madrufid kaigastega temale wahele minna, mida need ka tegiwad; süäl saanud siis keegi madrus niisuguse hoobi tale pähe lüüa, et wenelane lõhkise peaga surnult maha kukkus. Sadamasse jõudes, läks politsei laewa pääle ja laskis surnud linna hospidali tuua, kus teda lahti sai leigatud. Õnnetumal  oli naine ka ligi, keda seia hospidali wiidud sai, sest tema nähti ka sugu segane olewat, mis wist suurest kurwaitusest tuli. Kas ta mees meele nõdruses seda tegi, ei ole praegus teada. Asi sai kohtu kuulamise alla wõetud. Mees arwati üks wabriku tööline olewad. Kaarmalt. Wäikene näitus parandusest.  Arwata 15 aasta eest, mädas mu teereis  mind Nelipühi wiimasel pühal M. kõrtsist mööda; aga mis nägin ma sääl: Arwata 30 sülda kõrtsist küla pool, oli üks talu peremees ma' karjajaagust rõhutud, kadaka pöesa äeres pikali maas. Kolm lamba poissi wanduwad sääl juures, kui rongad raipe kallal. Ma läksin asja lugu ligemalt waatama, aga nüüd algas täielik etendus: Kolm poissi tõstsiwad selle talu-taadi püsti, mis selle läbi hästi korda läks, et ta wäikene mees oli, kaks hakkasiwad teda ülewel hoidma ja kolmas wõttis eemalt jooni ja andis wanakesele head jõmakuid pesemise pihta; siis lasksiwad teised teda jälle lahti ja wanakene kukkus vigades maha. Natukese aja pärast tehti jälle niisamuti, kus juures nad ise kurjaste wandusiwad. Mina pöörasin  omad sammud kortsu poole, et säält wanakesele abi saata. Läksin kõrtsu tuppa, aga see oli nii paksult rahwast täis, et ma mitte ühtegi ei leidnud, keda selle õnnetumale oleksin abiks saatnud; üks kukkus teise wastu ja üks wedas teist karwupidi. Et terwe nahaga säält pääseda, katsusin et minema sain, mõteldes: katsuge ise kuidas teie toime saate, ma ei wõi siin midagi parata! Nüüd juhtusin sellel aastal jälle sellsamal päewal säält mõõda minema, aga mis ma nüüd nägin: Kortsu ees oliwad paar talu-taati ja ajasid juttu põllu tööst ja heina kaswust. Selle pääle läksin ka waatama, mis sees pool nähja on, aga sääl ei olnud kedagi wõerast üle kõrtsu perekonna. Ka oli kõrts hästi puhas ja korralik. Sellepärast ütlen julgusega meie nurga rahwast, et ta ennast ometegi parandanud on, mis osalt kooli haridusest ja suusast kõrtsimehest tulnud on. Peaks nad nüüd aga mitte uhkeks selle pääle minema, et ma seda awalikult kirjutanud olen ja peaks see hea asi ka teistes kohtades edenema! Nelipühi kolmas püha, pidas meie õpetaja Waiwere palme majas Jumala teenistust. Ilm oli ilus ja rahwast oli ka rohkesti kokku tulnud, kes kirsi puude wiluS õpetaja tulekud ootasiwad. Ka linnalasi oli sääl nähja. Kell 10 ilmus õpetaja, mille pääle kohe Jumala teenistus algas, kus õpetaja jutluse kõnes ära seletas, mitme sugused waimud inimese seeS walitsewad; kõne oli hästi waimuStaw. Pääle selle lahkus rahwaS ja läks igaüks rahulikult oma kodu. Ka ei ole kolmas püha siin enam kõrtsu püha, nii kui enne, maid üks kristlik ajawiide päew. Sell pühal püüawad naisterühmad oma näputööd toimetada ja mehed waadasad wilja põldusi ja heinamaid järele ning ajawad üksteisega magust juttu. See on wäga ilus, armas Saare rahwaS! Tehke kõik nii, siis olete mõistlikud ja kasinad inimesed! Kärlslt. Mõne nädala eest wiinud margad ühel waesel vabadik» elanikult 6 wakka kartuhwlid august ära. See inimene on üks mana elatanud lesk naine, KS üksi ühes wäikeseS urtsikuS elab. Kas see pole häbemata tegu! Millega peab nüüd see waene lesk kuni sügiseni elama? —eu. PSidelt. Saal pool olla wilja kasw sellel aastal kaunis hea, parem kui mõnel aastal. Lootuse järele saab wist wiljade hinnad õige odavaks minema. Tillumast. Wõitlemiseks hobuselvarAuse  wasta on Äs plaan nnulster-lomltee nõnnpidaNlse all, mis järel ejitekt Mustlastele nende ränd-elu koguni peab ära keelatud, teiseks hobuse-peremeestele politsei- ja wallawalitsuSte poolest tunnistus-kirjad nende hobuste pääle antud saama, ilma milleta hobuste ostmine ja müümine keelatud on. Pääle selle peawad uued seadused laatade, hobusc-wahetamiste jne. kohta tehtud saama. Haige loomade müüjad peawad, kui ostja ehk tema naabrite loomad selle läbi tõbesse langeivad, kõiki kahju tasuma ja pääle selle loomatõbe wäljalautainise  eest kriminalkohtu alla antud saama. Harjumaalt. Harjumaal oli üks talutüdruk oma sündinud lapse ühte kuuri jätnud, kus siis ka siga näha olnud. Kui pärast last otsima mindud, ei leitud seda enam kusagilt, nii et küll arwama peab, et siga teda ära söönud. Et sead sarnast tegu teemad, on ennegi kuuldud. Miitatvist. Miitawis tehtud Mai kuu lõpul kole mõrtsukatöö. Mõrtsuk on 19 aastane  wabriku tööline J. E., kes oma kaastöötaja, 17 aastase neiu, otse töö juures teiste tööliste silma all, noaga surnuks pistnud. Õnnetu püüdnud ennast kätega kaitseda, aga need lõigatud ka katki, kuna teised töölised kohmetuse pärast appi ei saanud. Mõrtsuk pandi muidugi kohe kinni. Ta ütleb oma teo põhjuseks armukadedust; see tüdruk olla tema pruut olnud, teda aga nüüd „maha jätnud." Ühest tähtsast ettemõttest, millega naisterahwale  ärielus rohkem teed tahetakse teha, teatab Miitawi Saksa leht. Keegi preili Stavenhagen annab kuratori lubaga teada, et ta s. a. Augusti kuul naisterahwale õpekursust annab, kus pääle Wene ja Saksa keelte ka raamatupidamist, ärilist kirjawahetust, mitmesugust sehkendamist, õmblemist, lõikamist jne. õpetatakse. Õppimisele tulejad ivõiivad  13 kuni 15 aastat wanad olla. Kaipenist. Kaipenis on 2. Juunil raske rahesadu suurt kahju teinud. Kaipcni mõisas üksi on 4000 rbl. eest kahju sündinud, 32 wakam. rukkist täitsa puruks peksnud, niisama hulk nisu, ristikheina, ja suwewilja külmi on suur mesi, mis rahega ühes maha woolaS, põldudelt ära uhtunud. Majadel on hulk aknaid purustanud. Üsna imestada on, kui tihti tänawu rahesadudest kuuldub, küll kaugelt, küll ligidalt. Tamarast te latakse, et rahe sääl 850 dessatini wiljapõldusid laastanud on. Rarwast. 7. Juunil oliwad Juhemstalis kolm tütarlast õhtu eel ujuma läinud. Ehk nad küll heaste ujuda ei mõistnud, läinud nad kaldast liiga rohkcste eemale, kus nad ühes sügawamas kohas meest ülesse tõstetud ja siis põhja waunud. Kaks tõmmati küll pea wälja, ja teist läks õnneks elusse äratada, aga üks jäi surnuks. Ettewaatamata  oleku süü, mis iseäranis Naroowa kallastel iga aasta palju õnnetust sünnitab. Peterburgist. Üleüldine rahwaluge'- mine arwatakse alles 1891 aastal teisel poolel sündiwat. Selle kuludeks on 3 milj. rbl. määratud. Irkutskist. Irkutski ligidal ühes külas oli suures wangimajaS tuli lahti läinud, mis kolm päewa mässanud ja terme küla ära häwitanud. Wangimajas olnud 1500 mangi, kellest aga 2 ära põlenud. Wäljamaalt. Maailma wiljalõikus näitab tänawu 1. Junini kogutud teatuste järele enamiste kõigil pool haritud riikides hea saama. Möödu andjaks selles asjas on kaks suurt ilma wiljaaita. Ameerika- ja Wenemaa, kus mõlemil pool senine wiljakasw ja ilmade olek hea üteltakse olewad. Ameerikast on juba algamast mõnusast kewadest saadik ilmade olek wiljakaswule hea olnud ja kui mahe pääl Wenemaa mõnedes kubermangudes Mai kuu kuiwa üle kaebati, siis on pärastised wihmad puudusi ära paranedanud. Mõnedes kohtades, kus Aprilli kuul meel halba wilja aastad kardeti, nagu Inglise-, liri-, Prantsuse- ja Austriamaal,  on wili praegu ilusasti kaswamas. Uksi Jtaliast tulewad wähem rõvmustawad sõnumed. ka Saksamaal on wiljakasw hea. Läheb nõnda edasi, siis on ennem wiljahindade alanemist kui tõusmist loota. Prantslisemaalt. Sääl on tähtjas kiri ilmunud, milles joomise koledat kahju rahwale selgeks tehakse. Näidatakse, kuda nimelt «vaimuhaigete  arw joomise mõjul kiiresti kasivamas on. Kirjas noomitakse walju sõnaga Prantsuse rohivast, kes 190 aasta eest ennast manadest wangistawatest paeltest ivabastanud, 40 aasta eest üleüldise hääleõiguse  kätte saanud ja nüüd ju 20 aastat wabariigi  all elanud, ennast kindlal meelel ka joomise küüsist wabastada. Mõjugu see hääl ka mujal. Inglismaalt. Inglismaal on parlamenti» ette pandud, maakonna «valitsustele woli anda, iga kord, kui kõrtsi rendikontrahi aeg täis saab, kõrtsi ära kaotada. Selle läbi saab muidugi kõrtside arw kangesti kahandatud ja sellega ka joomine. lnglise ja Saksamaa ivahel on lepping tehtud, mille järele Inglismaa ülemwalitsuse ehk kaitse õiguse Somali ja Zansibari maade kohta enese kätte saab ja selle eest Helgolandi saare Saksamaale annab. Jspaniamaalt. WalentsiaS on üks külge - hakkaw haigus laiale lagunemas, mida koleraks peetakse, ehk see küll weel ametlikult tõendatud ei ole. Haigus on ju 30 kohas laiale lagunenud, nimelt Wahe mere ranna mail. Prantsuse walitsuS laseb sellepärast juba Jspania piiri walwata. Ameerikamaalt. Üks Chicagust tulnud telegramm teatab: Üleüldise Indiaanlaste sõja algamise kartus on tõsisem kui enne millalgi. Indiaanlastel on rohkesti hobuseid, tagantkaetawaid püssist ja laskmise materjali. Major Caroll ruttab ühe osa ühendatud riikide mäega Cheyenne Indiaanlastele wastu, kes waenlust juba on alustanud. Toidu ja elutarwituste puudus olla Indiaanlasi ülestõusma sundinud. Billgariamaalt. Bulgaria walitsuS andis Konstantinopolis Türgi walitsusele kirja ära, milles sellele ette pannakse, kui wäga kahjuline ja kardetaw Bulgariale see on, et Koburgi prints mitte õigusliseks walitsejaks würstiks ei ole tunnistatud- Kirjas palutakse, et Türgimaa, kellel selleks esimine õigus on, Bulgariat oma jalal seiswaks ivürstiriigiks  ja Koburgi ivürsti walitsejaks tunnistaks wastasel korral olla Bulgaria sunnitud, iseennast kitsast olekust wälja aitama. Mõndasugust. Ameerika Rio de Janeiro arst Or. Lecorda Fihlo on seda selgeks teinud, et alkohol suur ja kõige parem ussikihwti wastaline rohi on. Tema au usside kihwti kogunad ja suureks tegema klaasi abil seigaks teinud, et ussi kihwt muud ei ole kui kahjuta medelit, aga et kihwti sees lõpmata pisikesed loomad mõi batsillused elawad mis inimesteke ja loomadele surma toomad. Segatakse aga kihwt alkholi wõe wiina sisse, siis surewad need loomad kohe ära. Sellest selgub ka, et kihwt neile inimestele midagi kahju ei tee, kes seda terwe suu ja huuledega ussi hammustamise haawa seest wälja imewad, sest et ta ainult siis mõjub kui need loomakesed were sisse päesewad. Sellejärele jäeb siis ikka soowida, et ussi haawasi wiinaga peab pesema ja hammustatud inimene nii palju wiina peab jooma künni ta purju jäeb. Alaelaliste ja naisterahwaste töö tegemist aeg wabrikutes on nüüd ülemalt poolt kindlas eeskirjas määratud. 12 kuni 16 aasta wahel olejad alaealised wabriku töölised ei tohi mitte rohkem päewas kui kuus tundi järeStiku tööd teha. Mõnes wabrikuS on neid ka öösel kuus tundi sõrestiku lubatud tööd teha, aga peawad siis paale selle 12 tundi tööst wabad olema. 25. Mail s. a. kadus M. mailast kool« meister ja «allakirjutaja J. K. äkitselt ära, kuua kommissari herra just teisel päewaljwallamalitsust M 25 Saarlane 1890