Tallinna Sõber M 44. Neliteistkümnes aastakäik Tallinnas, Talwekuu 5. Mwal 1392. Üleüldine aealelit Eesti rnhivnle mnal jn linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Matsad Tallinnas Lindfor«'i pärijate triikimajaS: aa»ta« S rubla, 40 Pool-aaStas I rubla 40 kan Koju eht postiga saadetud: , aastas S rubla pool-aastas i rubla 70 kop, Kuulutused maksawad iga rea ehk kelle aseme pealt s kop. Tellimised woetakse Vasra r Tallinnas - Lludfors'i pärijale trnkimazas. - PeterSurgis: S. Seelaudl, 54. Tartus - Laallmami. - Itakweres: ?. Auhs. - Paides - A. SeidelSera Kapsalus: H. Ksaberg. Lihnlas: K. Ulittner'i paadis. Wiklaudis: <S. Z. Aarsw i raamatupood. Uarwas: W. Põder. Mõrus: Prana Melrole. Wakllas. M. liudvlst. Auresaares- Tb. Lange» —Maal; kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab Balti«?!s, kirjad käiwod Baltiski (Baltischport llsmriSouiS-llopii. Register. Üleüldised sõnumid mggilnmst. Omalt limalt. Tallinnast: Wangide ihunuhtlnS. Wene riigi telegrafid.  Used maksud. Pvllnsõmimid. peastmiseks wee peal. Wene theatrid. Wene nigi ivitna-wabrilutest. Wälja uhutud kaubad. Õnnetus. Rakverest: Borki-piiha. Nurjatumad teuo. Tartust: Sõeawäe waslawõtmine.- Liiwimaalt. - Riiast. - Peterburgist: Hullu-tõbi. - Kõrgest ringkonnast. Tulekahju. - Ettelugeim,ed. Soomemaalt. Nrkolasewskist. Jekaterinodarist. - Odessast. - Astrachamst. Krimrst. Ntst)M-Nowgorod:st. Szagaremnd. Saratowist. Tema esi>nene sa wrimane jänese-saht Üleüldised sõnumid maailmast. Balti»k'tS Wiinakuu 26. pääwal Saksamaast. Soztaldemokratlased on hiljuti suurt jäleStusc-kära selle wasta teinud, et ükS Hamburgi Riigiprokurör ja üks Breölaw i kohluwanem ütelda julgenud, mida ka juba enne sagedast üteldud on, nemad ei pidada wale-w annet teutawaks teuks, waid koguni üheks auusakS teuks, kui seda erakonna ehk ühegi seltSlase heaks wannutakse, karta olla selle juures ainult seaduslikkusi ja kodanlikkust järgefi. Et see SozialdemokratlaSte  kodanlik usutunnistus on, seda näitawad nende aealehed, milles wale-wannet lihtlaseS kirjaõ ja ? «vaimustatud"  lauludes kiidetakse. MagdeburgtS on natuke rohkem  kui ühe aaSta kätkuS neliteistkümmend S o - zialdemo k r a t l a st wale-wande eest oma erakonna heaks, nuhtluse alla mõistetud. Seesugustes asjadcS on Soztaldemokratlased ja lesuiiltd ühemeelised. Wiimased ütlewad: pühitseb abinõuu", Sozialdemokratlased  ei ütle küll >pühitseb", sest , pühitsemisest" ei taha nemad ühtigi teada, teewad aga oma heaks ka kõiki, miS muidu kõlwatu on. Saksa Jdaafrika asumaade aegliseks KubernörikS, Freiherr von Sodeni asemele, on Freiherr von Schele saadetud. Kuulutuse järel jääda tema kuueks kuuks senna, sest nii kauaks on Freiherr von Soden ametlikult wahe-aega saanud,  arwatakse aga, et need kuuS kuud tema proowi-aeg on ja tema pärast seda Jdaafrika Saksa asumaade KubernörttS  nimetatud saab, kui oma osawust selle ameti peale wälja näitanud on. Afrika-reifija Freiherr von Eltz on sealt üht kirja saatnud, milles tema SakSlaSte õnnetust Kiltmandscharo juureS, kuS Freiherr  von Bülow langes ja pea kõik tema meestekond häwitatud sai, Dr. Karl Petersll sitükS lueb. See kiri käiS muidugi ka läbi kõige Saksamaa lehtede ja tegi palju kahinat. Juba enne räägiti mitmelt poolelt selle waSta; nüüd on ka langenud Freiherr von Bülow't õde seda teinud ja awalikku tunnistust annud, et seda õnnetust mitte Dr. PcterS't füükS lugeda ei wõi, kuida tema langenud  wenna kirjad selgest näidata. Freiherr von Eltz on hiljemini weel nende Saksamaa Jdaafrika «valitsejate nõdruse ja argduse üle kaebanud, keS Dar-es-Salaam is rohelisel laual pehmete toolide peal iStuwad ja sealt käsikust  annawad, miS kõiki aSju taktStawad. Pärast õnnetumat  kokkupõrkamist Moschi juureS on ohwitser von Manteussel  500 mehega wälja saadetud, ühes aga käsuga, ennast kõigist kokkupõrkamisest «vaenlasega eemal hoida. Tema on rahu pakkunud, aga waenlafed on teda wälja naernud ja tema on pitka ninaga tagasi minema pidanud. Asrtka kodurahwale pidata sõda pakutama, stis saada rahu. Hamburg'is on kholera lõppemas. Wiinakuu 30- (18) pääwal on neli inimest kholerasse haigeks jäänud ja ka eelkäinud pääwadel ei ole neid rohkem olnud. Ka neid wiimaseid haigekS-jäämtsi on arstid koduseks kholerakS tunnistanud ja pärast Heda et ole Hamburg'iS ega Altona'S keegi enam kholerasse haigeks jäänud. Oodati, et need linnad pea tõvest puhtaks kuulutatud saamad. Kustria-Angrmnaatt. Ungrumaa MiniSterium ei ole mäleStusesamma-lülide pärast mille ametist taganenud, ei MiniSterium üheskoos ega ka ükS selle liigetest ole ennast ametist lahti palunud. Pahandust on Ungrumaa uhkete rahwuslaSte tõrelemine Keisri jaureS ja Ministrite juures küll lmnud, aga MiniSteriütni taganemiseks olla teist põhjuseid  tarwiS. Kõige suurem pahandus Ungarlaste rahwa- saadikute üle selle aSja kohta on AuStria ohwitseridekorpuses,  niisamati ka Honved-seltstde peale, kes omaS nõuuwõlmiseS mäleStusesamma-pidu teiseks korraks jätta, seda koguni Lehekuu 21. (9.) pääwa peale, selle mälestuse'pääwa  peale määranud on, kus Ungarlased aastal 1848 Ofen'i linna sisse wõtsiwad. Ohwitseride keskis arutatakse, kuida seda soldati-auu teutamist tasuda tarwis läheb, mille tasumist Ungrumaa Rahwasaadikute- maja poolest ühegil wiisil pakutud ei ole. Ungrumaa MiniSterium  püüda, hirmu pärast oma asemete eest, sõeawäe ühist etteaStumist selleS asjaS küll takistada, sõeawägi loodab aga, et Keiser Franz loses ise seda tasumist toimetab.  Nagu tasumiseks Reichenberg'i Kogudufe-nõuukogu  lahutamise waSta, kuS Sakslased esimeses joones Sakslased ja siiS wast Austrialased olla tahtsiwad, on nüüd ka Woldnian'i Koguduse-nöuukogu ära lahutatud, kus Tschechilased esimeses joones Slawlased ja siis wast Austrialased olla tahtsiwad. Galizia Maa-nöuukogu on kõikidele KoguduSte-eestseisuStele  Wene piirel ringkirja läbi käsku annud, uurida, missuguste majapidamise, politika wöi seltskondlikkude põhjuste pärast wäljaräudamtne Wenemaale wiimasel aeal uii kangest kaswanud ja ülepea tähtsaks saanud on. AuStria poolt kinnitatakse peale selle, et rohkem wälja rändanud ei olla, kui umbeS 200 inimest ja nendestki olla palju juba jälle tagasi tulnud. Sõnumitega Wene poolt piirrt ei lähe see kaugelt mitte kokku. Mitmed talupojad  ja üks Galizia kirikulaulja on kinni wõetud, kahtluse  all, et nemad kihutada ja eksitada. Wiinakuu 31. (19.) pääwal on Pest'i ligidal üks kiwi selle wagoni-aknasse wisatud, kus MiniSterpräsident Graf Szapary seeS ja ennast natukese aea eest aknal näilanud  oli. Tugew akna-ruut on lõhutud, häda ei ole Graf Szapary mitte saanud ja kiwi ei ole wagonis mitte leitud. Arwatakse, et see mitte kippumine Ministerpräfidenti  elu peale olnud ei olla, waid ainult üks meeletu koerustükk. Wien'is on üks inimene kholerasse haigeks jäänud ja ära surnud, mis nii palju kahinat teeb, et pea kõik rahwuSltkud tülid ja pahandused selle üle unustatud saawad. Pest'is jääwad igal pääwal järges 20 künni 30 inimest kholerasse haigeks ja surewad läbistikku 10. Wiinakuu 30. (18.) pääwa peale määratud Antisemitlaõte  koosolek Kalksburg'is, millest ka andine Saksa KeiSrikoja-kirtkuöpetaja Stöcker osa wõtma pidi, on kholerahirmu  pärast ära keelatud. Ruthenlased Galizia's oliwad üht Talupoegade-nõuukogu Zbaraz'isse kokku kutsunud,  talurahwa häda ja «väljarändamise arutamiseks. Walitsus on seda kokkutulemist ära keelanud. Daaniinaall. Selsamal aeal, kus Saksamaa uue söeawäe-korraldamife plaan ilma Walttsuse teadmata ja tahtmata ilmutatud on, ja kus Rootsi Rtigipääw söeaiväe uue korraldamise üle maa kaitsemiseks nõuu pidama kokku tuleb, on ka Daani Sõeaminister, Kindral Bahnson, üht plaani sõeawäe uueks korraldamiseks ja raudteede ehilami, seks, kuida neid maa, iseäranis aga pealinna Kopenhageni kaitsemiseks tarwis olema arwatakse, ette pannud. Iseäranis  suurtüki-wäge ja pipnirisi tahab Sõeaminister rohkendada. Kas Folkthing seda wasta wõtab, see on muidugi weel teadmata, aga Taanimaa Walitsus on juba raha ilma Folkethingi lubata, wälja andma harjunud. Taanimaalt saad tulewal kewadel uurijaid kaugetesse Põhjameredesse saadetüd. Selleks on üks uuS laew puust ja terasest ehitatud ja Wiinakuu 27. (15.) pääwal pidulikult  wette lastud. Juba enue tuttaw Fridtjos Nanseu, kes paari aasta eest suuskadega põigiti üle Grönlanõi käis, saab juhataja selles kardetawaS ssitns olema ja tema abikaasa, keS iema kaasa läheb, tallitaS laewa nendanimetalud  , ristimist", lõi ühe Champagne-witna pudeli laewa steweni wasta katki ja andis laewale nime ,Frem" (,Edasi"). ,Frem" on kolme mastiga schooner ühe tugema aurumaschinaga, on alt 31 metrit, laelt 39 metrik pitk, kõige laiemast paigast 11 metrit lai ja kannab 530 tonni. Süsi wõib pFrem- 100 pääwaks ja 12 meest suure meestekonnale moona kolmeks kuuni neljaks aaStaks kaasa wõtta. Purjude all on laewa kiirus 3 künni 9 sõlme. Häda-aeaks on kaheksa sõidu-nöuud kaasas,  mis kõiki meestekonda ja moona ja wett mitmeks kuuks peale wõtta wöiwad. Lehekuu hakatusel tahab Fridtjof Nansen omale raSkele teekonnale minna. Ametist heidetud Amertka Konsul Ryder on warguse, pettuse ja walekirjade-tegemise eest kaheksateistkümmneks kuuks tuhthoonesse mõistetud. Rootsi-Norramaatt. Arutamised Rootfi-Norra sõeawäe uue korraldamise ja rohkendamise üle algawad Riigipääwal Talwekuu 20. (8.) pääwal ja saada ligi kaks nädalit keStama. ühes saab seal siiS ka Stockholmi, Christiania ja Gothenburgi kindlustamine ja ühe kindlustatud laagri ehitamine selle kolmnurga keskpaikaS arutamise alla wõetud.  EttewalmistamiStega söea waSta ei taha weikemad riigid suurriikide taha jääda, et wiimased neid wahest kardetawa suure Europa-sõca aeal ühelt ehk teiselt poolelt omaks tallermaaks tarwitada ei wõi. Ingttsmaatt. Durhami sütekaewanduste - töölised  näiwad oma ,rahwamehi" ära tunnud olema. Ühes suures nõuukogus, kus 41 Mv meest koos oliwad, on nemad ennast suure healede-enamusega selle wasta tunnistanud,  et kaheksa-tunnine tööpääw seaduslikuks ja sunuitawaks  tehtud saaks. Selle wasta on umbes 35,000 healt olnud. Talweknu 1. (Wiinakuu 20.) pääwa öhtal põrkas Edinburg'i ligidal üks kiir-rong ühe kaubarongi  wasta. Mitmed kiir-rongi wagonid saiwad killutatud,  mitmed läkstwad põlema. Surmatud on 13 inimest nendest mitmed ära põlenud. Uganda asjust on Lord Salisbury kinnitanud, et temal iialgi nõuu ei ole olnud, sedamaad maha jätta. Kas Inglis Zdaafrika-selts senna jääda ehk sealt ära minna tahtis, see ei olla tema ast olnud. Seltsile abiraha määrata ei olla enne wõimalik olnud, kui aruanne raudtee-plaani msetmise üle Inglismaale  jõudnud on. Kapitän Lugard on nüüd Uganda'st neljandemat aruannet saatnud. Süüd kõikide sealiste segaduste  pärast lükkab tema uueõte Katholiiklaste peale. Hakatuses olla nemad seda isegi tunnistanud. Kuningas Mwanga olla kibedat kaebtust Piiskop Hirth'i wasta tõstnud; Katholiiklased olla teda surmaga ähwardannd, kut tema tagasi tuleks. Prantsusmaa preestrid olla salaja valju sõeanistu Ugandasse toonud. Tülid KatholiiklaSte ja Protestantlaste wahel olla teda pea ühendust Mohamedanlastega  tegema sundinud. Wast siis, kui tema Mohammedt usulist peameest Mbogo't Kuningaks pauna ähwardannd, olla Kasholiiklased Mwangall wälja annud. Selles aruandes annab Lugard ka sõnumit Emin Paschast. See olla tema poolt abi palunud, kui temal ainult 19 meest oli ja ka nende keskis rõuged walitsefiwad. Tema, Kapitän Lugard, olla Emm Paschale Sudaneslafi appi saatnud, mis neist saanud, seda tema ei teada. Kodurahwaft  Emm Pascha wasta wihale kihutanud ei olla tema mitte. Lord Churchill pärib awalikult, et Uganda maha jäätud saaks. Afgyamstani Emir on jälle iseweeliseks  läinud ja ei taha Kindral Roberts'it mitte wasta wötta, kuida tema kord lubanud oli.  Ballimadrimas,  lirimaa Kiidare grafkondas, on Politseiametnik  Ptlkington Polilset-ametniku ,Rogan, tema abi-