Ses, et nad pea jälle Europasse ta» gasi kutsutakse. Hispania asumaad Amerikas oliwad  asekuningriikidesse jaotatud. Esialgu oli asekuningate meelewald wäga suur, kuid pea hakkas Hispania valitsus, kartes, et nendele vahest himu täieliku iseseiswuse pääle tuleb nende wõimu-piiri ikka enam ja enam kitsendama; nendele jääti wiimati ainult auunimi ja kõrge palk i4O kuni 60,000 piastrit aastas). Päris walttsejateks asumaade üle saiwad nõndanimetatud »L.uclieneias«, kes ühtlasi kohtunikud ja Polizeiametnikud  oliwad ja kelle tegevust otseteed Hispaniast juhatati, kus juures asumaade  iseäralikkusi olekuid sugugi tähele ei pandud. Sellest siis tuli, et tähtjad sisse-tuleku hallikad, mis neid maid jäädavalt rikkaks oleksiwad võinud teha, sugugi tähele ei pandud, kuna teisi, millede rikkus ainnlt kahaneda  wõis, liialt tarvitati. Maapind  Hispania asumaades Amerikas vli üleüldsi wäga rammus, aga põlluharimine  jäeti täiesti indianlaste hooleks, kes wäga madalal haridusejärjel  seisiwad ning pääle selle weel suurema osa oma töö ja waewa viljast Hispania sugust mõisnikkudele,  kirikutele ja kloostritele ära pidiwad andma. Põlluasjandus, mis ju iga maa kõige kindlam ja jäädavam  sissetuleku hallikas on, langes Hispania asumaades hoopis madalale järjele: terwed maanurgad, mis ennemalt  kaunis hästi wilja oliwad kandnud, muutusivad aega mööda tühjadeks kõrbedeks. (Pooleli). Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ühe- ja kolme-rubklased  paberi rahad olimad senini siidilõngadega läbiloetud paberist. 4. juunil Kõigekõrgemalt antud käsu järele  tehtawat edespidi neid rahasid ilma siidilõngadeta paberist, kuju jääda aga muutmata. Posti- ja telegrafi pää - ülem olla „Now. Wr." teate järele jaoskonna ülemate teatanud, et kõik need ajalehtede kirjeldused, mis posti» ja telegrafi- asjandusesse puuduwad, alguskeeles tarwiliste seletustega  pääwalitsusele ette pandaks. „Now. Wr." arwab, et nüüd sagedad  kaebtused ajalehtedes posti asjanduse  üle ometi on mõjunud ja parandused käsile wõetakse. Metriste mõõtude ja kaalude seadluse j tarwitusele  wõtmise kohta kirjutatakse „Rig. Tageblattile" Peterburist: Nishnij - Nowgorodi näituse puhu', ristub sääl ka kaubanduse 4 ööstiku asjade harutamiseks suur kongress kokku, mille sarnaseid Wenemaal  siia maani ainult kaks korda 'ära on peetud, nimelt 1870 ja 1882 aastal. Praegusele kongressile on rahaministeriumi poolt muu seas ette pandud ka metriste mööduja  kaalujeadluse maksma panemist uõuu pidamise alla wõtta. See on juba õige wana küsimus. Iseäralise seadluse järele 8. juunist 1893 loobud  „päätoimetus mõõtude ja kaalude tarwis," mis tutwa lahutusekunsti professor Mendelejewi juhatuse all seisab, ei ole metrite seadluse maksmapanemist  mitte ära unustanud, ja jui nüüd ka rahaminister meel selle küsimuse seletust soowib, siis tuleb küll arwata, et riigiwalitsusel nüüd koguni tõsine nöuuonmetriseadlust  mis mujal juba ammugi  tarwituses, ka Wenemaal maksma panna. See oleks siis rahwa majanduses üks tubli samm edasi. Jamburi kreisis wöetawat lõhekala  kaswatamine suuremal mõõdul ette. Luga jõkke lastawat warsti 80,000 lõhe-poega, mida Liiwimaalt  Salijelt ostetakse. Moskwas keeletawat gummi-ratastega  sõitmine uulitsatel ära, kui ratastel, mmelt tõldade ratastel, niisuguseid  kaitsenõuusid ei ole, mis uulitsa pori loopimist takistawad. Orelli kubermangu rahwa» koolmeistrite wiletsa elukorra  üle teatab kohaline ajaleht. Keskmine palk olewat neil 120 rbl. aastas, seda nad iga kuus maakonna walitjuselt toomas, ja kulutawat paar rubla kauguse pärast tee-kuludeks. Kõige odawamad „musta"-töö  tegijad saawad kuni 7 rubla kuus ja prii ülespidamine, koolmeister  peab aga ülespidamist niisama kõrgest palgast! saama. Aruannetest vlla näha, et 70 prozenti Orelli kubermangu kooliõpetajaid enne 40. eluaastat tiisikusse jurewad. Äletvi Koopa kloostri vanaaegseid  seinade külge maalitud fresko Piltisid olla viimasel ajal, nagu „Pet. Wed." ustavast hallikast ütleb kuulnud  olevat, maha kraabitud ja üle krohvitud. Nim. leht avaldab kahetsust,  et weel meie ajal haruldaste vanaaja mälestustega nii harimata kombel ümber käidakse. Saratotvis avatavat teine gymnasium, sest et linnale, kus 125,000 elanikku, ühest poeglastegymnasiumift  küllalt ei ole. Linnavalitsus  annab omalt poolt kooli ruumid maksuta ja aastas 2100 rbl. abiraha. Brjanski linn on praegu puuritud  kaevude läbi wee - hädas. Paari aasta eest puuritud arsenali tarvis kaew,kust hirmsa jõuuga vett välja voolama hakkas. Et liiga vett ära lasta, kaevati uus kaev. See tegi aga uputuse suuermaks.  Kaevud ajavad päevas kokku 6 miljoni wedro vett välja, mis juba suure tiigi on sünnitanud. Ümberolevad hooned on juba kõik ümber langenud. Hersoni kubermangus on, nagu „Düna Ztg."'ile kirjutatakse, rukkiuss  anisxolia suMiea) suurel arvul ilmunud, kes paarikümne aasta eest Lõuna-Wenemaa kubermangudes hirmsal  viisil oma laastamise tööd tegi. Lätimaalt. Riiast. Palgi-parwede sadama ehitamiseks „Kuiwa-Düna" jõe-suu harus on teede-ministerium 100,000 rubla määranud. Ehitust wõetawat nimelt selle pärast ette, nagu „Nowosti" teatawad, et igal kewadel palgi-parwed wastastiku põrkasiwad,  alla wett läksiwad ja palju kahju tegiwad. Nim. leht teatab ka, et Windawi kaubasadamat kolme aasta jooksul korraldada tahetumat, mis töö pääle ka 100,000 rubla ära kuluwat. Liiwimaa kuberneri herra, kindral leitnantS urowzew , sõidab kõige hiljem esmapäew 10 skp. Wõnnu, Wolmari, Walga, Wõru ja Jurjewi (Tartu) linnasid waatama. Temaga ühes on hoowinöuunik Kramer,  linna-asjade sekretär. .Rig- Tagbl." Kurama» krundi - omanikkudele on Keiserlik armu-manifest suure kingituse toonud. Nagu teada, alandati  manifesti läbi riigi krundimaksu järgmiseks 10 aastaks pool mähemaks  neis kubermangudes, kus wähem kui 10 kop. dessätini päält makseti, neis wähestes aga, kus pääle 10 kop. makseti, alandati hind 5 kop. pääle dessätinist. Wiimaste seas on ka Kuramaa. Suamaani maksis see kubermang 270,643 rbl. aastas riigi krundimaksu, maksab aga edespidi ainult 90,215 rbl. Krundi omanikkudel  jääb siis aastas 180,428 rbl. wähemaks 10 aastat masta mis terme aja kohta 1,804,280 rbl. wälja teeb. Krundi omanikkude rõõm on muidugi suur. Kodumaalt. Põl tv a st. Kauksi külasse asus hiljuti keegi wana torupillimängija  elama, kes pääle selle weel wäga tark olla nõiduse-kunstis ja mitmesuguste  haiguste arstimises. Selle tarwis  olla temal üks kahe lehega raamat,  kus kõiksugu õpetused ja juhatused  selle asja kohta ülemal seista Kuna ta oma tembutamiste läbi kohalise  rahwa pilkamise alla on sattunud,  siis wõtta seda elawamalt Koiula walla rahwas temast ärist osa. Põlmas häwitatakse raamatukogusid. Kus neid manast ajast meel mõni järele on jäänud, sääl müüdakse raamatud  oksjoni kombel ära, sest raha tulla ju parema asja pääle tarwis. Siin pool on kohtasid, kus waimutuimus  kõige kõrgema graadini ulatab,  on inimesi, kes mitte ei tea, mis ajaleht on; kes seda jälle teab, ütleb, et ajaleht kedagi ei elata jne. Sellest  siis tuleb, et siinse suure kihelkonna  kohta hästi kasinalt ajalehti käib. Muidugi on siin ka mõni kiilake  olemas, kuhu iga Eesti ajaleht lahkesti teed leiab. Sigade tõbi wõtab siin laialt wöimust. Mitmel Peremehel on nad kuni wiimseni ära lõpnud. «Laiw.» Räpinast. Hiljuti leiti Wõõbsu ligidalt Talnitsa metsast ühe meesterahwa surnukeha, kellel kolm rewolwri kuuli pää sees oli. Et ta ju üsna ära mädanenud ja putukad ka silmadgi pääst ära söönud oliwad, ei wöinud teda keegi ära tunda, ehk küll palju rahwast teda waatamas käis. Kohtulik ülekuulamine tõi koledaid  asju Wõõbsu kelmide tegewusest  ette. Hirmus lugu, et ka naesterahwaid  inetus teos kahtlustatakse. Kaebealused ei ole tapetud meest weel mitte üles tunnistanud. Keegi mölder sai siin maja ehitamise juures,  kõrgelt maha langema palgi läbi raske elukardetawa hoobi. Püha. päewal, 2. juunil, kuulutas Räpina õpetaja kirikus, et keegi selle walla noor tüdruk meele nõrkuses kodust ära olla põgenenud ja palus rahwast, kes teda juhtub nägema, tema wanematele  teatuist muretseda. Ka naabri-kihelkonnas,  Mooste wallas, hul. gub keegi „Siiwesti" nimeline nõrgameeleline  mees ümber, kes kahjuks tihti ka mõndagi pahandust sünnitab. X Sõnumid Tallinnast. Laulupidu ajal antawate era-konzertideja thea tri - etendusteeeskawa. Reedel, 7. juunil. 1) „Estonia" aias näitemäng „Hirmus unenägu" ehk Järk järgult. Hakatus kell 9 õhtul. I. pidupäew, 8. juunil: 1) Miina Hermanni „Ka» lewi ja Linda" etendamine börsi-saalis  pr. Salme ja hr Neiupi kaastegewujel.  Hakatus kell 8 õhtul. 2) Ainu Tamm'e laulukon» zert Kadrintalis „badesalongi" saalis hrJ.K appel ilklawer)K.Türnpu jaJ. T a m m' e (waldhorn) kaastegevusel. Hakatus kell Vs9. 3) „Estoni a" näitlejate poolt linnatheatris: „E maõnni s t u s" ehk Saaremaa pärli. Haka» tus kell 9 õhtul. 4) „L ootu s e s" näitemäng „Kuld onu". Hakatus k. 8 õhtul. 11. pidupäew, 9 juunil: 1) Waimulik konzert Kaarli kirikus selle kiriku lauljate poolt köster A' Psassi juhatusel, pr Rhode-Mülleri ja orelimängiga E. Reinicke kaastegevusel.  Hakatus kell 1 lõunal. 2) Soome „T ööra h w a seltsi" laulukoori konzert pimeda kandlimängija Ockenströmi kaastegevusel  „Estonia" aias. Hakatus  kell Vi 9 õhtul. 3) „Estonias " näitemäng „Pillaja ehk Udumäe kuninga  tütar". Hakatus kell 8 õhtul. 4) „L ootu s e s" näitemäng „Teekond ümber maailma 80 päewaga ehk kihlvedu miljoni  pääle." Hakatus kell 8 õhtul. 111. pidupäew, 10. juunil: „LootuseS" näitemäng „Sil - laküla rättsepp Pukk ehk Sala armastused kimbatustega". Hakatus  kell 8 õhtul. Laulupidu ajal on ka So o m e turnijate-seltsi„P õnnistus  e" näiteturnimine. (Etenduse paik ja aeg praegu veel teadmata.) Laulupidu plats waadati  3. skp. kuberneri herra käsu pääle ühe kommissioni poolt üle, mille ljikmed kubermangu inshener Knüpsfer, kubermangu maamõõtja  Shewelew, Tallinna polizeimeister  Nieländer ja linnaameti  Erbe oliwad, kus juures  leiti, et plats täitsa otstarbe kohane,  lahke ja ruumikas on. Päält vaatajaid mahub 21,000 pidupaigale, istmekohtasid on 7000. Laululava on tugevasti ehitatud ja sisseminekuks  neli väravat, nii et tungimist ei või sündida. „Estonia" näiteseltskonna  etenduste kohta olgu ka siin weel tähendatud, et juba reedel, 7. skp., seltsi aias etendus on, kuna linnatheatris 1. ja 2. pidupäeval näitemängu etendatakse. Wene õigeusu pääkiriku  ehitamine Toompääl läheb jõudsasti edasi. Nagu kuulub, tahab ehitusmeister Gordejew juba tänavu aastal kirikut walmis saada, ehk see küll kontrahis nõutud ei ole. Eestimaa kubermangus  rahu-koht u n i k k u d e ülespidamise tarwis seatud maksud, mis 18. märzil sel aastal kõigekõrgemalt kinnitatud, tulewad aastast 1896 kuni 1898 sel kombel sisse nõuda, et Tallinn 12,465 rbl. 55 kop., Rakwere 806 rbl. 3 kop., Hapsalu 707 rbl. 13 kop., Paide 422 rbl. 52 k. ja Baltiski 198 rbl. 77 kop. kannab, mis ülepää 14,600 rbl. wälja teeb. Aleksandri gymnasiumis  lõpetasiwad kursust järgmised noored mehed : Wladimir Anzow, Viktor Bodisko, Wladimir W assiljsw,  Rudolf Wiedemann, Ewald Grube, Wladimir Lenter,  Viktor Rosenkewitsch, Arthur Truhart, Wilhelm Z o ege  v. Manteuffel, baron Gotthard  Stackelberg, Haim Elli  o n ja wäljaspoolt läbikatsumisele tulnud Otto Strandmann. Tallinna tütarlaste gymnasi u mis lõpetasiwad sel aastal kursust: Sarah Gutkin, Helene Salem, Aleksandra J w a. now, Olga Melgunow ja Natalie Fuchs. Need kõik on 8 klassi läbi teinud. 7 klassi tegiwad läbi: Alfrida Holm, Elisabeth Gratz, Irma Köler, Tatjana Smirnow ja Eudoxia Rõdulk  o. Neljapäewal, 6 skp. pärast lõunat kell 2 katsus enesele keegi Noormees W. kes ühes kaupluses õppimas on, oma elule otsa pääle teha. Ta oli oma peremehega  tülisse sattunud ja läks selle pärast ühte söögimajasse, kus ta ühes körwalises toas kihwti wõttis. Et ruttu arsti abi käe pärast oli, wõis noore inimese elu weel pääste» tud saada. Kohalikud sõnumid. Tallina laulupidule minejatele anti Tartu vaksalis neljapäewal, 6. skp., see võõrastav otsus, et alandatud sõiduhindadest ja erarongidest sääl weel midagi ei teatawat,  ehk küll pidukomitee teada» andmise järele juba 6. juunist pääle alandatud hinna-arwe pidi maksma hakkama. Ka weel täna, 7. skp., enne lõunat kurdeti meile seesuguse otsuse üle, mis vaksalis antud. Need pidulised, kes 6. juunil tahtstwad  sõita, pidivad siis kas koju tagasi  pöörama wõi siia paremat ot» sust ootama jääma. Et niisugune segadus paljudele tuska teeb, on selge; aga kes selle juures õieti süüdi kannab, 'pole meil veel teada. Meie anname aga sõitjale nõuu, igal pool, kus järelpärimine tarwili» kuks saab, jaama-ülemate eneste käest selgust küsida ja mitte alamate amet» nikkude käest, kes kas asjast tõesti midagi ei tea wõi harilise upsakuse pärast otsust ei raatsi anda. Loodame,  et halb segadus ruttu lõpeb. Pileti võtmise kohta juhime siin sell: pääle tähelepanemist, et algujaamas  täis hind ühekordse sõidu  eest ära on maksta ja et pileti juurde sedel antakse, mida iga sõitja alal peab hoidma, sest kui ta Tallinnast  tagasi sõidab, siis peab ta selle sedeli pileti kaasas tembeldamiseks ette näitama; sel wiisil saab iga sõitja maksuta tagasisõidu nim. sedeli wõi tunnistuse mõjul. Weel kord: ärgu unustatagu mitte sedelit Tallinna vaksalis enne ärasõitmist tembeldada laskmast, muidu kaotab ta oma makswuse.  Tagasisõitmiseks maksavad need sedelid 8., 9., 10., 11. ja 12. juunil. Ilmad on nüüd ühte puhku õige palawad. Nädalil 24. kuni 31. maini tuli Tartus ja ümberkaudu Elwas, Maarja-Madaleenas jv teistel  kohtadel mõni wäike müristusehoog  wihma,mis aga palju ei mõjunud. Sus tuli weel Tartus 5. skp. wäike hoog müristamise-wihma. Kõigest sellest ei ole küllalt. Loodus on janus. Soowime, et peagi rohke wihm rohu ja wilja kaswu kosutaks. Kurjatööd. Nagu igal suwel, nii kergendataks? ka praegu wargusi kõige rohkem seeläbi, et aknad  öösiks lahti jäetakse, wastu teisipäewa saadeti kaks seesugust  wargust korda üks Pihkwa uul. nr. 14, kust pääle 46 rbl. puhta  raha ka weel mitmesuguseid riideid  ja hõbedast kahe kapsliga uur ära warastati, ning teine Turu uul. nr. 85, kus niisamati riideid ja 1 rbl, sularaha warastele saagiks sai. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. BerliniS, 5. juunil. Saksa riigipäew wõttis sozialdemokraatlase Aueri ja katoli'lase Kohlbuschi ette paneku wastu, mille järele Elsas- Lothringi maakonnas iseäralised trüki seadused tühjaks mõistetakse. Ka P townist teatatakse, et 5. skp. Quessanti saare lähedal Ply. mouthist wälja sõitnud aurulaew Oastle» 350. inimesega  mere põhja langes. Ainult kolm meest pääsis elusalt lähedal olewate kalameeste paatide pääle. Arestist  jõudis siia täna pärast lõunat teine sõnum, mis tunnistab, et lugu aurulaewa «Diuoailloiul kastis»'iga tõesti nii olnud. Londonis, 5. juunil. Lord Rosebery teatas, et tal nõuu ei olewat  wabameelsete erakonna juhatust oma käest ära anda, nagu wiimsel ajal oli kuulda. 6. juunil. Jtalia parlament  wõttis häälte-enamusega kindral Ricotti ettepaneku wastu, mille järele Jtalia sõjamäe arw märksa tuleb wähendada, et riigi wälja . andmised kahaneksiwad. 6. juunil. Inglise walitsus nimetab lord Dufserini asemele lord Clandassi Parist saadikuks, teatab «» Ta olla wäga wanameelne mees, muidu aga täiesti tähtsuseta. Suurem osa Inglise lehtesid  imestab, et just niisugune mees Parist saadikuks seatakse, kus suurt osawust ja meele-paindust tarwis olla. Lord Dufferin olnud tark politikamees  ja siisgi jõudnud ta häda-waewal  oma ülesannet nii moodi täita, nagu tarwis oli, mis wõida sääl niisugune politine null korda saata, nagu lord Clandass on, küsiwad Inglise lehed murelikul toonil. Konstantinopolis, 4. juunil. Armenia bangaomaniku Karaghensiani  ja polizeiametnikn Schahhatzi mõrtsukad poodi täna awalikult üles. Kurdlased tungisiwad neil päiwil Alacheiri lähedal raudtee tööliste  kallale ja surmasiwad nendest mitu sada meest ära. 5. juunil. Türgi sultan teatas suurriikide walitsustele nende Konstantinopoli saadikud läbi, et ta kreetalastele aina hääd joowida, kuid mäss wõida sääl üksnes wäewõimul maha surutud saada. Sultan olla malmis wäljamaa saadikute nõuuandmist  nii palju kui wähegi wõimalik  tähele panema; aga enne ei wõida ta Kreetas midagi säälse rahwa  hääks ette wõtta, enne kui mässajad  täiesti pole alla heitnud. Ainult  Kreeta rahwasaadikutel olla õigus nõuupidamistest selle saare tulude  üle osa wõtta; rahwasaadikud saada sedamaid kokku kutsutud, nii pea kui selleks parajas aeg kätte on jõudnud. Kreetalaste seaduse-päralised  nõudmised pandakse igal ajal tähele,  ühtlasi olla aga Kreeta kubernerile  käsk antud igat mässu katset tarwiliku waljusega maha suruda. Roomas, 5. juunil. Paawst tahab wangi sattunud itallasi wälja lunastada, kui Jtalia walitsus seda pea ei tee. Paawstile oleks see suureks  kasuks, sest et itallased siis wahest  temast enam hakkaksiwad lugu pidama, kui kuningast, keda just mitte liialt ei armastata. Siin räägitakse, et kindral Ba« ratieri ühele Trienti notariusele hulk dokumentisid hoida andnud, millest wõib näha, et ta Adua lahingit Crispi käsu pääle alganud. Crispi tahab politika elust hoopis taganeda, kui talle paiukit antakse. Buda-Pestis, 6. juunil. Ungria delegationi liikmed awaldasiwad  grahw Goluchowskyle ta politika  eest täielikku rahulolemist ja usaldust. Jokohamas, 6. juunil. Põhjapoolsetes maakondades oli kaunis  kange maawärisemine, misläbi Kamaischi linn peaaegu täiesti sai ära purustatud. Umbes 1000 inimest  sai sääl juures otsa. Potsdamis, 5. juunil. Täna hommikul oli marschall Jamagata Saksa keisri jutul. Pärast seda käis ta keiser Friedrichi hauda waatamas. Saint-Louis, 4. juunil. Wabariiklaste konwendi awannsel teatas  esimees, et see erakond kaitsetollide alalhoidmise ja rahakursi tõstmise eest mõjuwalt tahab wälja astuda ja niisugust  meest presidendiks walida, kellelt  selles asjas toetust wõib oodata. Lõpuks awaldas kõneleja lootust, et Kuubas pea iseseisew wabariik asutatakse.  H 122. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja Väljaandja 01°. K N. Herma»».