TalurahwaS? kordas Leena. Ei, ma ei taha! See ei maksa midagi! Ei maksa midagi! hüüdis Paul, pool lämräõgid  Leena! —Ma olen juba kõik mõtelnud! Ma olen stnu KaStn kõik juba läbi teinud; nüüd on kõik otsa»! Kõik otsas! ägas Paul, peaaegu hingetu- Walt. Ma palun sind ircel wiimast korda Leena: WõUa minu kast wastn, tee mind õnnelikuks l Sa tead ju et ma süüd rikkas olen; ma -võin sulle kõik anda mis sind õnnclikukuS teeb! Mitte rikkus ega sara ci wvi minu südant Kvits: ütles Seens ja tahtis minema bakkata. - Pes! hüüdis Paul ja wärises kõigest kehast. Jumala Mrasr, «« olen leppmata! Pauli nõgu oli hirmus ja kole; korisedes tulirvad  veed fisick la suust kuuldawale. Pzmardus ci maksa midagi! ütles Leena Õige armastus ci lase ennast keveftgi ssits. (Järg tuleb.) Kassaseis olla praegus 1267 r. 77 kop. Süül juures olla suurem osa maja ehitamise  tarwis mincm materjal juba ära maksetud.  Üleüldse on Nowembri kuust 1392 a. kurttummade kooli hääkS 3221 r. 43 kop. sisse tulnud, millest 1953 r. 71 kop. wälja on läinud. Kuid see summa olla meel uue maja ehitamise kuludeks puudulik. Seltsi csimine mure olla siis selleks puuduwat  raha muretseda. Pärast seda tuli ametnikkude walimine. Eestseisuks waliti hrd. Landrati-Collegiumi sekretär A. von Güldeustubbe, praust R. Winkler, õpetaja Grohmann, aktsisi-inspektor L. v. Mickwitz ja H. Goritz. Rewideerijaks maliti hrd. C. v. Sengbusch, ülciu kooliõpetaja A- Nagel ja õpetaja Walter. Nõnda on siis Saaremaa  kurttummade kool ühe tähtsa sammu kõrgemale jõudnud astuda. Meie soowime ka omalt poolt tähendatud seltsile kõige paremat edenemist. Selle seltsi siht on kõrge Z Hakatagu siis ka rohkesti tema liikmeteks.  Seltsi liikmeks aStudes hakkab ju igaüks kurttummade hääks töötajaks ja see töö on kasulik, kaunis ja toob igale ühele auu. Siia olgu weel tähendatud, et liikme aaSta maks 1 rubla on jaj et seltsi kassahoidja hr. v. Mickwitzi juures, kcS Domgasse uulitsas Sengbusch'i majas elab, igal teisipäewal,  reedel ja laupücwal kellu 11—12 e. l. ennast seltsi liikmeks wöib üles anda. Saaremaa kurttummade hariduse andmise seltsile saab Kuresaarde haru-selts asutatud. Kohane arw liikmeid on juba kooS ning palme on juba kohalistesse kohtadesse saadetud. Riia aurulaew «Aleksander li" pidi 20. Aprillil Kuresaarest Riiga sõitma. Aga nimetatud aurulaew ei wõinud jäe pärast Riiast Kuresaarde tullagi, weel wähem siis Kuresaarest Riiga käima. «Aleksander 11" jõudis aga alles 22. Aprillil siia ja sõitis siit 24. Aprillil Riiga. Meie linnas on seaduseks tehtud, et „üleSostjad" turu pääl enne kellu 12 midagi osta ei tohi. Selle seaduse tõttu on mõned „uurgn lihunikud" tulised hädas. Katsuma  d sellepärast siis ka mõnesuguseid „wigurisi"  toime saata- Nõnda audwad nad sagedasti müüjatele juba hommikul wara käsiraha  kätte, et need oma kaupa mitte teistele ära ei müüks. Kuid meie agar politsei juhtub  enamisti niisuguseid toimetusi silmama ja selle järeldus on, et „sehwti" tegijate tarkus luhta läheb. 13. Aprillil algasiwad meil kaunis soojad sume näolised ilmad. 10. kunui 17. Aprilli k. p. jäi post Kuresaarde tulemata, sest et üle Suure wäina mitte sõita ei wõinud—  10- Aprillil awati juba Kuresaare parkis „Kuurhauses" puhwett. Selle „tähtsa" sündmuse auuks mängis linna muusika koor parkis—  Suur kurwaStuS sai siin hiljuti ühele lesenaesele osaks. Tema ainuke poeg, kes lecri-õpetuse ajal haigeks jäi, pidi temast igawcsti ära lahkuma. Surnu keha sai kaasleeriöpilaste poolt kodust kirikusse ja kirikust ragatkem käte! kantud- Kirikus laulsiwad Saksa koguduse kirukulanljaid matmise  ajal Eestikeelseid laulusid. Matmise kõnet pidas õpetaja Eesti ja Saksa keeles. Lahkunud oli EeSti wanemate laps, kais aga Saksa keelses leeris. Mitmel pool Saaremaal on heina puudust kuulda. Selle läbi on ka heinad hästi kallid. Mõned küsiwad koorma eest ligi 10 rubla, kuna koti täis heinu harilikult  20 —25 kop. maksab. Kaarma õpetaja hr. Ederbergi uuem raamat „Sõna ja Saakrament," mida 1500 ekfemplaaris hiljuti trükiti, olla juba kõik ära müüdud. Sellest on näha, kui armsaks rahwale nimetatud kirjaniku raamatud  on saanud. Ruhnlased tuliivad sell kewadel 15. Aprillil csimist korda Kuresaarde. Nii kui nad talwel kusagile «omalt maalt" wälja ei sõida, siis ei olnud nad ka mööda läinud talwel ette tulnud sündmustest midagi kuulnud- Nõnda saiwad nad ka alles nüüd weel kurwaStawat sõnumit Keisri Aleksandri 111 surma üle teada. Posti paet ei julgenud jäe pärast weel mitte nii wara wälja sõita. Saaremaa kurttummade kooli maja pidada sell aastal Augusti kuuks malmis saama. Kuida kuuleme, saada käesolewal Mai kuus Wändra kurttummade kooli direktor hr.Hõrschelmann Saaremaa kurttumma kooli kaswandikusid katsuma tulema. Kaarmaal. Ühel pühapäewal olnud K. kirikukörts üle seatud aja lahti, kuna seeS waljusti kisatud ja pidustatud. Kui kohane walla walitsus kõrtsi jälle korda jalule seadma läinud, hakkanud märatsejad walla ametnikusid kiividega pilduma. All on kohtu alla antud. Waljnlast. K. ja W.-L. wallawalitsused olla oma walla piirides ringkirja läbi öösese ümberhulkumise waljusti ära keelanud, ähwardadcs, et keelu üleastujad Liimimaa talurahwa seaduse tz 1033 järele «vastutamise  alla saamad heidetud. Nimetatud paragrahw määrab süüalustele maksuta tööde tegemisele ehk aresti alla 3—7 päewani. Eeskujulik kordaseadmine! Wana-Lõwe walla peremehed tahawad  omale ka waStastiku abiandmise seltsi tulekahju kordadel asutada. PöhjuS« kiri olla juba kinnitamiseks ülemale poole saadetud. Waljala kihelkonnas taheti ka, nii kui mujal Saaremaa kihelkondades, poöti talituses uuendusi ette wõtta. Kuid «viimasel  konwendi päül tehtud otsuseks, seda tegemata jätta. Mõndasugust. üs Prantsuse grahw tahab cnnaft Wcnemaal Sraloosida lasta. Ta on oma suurepäralise plaani „Nowvje Wremja" toimetuse!? ette pannud, keda ta lahkesti kaas:egelaseks ja wahemeheks kutsub. Grast nime es de Elcrico de Saint-Germmu ja ta elab Haute Loires. Grahw seletab oma kirjas, ct talle Wsne naesterahwad wäga meeldida, ehk La neid kunagi ei ole näinud, ja et ta „Nowoje Wremjast" suurt lugu pidada, mida ta ialgi pole lugenud. Ta Ta olla 27 aastat wana, põlisest mõisniku soost, iluZ mees, aga warandust ci olla tal nii palju, et sellega hästi läbi saaks. Sellepärast tahta ta loosimist ette wõtta, mille woiduks ta ise on. Looside arw pidada 1 miljon olema ja tükk 4 franki maksma, mida Wene nacsterahwade sekka tuleks wälja laotada. Nõnda oleks marsi 4 miljoni franki koos. Nacsterahwast, kes teda wöidaks,  tahab grahw wande ja kontrahi põhjal abikaasaks kosida. Kokku tulnud 4 miljoni pidada aga nõnda ära jaotatud saama: 1 miljon wöttab kallis grahwikene omale, teise annab ta oma abikaasale kaasarahaks, kolmandama miljoni saab „Now. Wrin" toimetus selle eest et ta loosimise toimetuse oma hoolde wöttab, ning neljanda miljoni lubab helde grahw häätegewaks otstarbeks ohwcrdoda. „Nowoje Wremja" annab grahwi herrale nõuu, ennast maailma hullumajades  olewatele nacsterahwastele ära lossida ja tänab temale lubatud miljoni eest auupaklikult. Sool on, kui teda korraga palju sisse wöctakse, suretaw kihwt. Inimesele toov 1 nael, hobusele 2—3 naela, sarwloomalc  3—4 naela, lambale 12—16 looti ja seale B—l 38 —13 looti tingimata surma. Soolaga kihistamine sünnitab loomade organiSmuses  kanget külma ja walu, selle järele tagumises keha-jaos rabandust js wiimaks 10 —24 tunni särele surma. Kaks iseäralist hobuseostmift ja müü- mist on Rakwere laadal korda saadetud. Esimisel ostmisel makstud hobuse eest rubla wershokist sabaotsast künni turjani armates, teisel ostmisel makstud 3 rubla eluaastast. Ülesanne Nr. 2. V. Millel'. a, a, 11, <i, e. o. «. s. g, L, e, s, !» i, Ic, 1, w, w, m, n, o, o, x, x, p, i', s, 8, s, s, s, t, t, t, u, il, li, vv, v?, ö. Neist tähtedest 9 sõna kokku seada ja pärast wälsatulnud nõuda ülemal olewate ruutude sisse seada, et püst- ja põikrida kaudu ühe Eesti ajalehe nimi ivälja tuleb. Nõuctaivad sõnad on: 1. Kirja täht. Z. Käsitöö riist. 3. Küla saaremaal. 4. Ewaugelist piiblis. 5. Ajalehe nimi. 6. Mõis Saaremaal. 7. Nädala päew. 8- Puu nimi. 9. Kirja täht. Õigete seletuste saatjate nimed saamad lases" aivaldatud. 1895 S aar l a ne