Tallinna Sõber M W, SeitsmetMkZmneõ aastakäik. Tallinnas, Paastukuu 47 pääwal 48V5. KleStdine aesltht Stdii kl»h«alt Wsal js li»»»hes. Tuleb ükskord nädalis wa!ja> Maksab TaNnnas jiwÄsorsU pärijate trgkimsjas : aaStasj A r-zbka, Äy kop.— Posl-aaSKZ 1 rubla 40 kop Koju ehk PMiga saadetud: aaStaS! ........ rubla psol- '.aStaa ................ 1 rudko 70 kop. KumkuiKsed iga rea ZHS kesse aseme z»mtt S Bsp- Tellimsssd wö«ta?fe wtZslK x TaN«aas: Li«dfars'i KärijsZe lrüN«aMS° PeisrSßrglsz K» Seskmzdk, c)HKv.sp>u:».-> ?« 54. Tartus; Laakmau». Milweres; I° A«Zs. Paides; A° Ssidswsrg.  MMlvs:  H« KoWerg. LMkas; K. Aüttaer'-. poodis. Mlstmdis: J, K«rs«'l ja K. «Leokene raamatukauplnsed. Yarwas: W, Põder. WSr«s: Prmm Mskross. WaMas: M. Rudskst. Kmelaaõ ' TS-cLasss- Msat; knidn .-ftärMls kNAwtlltse. WaStaja redaktor W. F. Eichho rn. Zl.,b B-ltisns, kirzsd käiwad Baltisn (BMschxort LAÄM«»S.Mx«.) Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast z ,/Olewika" ja Westtüku"  kirjad koolmeistritest ja karskusest. Bivstatcks. WÜWitus raudteel. Pahaieud. ! Aaltiskist. Maalt. Narwast. -- Liiwimmlt. Kihnu saarelt. Jurjesist. Aibawist. j Peterburgtst. Soomemaalt. Warscharvist. Fsstswast. Batust. Charkowist. KijeWist. Üleüldised sõnumid maailmast. BcittiskiZ, Paastukuu S. Pääwal. SaksüNKKlt. Keiser Wilhelm sõitis Paastukuu 1. (KüüMZM 17.) Pääwal  teenistusesse  kutsutud noori Meremehi vammtsUW, ja pidi sealt Helgolandllsss sõitma, ei peasüüd aga kõrge l«Mk samsi maale, sõitis sellepärast BküMsbiltteiMe, wesiwarsWaid üle waatamK ja pidi sealt BreMeNhMmMe,, sõitma. Keisrikojas saab SumwüH Aleksei Mchailowitschi surma Karast kaheksa pääVa leiKK-riideid kantud - ---- Würst Bismark'!  termis oli Viimasele sõnumite järel sige hea, tmm pidi aga tuas olema, sest wärske öhu sess o« temale ikka kange silmKnän-waln tulnud mille all tema ülepss juba kaua ja raskest tmmatüNUd on. Waua! Würstil on hirm, kas tema ka asid s»mi MU-MdmA wZlja tmmatada Võib, mida temale kõigelt Saksamaalt Valmistada tahetakse.  Sel korral tahetakse Würst BismarN sündimisepaäwa  kõige Saksamaa rahw us-pidu? s teha. Sakssu- Weimar-EiMachi Suurherzogi-riikis on Usk antud, sel pääwal küikdes koolides Würst BismarN suuri isaMaa heaw tehtud teeni?tust äm seletada. Wäga salju linnast saadawad temale Auuksdaniku-diploMifi, kes ftds semi meel teinud ei olnud, nende ksskis Zs i k Tütz - ringeni linnad. Mona's saab üks Mälestufe-s«Mmas ehitatud. Uhkeid ja kalleid kingitusi saadetakse mitmeist paigast, hõbedast, kullast ja kõiksugustest kmsttõZdest, Olden- Mgi SzzMtzerZogkoMKst. nimelt üks tamme°parg hõbetorudAga,  ja Põllumeeste Poolest kaks tSug--täk?u. Kuids juba kirjutatud, sn wana Würst MitMeid sMtekondasi hiljemini  tulla Palmud. Ssda Mdimad ysed Muidugi, ikka on aga Friedr!chsmh'es sel pääwal nii Palju kahinat karts, et see üle rauga-jõuu käia wM. Darmstadti Snnrherzogi-K.rayK on PaMukM 11- (Küünlakuu T 7.) pääwal ühe weike PrinZeW saanud. °— HaNburgW lWwad 2. (Küünlakuu 18.) pääwal 2 ohwit- Mi, 6 Mterohtyitsm ja 94 meest aurulaewa Wörmann" Peal Lõunelääm-AMa teele, fealifels kaitsewSele  abiks. -- Nurulaew mis liwa-mhu peale kinni jooksnud oli, on wsolN-aeal oma abiga lahti Peasüüd  ja Hamburgi sadamasse tulnud, ilma et lasti kergitada  tarwis oleks läinud. LübsiM on Ms! waZtu Paastukuu 4. (Küünlakuu 20.) paama Hamburgist tulnud .titrong wakshallisse sõites roopatest Zarganud. Kolm waggonit saiwad ümber Paisatud. Üks reisija on raskest, kolm kergest Vigastatud- Flensburg-Kieli rongis on Paastukuu 7. (Küünlakuu 28-) Pääwal kauges lumetuis' kus mõlemad maschinad Maasßhüll'! juures roopatest tärganud.  Waschina- juhataja sai raskest, kütja kergest wigastatud. DaammaM. Wene Keisri uus yachtlaew Mtanard" mis ÄoxenhagmllD Burmeister ja WainS'! werftis chita-- tud on, sai Paastukuu 10. (Küünlakuu 26.) pääwal Kuningliku Perekonna, diplomaMa-korpuse ja auukandjate ltgivlemise! suurtüki-mürinaga wette KMud. Rostowi aurulaew »A!ice", mis kolm nädalit Nakkehovedll juures, Seetandl põhjKpoolises raadas, jea sees kinni olnud oli, sai Paastukuu 7. (Küünlakuu 23.) Paamal ühest peast- Mifs-aurlllaewast Helsingõri sadamasse wiidud, wähesete wälisste wigadustega. ldõsel wasta Paastun 4. (Küünlakuu  20.) pääwa on .Alice" jeapankade wahel suures hädatz olnud. Meestekonnal sundus toitu, keS siiski ZAd ja pääwad tööd tegema Pidi. Paastukuu Z. (Küünlakuu  21.) Pääwal sõitis HmgZ'sfs määratud aurulaeV Motnia" Kopenhageull sadamast wälja ja läks lõuue aeal Dragoerttst mööda. Kõune poole oliwad laewasõidud Kopeuhagenttst lahti. Paastukuu 10. (Küünlakuu 26). pääwa! tülimad 4 amulaewu KopenhngTni saadmnaZse js 4 jookfiwad wälja. Kopenhageni ja Hefingöri wahel oli laewa-tee jea sisse raiutud. Järgmisel pääwal sõitsiwad Z aurulaewa ladi . Suure Belti lõuus poole. Laewasõidud sliwad sellega awatud. Nooist-Norramkali. Kuningas Oskar ja Kronprinz iuliVsb Paastukuu 2. (KüZMkmz 18.) pääwal Norramaalt  StsAHMlMse tagasi ja samad sume waimnstu.fsgs  Vasta wõstud. WskSHMs Mwad Riigipääwa mslemiie tubade liikeb pea ?õi? kokk« tulnud, niisamati?a Kuningakoja-sMetnikud, kohtule. maaWae ja merewae ülemad  ju Palju ülemast seisusest, naMsmhwaib liluKmM- Sega Rootsi märwides. Kui rong sisse sõitis, siis hõis-- kafiWüd ksik RiZgipääws Pealttus Mäsidsnti Kuninga-' terwise wäljahüüdinise Peale. WakShalli suurel pwM terstasiwad paksud rahwahulgad Kuningast waimMMd röõmu-hõiskamisega, niisamati kõigel teel kuuni Wossim. Rootslased on sellega oma rõõmu Kuninga talliiuste üle Norramaal üles nMüWd, kus lahutuse-erakonnad ikka edasi kiustlswad, kellele Ktmmgas aga mitte järel annud si ole. üleüldised sSMMId maailmg teiStsA jagudest KMMs ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jatma. Tähtsamat Uudist ei ole ka kusagil ette tulnud ja omamaa asjad on se! korral iseäranis palju mmui tcmmtamw. Chins- Zapani ssda keZÜs mdissl wiisil sdafi. lapmüaM wõtfiwad ühe linna teise järel CHWIMe käest ära ja kõrjusiWad kõik nende pealetungimises tagasi. Mei-haiwei  juures Võidetud China-sõealaewad sliwad juba Ia- HKKllsse wiidud. Chi!aa Keiser oli Li-Hung-Tschangll!e ZZik tema endised auuuimed, tähed ja chted tagasi annud ja ZapaullZse, piiramata Võimusega lepitust tegema saatnud.  Seal on teda aga ligi kolm uädM oodata Palutud,  sest enne ei olla aega teda wasta wötla. Siiski loodeti, et rahu tehtud saab. Chim jõuud nmb täißie otsaS olema. Omalt maalt. TMMa'st. Mishki Westxi?' wõtab jälle kord osa Eesti rahWa-ksolmeistritest, kellele see leht Vabastamist kogudusest soswib, nmda st ka koolmeistrite palk edaspidi mitte koguduste poolest ei pia määmwd saama, maid ülemalt pooleli. Mishki Westnik' tnetab ennast sell? pärimise jumes ühes W-Mmistega /.vanade koolmeisirs"  roaZta, keZ Veel Meie endistes KovlmZistrtts-seminarides  ja Kihslkonng-ksolides kaswaiatud on. MlsMn' peale ja paneb selle kirjadest mõnda ette. Meil ei ole mitte Võimalik olnud seda Mlewiw" nmmei leida, kust need kirjad wõetud on, meis piame sellepärast MWi Westnikku" Mkift niipalju usaldama, et mid kaeblusi selle lchs järel oma lugejate letts panema. Need kirjad olla , koolmeistrile" poolest Mtewiknle" saadetud ja neis kinmtakse  tõe ja iruuwuse naul ja keelel: Tahta üks koolmeister oma koha peale jääda, siis pidada tema talupoegadega lakkuma ja KkZ koolmeister, kes ennast kaMuse-MkMÜse poole heitnud, olla kiustleMiste Mi omast ametist lahti saanud. See olla N a kwere ümberkaudu olnud. Sellest eMtulemissst on üteldud! Miipm kui tuttmvaks sai, et koolmeister mitte ei juua, waid koguni üht Karskuse-ftltsi asutada tahta ja et temal juba korda täinud olla, mõned inimesed selleks wõita, tõusis kõik kogudus tema wMa üles: teda hakati laimama  ja lõppeks Võeti teM palk ära. Koolmeister ei wõtMd ennast aga Mk! ametist lahti, loowfes, et oma jsuga läbi saaks. Siis hakkamd mammad oma lapsi taga kihutama, et mmad mitte si Spiks, et sellest üht ettMämMst ZZids, ksolmeisin hooletNse As ametis Zmdata.  Kui ka ses ai tanud, siis olla ühe kooliga ligemas sidemes seismas mehe Poole pööratud (Ms kirikuõpetaja pools?" küsib Migasche Rundschau"), kss Ma asja läbi kuulamata Koolids-inspektorit MluKud, koolmeistrit KMstisi lahti lasta, keS seda Mlewiku" kirjasMtjs fõKumi järel ka teinud olla." Üks j,'Olewiku 6 isme kirjasaatja HtleS: üks koolmeister ZiMitaZ, /ahwa sstmme pärimine koolmeistri poolt olla ---- et tema jjooma PiaS, sest sinult ses wõida rahwa sõber olla, kes joob." SZZ koolmeister olla seda sellega põhjustanud, et koolmeistriks endine pslw seesugust abinSuust  tmwitanud olla, mida mõistmata ja harimata inimesed  tarwitawad. Bõppeks olla MlswikÄe" Wõm ja Parim Maakondadest kirjutatud, koolmeistrid oks kõrtside Wõemd, ja olla küsitud: piawab rahwss M lapsed  seesuguste meeste käest õpetust usku? ja s«fM Zlus ssaiKa? Kas si pidada Nemad mstieMa: ise ei usu ühtigi ja ei tee mitte muda, kuida Sina räägib, meis ei iw ka, mida uskuma ja tegema piame.^ Selle juure tähendad Migaschs RuMchau": nüüd küll lausete kormtsmisest. /MM Wsst-- NiZnl" M üks tZhelsWndaw anne, omast kohast häid asju põhjustega tuetaba, mis wägiwalla ja umbtöde stsMplet oma olsa-ess kanNSWKb. Kes on need /Dlswiku" kirjasasljad,  kslls stsusiemise pmle z,Mshki Wsstnik" nii suuri rõhku paned? Need on Needsamad koolmeistrid, keõ umbe juitubs järel seesuguste asjade all km«taMd M ja wuMtawad,  M kes sellepärast seda mutu tegu (ZnfÄMie) tee-- Vad, kõiki endist ksolmeistrite-põlwe, kulda ülemal  üles pandud, kui lMyjaw kahtlustada» KeS ütleb siis MMi et neNdest MsMNdud põhjused, miks nemad ametiSft jääda si wõi, tõega ühte lähemad? Meie sMÄt Poolel! mWgms, st med põhjused k«wu-pN «tts rebitud sn, ja ssda msestsest, kes Neile kätte tasuda ei wõt, kellest nsmsd Zõikis omas j, ära tuuuud su. Mitte-lahMMMwad koolmnKrid kindla palgaga, ses oleks selle tsnu paeleus. ParaZu Mms meie tumistsMa, lasewad need „OlsWikule" saadetud kirjad sügawast meie nüüdse Maakooli-asja siss? wsadatE, mis mitte rõõmustaw e! ole, sest endine pslw" ei oleZs mitte seesugust abi«õuufl  tarwitmud, üht asja kahtlustada, mis seda mitte ei teeni." Seda kirja oli Tallinna Zsitmg" sms Nr. M sess. EsNsspääMal, KÜün!a?« S. Pääwall, üles wõtnud. See lch! on uüüb sUg Nr. 34 sees Küunlakuu 10. päZwast  järgmise kirja Kadrina kkiwõPZtaja Z. käest, üles wõtnud: Meie mwZtatud lehe GsMaspZZWaMumrss Nr. M seisad üks Westniku" meie rahwa-koolmeistrite  kohta. PshjuZmSteliw (prmcielle) amtsMife peale kooweisiri-Kalga Muutmise As, mis kirjasaatja soowimist mööda edaspidi mitte enam kohalise Koguduss-waMsyse nõuuwõtmise külge ei pia köidetud olsma, tuleb üks põhjustamine,  mis mõnest MlKwiw" toimetusele saadetud kirjast Võetud on. Mina sleu õnnelikkus seisus üht neist kirzadsst, mida Mishki Westnik» iseäranis oma pghmsmMMkude (pricipielle) arutamist-' tugipmgsks wälja walinnd on, wsimuft tühjaks teha ja rõõmustan ennast selle juures kinnitada wsima, et Migaschs Rundschau" ülema kirja matamiM juba üleüldiselt seda, mis õigeks leidnud on. tähendust juure lisades, med kirjad tulla meeSSs poolt xkss teisiti neile kätte tasuda ei Wõi/ kellest nemad Zsitts omas MumM" ära tuutud on." Wanad olla joodikud ja liiderlikud olnud, uued näidata  Ms waSta üht uut maimu mis Ms mõtte sisse