaStal 1892 osawõtjad olnud, kui üheS Hamburgll  hotelis praua MasSmanni juurest 150.000 franki ära waraSlati. — Toulonsts lõhkeS Mihklikuu 8. (Leikusekuu  17.) pääwal ühe torpedo-paadi aurukatel. KakS meremeest  säiwad surmatud, kakS teist raskest wigaStatud. Reifijate-rong, miS Mihklikuu 9. (Leikusekuu 28.) pääwal  Paris'ist Köknstsfe sõitis, kargaS Apilly juures roopatest.  Kolm waggonit, miS Saksamaale määratud oliwad  on lohutud, Belgia'sse määratud waggonid ou terwekS  jäänud. Viis inimest on surmatud, kakS wigaStatud.  Õnnetus on ühe kaubarongi läbi tulnud, MiS manöwrerimaS  oli. Kui Apilly jaama-ülem kardetawat lugu märkaS siiS on tema punase lipuga roopate peale karganud  miS aga juba hilja oli. Tema ise on surnuks sõidetud  — MadagaScar'is keStab tüli ja wõit- lemme scalise kodncahwaga edasi. Parlamenti-mge Lc Mpre de VillerS on kui iseäraline kommiSsär senna saadetud.  Kui tema aSju korraldada ei suuda, W lahetalse neli laewa Prantsusmaa laewuSlilkust India meredes ja kakS jalawae-brigadet senna saata. Inglismaal teha need ette walmiStamised tuska. — Algiria ' S oliwad suured  metsa-põlemised. mis kanges palawuseS wäga rasked kustutada oliwad. Mitmed rentkohtade hooned on ka maha põlenud. Miia'st. NeapellS sai Mihkiikuu 11. (Leikusekun 30.) pääwal ükS mälestuse-Iaud Kuninga anuks üies pandud, kes 10 aasta eest kholera-aeal senna tuli, rahwast  kinnitama ja altaina. InmeS oliwad Ministerprästdent  Crispi, Liunawalitsuse-liiked ja lugemata rahwahulgad.  Omas kõnes on CnSpi ütelnud, kui Kuninga wahwak ja kallismeelisi tegu meele tuletanud oli: , Seltskond  elab nüüd üht kardekawat aega läbi. Meie tunneme rohkem kui iialgi enne, et kõikide kodanlikkude ja maimutikkude  ülemate ühe me cli st ettmStmmst tarmiS läheb, eksitatud  rahwast õiguse ja aemaSiuse teete lagast kutsuda. Pimeduse sügawaiefl loopadest ou üks nurjatu erakond wälja läinud, keS Jumalat ega Valitsust oma lipu peal ek kauna. Mele, kes meie siin üht tänupüha pidama ühendatud  oleme, meie tahame ennast kokku heita, selle kurilooma  wasta wõiilema. ,ü.hes Jumalaga ja Kuningaga isamaa eest/ tahame meie oma lipu peale kirjutada See lipukiri ei ole mitte uuS, see on Mazzini tegude järg pärast rahwa-healedetandmist Viinakuu 21. pääwal !8M Seda lipukirja tahame meie rahwale näidata, nagu wauat õuuiStnse iuhtsõua! „Irr laoo «igno  Waiinnstatud  hõiskamisega Kuninga ja Crispi anuks wõksiwad rahwahnlgad seda kõnet wasta. - Me>lw's knkkns Mihklikuu 7. (Leiknstknn 20) pääwal ühe saali lagi sisse, kuS kiriknlanljad üht pldu pldasiwad. Koosotejatesi on mõned kergest, ülS raSkest häda saanud, kes aga ka paranema?  on. Spama'fl. Mihklikuu lii. (4) pääwat leiti Sevilla'S üheS raamatu-kaupwseS üks plekk-karp 100 kuulidega laetud  dunamiti-padromga. Kaupluse peremees kinnitab, tema ei teada, kulda see kmp tema poodi sattunud. Türgi rllg st. Erzerumstst on 2500 soldatit Mnsch'i juures lahli läinud mässamise lämmalamlsets saadetud. Esimeses koktupSlkamlses on 70 waslapanljai, enamist Armeulased, surmatud. Greekmaali Mihklikuu Ist. (7) pääwal on Papakyrizopoulo  rõrmll-sal? Lamm jumes lihe tõlla peale tunginud,  kus Kindralprokurörz stlekunlomise-kohkuwauem ja kaks kirjutajat sees iStusiwad NZöwlld au Kindral, prokuröri haawanud ja kõiki sõitjaid wangkS mägedesse wiinud. Kolm ratsameest, kes tõlda saatmas oliwad; hüüdsiwad ümberkaudse sõeawäe kokku, keS rõõmleid sthe tunni käikuS Ümber ptiras. NÜöwlid surmaflmad sits Kiudratprokuröri, haawasiwad raskest fa katfusiwab põgeneda, salwad aga kõik surmatud. Kohkuwanem on saadud haawadeSfe ära surnud sa üheS Kindratpcoknröriga Mihklikuu W. (8.) pä "wal suure osawslmisega  Lamka's maha maetud. -» LocriSsts all Mihklikuu  13. (2) pääwat raSke maawärksemlne. Montenegro'st. Würst Nikika ema on raskest haigeks faänud. Hxrbia'st. Autud kätsiwad. Nisch'i juures olla selle raudtee rongi peale kiwa loobitud kus Kuningas Ukekfander  sees oli ja Ms kiwi olla läbi Kuninga waggoni'akna käinud. Hilisemad sõnumid iWewad, lapsed olla mängides kiwa loopinud ja llkS kiwi rong! külge pnntiinnd, aga ilma ühegl kahjuta. Keegi ei olla teadnud, ek Kuningas fellkS rongis oli. -- Sava söe madala wee pärast on KunlngaS Aleksander oma reifu Schabaz'lsse maha jälmw ja jääd selle kuu kõpuni N0ch'iSse. istnlgana'll. Poolametlik leht .Swobodno Mowo* waidteb Zankow'i lehtede waSta. mis Wenemaale suuremat  tähelepanemist (wõimuSkonda) Vulgarla's soowiwad. Iga Bulgaria isamaalase eesmärk olla Bulgaria'! kõige wäkise wõkmnSkonna eest hoida. Wallksus ei olstda ühegl wõera nõuu, tahta aga sSbrufeS kõikide tiikidega elada. — Mihklikuu 7. (Leikuse kuu 26.) päewal on Gkambukow  Ältkuusamifk-kohtuwanema juure wllbud. Kui Politsei-ülem  ivihasekd rahwahulkass nägi lliS on tema Stambu!ow'ile  nduu annud, lagumisest uksest kohtumajasse minna, mida tema aga waSta ei wõlnud. Uulitsal on ükS wana sdeameeS aaStateff 1877 ja 1878 Stambulow'ik kepiga löönud. KiusttemiSte pärast Prinlz Ferdi,iand'i waSla olla rahwaS wlhane Stambulow'i peale. Teuia olla Mekuulamise-kohlnwauemal ja Politsei.kommlSfäri kättetasumisega  ähwardauud. — Prlnz Ferdlnand tuli Mihklikuu 15. (3.) pääival *) elle» tikhtkS saad flna wvitm a " Wana- Rooma Keiser Konstantin Suure lipukiri, kui tema aa Siul 322 oma Wasta-Keisri waSia lahingisse läks, kirikliku muistejutu sönl liht risti laewa peal selle kirjaga vägi, seda oma sõeawSe waimuskamistks  tarwitas, wõitls, üksi Keisriks sai, emast awalikult Khristlastks tunnistas ja seda Rooma r'.!gi-usu?s pani oma abikaasaga Widdm'Sse ja on seal rahwa poolest Vaimustusega  teretatud. -- Pääwal enne seda on Prinzipaar  ja PriuzesS Clemeutine Turn-Saverin'iS olnud, seal Numäuia Valitsuse nimel Präfektist, sõeawäe - korpuse kommaudörisi, Kindral Aarka'st ja linnakohtute ülematest wasia wsetnd. Turn - Severiu'ist sõttfiwad Bulgaria herraSkouuad Austria laewa »Orient" peal kodumaale lagast. Priuz Ferdlnand, tema Bulgarlased za lähemad  naabrid ei uäi sellest Ühtigi hoolima, et tema WürSkiw Bisigarias kinnitatud ei ole. Numäuia st. Pühavääwal, Mihklikuu 9. (Leikusekuu 26.) pääwal, tuli Üks meeS Iumala-teenistuse hakatusel Bukarest', Nooma-Katholigi kathedraN efimeSteSse ridadesse, laStiS eunast nagu palwetegemisekS pölivili, kargas M üles, ähwardateS altari poole ja kippus kolme preestri peale, kes kiriku-teeuiStust tallitastwad. KakS kirikulist pidastwad tema kiuni. Pealetungija on Poolakas, tubade-maaler Zalencski. Tema, keda fegameelelisets peetakse, kinnitab, et tema kedagi tappa ei ole tahtnud. Vaid ainult oma maa un e st, preestrit VijansM ähwardada, kes Paapsti waStust tema palwekirja peale, Poolakatele Vabadust tvtinelada,  kõrwale saatnud olla. — Kuningas Karol ja Kuningapraua Elisabeth on Mihklikuu 20. (8.) pääwal Wien'isse tulnud ja pidiwad seall selsamal pääwal kodumaale tagasi reisima. Kuningaprana,  keS pitkemat aega haiguse pärast wõeral maal oli, olla nüüd terwekS saanud. Ida-Äsia'si. UStatawatamate sõnumite järel kui senni tulnud, on Mihklikuu 13. (3.) pääwal Pingyangi juures Pöhja-Korea'S merine lahing Khiinlasle ja Iapaneslaste wahel olnud. 20.000 Khiiulasest, kes Ptngyang't linna pidnsiwad. olla 16,000 langenud, haawatud ehk wangi woelud, Japauiasle kahju olla 30 langenud ja 270 haawatud  meest. Teiselt poolelt saadetud sõnumite järel olla KhiiulaSte kahju küll palju wähem, salgamata tõsi näitab aga olema, et nende wõimus Põhja-Korea's täitsa murtud on, ja kui Korealased oma riigi lõunepooliseS jäuS ka tõe poolest wihased AapanlaSte waSta olema piakstwad,  ffiS ei saada sellest IapansiS suuremat lugu peetud, sest see olekS ainult löödud Iapan'ilc kardetaw, mitte wõitnud Japan'ile. Mihklikuu 19. (7.) pääwal on Korea tahet, Aalu jõesuul, suur mere-lahing Khiinlasle ja Zapaneslaste  nnchel olnud, kuS Khiina laewustik sõeawäge maale wiimas oli, kui Japani laewustik senna jõudis, sõeamvrSte uwalesaatinist küll mitte enam keelata wöinud ei ole, selle asemel aga Khilua laewuStiku peale tunginud. WiimaStest on kolm põhja wajuuud, üks ara põlenud, ja wäga pahn mehi surma saanud; ühe sõnumi järel ei olla mille üks Khiina laew ilma wigata jäänud ja peale ülemal  nimetatud taewade meel ükS hukka läinud. Ka Zapan  i laewadest olla ühe sõnumi järel kolm, teise sõnumi järel neli hukka läinud, wõik näitab aga ka seal Zapantastcte  jäänud olema. Ka Khiina Admiral Ting on langenud. Japani Valitsusel olla nüüd nõuu, sõda köigist  wõimust edast pidada, pea saada jälle 80,000 meest sõeaplalstle saadetud ja siis Peking'i peale tungitud, kus hirm juba wäga suur olla. Kaup Aapan'i ja Korea Valitsuste wahel olla tõe poolest tehtud. Selle järel pidada Khiinlaskd Koreast wälja aetud ja see riik ülepea kõige wälise Võimuse alt wabaStatud saama. Iapaull WatllsuS loodab Khlina'le lepitust MukdenstS ehk Pekingis  ettc kirjutada wõima, Viimasesse linna on rohkem  sõeawäge saadetud, sest Khiina KeiSril enesel olla seal 1200 millioni dollarit seisma pandud. Zälle tulewad  sõnumid, et Khiina tänine üliwägew Vicekuniugas, Li-Hung-Tfchang, ametist ja auust lahti saada, sest et temal wõimatik ei olla, sõeawäge nii ruttu ette walmiSiada.  kui seda lärmis läheb. Tema sõbrad kosta küll Pekingis tema eest, aga see ei aidata palju. Khiina kokkukutsutud soldatid teha linnades, kust nemad omal wiiwlkawal käigul Korea poole läbi lähewad, määramata pahandust ja kurja, rõõwida ja lõhkuda rahwast ja täita kõiki Muuga. TimMH olla rahwas taltsitamata solbatlte  eest wälja põgenenud ja kõik asjatallilused olla seisma jäätud. Ksige selle häda juure on weel juur tulekahju Chungkingls tulnud, kuS Lcikusekuu 25. (13.) pääwal 2000 hoonet, nende keSkis ka kolm templit, maha põlenud ja 30 inimest tuleS surma saanud on. Kahju olla lio millioni taeli mlllioni kuldrubla) suur. Europlaste majad on kahjuta jäänud. CMlus'tst. Orjade ostmise pärast kinni pandud Paschad on süüst kahli, nende aSja talitajad aga 6 künni 18 kiinks wangi mõiSletud. Viimseid otsuseid on Inglismaa sõeawäk-Älem Kotchener kinnitanud, mitte aga Paschade latzkimöiflmist. — Aealehe ,Journal Egyptien" peremees Gnarnieri, on Zkalia Waiilsufe lubaga Egyptu8'cst wälja aetud. Tema oli omas leheS Inglismaa ja Egyptus'e ameknikkust teatanud. — Kindral Kitschener, kes sellega rahul ei ole, et kakS Paschat, keS orjade-oftmise pärast kaebtuse all seifiwad,  süüst lahti mMtstud on, tahab Söeakohlusse, kus sinult Ggyplafed iStuwad, kakS Inglismaa ohwitseri saata.