Kui uks tema taga kinni langes, sirutas sumu aseme tagant üks senni käsaras olnud kogu ennast ülese, waatis arglikult liikumata  surnu pääle, ning läks tasa ja kuulmata sammudega ukse poole. Sääl jäi ta seisma ning kuulatas üks silmapilk, kas waljast midagi kabinad kuulda poleks. Siis tõmbas ta oma innetu palge tülge hirwitamiscle, ja ümises iseeneses: Õnnelik juhtumine. Et maenlaSte kuulidest päeseda, põgenesin ma kapteni kajüüti, ning ei päesnud mitte üksnes kuulidest, maid kuulsin  ühte saladusi, mis mulle enam kasutuna wmb, kui ma ise meel aiman. Tahame maata, kes ennemalt tuleb ning seda üksikut kastikest pärib ja hiilgamad kulda ning läikiwad temandid' Minu jalad on küll nobemad, kui sinu, Anton! Uks kärises ingedes: kole inimene kadus, ning surnud kapten seisis wagusi ja üksi tühjas kajüütis. 2. Seda on iseenesest mõista, et kapteini surma järel see tema asemele sai, keda ta omas elus kõige enam armastand, keda ta kõige rohkem usaldand, ning kes seisuse poolest tale kõige ligem oli olnud. Anton wõttis Vastupanemiseta kommando ja juhtis Võidetud Varandustega rohkeste täidetud laewa Tartuga saare poole. Ehk küll mõni rikkaste täidetud Spama laew ta silmi juht»S, MR hoidis ta ennast ühegiga wõitlust  alustada. Surnu wiimast seadust ja tahtmist täita, ajas teda koju poole, need paberid ja kallid asjad kinnituse alla wõtta, ning :ema poega piraatide *) seast rahulise ja parema elamise sisse miia. Anton oli üks wapper mees ja teadis, et nende saarlaste asi koguni mitte nii paha ei olnud, kui Spania waenlane seda seleta püüdis. Nad oliwad rahulikult ja wagusi oma saare pääl elanud. Metshärgade karjad, keda nad julgeste taga asasiwad, andsiwad neile toidust ja ülespidamist, kuni Spanialane ise seda wõitlust elu ja surma pääle alustas, kõik metshärgade salgad, nii palju kui neil mõimalik, ärakautasiwad  ning nõnda Tortugalaste toidu- I hallikad kuiwama paniwad. See armuta ! töö sai kibeda tapluse ärritajaks, ja raskesti j pidiwad Spanialased seda tasuma. Mere I ja maa pääl langesiwad wihased piraatid ! nende paale, ning enamist ikka kautasiwad I nemad, sest et need ühegi hirmu eest ei > wärisenud, ja et nende julgus ja waprus I kuulmata oli. Hugo ning Anton oliwad ! imeliku wiisi pääl nende sekka saanud, i Ühe Spania laewa pääl sõitsiwad need ' sobrad Lääne-Indiasse, kus nemad, kaugel ! kodumaalt, otsida tahtsiwad, mis kõik ini!  mesed otsiwad aga wähe leidwad, nimelt: i õnne. Piraatid hakkasiwad selle laewa pääle, ! ja löpetasiwad lühikese wõitluse järel kõik I wastupanemist. Üksnes Hugo ja Anton ! ei andnud endid mitte alla. Nad oliwad laewa taha tekki üht kindlust teinud, ja ootsiwad säül, kahe laaditud suuretükki taga, möögad ja püstolid käes imestlcwate j piraatide pääle tungimist, kes seesugust j julgust, niisugust kindlat meelt Spania!  lastest mitte ootnud ning wöib olla ka ! wcel mitte leidnud polnud. Piraatide peaj  mees ei tunginud nende pääle, waid pakkus i neile armu selle tingimisega, et nad piraati ! teenistuse tuleksid. Hugo oli kohewalmis. j otsis üht liikujat elu ja liikuma- mad ei wõind ta kuskil leida, kui nende meeste juures, kellede waprust ta tundma ja kalliks pidama oli õppinud, kellede korratu  elu tema aga aimata ei wõind. Tema wiskas sõjariistad käest ja sai piraatiks. Anton läks ka rööwlite seltsi, nõnda kuida ta ka sõbraga isamaalt tulnud oli, ning need mõlemad noored mehed faiwad käsu ja seaduseta nende meeste seltsi wastu wõetud. Hiljem tõeste tuli kahetsus järele. Hugo waatis sügawamalt nende tegusid, ta õppis nende salgamata julguse ja wapruse juures ka nende toorust ja seaduse rikkumist tundma, ja oleks nüüd hüämcelega nende hulgast põgenenud, kui temal oma antud sõna mitte nii kallis poleks olnud. Nõnda jäi tema siis ning Anton temaga. Tema surma põlgamine, tema julgus, tema waimtõstsiwad  teda pea hulga üle, ning nüüd oli iga wiisi wõimalik, mõnda paha, mõnda kasuta hirmust tööd keelda ning mõned head teud teha, mis teda ta kole elamisega pea äralepitasiwad.  Üks suurtsugu Spania naiSterahwas,  keda ta oma seltsimeeste käest ära kiskus ja hirmsa surma eest kaitses, sai tema abikaasaks. (Järg tuleb.) — m-r-röös:!. Isamaalt. Knresaarest. Kuida paari nädala eest kuulsime,  olla endine Kärla kiriku koolmeister Peeter Süda siit maailmast lahkunud ja oma igawese rahu paika puhkama läinud. Kuida teame, on ta omas elus mõndagi kasuliku tööd meie rahwa kasuks teinud, kunas ta ka mõne aasta eest ajalehe Saarlase abitoimetaja ametid pidas. Tema sulest on ka mitmed eeiti keeli raamatud ilmunud, mis praegu meel rahwa seas anu sees seisawad nagu näituseks:„S aaremaa wägimeesSuur Tõll." Kärla kihelkonna rahwas teab temast palju rohkem kiitust awalda, kuidas ta sääl oma kohust armsasti on täitnud ja rahwa waimulikul põllul töötanud. Meie omalt poolt soowime temale rahulist hingamist mulla põueS ja kord rõõmust ülestõusmist wiimsel päewal! Paari nädala eest leitud üks Saucra küla Mees, Kaarmõisa kõrtsi ligidalt, lume seest ära külmanud. Hobune olla küll kodusse tulnud, kuid peremees olnud kadunud. Sell ajal on külm ja tuisk ka õige kange. Külap ikka sääl ses wa' elutilk ka oma jägu wist süüdlane on olnud! Jõulu kolmandamal pühal andsiwad kihelkonna  lauljad siin linna kirikus ühe ivaiwuliku kontserti. Laulud kõlasiwad ime puhtasti. Rahwast  oli ivähe, nii et ainult 50 rubla sisse tuli, mit pidi Saaremaale asutama tummade kooli kasuks jääma, kuid kulud, mis kaunis suured oliwsd  maha arwatud, jäi üsna wähe järele. Esimise Jõulu püha õhtu pidasirvad siinsed  pekrid ühe iseäraliku palli pidu ära, mille sarnast enne siin alamas ringkondaS pole olnud. Esiti mängiti üht oma tehtud näitemängu, mis wäikcse ruumi pärast muidugi oli halwasti läinud. Ka lauldud mõned laulud, kunas siis tantS algas, mis pääle ööd tuuris. Wiimane olla üsna hästi muidu läinud, kui mitte mõned omas purjus olekus mõnda harimata kommet poleks üles näitanud, nii et lahkumiseks tüli lahti olla läinud. Noh, ega see pole nendest siin estmine  kord, maid seda juhtub nende juurest tihti ette tulema, kui nad alamatest pidudest osa wõtawad. Pühast. Sääl peawad pitkanäpu mehed üsna tublistc ametis olema. Hiljuti warastatud ühel S. küla mehel kõik sea liha warondus ära, mis ta ka omale Jõuluks oli muretsenud. Teisest kohast warastud jälle wilja ja muud sarnast kraami. Küll on halb kuulda, et mõned nii rumalad meel on ja oma ligimise ivarandusc kallale kippuwad! Tallinnast. Pealinna lehtede järele on riiginõukogu uue kalapüügi seaduse  kinnitanud, mis käesolewa aasta Webruari kuust saadik terwes Wene riigis peab maksmaks saama. „Russk. Shisni" järele on uue seaduse põhjusmõtted järgmised:  Kõik Wenemaa wecd on kas lahtised wõi kinnised. Kalapüüdmine kinnistes wetes saab kui eraomanduse rikkumine trahwitud. KeS wõera mee sees kalu püüda tahab, piab selle tarbeks oma nime pääle wälja antud tunnistuse wõtma. Et kalarikkus  lahtistes wettes mitte ei wäheneks, saab kalapüüdmine teatud ajajärkudel taieste ära keelatud, niisama ka mõne iseäraliku riista ja wiisi tarwitamine kalapüügi juures. Seaduse täitmise üle walwamiscks saab iseäralik kalapüügi-politsei sisse seatud, mõnes kohas walwamine ka üleüldise politsei kätte usaldatud. Ülem ülewaatus seisab inspektorite käes, keda kroonumaade ministcrium  ametisse paneb. Säülne tulew aurulaew „Dan" on wiimase tormiga suures hädas olnud. Hiiu saareni on teekond hästi läinud, aga siis on 15 graadi külmaga wali lumetuisk ja torm lahti läinud ja laew jääga täidetud  meres peaaegu ilma tüürita siia ja sinna wisatud, sest tüür jäätas liikumata kinni. Kolm ja pool päewa kestis torm, siis läks laewal korda Tallinna sadamasse pöörata. Terwe laew, mastid ja köied oliwad  paksu jääga kaetud, nagu mõnel põhja jäämeres sõitwal laewal. Tallinnas wöeti laew enne puhastamist päewapildikS üles. 23. Detsembril on üks töömees hobust talli wiies hobuse jalgade alla sattunud  ja hobune on ta pää ja rinna hirmsaste  ära tampinud nii et ta suri. Läiinemaalt. Wiga l a s sai 20. Detsembril pühapäewa õhtu üks noor maja peremees kodu toas parsil magades kirmega ära tapetud, mõrtsukas on kirme teraga õnnetuma mehe pea puruks raiunud. Mõrtsuka  tööd arwatakse peremehe oma naise ja teenija sulase pääle, kes juba mõlemad kohtu kuulamise all kinni istuwad, ning kuriteu põhjuseks arwatakse sulase ja perenaise  sala armastust. Saame edespidi näha, mis sest asjast kohtute läbi uurimisel  selgub. Kole töö! Järwamaalt. Mõni nädal tagasi olla üks Kilingi peremees oma poisiga sõe auku lahti wõtma läinud, mis nemad paar päewa enne seda oliwad põlema pannud. Peremees olla esite augu külle lahti kaewanud,  aga sääl juures kukkunud ta otsekohe  auku süüte pääle. Poiss, kes seda näinud, läinud peremeest kohe wälja tõmbama,  aga kukkunud ise ka peremehe pääle süteauku. Söed olla selle pääle kohe põlema hakanud ja need kaks meest olla sinna puhtaks  ära põlenud, et teisest weel ainult üks Ülesanne. Mu estmine silbile, On pimeduse ivaibake? Mu teine silb on rauast riist Mis tarwitaw on möldril just. Km mõlemad ja ühendad. Siis tuima linnu nime saad. li. Xalmus Saarlane. 18S3 AA 2.