Sakala ' kyrptt^rida M Vttum IniiWi» tehe t»Le M»l 4 ksh, DM' tehe,e«»«ks« Ht> kop. A /mckitajad Laawgd U , . odawAmalt. l Tokoetnt^ad»«ss: iKÄRjA" toiMM»I»ZIe KiljandjSp PSfISÄUjV „Sakala" aaStahind. (pooltöiseS pooguaS:) Postiga 3 rbl, postita 2 rbt. s<» kop. Poole aasta tzia : Postiga ! rbl. 7l> kop., postita I rbl. 36 lvt, Weeran) aas as: Postiga t n-l«, postita W lop.- . a Ukfik nammer maksab: Tol»etuses l», mujal -op. Iga tellija, kes kü e lehte tellid, saod ühe ilma hin.iata ehk l 0 pretz. il dres s i d lutakse selgeSte kiljatada Poliitika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Wäljaaudja ja ivastutaja toimetaja J. Peet. i Tellimisi ja ktt«ltt t ;s s i wöt aw a d waS t n : ' R»kH. V. Vstrk»'e rgainatuppod; Tallinnas: Busch'i ia Ja- WGMch Rapta S: kaupm. Saarmann; KeiiaS: Raqas- Par nn s: E. Tvuftltti za Rcihringi raamatupoed; Toris: . ?ODWft. Bapelmiznz Sindis: jt. Kirfchbaum; KäruS: jaamapi- M iS: taupm, T. Tau-mann ja P. Akkaja ; "^P. MWlnq; Kuressaares: Th. Lang't raamatupood. WU A. AtmsmaMl', Rakwercs: P. Ärna raamatukauplus ja wärwija J. Johanson LaiaS uulitsas , rd Harju-Jaanis: ksoliõp. H. Tisderuiann; Wõrus: J. Vrellpje raamatupood ja laupm. J. Wõttus; Walga  s: M. Nndolff'? raamatupood; Pa i c e'St Seirelberg; H a liö t r-3! istil: J. Hunt; Karksis: J. Wink; Ka r! s i-"ll inj a s' kaupmees J. Tooulber-jj; Pjli st mere s: kaupmees H. Martin; Plii sttv ere -Jm awere S: kaup!.!. J. Mets; K õ v-Someweres: ?utttArus aare -Wv!>ma s: T. Alltd Krin> nti VLo ! saarcl e. fhu i t i is: kooliõp. i'l. Jaatsou. S. -Ja al nis: fauvmees Ha?kai<t; S. -Ks p ns: J. ReiilMlktt; Kaa rlis: B. Jll-kS, Uile-Ka r r i s te s A. Sohanson; Holstres: ,va'l.Nnj. J. Naads.op; Tuya !a>lu e s: kaup»!. Normann W. -S ulste p : s: ii.r.lsa Kiüi; Wilsandis peale lehetoimetuse: H. Lookese sa A. Remnl'i raamatupoed.  A. Peet, J. Kiis; J. Rebane A. Raber^ Eesti Põllumeeste seltsi 14. Nowembril 1893. sünrem jagu eestseisuse 64 seltsi liiget, awas koosolekut lühimMs  ta meie kõigearmuli- päewa tähtsust ja Tetyale kõige pikemat ja LunWiMU eluiga soowis, mille peale selts püstj4WteS Waimustatulr kolm korda „Jumal  KeGm kaitse Sa" laulis. Siis andis president teada, et kolm koos- olekut seltsi liigete wähese kokkutuleku pärast R järestiku pidamata olla jäänud ja selle läbi I Alekse.ttdrikooli wõlg, mttte tähtaeg 7. Sep- U tember s.a. oli, alles maksmata olewat. WMeltsi liduetest lubatud rahasumma olla juba IMstte peqte nelm tuhande, ja puududa selleiolln  tuhal rubla, mida Wigiwalt tarwis olla kokku muretseda, kui DeM. oma tähtsust ei taha kaotada. Juha- UMD WlMs' vndsa C. R.'Jakobsoni sõnn ' u eelds, mis tema maja alusepänemise juures '. lisades, et aeg praegu käes ple- Vat, Kus kiwid, mis seltsimaja ehituseks isal  maa wahwadeft poegadest kokku kantud, kisendama  hakakfiwad. Ta palus edast Sakala- Wlaa poegasid oma rahwaliku asutust mitte Whäbisse saada lasta ning sellega asja anda põlwedel meie peale kohut mõista. M SeltMige J. Lellep orwab, et lell põh- Wfusel seltsi liikmed rahalubamisega tagasi- olla, et obligatsioni ühtekokku teha Wuvteldawat ja seega nagu pea ülesütlemata olewat, mis sogedaste perekoudlikudeö muudatustes  ja raha nõudmistes suureks takistuseks  olewat j. u. e. Saaks igaühele laenajale  rahasumma järele iseäraline obligation tehtud ja siis olla loota, et raha warsi tarwUik  jagu kokku tuleb. Selle wasm seletab president, et ühisel obligatfionil sugugi mõteldud raskusi ega halbdasi ei olewat; obligatsioni algitskiri hoitakse kreposti jaoskonnas ülewel ja sellesi antakse igaühele osMkule ärakiri walja, mida ta siis oma hea tahtmise järele kas pandiks panng Mib> ehk kuue kuu ülesütlemise järele raha. Välja maksetud saab. Kuna mõned seltsiliikmed oma aastamaksus?  õiendnsiwad, luges kirjatoimetaja Junni-knu koosoleku protokolli ette; wöeti wastu ja kirjutadi alla. Uuteks liigeteks panti, ette ja saiwad mastu wõetud: Juhan Tõnisson linnast ja Juhan Järw Wiljandl wallast, soowitaja kassahoidja T. Härm, Tõnis Kalam soowitaja  seltsi aunliiga hra P. Ainson, Peeter Saarm Holftrest. soowilaja H.-Keerig, Jaan Tieswelt W.-Tennasilmast soowit. J. Toss, Jaak Jaakson W.-Teunasilmast soowit. J. Hanson, Mihkel Tammist Wiljandi wallast soowit. J. Kangur, Julitts Sarey linnast soowit. M. Tõnisson, Tõnis Kuusik wallakirjutaja  Ollustwerest soowit. T. Kostuer. President pani seltsile ette ja palus luba Aleksandri kooli mõla tagumiseks laeuawwa raha, 7000 rubla, tärwis uut obligotsioni seltsi liikumata Varanduse peale teha lasta. Selts tegi ühel heale! otsuseis ja andis eest- seisnkele luba olbigatswni WOO rubla laenamiseks  mida Aleksandri köoli wöla tasumiseks  tarwis, teha lavti ja lwälja anda. Selle peale andis juhama päewakorra N. punkti, ökonomi walimise lette, ja teatas, et praegune õkonom puhweti endiste tingilnistega  edasi pidada ei tahLwck. Selts soowis  ökonomi uueste walida ja limetas tähendatud  toimetuse jaoks eestseimsele abiks 5 liiget: J. Lellep, Jüri Piir,! H. Meltsas, T. Kurrik ja C. Latsberg. ! Seltstliige J. Lellep tulwMas koosolejaid  eyitada möt.ldawa Walgä-Pärnu ja Wiljandi-Laatre raudteega. Khnes vlewat teed mötlewat „Abi raudtee eituss Selts" sellwisiil ehitada, et ta oma käest kaks kolmandiku  ehüule hinda annab, kuna üks tolmandil  ehituse hinda maa ja linnad iaellama Valvad, millede heaks seda ehitamise. Sellest Üks kolmandik ehituse smmnast, mida maa ja linnad laenawad, saab kaks kolmandiku ybligalsiomde .oastn laenatud, millede eest' aastas 5 protsenti intressi maksetakse ja mis kui esimene wõlg tehtama tee peale kinniwd saab; üks kolmandik, see on üks üheksandit kõigest ehituse hinnast saada aktsiate wastu laenatud, millede eest nõuda palju Protsent: maksetakse, kui see raudtee nende kohta teenib. Mõteldawa raudtee pikkus olla 160 wersta ja tulla ühe wersta ehituse kulu ühes masinate  ja Vagunitega kokku, kui see esimese jär :u raudtee oleks s. o. niisugune, nagu neid Weneriigis suuremalt jaolt ehitatud olla, 30,000 rubla maksma, seega üleüldiselt 4,800,000 rubla. Saaksiwad aga masinad ja wagunid kroonu käest üiritud wm palgatud,  siis tulewat ühe wersta hind 2?,000 rubla, seega üleüldiselt 3,520,000 rubla. Saaks aga nõnda nimetatud kitsa rööpaline raudtee ehitatud mille wersta hind 13,000 rubla oleks, siis on 1,920,000 rubla tarwis.  Wahe tulewat sellest, et kitsa rööpaline  raudtee kergemalt saawat ehitatud, s. o. mägesid ei kaewetawat mitte nõnda sügawalt maha, orgusid ei täidetawad nõnda kõrgelt täis kui esimese iärgu tee juures. Ka mitmed  muud kergitused olla kitsarööpalisel teel. Teenistuses olla wahe selles, et esimeu: 600 ja winnane 400 puuda wagonis kanda wõiwat.  Söumise kiirus olla mõlematel üks ja seesama. Nõuda oleks siis meie maa ja linnadel obligatsiouind ja akusid oota: I. plaani järele 1,600,000 rubla, eest 11. „ 1,170,000 » Ul. 640,000 » millest umbes 215,000 rilbta aktsiate sa-425,000  rubla ob liga tst ottide peale tuleks. Selle järele olla siis et tee wiimase  plaaiu järele tehakse, sest et wähema kapitali intressid kergemad tasuda oleks. Praegu olewat eestöod, nagu sihiajamine ja maa loodimine, juba lõpule jõudnud. Miuewa esmaspäev) olnud Abi raudtee ehituse Seltsi" inshenör Wiljandis asja suusõnaga läbiräakimas  ja sõitnud siit sellesama asja pärast Pärnu. Tähendatud ametniku arwamise järele  olewat raudteesaanlise lootus üsna kindel,  mis, arast siis ka Päruu-Wiljandi maakondade  ja linnade saadikud Peterburki sõit- Lõbu ja teaduse jagu. M Kirja kangelane» k E. Werneri juttlstrts. 'J Ii» tõistwiisi o!i Ameriklane. Teckä näol T M wiib!s metsik, peaaegu laadanlik jumi. tema silmad läikisiwad salalises tules ja ainult;vae»Ap)aga  hoidis ta tukkuniaid ja tvärisewaid huuli koos. MPlaon. mille järele nood kaupmees ühe miljuni käe wälja sirutas, oli õnneks läinud, aga armastusega seal juures uhkust teha, nagu Atkins / tähendas, ei olnud noorele mehele seekord mitte s meelt egi tulnud. Nllih aga nõudis tundmus hirsal  kombel oma õigust ja selle tundmuse nõiduses idangis olleS, oli noormees pimedast pääst wälmis  peale miljunite ka mee! inimese elu ja auugi Kohmerdama, kui tanvis. ootaS kannatlikult mõned minutid, sest tükiga lätS ära enne, kui Alison enesewalitsuse jälle Mkaugcle kätte oli saanud, et rahulikumalt > ? rääkidMwõiS. Ä „MU tahtsin Teie käest mõne aSja üle seletust lpaluda, «and Fernow." algas ta i,eäranis kareda healega.K„Arwamise järele ei tohiks neid seletusi mttte keelata. Umbes tunni aja eest plete Teie simsamaS tuaS miss Forestiga tükk aega Huttu ajanud „Ja! KaS Teie selle juures tunnismees olite?" WMls Walter suuril silmil tõsisest Maksta wga' „Siis kuulsite muidugi ka. mis meie rääkisime?" Kibe teotus wälkus Henri huulte ümber. „Teie rääk sits temaga ju armast emakeelt, mida mina ei mõista ja nöndawiisi Teie õrnadest saladustest  aru saada ei w.õinud. Ainult nimesid olen ma kuplnud ütlemata magusalt kolas „Johanna"  Teie suust, peaaegu niisama magusalt, kui „Walter" tema huulilt!" Walus liigutus tuksus W alteri jumes, aga ta sai sellest warsti wõitu. „Ma usuti, et Teie minu käest midagi Wda tahtsite, isand Alison! Jääme asja juurde „Jääme asja juurde Teil on  kostis  Henri tumedalt. „Olgu siis Teie armastate  miss Foresti?" „Ja saate temast jälle armastatud?" Walter nmwitas silmapilgu, aga tema wastaniku  silmad loitasiwad nii metsikus, neelamas tules, et igjk kaastundmus siin argdus oleks olnud. kostis ra kindlalt. Nagu ennegi tungis tähisem heal Henri hugl» telt; see kostis nagu haamatud ussi susistamine. „Ma kahetsen, et ma nii kaunile üheudpiele eksitades wahele pian astuma. Wõib olla on miss Forest Teile juha ütelnud, et minu õigused wanemqh  on, mida ma aga Teie heaks ohy?erdada ei soomj.* ' -- . „Seda ma juba tean!" „Noh. siis saate ka wististe aru, et kui miss Jane käsi minu oma on, ka tema armastus kellegi ffMMt .Me. ühegi : WWMkmtzMine katUwoitluftse piewa?" WM psaielge, jjsH FerttM? Mina ei nõua mitte, et Teie mmuga oma Saksa tviifi järele tunnistajate, käemeeste ja tuhandete töiste juuresolemisel wõitlema piaksite. waid soowin,  et asi palju lihtsamalt ara saaks vaadatud. Müe wiskame würsttd, ehk tõmbame loosi, meie ainult kahekeste, siuna ei ole kedzgi kolmandamat enam tarwis. Kes kaotab, tõendab auusvnaga, et ta kahekümnenelja tunni pärast enam elawate hu!r»as ei wiibi ja sellega on kori otsas." „Aõkda nituetalttd Amerita kaksikwõitlus?" „Muidugi ja praegusel luvl on ta kauge-it parsta,  kui töine." „Kahjatsen maga, isand Alison, et saruane woitlus  minu anulUttdmuseKa kokku ei sünni," kostis Fernow külmall ja pölgawalt. „Piame meie kord wvitlema, siis sündigu see mees mehe mastu. sõariistad  käes. Wöidelda wsin ma oma elu eest küki. aga mitte loosi tõmmata." Häwitaw pilkamine wälkus Ameriklase silmist. „Ta ei ole küll mitte nõnda luuleline, kui Teie kaksikwSitlus, aga ta on kindlam." „Ükskõik, sellega ei ole ma nõuus. ktleselle näitab Teie koguni ära unustanud olewat, et sellest  niikaua kõnetki ei wõi olla, km ma lipu all seijan. Minu elu ei ole praegu minu päralt, iva;o ühele kohusele pühitsetud, nnda ma kõige pealt ära pian täitma. Ma ei tohi isamaa käest ühtegi kaitsejat riisuda j« oma elu söa wältusel era asja pärast hädaohtu auda. Langen ma soas, siis on Teie soom muidugi täidetud, kui mitte, siis oken ma peale rahutegemise malmis Teile nõutud tasumist Hjldytq", " hakkas kibedalt naernm. km Tei? oma prohwessori soha jälle jkaite olete saanud, kpl rektor, senat ja hchgkorra! terme üiikool Teid oma seaduse sildiga kaitsemas on ja kesk-ajast päri»ud „toorest" tempu mis meie haritud ajale enam kohane ei olcwat nii kaua põhjatakse, kuni Teis wiimaks kombel tagasi piale astuma. Peenikeselt Välja armutud.  tsand Fernow. Kui mina aga nii loltPolekS olewat ja ettesäemd lõksu sisse läheks"! * Walteri nägu lõi jälle tumedalt leekmn ja kast kahmas tahtmatalt mõõga järele, aga niisama kähku raajus ta alla. „Kui mitu lahiugit, milles mina ligi olen wöi« delnud, olete Teie mkasilma läbi pealt Vaadanud"? küsis ta rahulikult. Hoop trehwas, aga ÜntaS Ameriklast ainult weel hirmsamal kombel wihale; oli päris tiigri pilk, millega ta oma Vastase otsa waatas. vTeeme lõppu!" üeles ta karedalt, „Miua jätan Teile weel kord walida. Teie Võitlete mi» nuga iv eel täna öösel kas minu, ehk Te»e musil,  on mul nmd ütspuhas eht " „Noh. eht?" „Järeldused tulgu Teie pää peale!" Rahulikult pani Walter käed riimä peale. Sellel ööl ei tahaks küll mingi järeldust olla, sest mina uian mägestikku minema.--" Metsik, hirmus  tiir säras seda kuuldes Heuri > silmis, põnewalt,  eue poole painutatud kehal tuulas ta ~I'lleüldse pian ma endiseid sõnu kordama, et meie tüli kuni sõa lõpetuseni piab ootama, siis olen ma Teie nõudmiseks walmis, aga mitte üks pä.V wa» rem. Piaksite Teie aga mind uüid meel teotuste waral selleks sundida püidmo, stiS pian ma aSja oma ülematele teada andma.^ Wiimane ähwardus oli ilm» asjata Hkkckt oli ühekorraga toguuk rahuliseks läänud; ta naeM rataski, aga see oli niisugune naeratus, mille res töisel nagu küim tvest üle ihu