üks naisterahwas Riiast piirilt, teine Peterburist, kust ta Riiga tuimatele külaliseks tulnud. Lätimaalt. Tulewal aastal Miitas pectawals Läti laulupidule oodatakse, nagu „Deenas Lapa" teatab, ka üht Lätilaulu koori Nsu-Jorki linnast, Amerikast. Selle järele wõib arwata, et LättlaSte arm AmerikaS, iseäranis Nju-Jorkis, sugugi wähcne ei ole. Peterburgift. Nagu teada oli üks noor 20-aastane mees, nimega Giazintow, Püha Sinodi ülema prokuröri PobedonoSzewi elu kallale kippunud.  Noort meest arwati nõrgameelseks. Ta on hiljuti wangikojast ära karanud ja ei ole seni ajani leitud. Kolera on järsku Peterburisse karanud ja sääl õige wihaselt oma murdmise tööd alganud. Ametliku teotuse järele on seal 19. künni 23. Juunini 80 inimest haigeks jäenud ja 20 ära surnud. Sellepärast on ka meis paiguS ettcwaatust  tarwis. Wladimiri kubermangust, Kowrowi linnast teatatakse! Kui 4. Juunil üks tööline telegrahwi traatisid posti külge seadis, karjatas ta järsku ning langes all seisja seltsilise kaenlasse maha. Ta oli surnud. Elektri löök oli teda tabanud. Just sell ajal oli siit paigast umbes 107 iversta eemal raske äike, mis Bogoljubowo raudtee jaamas sisse lõi, neli telegrahwi posti ära purustas ja ühe naisterahwa surmas. See äike oli muidugi ka elektri-lööki, mis läh. töölise tappis, sünnitanud. Töölise keha küljest leiti 12 põletuse-haawa. Soomemaalt. „Nowostile" kirjutatakse Helsingist, sääl olla rahwa seas kindel jutt liikumas, et „NuSsalka" olewat üles leitud. Üks laewamast olla leitud, mille kohta meremehed kindlasti arwmvad, et ta „RuSsalka" paalt on. Kas jut õige on, selle üle ei saa praegu selgust. Uurimised peetakse wäga salajas. Meremehed tõendawad, et „Russalka" meel lelle kuu jooksul üles leitakse. Wäljamaalt. Saksamaalt. Pariisis olem Saksa saadik andis teada, et keiser Wilhelm Carnot matusepaewaks  kaks salakuulajatena mangi mõistetud Prantsuse ohwitseri ,vabaks on lasknud. Dupuy teatas seda esimehe Pcricrile ja see palus teda. Saksa keisrile selle auusa teo pärast, mis mõlemate rahwa südamete paale mõjuwat, tänu ütelda. See sõnum lagunes möga ruttu linnas laiali ja vwoldas suurt mõju. Prautsusemaalt. Pariisist tulnud teatuste järele olnud Carnot matmise-pidu Pariisis maga suureparaline. Sadatuhandate kaupa oli rohwast igast Prantsuscmaa küljest Pariisi kokku woolanud. Wabanigi uus president kõndis Carnot leinamankri taga, tema järele Carnot perekond ja omaksed. Siis järgnes Prantsuse kindraliks kogu, Saussier eesotsas. Palju sõjamäe  liikmeid ivõtsiwad südant liigutamast matusopidust  osa. Põhjatu rahwa murru ning rüsina seas, kui ka suure palamuse läbi saiwad paar sada inimest wiga ja häda. Enne matusepidu wLeti Pariisis M 0 tuttawat anarchistlast mangi. Kusimir Perier (Perje) on 451 häälega Prantsuse rahwariigi esimeheks walitud; Brisson sai ISI, Dupui SS häält. LiongiS on umbes ISOO msZM sünnitajat mangi pandud. Neid anoatakse iseäralise plaani põhjusel Jtallaste wasiu asutatud Kinni mõstute seas on ka üks Jtallaue, kes sunni Sõi on olnud. Sõja mägi on kauget buda pidamas. KÄkide riikide malitsuSte poolt on Prantsuse  maiüstpel: kahetsuse telegrammisi Carnot surma pärast saadetud. Keisri Majesteet Aleksander UI. on Csrna: lesele pika sooja kaastundmusctelegrammi saatnud. Äuarchistid vhwardamad ka uut presidenti surmata. Perier elukoha ligidal oli ühes uulit- saS müürile kiri löödud, milles öeldakse, Perier walmistagu end surmale. Teises kuulutuses seisab, 25. Juulil saab Prantsuscmaa uuesti leinama. Politsei wõttis need kuulutused ära. President Perier tegi suure jalutuskäigu läbi Pariisi linna. Teda tunti wiimaks rahiva poolt ära ja Lerwitati wägewa rõõmuhõiskamisega.  Selle julge ettewõtte läbi, millega ta näidata tahtis, et ta anarchistlasi ei karda, on ta enesele „julge presidendi" nime ärateeninud. Ztaliamaalt. Jtaalialaste wastu kestab ärritus ja wägiwald Prantsusemaal edasi, nii et neil päiwil 3000 Jtallast Prantsusemaalt Jtaliasse  on põgenud. Põgenejad olimad täitsa ära nälginud ja jutustasiwad, et LioniS toored inimesed uskmata tegusi teha. Wanad mehekcsed, naised ja lapsed on meriseks peksetud ja põgenejatelt kõik nende wara ära riisutud. Mitmed Jtalased  on pääle tungimate märatsejate eest akendest wälja karanud, et aga oma elu peasta. 250 Jtalia kauplust on ära rööwitud. Sell põhjusel on Jtalia walitsus nõudnud, et Prantsuse walitsuS Jtalia alamaid kindlama käega kaitseks. Roomas, 20. Juunil. Livorno linnas tapeti ajalehe-toimetaja Bändi, kes anarchistlaste waStu Carnot surma asjus ühe kirja awaldas, just sellsamal kombel ära nagu Carnot'gi. Erispi tuletas rahmasaadikute-kogus Bändi surma auustawate sõnadega meelde. Ses uus mõrtsukatöö  sünnitab rahwa seas üleüldist wiha. Rahwasaadikute-kogule pandakse anarchistlaste kohta käiw seaduseplaan ette, mille järele kuritöödele ässitamine ning nende awalik kiitmine karistamise alla langeb. Jnglisemaalt. Inglise parlamendis on nõuu käsil, üht kirja Amerika Ühisriikidele saata, milles soowitakse, et 25 aasta pääle leping tehtaks, mille järele kõik waidlused nende riikide wahel wahe-lepituse  teel saaks seletatud. Umbes 300 parlamendi liikme allkiri on käes, loodetakse aga kõikide allkirja. Inglise riigile on troonipärija sündinud neljandas põlwes ju praeguse kuninganna pojapoja-poeg.  Portugallast. Lisboas on pagarid tõrkuma hakanud ja ei küpseta mitte ühte kringlitgi. Sõjamäe  leiwategijad muretseivad praegu rahwa leiwapalukese  eest ja 300 Hispania pagarit on raja äärde malmis tellitud. Nii ei aita küll tõrkujatel muud kui uuesti taigent sõtkuma hakatata. Austriamaalt, Anarchistid on ka Austria keisri wastu mõrtsukanõuu plaaninud, mis alles tagajärele  nagu kogemata ilmsiks tulnud. Kuna PragaS Omladina-protsesfi peeti, olimad mõned noored tulipääd, muist alles poisikese-eas, nagu nende ninamees, üks luksepa sell, kes alles 17 (!) aastane salaseltsi asutanud nime all „Tshehhimaa tasujud," kelle siht muud mähemat ei olnud, kui riigipead ja kõiki ülemaid riigi-ametnikka äratappa ja sellega teed wabariigile tasandada. Liikmeid oli tosin, kõigil pidimad alatasa põueodad ja reivolwrid ühes olema, tingimata peamehe sõna kuulma, ja kui keegi ettemõttcst taganeb, pidi oda rindu saama. Esimees ise ja üks seltslane (16 aastane!) laksuvad siis, odad pihus, 6. Märtsil Wieni, oma „ülesannet" täitma, kuid õnneks ei olnud keiser kodu ja mehed põõrsimad tühjalt tagasi. Siin aga oli keegi, kes ka nende nõuu tundis, aga mitte seltsi üles ei olnud wõetud, äraandjaks saanud, ja mehed langesiwad mangi. Hiinamal, Hongkongi linnas, nõuab katk palju ohmrid ja karta on, et hirmus tõbi perckas riigis warsti laiemale laguneb. Hongkongis sureb läbistikku 80 inimest paewaS. Amcrikast. Amerika-ÜhiSriikideS on tööliste  liikumine hirmus kardetaw nähtus. Tööliste seijk, mis ikka enam laiale laguneb, ähwardab terme Ühisriiiide kaubanduse ja muu olu kohta wäga mõjumaks saada. Üksi raudtee teenijate arm, keS tööst taganenud, loetakse 40,000 pääle. Töö- listel näib igal pool siht ees olema, tööandjaid sundida, oma tegewust nende soowi järele scadida. Amcrikast arwatakse tänawu 40,000 reisiat Europasse tulemat, kes siia umbes 60 mill. dollarid raha toomad. Wilmase Pariisi maailma näituse ajal käis siin 100,000 Ameriklast, kes Europa 500 miljoni dollarit rikamaks tegiwad. Naljaks. Talunik posti konturis: „Paluksin teada, kas minule ka kirjast on tulnud?" „Kuidas su nimi on?" küsib temalt noor posti ametnik uhkesti. Talunik: Noh, kirja paal peab ometi minu nimi üles tähendatud olema, palun säält järele maata. Ühe suure linna woorimeeS läheb poodi, et enesele kindaid osta. „Teie number? küsib temalt kaupleja. „2453-aS." Terwituseks. Iseuda armas linnuke, K Wii tuhat termist temale! Oh ütle t'ale hellaste. Et armastan ta'd tõeste Kuis iial wõib üks inime! ' Nüüd tasa õhtu tuulega Siit lenda lustil minema. Siis hommikul ta'd termita Mu poolt nii rõõmsa meelega. Head teed! Nüüd haka lendama! I. 'iVsltwnnn. Möndasugust. Miljonäri õnnest. Üks Tshikago ajakirjanik tahtis hea meelega teada saada, mis sugused tundmused miljonäri südames ja hinges liiguwad ja läks sellepärast ühe niisuguse mehe juurde, nimega Pulmann, kellel seda ma' mammonat  enam kui 250 miljoni olla. Pulmann andis ajakirjanikule järgmise seletuse: „Ma ei ole praegu mitte õnnelikum kui siis, kus ma ööd kui päewad tööd pidin tegema, et palukest leiba enesele  teenida. Siis sõin ma lõunat palju parema isuga kui nüüd, mul oli wähem muret ja magasin  palju paremini." Kui aga ajakirjanik ette pani, äri temaga wahetada, et jälle endist õnne maitseda wõiks, naeratas weerand tuhande kordne miljonär ainult selle üle. Kõigest kaebatud murest, söögiisu ja unepuudusest hoolimata ei tahtnud ta ometi oma miljonitest lahkuda. Head abinõuu uppumise juures juhatab üks Pariisi tohter Laborde, kes ise sell kombel mitmed poolsurnud inimesed elule äratanud. Weest wälja tõmmatud inimese suhu, kellele juba liiaste wett sisse läinud, tuleb lusikas panna, ta keelest kinni wõtta ja seda pidi kõwaSte tõmmata. Sell põhjusel tuleb silmapilkline kramp ja selle järele oksendab uppuja suurema osa wett wälja ning tõuseb elama. Oi. Laborde on sell wiisil mitu inimest elule äratanud, kes juba surnud olema näitasiwad. Wõeraste majad keset Manti merd. üteldakse  ikka, et midagi uudist päikese all ei ole, aga see on ometi uudis, mis üks osakond Ameriklasi tahab teha. See seltskond mehi tahab nimelt kesk Atlanti merd ühte wõi mitut wõerastemaja ehitada nii, et mereteelised, kui tahawad, wõiwad  kindlas toas kesk merd teereisilt puhata. WõeraStemajad tehakse suurte postide otsa, mis niere madalamate kohtade põhjast üles määritakse.  Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, Iv. Juulil. Eestikecli Jumalateenistus kellu Vsl2. Jutlust teeb õpetaja Rinne. 5K 27. S aaria n e. 1894. WaSiutaja tviimtsia: Hsriwig Sah, eauä. oss. xol.