tanud, kes wägiwalla pärast Belgia tööliste waSta nuhtluse  alla Mõistetud saiwad. See on muidugi Belgia'S wäga pahandanud. Belgia'3 peetud proteskmeetingi üle pilkawad Prantsusmaa lehed. See olla ÄUsriuua trsrrronsl  (joodiku-hulluse) tuju, Prantsusmaa wõida seesuguste  käratsemiste peale ainult põlastusega waStata. Parlamentt-litge BaSly tahab nende tülide üle ParlamentiS  juttu teha ja nimelt pärida, et mäekaewandufed rahwuõliku  kaitsuse alla pandud ptawad saama, milleS wõeraSkele  niisamati tööd ega teenistust ei anta, nagu raudteedel.  Wöerad, keS seal nüüd tööl ehk ametis on, pidada ainult fiiS paigale jääda wõima, kui nemad ennast nakuturalifirida,  s. o. Prantsusmaa kodanikkude sekka üleS wõtta lasewad. Senator Tolain tahab ette panna, et mäekaewanduSte ja raudteede direktorid Riigiwalttfuse poolest nimetatud saamad. Sõnumid, mis Prantsusmaa  Indiast tulewad, on wäga mitmekesised ja segased. Marseille kaudu on Khiina'st sõnum tulnud, et Prantsusmaa Konsulil Mong-Tse'S korda läinud olla, selle Khiina Kindrali ärakutsumist toimetada, keS Tonkingll piirel kommanderiS ja PrantSlaSte wastane oli. Ühe teise sõnumi järel olla kõik Monkey file-maa KhiialaSte pealetungimisest  hirmutatud. Palju külast Annam'iS olla wälja rööwttud. Than-Khe kindlus olla 1500 Khiinlasest ümber piiratud. Parlamentis taheta settest juttu teha ja Ministreid  kimbutada. Pahade sõnumite pärast rööwli-salkude üle Tongking'iS, on Jndo-Khiina Kindraikommandant Kindral Reste sealt ära kutsutud. HsiSkawate wvidusõnumite  peale Dahomey's on see wilum sõnum tulnud, et Oberst Dodds'ile 500 meest appi saata tarwiS olema on arwätud. Selle paiga peale, kust Dahomey sõeawägi moona saab, tahetakse kahelt poolelt tungida, Oberst DoddS'i sõeawäe poolt ja Senegambia poolt, kust abiwäge saadetud  on. Wiiuakuu 14. (2.) pääwal seifis Oberst Dodds oma sõeawäega Koto jõe ääres kantfideS, 2 kilometrit Kotopa'st, 2 kilometrit Abomey'st ja 3 kilometrit DahomeylaSte  kantsidest eemal ja ootas seal abiwäge. DahomeylaSte  wasta tarwitatud milinit-bombid on nii hirmsast mõjunud, et inimesed otse puruks lõhutud saiwad. Ma d a gaSka r' i s olla aSjad wiimaSte sõnumite järel rahulolemiseks. ASjadest Prantsusmaa ja Marokko wahel kirjutati kord, Prantslastel olla nõu Tuati kõrwasaarest  Marokko'le jätta, nüüd kinnitatse Paris'ist, selle peale ei olla mõteldagi. Prantsusmaa saadik Marokko's, d'Aubigny, olla peale selle seal wäga hea järjega tallitanud.  Sultan olla kõiki ettepanekuid waõtä wõtnud ja kaubaajamise ühendus Marokko'ga, mis pea alla kirjutatud saada, olla Prantsusmaale wäga kasulik. Hiljemini on jüllc kkjuwtud, Pr«tttsl«Stc Ivoluius Tuall rorwesaareoes olla täieste otsas ja d'Anbiguy püüdmistel Marokko Sultani  jumes ei olla mingisugust järge olnud. Niisamati kiideldakse Paris ist, Lieutenant de Brazza, keS oma kaaskonnaga  Lääueasrika rannast Tsad-järwele läkS, jõuda heaSte edasi; teiselt poolelt tulewad aga sõnumid, et tema koguni mitte edafi ei saada. Heinakuu lõpul olnud tema Bania'S ja saatnud sealt kaks meest kirjadega ette, keda aga kodnrahwaS ära tapnud, keS ka juba Founeau rongi häwttannd on. Siis saatnud tema mehi pohjaida poole, kes aga üht MohammedanlaSle asutust ees leidnud, kellega Prantslased kokku põrgata ei taha. Koguni ettearwamata olla, kaS ja milla de Brazza Tsad-järwele jõuab. Mitmed Parlamenti saadikud on Eym'ile! AuStria's tänukirja  saatnud, tema wõitlemise eest Kolmriigi-ühenduse wasta. St. Denis'eS on Anarchisttased Wiinakuu 21. (9.) Pääwal nõuukogu pidanud aga wiimakS kiskuma läinud. Rewolwri-kuulidega on mitmed haawatud, nende keSkis ka üks shandarm. Neli Anarchistlast saiwad kinni wõetud, nende keskiS oli ükS Sakslane ja ükS Italialane. Puteaurs olla jälle suurtüki-laengeid waraStatud. Wiinakuu 19. (7 ) pääwani oliwad Prantsusmaal ülepea 3104 inimest Jürikuust saadik kholeraSse ära surnud. PariS'is.Wavre's ja Marseille's keölaS kholera weel edast, kui ka õige nõdralt. Endise ,3samaa-liiga* asutaja ja efimeeS Deroulede, kes omal aeal nii suurt kära maailmas  tegi, olla hulluks läinud ja seiSta oma CroiSsy schloõfis wahi all. Nalm'st. Kuningas on korpuse-kommandörile Florenz'iS,  Kindral Driquet'le käsku annud, Keiserlik Kõrgust Suurwürsti Sergei Aleksandrowitsch'i ja SuurwürSti-prauat Jelissaweta Feodorownat tema nimel teretada ja nende auuteenistuses olla. Livorno' S on SõeaminiSter Ptllour Wiinakuu 20. (8.) pääwal ühel walimiste-pidul kõnet pidanud ja seletanud, et sõeawäe-kulud Jtalia'S mitte kaswanud ei ole waid kahanenud. Kui tema Söeaministriks  sai, siis olnud need kulud 265 millioni liira peale määratud ja tõe poolest on weel rohkem wälja antud, nüüd saada 246 millioni liirat määratud. Wähemaga  läbi saada ei olla wõimalik. Kolmriigi-ühenduS ei mõzuda Italia sõeawäe-kulude peale; jääkõ Italia üksi fiiS läheks maa uõlatawakS kaitsemiseks weel rohkem tarwiS. Kuida sõeawägi nüüd korraldatud on, wõtda see kuuS künni seltse pääwa waremini wäljasaatmisekS ettewalmiStatud  saada. Kahe-aastast teeniStuse-aega rügementides maksma panna, ei olla weel wõimalik, tema tahta aga ParlamentiS üht seadust ette panna, mille järel keskmine teeniStuse-aeg rügementides fiiSki kauemini ei ieSta. SveapüSfid,  miõ sseawäele aaStal 1870 antud saiwad, olla nki head, et sõeawägi nendega julgest iga teiste sõea. püsside waSta wälja minna wõib. Kõik riigid parandada oma sõeariiStu, Ztalia olla aga selles teiste ette jõudnud, nende wahetamist uute waõta ei olla ettenähtatawal aeal tarwiS. Minister tuletav lõpeks weel neid wiimaseid ettetulemisi meele, mis Italia auu kõige maailma eeS weel tõstnud ja näitanud, kui kindlas sidemes rahwaS Walttseja-kojaga seisab.Wituükuu 21. (S.) paamal on hirmus keeriuul poole St. Perati linnast Gardinia saarel ära lõhkunud. Senna saada ei olnud wõimalik, ainult ükS shandarm peafis läbi puru linna sisse. Esimesel pääwal leiti 63 surnukeha, arwati aga. et peale 100 inimest surma saanud on. TäieSte lõhutud on umbeS 300 maja, nende keSkiS ka linnamaja. Kahju wara poolest on wäga suur. Sõeawägi oli surnute matmise ja elawate peastmise kallal tööl. Seesama m,arUuu! on ka suurt uputust teinud, raudteest ja telegrafist lõhkunud. Decimo'S on kaheksa maja lõhutud, ElmaS'eS ligi sada ja ASsemini'S kippustwad ?a ligi sada maja fiSse kukkuma. Senni teati kahest surmatud inimesest. greekamaa tt. Keiserlik KörguS Suürw ü r st Auu > järjepärija jõudis Wiinakuu 23. (11.) pääwal Atheu'iSse ja sai rahwa poolest waimuStusega teretatud. Kuninga-paari hõbepulm ad saiwad Wiinakuu 27. (15.) pääwal wäga ilusa ilmaga peetud. Linn oli Greeka, Weneja Daani lippudega ehtetatud. KathedraliS oli pidulik Jumala-teeniStuS, millest Kuninga perekonna liiked ja wõeramaa Saadikud oma kõrgemate ametnikkudega osa wõtfiwad. RahwaS teretaS Kuninga perekonda sõidul kathedraliSse suure waimuStusega. Wiinakuu 26. (14) pääwal on Kuninga? Prantsusmaa Saadikut pidulikult waSta wstnud, keS temale Präfident Carnot' kirja tõi. Prantsusmaa laewustiku pealikud oliwad maStawõtmise juures. Tüli Rumä«ia'ga päranduse aSjuS keStab edafi. Poolametlik leht „Aste" päärib üht üleilmlist  wahe.kohut selle aSja seletamiseks. WalitsuS on Greekamaa asjatallitajatele wõeraStel maadel ette kirjutanud,  kohaliste WalitfuSte tähelepanemist selle tüls peale juhtida, mis ju igale teisele riigile ka olla juhtuda Võinud.  pannakse seda karedust imekS, millega Greekamaa poolt seda aõja nii järsku ajama hakati. See olnud ju Rumänia S nõuupidamife all, wiiwinud aga selle läbi, et mõned Ministrid suwisel wahe-aeal olnud, ja saanud kohe jälle ette wõetud, kui need tagasi tulimadu Mitmelt poolelt arwatakfe. et sellel tülitsemisel ükv kõrwaline otstarbe on. Keelatud ei olla seda päran? dust ju Greekamaale mitte, waid ainult Rumänia kohtute poolest läbi kuulatud, kaS mitte ZappaSe sugulastel Rumäuia'S õiguS ei ole, tema testamenti tühiakSmSistmjst pärida, kuida nemad seda kohaliste kohtute eeS teinud on. Serkkost. Kippumine endise MiniSterprästdent Paschitsch'i  elu peale olla läbikuulamiSte järel tühi kära. Politset-amelnik Mtloje olla 306 metrit tema tõllast eemal õhku lasknud ja kippumisest Batschisch i elu peale ei wõida juttu olla. Zälle on 15 Serbia pealikut Wenemaale läinud, SõeaakademiaSse aStuma ja Wene sseawäe-teeniStust tundma sppima. Zsmst. Saksamaa kuuluS reisija Otto E. EhlerS on läbi Tonkingsi retsinud ja Tientfin'iS sealise Khiina Bicekuninga Vt Hung Tschang jutul olnud, keda Khiina BiSmarkstkS nimetatakse. Tema kiidab wäga seda tarkust, millega Prantslaste kohtud wäga wähese abiga TonkinglS aSju korral ptawad. Li Hung Tschangsi juures on tema sellest kaebtusest juttu teinud, mille järel need, keda TonkingstS rSöwlitekS nimetatakse, Khiina soldatid  olla, kellele palka ei makseta, selle asemel aga luba antakse, seda omale ise Tonkingsist tuua, ja on küsinud, kas Khiina WalitsuS seda korratumat aSja mitte lõpetada ei taha. VicekuningaS on naeratanud ja kinnitanud, et tema selle peale ei mötaldagi; iga riik wõida ise waadata, kutda omaist röowlitest jägu saab. Küsimise peale, mikS tema seda maad ilma wsitlemiseta Prantslastele jätnud, on Li Hung Tschang waStanud: .Mina tahtsin neile üht tulist rauda pihusse pista." WiimakS on Li Hung Tschang Würst termist joonud ja mõrrast oma abikaasa matusele kutsunud, keS kahe kuu eest ära surnud on ja mõne pääwa pärast pidi maha maetud saama Selgest on ilmunud, et Khiinlased oma unte naabritega iialgi leppida ei taha, wähemast nii kaua mitte, kui Li Hung Tschang piiremaadel VicekuningaS on Selle kõrwaS näitab  aga ka, et tema mitte ilma Würst ViSmarksi teadmata  Prantslastele .tulist rauda pihusse ei ole, keS sellega nende kättetasumise-luhinat Saksamaa waSta natuke jahutada tahtis, kuida juba enne arwati. WihawaenukS  oma waSta on Prantslased KhiinlaStele aSja küll annud, on efitekS ZnglaStega üheS, hiljemini üksi ülekohtuseid sõdafi nende waõta pidanud ja Khii >a'S nagu rSöwlid tallitanud, nimelt sõeaS Keiser Napoleon M. aeal, kuS nemad teiSte seesuguste kangelase-tegude keStiS ka kuulsa porzellan-torni Pekingis ära löhkustwad, wist Unustatud ei nai see fiiS ka olema. SsrikaA Suakin ist telegrafeM Wiinakuu 26. 1i4.) pääwal, et Sudan'iS mässamine Mahdi waSta lahti läinud,  keS tähtsate suguarude-peameeSte waSta koledaid waljuse-tegufi teinud Põhja-Amerika'st ChieagoH on suure üleilmjse n ä itu s e hooned Wnnakuu määramata ilu ja uhkusega stsfe snniStatud. JuureS on ksikide rahwaSte  eestseisjad olnud. Prästdent Harrison oli oma ahikaasa haiguse pärast, keS ka Wiinakuu 25 (13.) pääwa homikul ara on surnud, tulemata jäänud, tema asemel oli Vicepräfident Monon. Pidukönet pidaS Amerika kõnemees ChauneS Depew, Amerika ülesleidmise tähtsusest intmeStesugu  milleS tema uimelt ka ütteS: .RiStisõead oliwad ü?S merine ja hirmus romantik aealuguS. Amerika ülesleidmine tähendas maailma lunastamist." SiiS on tema otsata ktitlikult demokratlikust elukorrast kõnelenud ja läbi paista lasknud, et pea kõik maailma riigid ennast RepublikatekS muutma saada. Kahtleva et ole, et see näitus ülihiilgaw olema saab, wist hiilgawam, kui kõik tänised, kui ka Põhja-AmerikanlaSte ülikõrged lootused kõik täide minema ei piakS. Kentsakas on, et selle näitusega üheS ka ükS .Maailma» ju piab peetud saama. Seal piawad kõikide usutunnistuste eestseisjad  awalitkust vaidlemist pidama ja senna piawad Mk teaduslikud kirjad usutunnistuste sigimisest, kosumisest ja tähtsusest kokku kantud ja korjatud saama. Karta on, et selle läbi rohkem segadust kui selgitust tehakse, pealegi weel, kui mehed künelawale asuwad, keS Amerika ülesleidmist  .maailma lunastamiseks* teha wõi kujustada katsuwad. Barcelona S (Venezuela S) walmiStada raudteede  wekõltte-seadjad üleüldist.törknw st ette. msS stehekuul algama piab. Nemad toota sellega liikumist Wicago üleilmlise näituse poole takistada, et MS oma pääwapalka tahtmist mööda kõrgele kruuwida wsiksiwad. Wiinakuu 25. (13.) pääwal on ükS walja sõitnud iseäranis testitud söidurong Danapark i tunnelis ühe süterongiga  kokkp 'Mõlemad rongid on tunnelid (koobaS-teeS) ära põlenud. Palju inimest on suxma saanud.  Tuli on peastmsst Pea wõimatnmakS teinud. stõuue PmeriMst. Venezuelas viimased  paigqd, MSweel endise Prastdenli, Palacio, söeawäe riismete käeS oliwad, Kindral CreSpo sökgwste kätte langenud.  Zqguaracnto,. eMse Prästdeyti söeawäe ülem Bermudezi maafondaS, olla mitme teise pealikuga wangi wõetud. Palacio oti juba enne põgenenud, kui pealinn CarracoS Kindral CreSpo kätte langes. CreSpo on nüüd Venzzuela aegllne Prästdent jg Põhja-AMrika Ühesthätuhriikide  poolest olla uuS WaiitsuS juba seaduslikuks wffSta wõetud. —Pr aj il ia ' S osta nüüd rahu Walitsuse ja Parlamenti wahel raha-ASjgdeS, mida sestega parandada loodetakse, et stkS osa mässamise aeql wälja antud paberrahast fisse wähetatud saab. — HrgeÜtina'  s on mässamine lahti läinud, Walitsuse wastased Santiago maalvndaS on selle maakonna pealinna stsse ja Kubernöri wangi wötnud. Senna on sseawäge Kubeenöri  peastmisekS saadetud. Mässamine lagunes ikka laiemale.  Walitsuse sõeawägi taganes igal poolel. CorrienteSe  maakondaS heitfiwad mässajad Kubernöri ja kõik kohtud ametist ära. Omalt maalt. Tallinnas. »EeStimaa Kubermangu?Zeitung kuulutab,  et EeStimaa Ritterkoima korraline Maapääw Näärikuu 19. pääwa peale 1893 määratud on. Ewang.-Luth. usutunnistuse k ogu d u Ste Ab i - kaSsa Wene riikiS on oma aruannet aasta 1891 kohta wälja annud. Suure wilja-ikalduse jargeS on sel aaStal siSsetulemised wähemad olnud, kui eelkäinud aastal. SiSsetulemised  korjandustest, intressidest ja tagafi-makfetud laenudest oliwad 59.647 rubla suured, 96,288 rubla wasta eelkäinud aaStal. Selle juure tuli weel herra W. von Wichmann'i 16,466 rubla 50 kopikat suur pärandus, mis aga wast hiljemini wsib tarwitatud saada. Andeid määratud otstarbeks yli 289ft, rubla, mille juure asutusest weel 8,704 rublq tuliwad.  Hädaaeg  Wolga-koloniedeS tegi mitmeid laenust sealiStele kirikuõpetajatele  tarwiliseks, kelle majapidamine kõikumas oli. Ka Paltimaa kubermangud tarwitafiwad suuremat abi, sest et maksmised kirikute ülespidamiseks jlinna-mSifade fiSselulemiStest ja Tallinna J u m ala- l a e k a st Kubermangu-walitsuse  linna-aSjade jäuduse poolest seisma pandud  olevad ja pärast Raekohtnte ärakautamist uuS koguduse-eestseisus  weel mitte asutatuh ei ole. Ätenda tõnstS nsuu punduS, luida edaspidi kirikud ja ririiuõpetajad piawad  üleS veetud saama. Mitmelt poolelt sai AbikaSsast tuetust palutud. Kirikuõpetajate, köstrite ja kooliõpetajate  kaSwatamisekS yn ZWaSsast 6226 rWa antuid. Et ruüm kM üleS panna ei luha, kust assttal 1891 andeid jn tulnud Mssugustekst liriGkkudekS tarwjtustekS nE wäljN antud, sellepärast saagu stin ainult ringkynna.komiteede  fiSsewõtmised Baltimaa kubermangudes üleö pandud.