Mtjänd'ist. Pahast-kuuluS hobusewaräS Jaan StutemeiSter  on teel Wiljand'ist Põlksama'le oma wahtide käest ära karganud. Jõulukuu 7. pääwal kargafilvad wangtmajast  Wiljandi kreisis kakS wangi, Mihkel PeStj ja Jakob MiltS, ära, kui enne akna trellid katki murdnud oliwad. Kuida teatakse on tänawusel märjal suwel Liiwimaal, nimelt Wiljandi kreisis, palju wilja rikki läinud ja mitMed talupc.remehed on hädasse sattunud. Wiljandi kreisis on, kuida sealt , Postimehele* kirjutatakse, K. walla peremehed  msisaherra herra v. H., juure läinud ja palunud, et tema neile ostuhinna wõla-intreöfid iulewaks aaStakS wõlga jätaks. Herra v. H. on wastanud: ,KaS armate, et tulewal aastal wiljakõrred kaks pead kaunawad? Mina kingin Teile tänawused rendid. Ka Baron St. on taluperemeestele,  kellel wiljaikalduS olnud, tänawused rentimaksud  ja oStuhinna-wSla rentid kinkinud. Küünlakuul ära surnud preili Karoline Amalie Pöltzig on Wiljandi linna Saksa kiriku kogudusele IVVO rubla päranduseks määranud. Mrnu'st. .Olewlku sõnumite järel on hiljute Wene kirikud Saarde'! ja Tuhalaanel Pärnu kreisis jultunud wargatest wälja rööwitud. Nemad oliwad püha-pildid katki murdnud ja kõik hindasjad ära wiinud. ÜkS hiljuti wõeral-maal ärasüruud jõuukaS meeS on Walga linnale 20,000 rubla päranduseks määranud,  mille iutreõsid linna waeSte heakS piawad tarwitatud saama. Kapitali walitsemiue ja intresside wäljajägamine on linnawalitsuse hooleks antud. ÜheS Walga trahteris on ÜkS kole tooruse tükk tehtud. ÜkS joobnud rekrut, kelle käest trahteri-peremeeS jooma-wvla maksmist päris, kargas tema peale ja hadwaS teda nuaga peast. Seesama kuri kiskuja kargas oma nuaga ka weel kahe wõera peala, keS selleks lvahematki asja annud et olnud, ja haawaS ka neid. Kuida räägitakse, olla noor tooruslane meelega tüli otsinud,  et ennemini wangi pandud saaks, kui sveawäe - teenistusesse.  Nauskest, Klluramaalt, Öösel waõta Talwekuu 25. pääwa on kohalise Rahukohtu-wanema kammer lahti lõhutud a raha-kast 305 rublaga ja mitmete Dokumentidega  ära ära rööwitud. MerkurM. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auu- j ärjepärija on Kõigekõrgemalt 44. Nishegorodi dragotli-rügementi  ülemaks nimetatud. - Keiserlik Kõrgus Suurwürst A u u jä r j ePär i j a on Jõulukuu 19. pääwal Kaukasusest Peterburgisse tagasi tulnud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksan - drowitsch ja Kõrge abikaasa on Jõulukuu 11. pääwal  Moskwa'sse reisinud. Kõrgeid herraõkondasi oliwad Keiserlikud Kõrgused Paul ja Michail Nikolajewitsch. Kindraladjutant Obolenski ja Linnapeamees Kindralmajor KeiSri Majestäti kaaskonnast, V. V. von Wahl, wakshalliSse  saatmas. Buchara Emir, Seid-Abdul-Achat -Khan, on omal reisul Peterburg'isse Jõulukuu 17. pääwal Baku'sse jõudnud. Linn oli lippudega ehtetatud ja kõrged auukandjad on kõrget woerast wakShalliS teretanud. Emirt kaasas oli tema 12 aastane poeg, 8 auukandjat ja 17 teenijat. Kaks pääwa enne seda oli juba üks jägn kaaskonnast 30 hobusega ja teiste kingitustega tutuud, mis kohe raudteel Peterburg'iSse saadetud saamad. Kaks pääwa pidi Emir Baku'sse jääma, siis Tiflis'isfe reisima, kuhu tema kakS pääwa jääda, Grusia sõeawäe-maanteel Wladikawkas'iSse  ja raudteel edasi Peterburgisse reisima, knhn tema Näärikuu esimeste pääwade sees jõuda. Wenemaale jääda tema rohkem kui kakõ kuud, sest peale Peterburg i minna tema ka Moskwa'sse, Kijew isse, Warfchaw isse ja Wenemaa teistesse linnadesse. Ülewiimasel ja witmasel nädaltl on Peterburg'is ja ümberkaudu 26 kuuni 27 gradi külma olnud. Jea siSse Peterburg'i ja Kronstadt't wahel oli külm nii laiad praud lõhkunud, et teel sillad üle pidiwad ehitud saama. Jõulukuu 16. pääwal ei ole uusi haigeks-jäämisikhole  raSse ette tulnud, endistest haigetest suri üks ja hospidalitesfe jäiwad järgmiseks pääwakS 4 kholera-haiget. Mitna'st. Würst Witigensteinsi möisade müümine, miS pärast tema surma WürStipraua Marie von Hohenlohe  omaks saiwad, kellel aga õigust ei ole Wenemaal liikumata wara pidada, läheb pitkamisi edafi. Need mõisad oliwad kokku 855,9!3 dessjatini suured. Sellest on tänine 541,922 dessjatini müüdud ja 313,990 dessjatini on weel müümata, enamist Minski kubermangus. Soomemuvtt. Näljahäda Soouicmaa põhjapooltSteS jstgudeS näib ikka kardetawamakS minema, mida rohkem wiljü-tagawara otsa lõppema hakkab. Kõigist Walitsuse hoolekandmisest ja erainimeSte abist lugu pidamata, lautab ennast wiletsuö nendes maakondades ikka rohkem laiali. Diakoniss preili Charlotte Wettersten, kes kõikumata agarusega  ja kallima ohwri-julgusega hädaliste eest neis maakondades  tegew on olnud, on ühe Wasa aealehe toimetusele  proowist nendanimetatud .hädaleiwast" saatnud. Need proowid oliwad neljasugused: rukkileib tänawusest leikusest, rukkid puukoorega segatud, rukkid õlgedega segatud  ja puhaS puukoore-leib. Efimene leib piab kõige alamaks Hobuse-leiwaks nimetatud saama, teistele .leiwasugndele"  ei ole nendekohalist nime leida. See wiletS segadeõ rukkist, puukoorest ja õlgedest ei teeni ülepea leiwa nime. Arwata ei wõi, kuida inimesed seda süüa julgemad. Selle .leiwa" hammustamise juures tuntakse saepuru magu suuS ja ei julgeta suutäit alla neelata. Seesugune on nende waeSte inimeste toit ja aeg et ole enam kaugel, kuS msneS maakondaS rahwa ainuS toit puukoor olema saab. ükS kõige rohkem häda alla langenud maakondadest on Suomuõfalmi kihelkond, Uleaborg'tst põhjalääne pool. Siin see oli, ku3 preili Wettersten oma õnniStatawat tööd tööd tegi. Pilt, mida tema seal walitsewak witetsusest ette paneb, on läbipsrutaw. Kui tema eunast Ruhtimansalmi  külaS üles pidaõ, fiiS oli tema jea läbi nadalite kaupa kõigist maailmast lahutatud. Tema leiwa- ja toidutagawara  löppeflwad ja ikka tungistwad näljatsete ja külmetajate  inimeste hulgad tema elupaiga ümber. WiimakS läks temal korda, oma elu peale läbi lume ja jea Uleaborg'iSse  jõudu, kust tema jahu-tagawara nendeõse raske häda all seiõwateSse maakondadesse saata wsiS.  Näljahäda  «ühendamiseks Soomemaal on ka Soomlased Amerikas  kokku astunud ja New-Vork'iS oma keSkist ühe kommisfioni  walinud, kes andete kogumist korraldama piab. Kommisfioni prästdent on Soome meremeeSte-miSstonär, kirikuõpetaja Korhonen. Kommiõfion on üht kutset pealkirja  all: .Hädakannataja Soomemaa" neile Soomlastele saatnud, kes Amerikas etawad, milles neid kodumaa hädalistele  appi kirtsutatakse. Kudumaal enesel on inimestevrmaStuS  muidugi tegew, nenda on Kommerzienrath Ahlflröm  Björneborg'is juba 50,000 marka annud, tuleaSsekurantfi  selts .The Mutual" 2000 marka. Lääne- Soome studentide-ühenduse keSktS on jälle keelede-tülid lahti läinud, üks jägu pärib, et ühenduse koosolekute protokollid ainult Soomekeeles piawad Üles pandud saama ja on need ühendusest wälja heitnud, keS seda mitte ka ei päri. Lampis'i kihelkondaS Tavastehus'! kubermangus  on Jõulukuu 4. (Talwekuu 22.) pääwal tulekahju olnud, milles 7 inimest surma satwad. Tuli on öösel kell t järSku ühes waestemajas lahti läinud, mida kogudus  ise kahe aaSta eest 22,000 marka kuludega ehitanud oli. SelleS asutuses Lampis'i kiriku ligidal, Ormajärwe kaldal, on ükS kahekordne peamaja asemega 75 waesele, ükS weikem maja asemega l 4 segameclisele ja weel kaks maja hoolekandjatele, saunadeks j. n. e. Tuli oleks ehk weel suuremat kahju teinud, kui mitte ükS naene waeStemajas  õigel aeal ärkanud ei oleks. Tema nägi maja, mis waStaS seisis, kuS segameeliSte asemed oliwad, leekiS seisma ja hüüdis appi. Kõiki sai kustutamiseks katsutud, wiimakS pidi aga seda maja põleda lastama ja teisi kolme maja kaitsema, mis ka korda läks. Kurwem selle juures on, et 7 inimest, keõ segameeliSte-jäutuses kinni oliwad, ära polesiwad; teised saiwad eestseisja osawal korraldamisel  peastetud. Et õnnetumad tulekahjus mingisugust elutahte enesest ei annud, sellest on arwata, et nemad tule lahtiminemise  juures sügamast maganud ja suitsust läkaStatud on. Kuida tuli lahti läinud, sellest ei ole ühtigi ilmunud. Zi?arl'ampot'ist, Suwalki kubermangust. Suures Amalwa  järwes Wene-Preusst piirel, on weepind rohkem rui kolm jalga alanenud. Hiljuti nagiwad ratta-jägust wee seest wälja paistma. Ligema järelwaatamise  juures leiti, et need suurtükid ja lafeltid oliwad. Kohru poolest sai seda söeawäe°?ommandole teada antud, järw sai läbi otstttud ja muda seest 11 suurtükki ja mitu sada püsfi leitud. Need on söeariistad, mida Poolakad senna matnud, kui nende mässamine aastal 1863 lämmatatud  oli. Uustanai'st, Turgai waldkonnast. Kümne aasta kaikus on Toboli jöe wassakul kaldal Turgai waldkondas, kus sel aeal üks post pealkirjaga seisis, Amerika kiirusega üks linn, nüüd juba 20,000 hinge elurahwaga, üles kaSwanud. Kõikidest Wenemaa kubermangudest  on senna inimesi tulnud, wiiskudega, katkenud lalu-rõõwadega ja mõne kopikaga taskus. Maapind ei olnud sahka näinud ja kandis 200 kuuni 300 seemet aastaS. Elurahwa hulk kaSwab aastas 2000 hinge suuremaks; kahekordsed kiwt-majad, magasid, poed, kirikud, koolimajad, kõik on Amerika kiirusega maapinnast wälja kaSwanud. Trotz?'ist, Orenburgi kubermangust, on kreiskohuS  ja post semla asutatud ja pea saab ka telegraf seal olema. UuS linn, 180 wersta Troizk'ist idapool, ajab juba elawat kaupa ja paneb mitu sadatuhat rubla aaStaS liikuma. Ldessa'st kirjutati hiljuti tulepanijate protsessidest ja WandemeeSte lõtwuseft nendes protseSstdes. Nüüd olla seal kaks wõi kolm Juuti ometigi süüdlasteks mõistetud, kui ka OdeSsa kuulsamad adwokatid, Metschnikon, ja Kupernik, nende eestkostmist oma peale wötnud oliwad. Baukioperemees Liwschiz'i mõrtsukad olla leitud ja kohtu alla antud. Lodz'ift. Petrokowi Kreisülematele on Kubernöri voolest ette kirjutatud, ilmumate sõearitstadega rööwli» salkude pärast Lenczyca kreifiS kõikidele raha- ja hindaSjade poStisöitudele ja erasöitudele, miS sellest maakonnast läbi lähemad, mehi söeartiõtadega kaasa anda, woori hinna kohaliselt. On poStisõidud ja erasõidud kahe hobusega, siis piawad kaitsejad ratsa olema. Buwalkl'st kirjutatakse Jõulukuu 8. pääwal: ,See on üks raske talwe meie weikesetele ja nende wanematele igal silmapilgul lähewad matuse-rongid läbi meie linna uulitsate, enamist weikeste surnukirstudega ja sagedast ilma preesiri-saatmiseta. See on leetre-tõbt oma järg>haigustega, mis siin nii rohket leikust piab. Kõige imelikum selle juureS on, et leetred ainult khristlikkudeS perekondades ilmuwad  ja pea ühegisi khristlikust majast mööda ei lähe. Ka päris-rõuged ja scharlach on liikumas, aga ainult üksikutes haigeks-jäämtsteS." Kaks kõrget ametnikku, kes Talwekuu  keskmiste pääwade seeS Suwalksist sõitfiwad, olekfiwad pea üheS raudtee - õnnetuses surma saanud. Bjelostoksi wakshahlli juureS kargas maschin mõne wagoniga roopatest ja teised kiskufiwad ennast rongist lahti. Kolm wagonit sasivad killutatud, neli inimest saiwad surmatud, mitmed teised wigaStatud; kõrged ametnikud peasiwad ehmatusega. ZKariuMist. Sõeakohtu otsus Jusowa kholera-mäSsamise  asjus on Jõulukuu 4. pääwal mõistetud. Tagawarawäesse  kirjutatud Schpigunow ja Michailow, ja talupojad Matwejew ja Kornejew saiwad surmale wõllas, 8 kaebtusealust  igaüks 15 aastaks wangitööle, 30 wangiroodu 3 aastaks, 10 wangi 8 kuukS, 16 wangi 3 nädaliks, 27 süiistlahti mõistetud. TaschKeutstst. Protsess kholera-mässamise asjuS, mis Tafchkentis selle aasta Jaanikuu 24. pääwal oli, saada pea sealise Sõeawäe-Ringkonnakohtu eeS algatud. Protsess saab lukkus uste taga peetud ja kohtu all seisawad 60 inimest, sealise kodurahwa kestist. Zflrachn'ist. Sõeakohtus algas Talwekuu 20. pääwal  protsess käratsejate ja lõhkujate waSta kholera-aeal. Kaebtuse all seisawad 170 inimest ja need oliwad oma wähemat  ehk rohkemat ofawõtmist mööda mitmesse jäätusesse jagatud. Tunnistajaid on umbeS 500 kutsutud. Protsess saada 25 künni 30 pääwa keStama. Rahwast lastakse wähe kohtu-faali. ArutamiSteks on üks manesh ehitatud, kus kaebtuse-aluste iSted tagapidi kõrgemad on. Kaebtusealused,  keS weel ette lastud ei saa, saamad peawahtiS ja teistes paikades kiuni peetud. Kasarmi alumine kord ja ü?S jagu sõeawäe-klubest on tunnistajatele üleõpidamisepaigaks  antud. Tlssis'ist. Talwekuu 9. pääwal saatis Kasachim'i KreiSülem Pristaw HaSsan-Beg Monnedow'i Krachkessamani  külasse Kura jõe ääreõ, põgenenud Hamid JSkauder-Ogli't,  tuntud rööwel Kärim'i wenda otstma ja kinni wõtma. Wahtidega külasse tulnud Priftawi ette sai otsitud  meeS Külawanemast ?a toodud, aga tema tuli sõearitStadega.  Kõige pealt käSkis Pristaw teda fSearttstad maha panna, mis peale rööwel sellega waõtas, et püssi palgesse pani ja Pristawt kuuliga maha sirutas. Priftawi  kaasalased ja Külawanem kargafiwad mõrtsuka peale, aga see kaitses ennast pistnuaga nii kangest, et kõiki pealetungijaid  raskest haawaS. Kui ka ise käest haawatud, siiski kargas tema ühe haawatud mehe hobuse selga ja kihutas minema, oma teise wenna Medshed kaasas. Kreisülem,  kellele seda teada auti, saatis kohe kaks omaist abilistest  ja kõik Pristawid ratsameestega ja Kasakatega röõwlit taga ajama. üheS andis TifliS'i KreiSwalitsuS käsku, kõiki teest ja radasi, niis ringkonnast wälja lähewad, wahi alla panna. MiS järg neil nõuuwõtmistel olema saab, seda oli weel oodata. Zsrementfchug'ist, Poltawa kubermangust, üks msrtsuka  tegu, mis weel selgitamata oli, on wiimasel nädaltl Krementschug'is tehtud. Oberstlieutenant Dawõidaw,  Brjanski jalawäe-rügemenlist, sai Talwekuu 22. pääwa homikul, kirmega hirmsast lohutud, omas korteris surnud leitud. Kahtluse all seisab tema teener ja on kinni wõetud. Rõilski'tst, Kurski kubermangust. Üks kauge kärgatus, mis wist Würst Barjatsinski mõisawalitseja elu waSta sihitud oli, on hiljuti Spagoski külaS tehtud Kuida läbi- I.lB^ ..Tallinna Lüliva" lisa-leht Nr. 52 juure.