ühes wanas kõrtsis oli, pitseeriti 7. webruaril s. a. kreisiülema noorema abilise poolt kinni, nõnda et praegu muud wallawalitsuse toimetuse- ja kohtu pidamise ruumi ei ole, kui ennegi  kohalise wallawanema elu - kann mer, kuhu ka kõik asjad ära wiidi. Annaks Jumal, et nüüdgi kord kaua igatsetud soow täide läheks, et meile uus wallamaja saaks niisama kui magasiait. Ühesgi teises wallas ei ole küll kusgil enam kehwemaid leida kui siin neid on. Pühap. 5. webr. on Kastres keegi naene pajaga tuliseid süsa karjalauta wiinud, et nõnda loomade külmahäda mahendada; ise läinud ta pärast seda rahulikult tuppa, kus seltsis piiblit loetud, kuni naabri rahwas kära tõstnud, et laut põleb, kust siis waewalt ainult loomad  on päästetud, kuna laut tuleroaks  saanud. Sarnast kombet pidada  mitmes kohas ette tulema. Olgu see õnnetus hoiatuseks teistele. —al— Wiljandist. Walga- Pärnu raudtee ehituse ettewalmistuste  kallal tehtakse, kuda, „F e l l i n e r A n z e i g e r" teatab,  külmast ja lumetuiskudest hoolimata  hoolsasti tööd. Praegu on sääl liiprite walmistamine ja wedamine käsil. Ka on Wiljandi raudteejaama tarwis palkisid kokku wedama hakatud.  Wiljandisse oli esiotsa teise klassi jaam plaanitud, kuid kreisi-saadiku  hr baron Ungern - Sternbergi ettepaneku pääle on raudteeehituseselts  otsuseks teinud, sinna niisama kui Pärnugi esimese klassi jaama ehitada.  Ülemal nimetatud leht teatab  ka, et kohtu-asjade ministeriumi poolt otsuseks on tehtud edespidi Pärnu-Wiljandi rahukogu  koosolekuid korda mööda Pärnus ja Wiljandis ära pidada, mis muidugi mõista paljudele  kergituseks saab olema. Hallistest. Meie kihelkonna  puuduste jetka tuleb lugeda, et siin kihelkonnas ühtegi laulu- ja mängukoori ei ole. Minema! suwel teatas „Postimees", et Abjas on laulukoor elule tõusnud, ja see oli ka õige. Koor laulis kirikus 3 korda, walmistas tublisti juubeli-laulupidu mastu ja käis ka pidul ära. Pärast seda andis ta weel Wanamõisas priiusepidul konzerdi, suuremalt osalt juubelipidu lauludest, ja siis kadus niisama äkisti ära, kui ta tõusnud oli. Kui suurematel pühadel koorilaul jumalateenistust ülendab, siis on see armas kuulda. Hallistes tuleb seda arwasti ette. Tänamu jõulu ajal ei olnud midagi; uuel aastal laulis Kaarli segakoor paar juubelipidu laulu, mis suures kirikus wäheste lauljate mõjul ka hästi ei kõlanud. See koor ei käi ka minu teada mitte ühte-lugu koos laulmas, maid, kui tahab kusagile laulma minna mõi konzerti anda, ainult siis. (Noh, see pole ju uii suur süü. Post toim.) Üks mängukoor  on ka, kes ainult siis kokku käib harjutamas, kui kuhugile mängima kutsutakse, muidu missist küll õige harwa. Rohkem koorisid ei ole. Saab näha, kunas Hallistes ka ärksamad  pojad laulu ja muusikat rohkem  hakkawad edendama. Kõige eesotsas  peaksiwad küll koolmeistrid olema, kellel see kõige rohkem wõimalik  on. Hiljuti oli ühes kohas lapse ristimine. Sinna oli kaks kooliõpetajat kutsutud. Mõlemad oliwad endid purju joonud, ja km wiimaks lapseristimine ette oli wõetud, siis oli ristija koolmeister nii wäsinud olnud, et enam Jsameie palwet ei mõistnud lugeda, maid seda kolm korda uuesti pääle oli hakanud. Teine koolnuister oli jälle täiest kõrist laulnud, aga laulu kõr- Male ajanud. K. Karksist. Praegusel ajal püütakse ikka enam ja enam põlluharimises  edasi saada, armutakse uusi põllu - riistu wälja jne. Keegi hr Äitnoff Pollist on ühe uut moodi „pööradra" (kuda rahwas siin pool „Saksamaa atra" nimetab) wälja mõtelnud, millega wagu, nagu meie maaadraga, edasi tagasi wõib künda. Plaan on wäga lihtne, ader on ilma suurema wärgita ja wõib ümberkäändmise  juures teist atra ette tellida (?). Ekk meil praegu küll mitmesuguseid pööratru pruugitawaks on saanud, aga ikka on nad niisugused, millega wagu ümber - ringi peab kündma, misläbi maa wäga jutiliseks jääb. Soowida oleks, et uus plaan asjatundjatelt  läbi proowitaks. K.— Juuru st. L 6./27. jan. õh tul juhtus Kaiu-Kaaritsa noorele kirjutajale E. Brändile püssikuuli läbi äkiline surm. Õnnetu leiti hommikul omas elutoas surnult mere sees,püss rihmaga kaclas, minna tõmmatud,  teine ligidal maas, tühjaks lastud. Õhtul lubanud ta rebase- ja jänesejahile minna, ja et tal see tahtmine tõesti olnud, seda tunnistawad soojad riided, mis tal ümber oliwad. Noor Brandt oli Pärnu linnast pärit ja jättis ema ning kaks õde leinama. Sõnumid Tallinnast. Keisrinna Katarina 11. linna -ko o lis oli neljapäewa õhtul, 9. skp., ilus õpilaste poolt antud konzert, mille eeskawa hoolsasti  kokku oli seatud. Noored õpilased  mängisiwad ja laulsiwad nagu täie-ealised inimesed ning saiwad päältkuuljate  poolt palju kiitust. Suurem  osa tükkisid nõueti meel teist korda, ja lisasiwad terased lauljad omalt poolt pääle 14 - numbrilise programmi meel mõne laulu juurde. Keisrilaulu mängimisel tõusiwad kõik püsti, hüüdsiwad selle järele maimustatud  hurm! mis pääle jala-keerutus  tuli. Kooli-inspektor hoowinõuunik  hr Walch oli ametiwendade toetusel kena pidu kõige lõbusamalt korda seadnud. Tallinna Häätegew Selts pidas, nagu Uss." teatawad, 10. skp. oma pääkoosolekut. Ajutilise presidendi, proua Simina, ettepaneku pääle waliti siit ilmast lahkunud lvürst Schahowskoi asemele Eestimaa nüüdne kuberner E. N. Scalon, (kelleks? Toim.) kelle ettepaneku pääle kõik koosolijad õndsa würsti mälestuseks Püsti tõusiwad.  Oli pääle selle weel tagasi  astunud würstina Schahowskaja  asemele nüüdse kuberneri kõrge abikaasa presidendinnaks walitud, siis pani kuberneri herra ette, prona Siminale tema ajutilise esiniku-ameti pidamise eest tänu ütelda, mida kõik koosolijad tegiwad. Tallinna hoburaudtee walitsus tahab märZi-kuu esimesel poolel hobuseid üles osta, ja wõiwad hobuste müüjad kell 11 kuni 1 Stistiuulitsas  nr. 115 lähemat teatust küsida. Hoiatuseks olgu siin nimetatud, et Riias malesid 20- ja 10-kopikalisi rahasid  on nähtawale tulnud. Hõlpsasti  wõib juhtuda, et need rahad ka kaugemale wõiksiwad rännata; maadaku  siis inimesed ette. Kuritööd. Kluge ja Stroehmi raamatukaupluses leiti 9.skp. hulk raamatuid puuduwat; armutakse kedagi raamatuköitja-õpilast süüdlase olewat, kel wahest asja olnud sisemises  ruumis käia. Asi on järelkuulamise  all. Kohalikud sõnumid. Balti kubermangude renteid wõtawad rahaministri käsu pääle erainimeste poolt, kes renteidesse raha panemad, ainult Wene keelseid kaaskirjasid wastu. Nõnda teatab „Rishsk. Westn." Linna wolikogu istumisel,  9. skp. pandi koosolekule üks kiri Soolaga kõrtsmiku, teine Meltsiweski uul. olewa linnaweski möldri Reinholdi ja kolmas Jaama mõisa rentniku, J. Posti, poolt ette. Esimene palus, et tema renti 800 rubla päält 500 rubla pääle alandalaks;  wolikogu lükkas palme tagasi. Mölder Reinhold palus niisamati rendi alandamist 880 rbl. päält 500 rbl. hääle. Wolikogu otsustas rendist  maha jätta. Jaama mõisa rentniku  palme käis selle kohta, et tema kautsion 3000 rbl. päält 2000 rbl. pääle alandataks ja et temalt 120 rbl. trahwiraha nõudmata jäetaks. Esimest punkti täideti, teist m-tte. Koeramaksu asi jäeti tulemaks korraks otsustada. Baltimaade ajaloo ja muinasaja uurimise seltsile Riias lubati Liimi-, Eesti- ja Kuuramaa ajalooraamatu wäljaandmiseks 180 rbl. abiraha. Meie linna katoliki koguduse palme, temale surnuaia tarwis maad anda, wõeti põhjusmõtelikult  wastu, asi anti aga lähemaks määramiseks linna. ameti hoolde. Hr Wähneri juhatusel siin tegewuses  olewale muusikakoorile anti luba nime „linna-muusikakoor" kanda ning otsustati koorile iseäralistel tingimistel  100 rbl. aastas abiraka anda. Friedrich Uhlfeldile anti luba Pihkwa-uul. nr. 2. trahterit awada. Möödaläinud pühapäewal „W anemuijes" wangide laste hääks ära peetud piduõhtul rõõmus' tasiwad hästi etendatud „Täditütar ja karu", nalja-mäng 3 waatuses, ja „Jlmad", naljakas lauluetendus 1 järgus, wäga wä'ksel arwul ilmunud  päältkuuljaid. Õhtu oli muidu lõbus, kuid osawõtjaid oli nõnda wähe, et pidu kulud kül wissisti niisama  suured on, kui tuludgi kui ka wiimsetega wäga kokkuhoidlikult ümber  käidi. Wissisti awaldasiwad „wõi-nädali" ilusad ilmad pidu pääle oma mõju, sest et wäljasõidud ja teised lõbud, niis suuremates linnades sellel puhul päewakorral on, ka meie linnas aset wõtma on alganud. Paul Bulss, Saksamaa kuulsam boritoni laulja, saab 20. webruaril Jurjewi (Tartu) „Bürgermuse"  saalis konzerti andma. Tema on 48 aastat wana aga praegu alles  Saksa keiserliku teatri esimene baritoni-laulja. Saksa lehed kiidawad tema laulmist wäga. Meil ei ole weel wõimalik olnud teda kuulda. Bulssiga ühes on klawerimängija neiu Ella Pancera ja wiiulimängija  herra Achille Simonetti,  Jtalia mees aga Londonis asumas. Ka nende mõlemate üle loeme kiitust Saksa lehtedes. Meie polizei on praegu agar selle pääle waatama, et talupojad,  kes maalt puid müüma  l e toomad, oma koormad mõõtmiseks üles laowad. Kui wäga tarwiline see nõudmine on  kirjutab  N. D. Ztg. see selgub järgmisest.  Harilikult maksab koorm puid 1 rbl. 40 kuni 1 rbl. 60 kop.; niisuguseid  koormaid läheb aga 6 tükki sülla pääle, nii et süld sel wiisil 8 rbl. 40 kuni 9 rbl. 60 kop. maksma tuleb! Need on päratud hinnad, ja siisgi kisub rahwas üks teise wõidu talupoegade  poolt toodud puude kallal, kuna meil puuhoowides hinnad hoopis odawamad on, sest sääl maksab 1. sorti kasupuude süld 4 rbl. 60 kop., kojuwedamisega 4 rbl. 90 kop.; teine sort 3 rbl. 50 kop.; männa- ja lepapuud  on muidugi weel odawamad. Selle järele wõib puuhoowidest selle rahaga 2 sülda puid osta, mis koorma kaupa ostes talupojale 1 sülla eest maksetakse. Pääle selle ei müüda puuhoowidest mitte ainult sülla kaupa puid, nagu paljud arwawad, waid ka poole sülla ja arschina kaupa. Lõppeks anname puu-ostjatele nõuu, igatahes seda seadust tähele panna, et puid peab mõõdu järele, s. o. sülla, arschina ja werschoki järele ostma, mitte umbkaudu koorma järele, sest mitte ainult müüja ei lange selle eest wastutamise alla, waid ka ostja ise rahukohtute sead. art. 29 järele. Kes siis koorma-wiisi puid ostab, lasku puud üles laduda ja ära mõõta. Alles minewal teisipäewal karistas rahukohtunik 6 talupoega seadusewastalise  puumüümise pärast: 4 meest maksawad igaüks rubla trahwi ehk lähemad 1 päewaks arresti, 2 meest pääsesiwad 75 kopikalise trahwiga ehk peawad ka 1 päewa arrestis istuma. Paari päewa eest kaebas keegi meie Saksa lehes selle üle, et auusatel  naesterahwastel praegusel ajal peaaegu wõimatu olla õhtut: üksi linna uulitsatel mitte üksnes käia waid koguui sõita, sest et noored mehed neid siis häbematal wiisil tülitada. Aga ka meesterahwastele on käimine meie linna uulitsatel,  kõige wähemalt kõrwalistel,  õhtuti wahest õige kardetum,  nagu meie laupäewa õhtul kella 8. ajal Allee-uulitsas Peetri kiriku lähedal näha wõisime. Kolm noort meest hulkusiwad sääl, kepid käes, kisendades ja käratsedes edasi ja tagasi ning peksiwad iga wastulijat  läbi. Meie nähes saiwad nende käest üks keskealine meesterahwas ja kolm wäikest poisikest õige tublid nahatäied. Ehk küll uulits sääl kohal  õhtuti kaunis pime on, wõisime meie, mööda sõites seletada, et käratsejatel  walge paelaga ärakanditatud ja walgete nööpidega mundrid seljas olimad, ka kuulus nendel täiesti puhas Wene keel suus vlewat. Õpetamata inimesed nad siis ikka ei olnud, ja ometigi oliwad nad elukombete poolest  nii toored l Kõnekoda. Küsimised. Kas on kusgil kanade kaswatannze wõi kanade pidamise kohtasid? Kas on mõnda praktikalist juhatust nende pidamise tarwis? Kui on, mis keeles, kust saada ja mis hind? Soowitaw oleks Eesti ehk ka Wene keeles. Joh. T. Kust on saada C. R. Jakobsonist 1875 a. trükki antud Pärnu põllumeeste seltsis peetud kõne. „Anid, nende kasulik kaswotamine  ja nuumamine." ? Joh. T. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 12. webruaril. Reedel esitelesiwad endid Keisri Majesteedile  põlluasjanduse nõuukogu liikmed 12. webruaril. Eila sõitis Wieni pääherzog Albrechti matustele suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch. 13. webr. Koolideministri abikaas, grahwinna Anna Deljanow, on ära surnud Berlinis, 11. webruaril. «Utzinorial  diplomatiHns» teatab, et Crispi'l nõuu olla kuningat Humberti keisri aun sisse tõsta lasta. 11. webruaril. Brandenburgi maapäewa koosolekul pidas keiser Wilhelm kõne, milles ta teatas, et ta praegu talurahwa küsimuse kallal töötada ja loota, et ta mõndagi hääd nõuu leida, mille abil talurahwa olekut wõida parandada. 12. webr. Keiser reisib homme, esmaspäewa õhtul, Wieni Pääherzog Albrechti matusele. Parisis, 10. webruaril. «Havas»  on sõnumi saanud, mille järele kusagil maal palju dinamiti olla warastatud  ja Parisi lähedale ära pei. detud. 12. webr. Havas' telegr.- agentur teatab, Marakaschis olla säälsete  elanikkude ja mässajate wahel werine kokkupuutumine olnud, kus juures palju inimesi surma saanud. Wienis, 12. webr.  Pääherzogi  Albrechti surnukeha jõudis täna siia ja wiidi keiserliku palee kirikusse. Mõlemate Wene polkude poolt, kelle auuülem pääherzog oli, on saatkonnad Wieni jõudnud. Londonis, webruaril. Kairost  teatatakse, et sääl ise kohus olla asutatud, mis nende egiptlaste üle kohut saab mõistma, kes europlaste  kallale on tunginud. Kohtunikkudeks  olla Inglise sõjakommissar, üks Inglise kohtunik kohtapalatist, üks kohtunik egipitlaste seast ja Jnglise  kohtunik Seott. Esinikuks olla kohtu-asjade minister. Kohtule olla õigus antud süüdlasi surma mõista. 11. webruaril Lord Rosebery  on kaunis kõwasti influenzasje haigeks jäänud. 13. webr. „Times" teatab Kobest, Hiroschimas kogutawat üht uut Jaapani sõjawäge, mis Formosa saarel maale astuda. 12. webr. „Reuteri telegr.- kontor" teatab Tokiost -. Parlament lubas uut sõjalaenu, 100 miljoni jeni suur, toime saata, kulude-cesrehnungi  täiendada ja Korea laenu, 3 milj. jeni, ette wõtta. Roomas, 11. webruaril. Termin,  mill Giolitti kohtu uurija ette pidi ilmuma, on tema palwe pääle pikendatud. Belgradis, 10. webruaril. Siinne polizei ei lasknud ühtegi Ungaria lehte wälja jagada, milles Serbia kuninga-koja kohta teotawaid kirjatükkisid  oli. 12. webr. Metropoliti protesterimisest  hoolimata andis Türgi walitsus Serbia kirikutele Veleze ümberkaudu käsu Greeka liturgiat tarwitada, sest et Slaawi liturgia ainult Bulgaria kirikukoudades lubatud  olla. Teheranis, 12. webr. Kui kindral Kuropatkin, erakorralise Wene saatkonna jahataja, kuulda sai, et Schiiti usu ülem Muschte Gits ära on surnud, palus ta, et pidustused, mida saatkonna auuks Teheranis taheti ära pidada, kõrwale jäätaks. Täis liigutust selle osawõtnnse üle rahwa leinast, ilmusiwad Teherani waimulikkude meeste poolt saadikud Kuropatkini juurde ja tänasiwad teda. Konstantinopolis, 12. webr. Sultan wõttis uue patriarchi jutule ja kinnitas teda pärast ametisse. Washingtonis, 11. webruaril. Põlluasjanduse komitee teatab, et paljude puuwilla kaswatajate olek wäga hädaohtlik olla. Mõned nendest  olla koguni pankrotti jäänud. (Laup. ainult ühes osas lehtedes ilmunud) Peterburis, 11. webr. „Wal. Teataja" kuulutab : Neljapäewal waatasiwad  Keiserlikud Majesteedid Talwe-palees  lveepõhja puhastamise masina  mudelit, unda laewaehitamise direktor  Conrands Keisri Majesteedile oli annetanud. Selle eeskuju järele ehitatud masinad töötawad Siberis, üks Wolga, teine Dnjepri jõel. „Nowoje Wremja" kuuleb, et Kõigekõrgemal käsul olla iseäraline kommission kokku seatud ettepaneku läbiwaatamiseks ühes Keiser Aleksander  IH. kroonu-mõisas asutatawa manade, nõtrade ja haigete kirjanikkude,  kunstnikkude ja näitlejate eest hoolitsemise kohta. Ajalehtede teate järele on iseäralisele kommissionile käsk antud kirjanikkude toetamise määrusi  kokku panna. Kõigekõrgemal käsul on seks 50,000 rbl. aastas määratud. See kommission on otsustanud  asjakohaseid teateid maakondades  ilmuwate ajalehtede kaastööliste üle sisse pärida. „Grashdanini" teate järele on nõuuks wöetud Tiflis-Kars'i raudtee ehitamist algada. Londonis, 10. webr.  Alamkoda  heitis 304 häälega 109 hääle wastu James'i ettepaneku kõrwale koosolekut pnuwilla akziisi asjades edasi lükata. Parisis, 10. webr. Inglise saadik lord Duffinre ütles Inglise kaubanõuukogu  pidusöögil Parisis, et asjad Prantsuse- ja Jnglisemaa wahel kunagi nõnda sõbralikud ei olnud kui praegu. Raudtee-sõidud. (Talwine sõiduplaan). Jurjewift (Tartust) Peterburisse: ärasõitkell  7. 44 min. õhtul ja kell 11. 24 min. õhtul, Iõgewalt kell 9, 12 min õhtul ja kell 12, 16 min. öösel, jõuab Tapale kell 11. 34 min õhtu ja kell 2, 11 min. öösel, ärasõit Tav a l t kell 12, 33 min. öösel ja kell 2, 31 min. hom., jõuab Peterburisse kell 9, 40 min. hom. ja kell 10, 15 min. hom. Zursewist (Tartust) Tallinnasse: ärasõit  kell 12 lõun.. Iõqewalt kell 2 p. l. jõuab Tapalekell 5. 5 min. p., l. säält ärasõit kell 6, 54 m., jõuab Tallinnasse  kell 9 õht. Peterburist Jurfewisse Tartusse): ärasõit kell 4, 45 min. v. l. lkõik 3 klassi) ja kell 9 õhtul, jõuab Tapale kell 12 öösel ja kell 6, 4 min. hom., Tapalt ärasõit  kell 12. 21 min. öösel ja kell 6. 49 min. hom., jõuab Jurjewisfe (Tartusse) kell 3 W min. öösel ja kell 11. 20 m e. l. Tallinnast ZurjewiSfe (Tartusse): Ärasõit kell 9 hom., jõuab Tapale kell 11, 22 min. e. 1., ärasõit Tavalt kell 12, 30 min. 1.. Jõgewal t kell 4 p. 1., jõuab Jur j ewisse (Tartusse kell 5, 40 min. v l. Jurtewist (Tartust) Walka. ärasõit kell 11. 34 min e l. ja kell 3, 22 min. ööst. E lwast kell 12, 31 min lõun. ja kell 3. 54 min. öösi, Pukast (Bockenhofist) kell 1 32 min. lõun ja kell 4, 32 min. hom.. Sangastest kell 2, 33 min. p. l. ja kell 5. 3 min. hom., jõuab Walka kell 3. 8 min p. l. ja kell 5, 22 min. hom. Walgast Aurjewtsse (TartuSse): ärasõit  kell 4 p. l. ja kell 3. 56 min. õhtul, Sangastest kell 4. 40 min. p l. ja kell 9. 19 min. õhtul. Pukast (Bocken hofist) kell 5, 36 min. v. l. ja kell 9. 58 min õhtul. Elwast kell 6. 33 min. p. l. ja kell 10. 32 min. õhtul, jõuab Jurj  ewisse kell 7. 30 m. õhiul ja kell 11. 10 m. õhtul. Walgast Riiga: ärasõit kell 3. 43 min. p. l. ja kell 5. 37 min. hom., Wolmarist  kell 5. 33 min. v. l. ja kell 6, 40 min. hom., W õnn ust kell 7p.1. ja kell 7, 28 min. hom., Segewo l d i st kell 3. 41 min. õhtu ja kell 8. 32 min. hom, jõuab Riiga kell 10, 35 min. õhtu ja kell 9, 55 min hom. Riiast Walka ja JurjewiSse (Tar tusse): ärasõit kell 8. 20 min hom. ia kell 4. 5 min. p. 1.. Segewoldist kell 10, 43 min. e. l ja kell 5. 34 min. p. 1.. Wõnn u st kell 12, 46 min. lõun. ia kell 6, 48 min. p. Wolmu r t st kell 155 min. p. l. ja kell 7, 34 min. õhtu. jõuab Walka kell 3, 34 min. p. l. ja kell 8, 41 m. õht. Walgast Pihtivasse: ärasõit kell 4. 3 min. p. s. ja kell 10, 31 min. Antslast kell 5, 26 min v. l ja kell 11. 37 min. õhtul, Wõrust kell 6 43 min. p. l. ja kell 1, 27 min. öösel, Wastse  linna st kell 7, 28 min. õhtu ja kell 3, 8 min. hom.. jõuab PihkwaSse kell 10. 12 min. õhtul ja kell 8, 2 min. Ho«. Kohalikud wiljahinnad. Gecrg Riik. 11. webruaril >896. Rukkid 55—56 kop. puud Rukki jahu .... 65 „ , Õileodrad . ... 55 57 „ . Odrad 48-50 . Suwinisud . ... 50-60 „ Talwnimd .... 60—75 „ . Linaseemned ... 90 -86 . Kaerad 330 „ tset» Waiged herned . . 600 - 800 Loomatoidu herned 6tX)—tioo Ristikh. ieemned. 600—700 Sool ... . . 150 „ 5 puud «ürmwed . .... 120 6 35. P ostimees. 1895. Wastutaw toimetuja ja wa ijaaudM ISr. K „A. Hermauu.