saab jälle üks suur samm joomise wastu astutud. Isamaalt. Kuresaarest. Wigodusi on enamast iga rahwa juurest leida, nõndasama leiame ta meie Kuresaare linna rahwa juurest, ja see wiga, mis veaks parandatud saama, on nüüd umbes pühapäew  kiriku teenistusel. Jõulu palus õpetaja rnitu korda järcStiku eesti kogudust, et nad mitte nii pöörasel kombel korraga kirikusse ei tungiks kui saksa kogudus wälja tuleb. Üsna hale meel on waadata, kuidas mõni ivana prauakcnc wäljatulles ukse wahelt kesk kirikusse tagurpidi tagasi wiiakse. Sellest oleme meie, kui ka õpetaja, juba mitu korda see on nähja, et meie Eestlased küll alles selles rumaluse rüppeS magawad, et ka Jumala teenistuse kordusest ei oska paremat lugu pidada. Püha kajasse mingu igaüks ristiinimese kombel ja aegamööda, ega mõtelgu keegi, et see suurema auu sceS peetakse, kes kange tungimisega esimine kirikusse jõuab. Teine wiga on see, kui suurtel pühadel küünlad põlema pannakse, et siis koori äärte päält ikka ära puhutakse, nimelt wist sellepärast, et mõni sellega ennast enamaks peab, kui selle päha auu. Kõige rohkem sünnib seda süäl pool, kuhu nõnda ütelda niisugused „kadaka saksad" käiwad, kes tule maigust ei kannata. Mitu korda peab kiriku teener neid uuest põlema süütama.  See on tõesti niisugustest inimestest halb ja rumal nähja, kes oma püha koja auu alandada püüawad. Parandage endid kallis Eesti rahwas niisugustes asjades! Teotus Girgass e maja põlemise üle, mida meie minemas numbris triikinud olime, ei olnud, kuidas pärast poole kuulda saime, mitte kõigite oige. Pritsid ei saanud mitte politsei, ward tulekaitse meeste peamehe asemiku käsu pääle tagastsaadetud, sellepärast et kinnituiskanud tee ja wee puuduse pärast ülepea mitte midagi enam päästa ei wõinud. Karjast. Kallid Jõulu pühad laksuvad meie pool sell aastal päris wagaselt ja ilma lustita mõõda, mis sellest tuli, et ilmad õige „karused" oliwad; lund tuli jõulu ajal kange tormi ja tuisuga  nii rohkesti, et metsade sees ligi kolm jalga sügaw oli. Mitmes kohas oliwad wäikesed wabadiku  majad üsna lumega kimpus. Jõulu õhtul oli meie kirik kahe särama kuusega ehitatud, mis püha kojale iseäralise pühaduse andis. Walljalast. Wargad tahawad meie kihclkondaS  wiimasel aja! üsna rohkeks minna; Jõuluks jätsiwad nad mõnegi mehe suu, kcZ wacsemad oliwad, üsna puhtaks, niihästi leiwast kui ka „jõulu märjast." Nii warastali Jõulute ees ühe K. küla mehel weSkilt 9 wakka wilja ja jahu ära, mille seas mõnegi mehe Jõulu jägu oli. Käidi küll mitmes kohaS otsimas, aga pole tänini wcel jälgile saadud. Walljala õrnem sugu tahawad endid enamiste  kõik rätscpadekö õpetada. Kes aga iganes üks niisugune on, kes oma käe pääle jõudnud, sellel on siis „purssisi" kas wõi tosinate kaupa. On ka parem, ega siis pole tarwis kellegi! enam riide rulliga teise juure minna, waidi gaüks toimetab ise omale. Aga meistrid, waadake ette, et teie sellega oma leiba käest ära ei anna! Liiwimaalt. Wirtsu on 1. Januarist saadik s. a. ka postkontor asutud, kuna sääl enne ainult telcgrahwi jaoskond aset oli. Rakwerest. Hale õnnetus on A. mõisas sündinud, kus juures üks inimene koledat surma leidis. Ühes perekonnas oliivad isa ja ema kodunt ära läinud ja kolm wäikest last tüdrpku hoole alla jätnud. Mõnesuguste toimetuste  pärast oli ka see toast wälja läinud, mis aga wäikene kolme aastane tütarlaps selleks pruukis, et tule juurde läks ja sellega mängima hakkas, kus juures tema riided põlema läinud. Tagasi tulles leidis tüdruk lapse põrandal pikali, raskete tulehaawade käes wingerdatcS, millede tõttu ta lühikese aja järele suri. Lätimaalt. Kui kole ja armuta inimese süda olla mõib, näitab järgmine, Wõnnu ligikondas  sündinud kohutaw lugu. Üks kohaomanik sääl annud wanaduse pärast perepidamise oma wennapoja kätte selle tingimisega, et tema käest künni surmani elu ülespidamist saab; aga noorele mehele langenud wanakene peagi koormaks ning hakanud ta sellepärast teda igate miisi kiusama ja ka päälegi peksma, mida ta kord nii raskesti teinud, et õnnetu onu Wõnnu haigetemajasse wiidud, kuna teda ennast politsei hoiu alla antud, kust ta aga warsti lahti lastud. Waheajal tcrmcks saanud ja koju tulnud olnud ta onu wastu esiotsa kaunis lahke, kui 3. Januaril leidnud tema isa, kes koha kaasomanikuna ka jääl elanud, wenna surnud. Ligemal järelwaatamisel nähti et kole mõrtsuka käsi wanakese terariistaga tapnud oli. Muidugi langenud arwamine süü kohta kohe noore peremehe pääle, kes esiotsa wasta puiklenud, aga kus tegijaid, sääl ka nägijaid ja muid tundemärkisid ning onutapja ootab nüüd oma koleda töö rasket trahwi trellide taga. Riiast. Kolm kelmi on koleda palga leidnud oma pahatöö eest. Nad luuranud, kuhu majasse sisse murda ja läinud Aleksandri wärawa juurde. Sääl oli ühel tulemärgi tegijal Peckkert'il töötuba. Wargad tunginud sinna sisse lootes, et säält midagi leiawad. Nad leidnud sääl kapi ja murdnud lahti. Aga kapis olnud suur kiulk püssirohtu. Tuletikuga ettewaatamata ümber käies löönud püssirohi põlema. Hirmus kärgatus tuli. Kaks kelmi lendasiwad läbi ukse wälja, ühel jalaluu katki, teisel haawu ja juuksed põlenud. Töötoa seinad lagunesiwad ära, katus langes sisse ja mattis enese alla kolmanda marga, kes surma leidis. Teised kaks kelmi wiidi haigemajasse,  kust nad, kui termed, kohtu ette pandakse. Wenemaalt. Rostowist. Tihorezka ja Malorossiskaja raudtee jaamade wahel sõitfiwad hiljuti kaks rongi kokku, kus juures üks tuletikkudega täidetud wagun põlema läks ja ivagunis olew ülemkonduktör ära põles. 14 wagunit on purustatud  ja mõlemad palju wiga saanud. Üks masinisti abi on raskesti haawatud. Peterburgist. Riigimaade ministeri  uini poolt saab tulswal suwcl saatkond näljahäda kubermangudesse saadetud, kes säälset põllutöö seisukorda järele uurima ja abinõuufid tema parandamiseks otsima saab. 9. Januarist algas siin protsess Trojani, Schmarini, Pletschoiva ja Iljini wastu, kes ühe wõltsitud wõidulaenu paberi Leshnewile 100,000 rubla eest selle malega oliwad müünud, et loos 200,000 rubla wõidab. Ligemalt sada tunnistajat on ette kutsutud. Krasnojarskist. Wäljarändajate tung näljahäda  kubermangudest on suur. KcnZadeks oodcdakse ligemalt 20,000 mäljarändajat siia. Linnamalitsusc  rahaline seisukord ei ulata wäljarändajate komitee asutamiseks, ju loodab ta selleks abi sisemisest  riigist saama. Ttveerist. Häda tund wate talupoegade  heaks Samara, Woroneshi ja Pihkwa  kubermangudes on hiljuti ärasurnud Tweeri kuberm. päris mõisnik Worankemitsh oma terme waranduse, 80,000 rubla kinkinud. Tiflisest. Armenia kirikust tulem suur weepühitsuse  rong läks 6 Januaril üle Kura jõe silla, kus aga suur rahwahulk järele tungis ja sild selle rõhul kokku murdus. Palju inimesi saiwad surnuks  pigistatud, wigaStud ehk uppusiwad jõkke. Kuulu järele on 73 inimest jões surma leidnud ja juba wälja toodud; 40 inimest on päästetud. Rahwa tungimise ja silla murdumise juures wigastatatud inimeste armu ei ole teada saadud. Waimulikkude meeste hulgast ei ole ükski wiga saanud sest sild murdus siis katki, kui nemad juba üle oliwad jõudnud. Karkowist üks kaupmehe sell Bogdano  w, praegu kohata, on wõidulaenu paberite loosimisel 75,000 rubla Ivõitnud. Lodzi linnas on sääl ajalehe teate järele tangus sealiha söömise pärast inimesi hulgana haigeks jäänud ja on ka haigus juba 17 ohwriks nõudnud. Wähemasti 40 inimest olla meel haiged. Kahjuline liha olla ühe süälse kõrtsimehe  lihapoest ostetud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Preisi saadikute kogus on nüüd uus kooliseadus läbirääkimisel. Minister president Capriwi seletas, ettewõetud muudatuste  läbi tahetawat katoliku usku riigikondanikkude  soowisid täita, et nad rahul olla wõilsiwad. Praegune Preisi walitsus seista endisest „hariduse" mõistusest" eemal. Waja olla, leplikult ja lahkesti katoliku usulistega ja ka Poola rahwusega ümber käia, siis saada nende tõrkumised iseenesest kaduma. Külap see oma kohast õige on, mõnelt poolt aga pandakse walitsuseSse ta „pehmust" wäga pahaks ja kuna ta ühele poole lepitawalt tahab mõjuda, äratab teine pool omale waenlust ja wastafid. Nii ta on. Wiinis. Saadikute kogus wõeti kaubalepingud  Saksamaaga, Belgia ja Sweitsi maaga wastu. 244 häält oliwad selle poole, 42 wastu, nende seas Noor Tsehhid ja Juutide waStased. Jtaliaga lepingu wastu seisiwad ka meel mitmed lõunapoolsete kohtade rahwasaadikud ja tõusis nende arm 88 pääle, ometi wõeti ka see suure enamusega wastu. Ungriamaalt. Raha wanne. Ungria Põhja õhtu raudtee pääl oli üks teewaht wõiduloosiga  kauni summa raha wõitnud. Kui õnnelik wõitja parajalt oma rahapaberist laua ääres järele waataS, kuulutas masina wile rongi liginemist,  mis rahalugejale ta ametikohut meelde tuletas. Rutuga wiskas ta kirja ümbriku, mille sees rahapaberid oliwad seisnud, kamina alla tulesse, ja ruttas ise wälja, rongi mööda saatma. Tema kolme aastane poeg, kes üksi tuppa jäi, waatas kirjaümbriku lustilist põlemist, mille rutulisest otsasaamisest tal kahju oli. Ta astus laua juurde, mille pääl isa «võidetud rahapaberid hunnikus seisiwad, ja üht paberit teise järele tulesse missatcs, põletas ta nad kuuni wiimaseni ära. Tuppa tagasi tulles ehmatas raudteewaht hirmsasti, kui leidis, et rabahunik laua päält kadunud oli. Kohe «võttis ta «väikese pojakese ülekuulamise alla, kes ka naerdes oma süüd ülestunnistus.  Hirmsas «vihas selle sündmuse üle, «virutas ta lapse «vastu põrandat, nõnda et see kord südamesse lõikamast karjatas, ja hinge heitis. Tema naine, kes kõrwaliseS toas nooremat last pesi, ruttas juurde, ja püüdis ilma aegu oma pojakest meel elusse kutsuda, kui «valuga nägi, et kõik katsed asjata oliwad, alles siis weel märkas ta, et ta noorema lapse ehmatusega weewanni oli unustanud. Tormiselt tõttas ta selle juurde tagasi, aga hilja! Paljalt selle eluta keha leidis ta weewannis ees, laps oli ära uppunud. Nagu nõdrameelne ruttas õnnetu ema talli juurde, ja poos sinna ennast üllesse. Teewaht, kelle süü läbi see hirmus õnnetus tulnud oli, laskis meele äraheitmises omal kuuli paest läbi. Nõnda oli õnn selle õnnetuma perekonna kaotanud. Roomast. PaawSti haigusest on nüüd «väljamaa lehtedes palju juttu ja telegrammid  tooivad sest agarusega teateid. Kindel on, et paawst ka influenza küüsi on jäänud, mis nüüd jälle üsna ligidalt mitmel pool möllab, aga tõsisemat tagajärge ei arwata asjal olewat. Rikka tõbi ja waese õli, ütleb ju «vanasõna kuul- 3 Saar l a n e 1892