Tallinna Sõber M 2S. WiiStetstkümneS aastakäik. Tallinnas, Jaanikuu 3Ü. pääwal 1893. Altiildikt aealtht Eesti rahwale msal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate ttükimaja»: -aSlaS S rubla, 4V kop.— Pool-aosta» 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas L rubla — pool»aaStaS l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad tga rea ehk lelle aseme pealt S kop. . Tellimised wöetakse wasea r Tallinnas - -LtndforsU pärijate trlikimajas. — Peteröurais: s. „ .. - Tartus - Laalimanu. - Mukweres: J. / — Lihulas: A. MÜttuerU poodls. — ZStliandis: cz z iV k -teoüe'se raamatukauplused. — Ilarwas: W. Põder. — Mõrus' Nakkas- W. Rudolfi. Kuresaares: W. Lange. - Maak: kuw° is-äranistuulmaift WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiakis, - kirjad rsiwad Baltiski cBaltischport - La-riSo-iü-Uo?^.) egistev. Omalt maalt. Tallinnast: Kaks uut seadust. — Käsk woeramaa hcategewatele-seltsidele. — Woeramaa asujatest. -- Põllutöö-ministerium. — Hamba-arstid. — Üleüldine rahwa-ülelugemine. - Laatadest — Awalikkude niõisade talumaade-müümioe. — Uued laewad. — Eestimaa kubernõr. — Eestlased Witebski kubennangus. - Baltiskist. - Rakwerest. - Peterburgist. -Froustadtist. - Soomemaalt. - Rjasanist - rmoslawrst. — Kyewist. - Kt>chmiewtst. — Romanow-Borissoglebskist. — Saratowist. -- Kauewist — Kurskiü - Charkotmst. - Marmpolrst. - Tschernigowist. - Koreast. - Jutu-leht: Waarmaja-wesi. - Mõnda' Omalt maalt. Tulluma'st. Kaks uut tähtsat seadust on wiimaste pääwade sees kuulutatud : Sissewedamise- tollide uuS korraldamine, ja seaduS riigimaksude kohta korterite üüride pealt linnades, mis nüijd löpupäriselt kinnitatud on. Esimene seaduS  on kahesugune, nende maade kohta, kuS Wene kaupadele  sissewedamist kergemale tollidega lubatakse ja nende maade kohta, kus seda mitte et lubata. SiSfewedamisetollid  wiimaSte maade kaupade pealt saawad 30 protsenti walmiS-kaupade ja 20 protsenti poolwalmis-kaupade pealt kõrgemaks tõstetud. Toored kaubad ja poolwalmiS-kaubad, mida Wenemaa tööl tarwiS on, niisamati ka suurem jägu toidukaupadest, et saa mitte kõrgendatud tollide alla pandud.  SiSsewedamise-tollid nende maade kaupade pealt, kuS Wene kaupadele õigust kergemate tollide peale antakse, jääwad muutmata. Kaupade tollid, mis maailma teistest jägudest läbi nende maade weetud saawad, kuS Wene kaupasi kergema tolliga sisse laStakse, saawad 15 protsenti kõrgendatud. Seda uõuu olla meie riigiwalitsuS iseäranis Saksamaa waSta wõtnud, kuS seda, mis Wenemaa poolt Wene wilja sissewedamife-tollide alandamise eest tasumiseks  pakutud sai, mitte küllaliseks ei peetud ja kuS sellepärast  kauplemisel» tollide uue korraldamise üle esiteks setSma jäätud on. Wene põllutööle loodeti tollide uuest korraldamisest suurt tulu; see jääb nüüd esiteks muidugi tulemata, aga ka Saksamaal waatawad laiad ringkonnad wiltu nende kauplemiste seismajäämise peale, mis selle üle Wenemaa ja Saksamaa wahel peetud saiwad. ,Hamburger  Nachrtchten" kirjutawad: ,Selle Wene tollidenõuuwölmise  tähenduse üle ei woi kahtlust olla. Wenemaa  walmistabennast tollisõeakSSaksamaa  wasta, et kaubaajamise-ühenduse kauplcmised katki jäätud on, ja et Saksamaa riigipääwal ilmuwaid kaitsetollide-püüdmisi nähes, oma tollide üleSkruuwimise läbi wöimalik oleks raskemast Saksamaa peale rõhuda ja oma järelandmisi tulewa aea kohta kallimaks paista lasta. Wenemaa käib selle juureS Schwciz'i eeskuju järel, kus sedawiisi head kasu saadud on. See nõuuwõtmine näitab, et Venelased, siin nagu ikka, oma tarwitufi mõjuwalt tähele panna oSkawad. Meie wöime ainult soowida, et saksamaa poolt niisama palju arusaamist, osawust ja kindM woeramaa wasta oma kasu hoidmiseks tarwitatud saaks, kuida see Wenelaõte juures on. Tollisõda Weuemaaga  ei pia meie, kõige politika-söbruse kallikspidamise juures Zari-riigiga, kuidagi üheks õnnetuseks. Möödaläinud  aead näitawad just Wenemaa kohta, et politikasobrust  mitte majapidamisltkkude kaubategemistega kinnitada  wõida. Meie saaksime Wene kõrgemate tollide tarwitamise peale Saksamaa wasta sellesama nõuuwõtmisega wastama, mis suurt wahet Wenemaa ja Saksamaa fissewedamisetollide  wahel omas arutegemifeS tähele paneb. Uuest riigipääwast oleks selles aSjaõ wist igal wiisil kergest kõiki woli saada, nenda et, kui Saksamaa selles küsimises jälle kahju saama piaks, waStatamine selle eest ainult walitsuse peale langeks. Aga ka ilma riigipääwala  woikS kohe pärast Wene kõrgem-tarifi maksmapanemist  Saksamaa pool selsamal wiisil wastatud saada. Saksa tolliseaduse 8 6 aaötast 1879 määrab, et ühendusenõuukogu  keiserliku seadmise peale kaupade peale maadelt, mis Saksamaa wasta uii head ei ole, kui teised, 50 protsenti lisada wöib. Edaspidine nõuuwõtmine, mida Wenemaa tollide käsk omale selles lahti jätab, milla ja kelle wasta kõrgem taris makSma piab pandud saama, näib küll tahtmist  edaspidisteks kauplemiSteks tähendama, aga ometigi ainult selles meeleS, e5 wilja j. n. e. fiswedamtse kergituS  Saksamaa poolt ainult ähwardamiste ja woitlemiste, mitte jäcelandmiste, läbi saada on. See ei muuda asja ennast omaiS tarwituSteS mitte sugugi. Nii pea kui Wene kõrgem-tarif maksma pandud saab, piab Saksamaa poolt niisamati wastatud saama." — SelleS kirjaS näib ka oma jägu wana löwi urisemist Saksamaa ,uue kursi" wasta olema. Kergitatud tollide-kaupas Weuemaaga seisawad sel korral: Inglismaa, Prantsusmaa, Jtalia, Holland, Belgia, Türgi riik (Bu!garia'ga ja Egyptus'ega), Rootsi-Norramaa, Daanimaa, s. o. need maad, kuhu 67 protsenti Wenemaa kaupadest lähewad; raSkemaS: Saksamaa,  AuStrta-Ungrumaa, Rumänia, Spania, Portugal. Esimestele maadele on wiimaste wiie aastale sees aastas läbiStikku umbeS 418,000,000 rubla eest, witmastesse umbes 200.000,000 rubla eest Weue kaupasi läinud, nendest Saksamaale umbes 164,000,000 rubla eest. Kui uuS tollide-korraldamine Saksamaaga korda ei lähe, siiõ wõiksiwad Inglismaa ja Prantsusmaa weel rohkem Wene turule ostma tulla. — Korterite-kroonu-maksudekS  on Wenemaa linnad wiide järku jägatud.  Esimeses järkus on ainult Peterburgi ja Moskwa linnad; nxjg algawad kroonu-korterimaskud 300 rubla üürist, 5 rublaga, ja tõusewad künni 6000 rubla üürini, 500 rublani; üüride pealt üle 6 00 rubla maksetakse  10 protsenti. TeiseS järkus on Warschawi, Wilna, Kasani, Kijewi, Kischinjeivt, OdeSfa, Riia Rostowi, Saratowi ja Charkowi linnad; neis algawad kroonu-korterimaksud 225 rubla üürist, 3 rubla 50 kopikaga,  ja tõusewad 4500 rubla üürini, 403 rublani; üüride pealt üle 4500 rubla maksetakse 10 protsenti. Aolmandemas  järkuS on ArchangelSki, «strachani, Berditschewi, Bjelostoki, WitebSki, Wladimiri. Wolagda. Woroneshi. Grodno,D>vtnSki (Dünaburg), Jekaterinenburgi, Jekaleriuoslawi, Jelezi, Jelissawetgradi, Shitomtri, Jwanowo-WosnesenSki.  Jsmaili, Kalischt, Kaluga, Kamenez- PodolSki, Kertsch-Jenikale, Kowno, Koslowi, Kostroma. Krementfchugi, Kronftadti, KurSki, Liibawi, Lodzi, Jutu-leht. Ühe jäägre pääwaraamatust. Iwan T«rgenjew'i järel. Waarmavjawefi. (Järg.) Mina läksin nende juure, terwitasin neid ja istusin nendega ühte ridaSse. Nüüd tundsin mina ka teist, kui oma tuttawat,  ära; see oli üks Graf Peter Jlitsch'i priikSlastud meeS, Michail Saweljew Tüman, EeSti-keelt Udu. Tema elas ühe Bolchow'i tiiskuseS kodaniku, ühe postijaama  peremehe, juures, kuS mina sagedast kinnipidanud olin. Maanteel Orcl'tSsi reisijad noored ametnikud ja teised wallalised inimesed (kaupmeestel, keõ ennast oma triibulist? sule-padjade sisse mässiwad, ei ole siin ühtigi tegemist), wöiwad lähedas Troizki külaS üht määratumat kahekorrist puu-maja, täitsa lagunenud, sisse kukkunud katusega ja kinni-naelutatud akuatega, maantee ääreS näha. Kesket pääwa, kenal lahkel pääwapaistel, ei wöi omale midagi kurwemat ette kujustada, kui seda puru. Siin elaS ükskord Graf Peter Jlitsch, üks rikas mstSnik wanast aeast, igal poolel oma wõeruS-lahkuse läbi tuttaw. Tema juure tuli küll kõik kubermang kokku, kölawal möisamängukapelli  uimaStawal kolinal tantsima ja rõõmus olema, kuida iganes wöimalik oli. Mõnigi emake, kui tema nüüd selle Bojari lagunenud tubadest mööda sõidab, ohkab ja mõtleb oma möödaläinud nooruse peale. Kaua pidaö Graf pidust, kaua kõndis tema terwitawa naeratusega  läbi oma roomajate wõeraSte-laenetc üleõ ja alla; aga kahjuks et löönud tema waranduS elu otsani ette; ja kui tema siis täieSte waesekS jäänud oli, läks tema Peterburisse, omale ühte kohta otsima, ja suri seal oma wõeraSte-maja numres; enne kui otsust ära oli oodata wõinud. Tüman teenis teda möisa-pere kestis ja sai selle eest juba Grafi eluaegaS oma priiduse-kirja. Tema oli seitsekümmend-aaStane  meeS, korralise ja meelepäralise näuga; tema naeratas järgeS, nagu weel nüüd inimesed Katharina  aegadest naeratawad, südamest ja majestätlikult; tui tema rääkis, stis sirutas tema pittamesi motad ette ja rääkis natuke läbi nina; tema nuuslas ennast ja wõttts ninatubakast ka ilma rututa, sest see oli temale üks tallitus,  nagu iga teine. ,Noh, Michail Sawaljitsch," algasin mina, ,kas oled midagi püüdnud?^ ,Noh, waadake aga lahkest korwikese sisse; kaks ahmenast  hakkaflwad kinni ja umbes wiis lutsu (?,T. S." t.) näita Stjopa/ Gtjopuschka andis korwi minu kätte. ,Noh, kuida Sina siis elad, Stepaii?" küsisin mina. ,Mi... mi ... mi... na... et ühtigi, isake, nenda tasakeSti/ waStaS Stepan kogeldateS, nagu pööraks tema paari weerand-centnerit keelega ümber. „On Mitrofan teewe?" ,Terwe, kui... kui... da fiiS teisiti, isake. WiletS pööras ennast teisele poole. , Kalad ei taha täna õiete kinni hakata/ algas Tumau.  — ,Täna on hirmus palaw, kalad on kalda-pöesastiku  alla läinud, nemad magawad. Pane uss õnge otsa, Stjopa. (Stojopan wõtab ussi pihu peale, plaksutab paar korda peale, paneb õnge otsa ja annab Tuman'i kätte). Tänan wäga, Stojpa." ,Za Teie, isake/ lisas tema minu poole pöörates juure — ,Teie tahate natuke jahile minna?" ,Seda Sina näed/ ,Hm, ja, mis koer Teil seal on; eks ole fee ükS Anland'ist wöi Fnrland'ist (Knrland'ist — Kuuramaalt)?" Wana armastas juhtumise juures näidata, et ka tema rahwa keskiõ olnud oli. Mina ei tea, mis tõuust tema on, aga tema on hea/ ,Hm ja. Teie armastate jahti koertega pidada?" Minul on kaks koppelit kodu/ Tumau naeratas ja wapustaS peaga. ,Ja, kuida see läheb, ükS armastab koeri, tcine ei taha neid muidu saada. Mina mõtlen omast mõistusest et koeri enamist, nenda ütelda, uhkuse pärust peetakse'. Sest kõik piab ju kordas olema, hobused piawad kordaS olema ja koerapoifid piawad kordas olema, kuida kohus on, ja kõik. Arasurnud Graf. Jumal olgu temale armuline,  ei olnud otsekohe ütelda, kõigel omal eluaeal jääger olnud, aga koeri pidas tema ometigi ja kaks kord aastas armutses tema suurt jahipidu anda. Siis kogusiwad ennast koerapoisid punasetes kaftanides kressidega ja hakkawad Sinul sarwesi puhuma I Durchlaucht armuStab wälja tulla ja Durchlauchtile tuuakse hobune ette. Durchlaucht  iõtub hobuse-selga, ülem-jääger pistab nende jalad jalukseteõse, wõtab mütsi peast ja annab neile ratsutid ja mütsi. Durchlaucht armustamad nüüd pitka koerapiitsaga plaksutada ja minu koeratallitajad hakkawad kaagutama — ja lähewad kõik hoowist wälja. ülem-jääger ratfab Grasi taga, ja juhib herra kaht armsamat koera siidinööri  otsas, kas teate, kõiki tähele pannes: Istub minu ülem jääger uhkest hobuse-seigas, kõrge Kasaka-sadula peal, oma õitsewa näuga ja silmadega, mis ainult nii särawad, ja juhib jahi-rongi! Noh, muidugi teada, et ka wõcraid juures oli ja rsõmu-pidu ja auuteenistuse eest sai ka hoolt kantud. . / ,OH, see äraneetud Afiatlane/ lisas tema järsku juure, õnge wälja tömmateõ, — ,on see ennast ka lahti kiskunud. . /