olnud. Keda MMimees" omale seesuguste tõrelemistega,  millel tõe-poolest põhjust ei ole) omale sõbraks meelitada tahab, sellest on raske aru saada. Meie aga soowime selle tähtsama näituse ülespidajatele ja korraldajatele  ka edaspidi jõudu ja rõõmsat tahtmist, kõige meie kalli kodumaa sugude ja seisuste, iseäranis aga meie auusa ja agara talurahwa tuluks ja jäädawaks kasuks. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSk i ' s, MihUikuu 27. pijäwal. Kui seda healt öiets usaldada mökks, mis nüüd läbi Europa aeakirjanbuse kostab, siis oleks see aeg tõe poolest kätte tulnud, millest waga laulik ettenähes ütleb: rahu.pölw on taema all, Kõik waen on otsa saanud." Saksamaa Riigikanzler on rahu-könet pidanud ja Prantsusmaa  Waliste asjade Minister ou rahu-könet pidanud, ja Austria, Ztalia ja Inglismaa lehed kiidawad höiskates et nüüd ometigi eesmärgile jõutud olla: Europa rahulisele seisukorrale.  Kõige röömustawam selle juures olla, et Prantsusmaa  lehed Ministerßibot' kõnel kiidawad ja auustamifega Riigikanzler Kindral van Caprivi kõnest kirjutawad. Alnult Mõned tulipunased ja weripunased mäSsamte ja kättetasujate  lehed Prantsusmaal, nagu figeant" ja mõned teised, lööwad weel oma pilli edafi i« wiimase lehe peale on koguni kaebtnst ühe Ministri teatamise ja ülepea roppuse pärast tõstetud. Selles lehes oli' Rochefort kirjutanud! >Kui meile wähegi puhtaid Ministreid antud saaks, mitte sigu, nagu seda sopast meest Constän3'i, siis wöikfime neist rääkida, ilma hirmuta et neiuliku kirjamehe Jules de Glauvet' (see on Riigiprokurör Beaurepaire) häbistus sellega torgatud saaks." Kõik mõistlikumad Prantsusmaa lehed on aga ka rõõmsad tasasema ja pehmema tuule üle, mis läbi Europa ülepea ja Prantsusmaa ja Saksamaa wahel iseäranis, on puhuma hakkanud. Kui kaua see kõik aga keStab, see on ikka weel õige kathlane asi. Saksamaalt. Würtembergi Kuningas Karl 1., kes juba kaua haige oli, on Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwa homikul ara surnud: —Keiser Wilhelm on Wiinakuu  3. (Mihklikuu 21) pääwal omalt reisult Jda-Preussi maadele ja jahtidelt schloss Nominteni ümberkaudu, Poksdam'iSse  tagasi tulnud. Jtalia Kronprinz on suuri kauba-asutust Hamburg'is wäga kiitnud ja tulewal aastal jälle senna tulla lubanud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst  Wladimir Aleksandrowitsch, Suurwürsti-praua Maria Pawlowna ja Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsch jöudsiwad  Wiinakuu 5. (Mihklikuu 23.) pääwa homikul Berttn'isse  ja reistfiwad kohe Paristt poole edast. Wakshallis oliwad Wene Saadik Graf Schuwalow ja teised saakekonnaliiked.  - Wiinakuu 2. (Mihklikuu 20.) pääwa ni oliwad 1,800,000 pilgerit TrierttS püha-kuube kummardamas käinud. Mitmelt poolelt on palutud, et see näitus weel kauemini peetud saaks, aga fee ott asjata olnud ja näitus pidi Pühapääwal, Wiinakuu 11. (Mihklikuu 29.) pääwal, lõpetatud saama. Metz ist kirjutatakse, et kõik raudteerongid,  mis Prantsusmaalt Eisass'isse tukewad, reisijatega ülearu täidetud on. Piire-jaamades ei pärita Wiinakuu 1. (Mihklikuu 19.) pääwast saadik reisijate käest enam passist. Suurem jagu tulijatest ei ole sellest aeast saadik enam Elfafs-Lothringi maadel olnud, kus karmid passiseadused  autud saiwad. See pääw oli mitmetel perekondadel  üks röömu-pääw. Wiinakuu 2. (Mihklikuu 20) pääwa homikul jooksiwad WürtembergiS, Suesseni jaama juures, kaks kauba-rongi kokku, üks konduktör on surmatud. Mõlemad rongid on palju kahju saanud. Waldenburg'ist, Schlefia'st, kirjutatakse Wiinakuu 2. (Mihklikuu  20) pääwal: Heidtschachtt mäekaewanduses kukkus üks sõidukorw alla. 15 mäemeest saiwad raskest wigastatud;  enamift kõikidel on käe-luud murtud, mitmed on hirmsaste ära lõhutud. Wiinakuu 1. (Mihklikuu 19.) pääwal jooksis Ems-Wetzlari raudteel üks pilgerite-rong, mis Trier'ist tulemas oli, ühe maschina wigastuse pärast seisma jäänud kiir-rougi wasta. Pilgerite rongi kütja on surmatud, reisijatest ei ole keegi häda saanud. Rheini jõgi on wiimasel nädalil mi kangest alanenud, et suuremad  laewad ainult poole lastiga läbi peasestwad. Austria Ungrumaalt. Kui Keiser Franz Zosef Prag'ist ära ja kesk-ööl Mihklikuu 30. ja Wiinakuu 1. (Mihklikuu  18. ja 19.) pääwa wahel, ReicheNbergi linna juures, kuhu tema sõitis, üle ühe silla sõitmas oli, kargasiwad silla all üksteise järel kakS dynamili bombi lahti. Sild ja raudtee on osalt lõhutud, Keisri rong pensis ilma kahjuta  üle. Kahtlus langeb AnarchtsNaste peale, kellest Reicheubergi tööliste keskis puudust ei olla. Bombide leitud tükid et olla rauast ega fiatinast, waid ühegift materialist,  mida asjatundjad weel ära tunuud ei ole. Reichenbergis on üks Sozialistlaste-esimees kinni wõetud, aga tunnistust tema wasta ei oldud weel leitud. ,Neue Freie Presse" ütleb, see olla mõne wäljaheidetud kurjategija  tegu ja ei langeda Böhmimaa Tschechilaste ega Sakslaste süüks. MUidu sn Keisri sõit Pragttst Reichen- Berg isse igal poolel wäga pldulik ja Reichenbergi ttnn wäga uhkest ehtesse pandud olnud. Igas jaamaS olnud ennast inimesi tuhandete kaupa kogunud, kes Keisrit hõiskamisega  wasta wõtfiwad. Keiser on tasemini sõita lasknud,  et neid teretada wõiks, kes ennast raudtee ääres kogunud oliwad. Määramata rõõmn-hs.skamisega, laulukhoridegä  j. n. e. on Keisrit ka linnas teretatud. Keisri pea-tahtmine, Tschechi-Saksa lepitust Böhmimaal korda saata, ei ole aga mitte korda läinud. Kui Keiser Wiinakuu  3. pääwal Wiin'isss tagasi tuli, siis on teda wakshallis  ja ümberkaudu umbes pool millioni inimest ootamas olnud. Kõik lehed toowad waimustatud kirjasi Keisri reisü üle Bõhmimaale ja arwawad, et sellest reisust Austria  seespidisele kosumisele palju tulu tulla. /Fremdenblatt" kirjutab, Wiini linn tunda ära, et Keiser rahwusliku rahu eest hea seiSta tahab, et riik oma suurt kohust taita ja Europa rahu sammas olla wõiks. ,Presse" ütleb, Wiini waimustatud hõiskamine pidada Keisrile kuulutama, et pealinn Keisri reisn kõrgeid eesmärkifi ära mõistab ja aunStab. „Nene Freie Presse" tähendab selle peale, et Keijer riigi tarwituste eest sellega hoolt kannud, riigi seespidise rahu heaks tööd teha, iseennast wägewusega selle eest pandiks pannes; sellest olla Wiini rahwaS aru saanud  ja südant-liigutawal wiisil tunnistust aunud. „NeueS Wiener Tageblatl" ütleb, Keisri reisu hiitgaw järg alla Austria throni wägewust, kui wõimalik, weel kõrgemais tõstma pidanud. Wiinakuu 4. (Mihklikuu 22.) pääwal sai Austria Uugrumaa sõeawäe kigiolemise! Majesiäl Keiser Aleksander 111. k Inga ehitatud auniammas nende Wene föeameeste mälestuseks, kes aastal 1805 seal ümberkaudu, Austria sõeawäega ühes sõdides, langesiwad,  pühitsetud. Wene asjaiallitaja Wnrst Kantaknsen tänas Melki linnakognduft Wene haua waga kaitsemise eest, Wene sõeawäe asjatallilaja Sujew tänas Anötria- Ungrumaa sõeawäge osawõtmise eest sellest pühitsemisest. Austria Kindr.il-Major Beck wastas. Austria-Ungrumaa söeawägi tunda seltsimehilist a uus ta mi st wahwade ühendatud söeameeste wasta aastast 1805 ja kinnitas, seltsimehed Austria sõeawäes saada ikka Wene seltsimeeste haua üle walwama. Lauletnd sai esiteks Wene, siis Austria rahwa-laul. Lõppeks tähendas kõneleja sellepeale, et heite Keiser Franz Josefi nimepääw olnud, mis peale kõik kes seal oliwad, ,Elagu" hüüdsiwad. Pidu-laual selle järel hüüdis Benediktinlaste Abt Karl Wene Keiõri terwist wälja, Würst Kantaknsen wastas Austria Keisri terwise-wäljahüüdmisega. Wiinakuu 4. (Mihklikuu 22.) pääwal tutt hulk Tschechilasi Agramt näitusele. Tschechi wõerad saiwad fisfe-tulles lilledega auustatud ja suurte hõiskamisega teretatud. Mitmed kõnemehed rääkisiwad waimustusega kõige Slawlaste ühidusest. Wiini lehed räägiwad Boulanger' surmast ilma osawõtmifeta. Politika-tähtsust  tema surmal ei olla, sest potttika kohta olla tema juba sellest aeast saadik surnud, kus tema isamaalt põgenes. Kui komediaut olla tema elanud, kai komediant olla tema surnud. Austria Ministerpräsidenl Graf Taaffe on raskemast haige. Wiinakuu 3. (Mihklikuu 21.) pääwal on Keiser pttkemat aega tema juures olnud.  SõeamiuiSter  on kõwa käöku kuulutada lasknud, et pealikud politigaga ei pia tegemist tegema ja et nemad sellepoolest ka oma meestekondade üle walwawad. TriestiS leidis Piiskopi palee kojamees Wiinakuu 4. (Mihklikuu 22.) pääwal eeskojas  ühe suitsema asja, mida tema kui ühe bombi põlema!  sütitese-uööri ära tundis. Tema tallas tule ära ja kärgatus jäi tulemata. Tegija ja teu põhjus ou teadmata.  Austria ja Ungrumaa sõeawäe tarwitusteks päritakse kokku 5 millioni guldnat rohkem. Sissetulemisel) saada siiski waljaminemiStest 100,000 guldnat suuremad olema. Keiser Franz Zosef reisis Wiinakuu 6. (Mihklikuu  24) suur-linnu jahtidel Steiermark'isse. Agrami näitusele tuliwad Pühapääwal, Wiinakuu 4 (Mihklikuu 22.) pääwal Tschechilased wõerusele jälle sai palju kõnest Tschechi-Kroati wennastusest peetud, üks kõnemees xöi Tschechi rahwa terwist, see olla see kalju, mille wasta Saksa meri kildu kargab. Tema soowis Magyarlasi kuuljateks,  et nemad aru saakfiwad kuida mõtted Sakslaste wasta on. Ka neil (Magyarlastel) slla üks ainus waenlane  Sakslased. Sedawiisi on ka kõik teised kõned olnud waenlikud. Erzherzog Friedrich reisis Wiinakuu  9. (Mihklikuu 27.) pääwal Stuttgart'isse, KeiSri asemikuks Würtembergi Kuninga matmise juures. Taanimaalt. Wene Keisri-perekond, Greeka Kuuingaperekond  ja Daani Prinz Waldemar tuliwad Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal Kopenhageuttsfe ja sõitsiwad kohe Fcedensborg'isse edasi. Ametlikku wastawõtmist ei olnud. Leina pärast ei reisi Greeka Kumnga-perekond mitte Berlinttsfe,  waid Kopenhagen'ist otsekohe Alhen'isse tagasi. Daani Riigipääw on Wiinakuu 5. (Mihklikuu 23 ) pääwal awatud. LandthingtS ja FolkethingiS saiwad endised Präsidentid uueste watttud. Hollandist. Kuninga-prinzesS Wilhelmine, kes haige ott, on jälle tenveks saanud. Jtalia Kronprinzi auukS antud pidu «lauast Loo schlossis Wiinakuu i. (Mihklikuu 19.) pääwal, ei wõtnud Kuninga-prinzess kergema haiguse pärast mitie osa. Kumnga-pcoua-waMseja jõi Ztalia Knninga ja Kuninga-praua terwrst; Kronprinz tänas ter wisega Kuninga-prinzessi ja Kuninga-praua-walitseja peale' Ztalia Kronprinzi kaaskonna ttiked on kõrgeid auutähtesi saanud. Ztalialaste poolt Holland is on Kronprinz suure waimusttttega wasta wõetud. Belgiast. Jtalia Kronprinz tuli Wiinakuu 7. (Mihklikuu  25 ) pääwa õhtal Brüssel isse, kus Kindral Nicaise teda Kuninga uimel wakshallis waSta wõttis. Ztalia Saadik, saatekonua liited ja Ztalialased BrüSsel'iS oliwad ka seal. Järgmisel pääwal sõitis Kronprinz Ostende'Sse. kus Belgia Kuningas teda südamelikult teretas. Kell 1 aeal ott homiku-laud Kuninga schlossis, 20 asemega. Stanley tuli Wiinakuu 2. (Mihklikuu 21.) pääwal Brüsselisse  ja sai Kuninga lauale kutsutud. Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal reisisiwad Stanley ja Josephson Osteiide st Londonttssc. Kuninga ja Stanley wahel ei ole uuest reisust Kongo-riiki juttu oluud. Stanley läheb nüüd Au sl ratta sse. Ant>verpen'is taheti neile Prantsusmaa  soldatitele malleuse.sammast ehitada, kes seal mässamise juures aastal 1830 laugesiwad. Linila-uõuukogu  ei ole selleks maad aunud. Mechelni Piiskop ei ole luba aunud, et Boiilangec' surnukeha kirikusse wiidud sai. Tema ou sellepärast ilma ühegi kirikliku tallituseta oma armukese, madame Bonuemain, kõrwa maha maetud, knida teiua seda omas testainentis määranud oli. Rahwa tungimiur Boulouger' matusel, o>r uii suur oluud, et Politsei,  mitmetest kimiiwõtimStest hoolimata, korda üles pidada ei suutnud. Miluied inimesed vu tungimises wigastatud ja ühe Politsei-inche käe-luu on inuruud. Suriiuaida laskis Politsei ainult neid, kes iseärauis kutsutud oliwad. Kõnest ei ole haual nutte peetud. Rochefort sai wälja wilisiatud, kiil tema senna Suli. Boulauger tütar tuli Wuuakuu 3. (üitihklikliu 21.) pääwal Berlaille st ja pani uhe suure pärja walgetest roosidest oura isa haua peale. Gent ts ou Bilrgermeiötec shaudarmisi umbes 20 linzurwarga  ivas la kui suund, kes tema maja peale tormasiwad. Klii tema laudas istus, siis lasksiwad linuuwargad aknatest sisse. Kolin shandaruii saiwad snrinani tzaawatud.  Kardeti weel rohkem wrrewalamist tulema. Schwerzist. Roojuse tõrjumise kongress nimetas ühe kesk-koiuilee, roojase aeakirjauduse üle walwama ja seesugust  kirjast Politseile üles andma. Ka piawad raamatukaupluste  ka ta logid ülewalwamise alla pandud saama. Prantsusmaalt. Oper ,Lohengriil" teine mängimine on uultlsa-rahiva lveel suuceulat hullaurist äratanud, kui esimene; sel korral nuttisal wähem, kui operi-maja sees. Sellest kirjutatakse: »Reedel oli Politsei poolest weel rohkem  hoolt käratfeiate wasta kantud, kui Kesknädalil, nimelt Saksa faatekonna-maja ja Saksa õlle-kaupluste kaitsemiseks.  Sildadel Place Concorde'st Pont des saadik ott Republika gardi-wage 800 ratsameheni rohkendatud Mõllazate-salgud ei julgenud siis ka üle stldade minna. Operi-neljandikkliS oliwad asjad nagu Kesknädalil, rahwast wahem, aga kiskumine kurjeur ja osalt merine. Kinni saiwad 680 käratsejat wõetud. ühe maja ülema korra pealt Danou-unlilfas ja Avenue Oper'as wifati roostpotlist  Politsei-ametuikkttde peale. Pärast kest-ööd ajas ,vihm möllajad aega-mõõda ühest ära. Mängimisel enesel oli weel suurem järg, kui esimesel. Kaks loshj esimeses rangis, mis inimeste omad ou, keS sel korral ise mitte Parislls ei ole, saiwad ühe lheatre-tallituse teenritest aealehe  -lltevanche" (»Kättetasumine") direktor Peyramontllle 700 franki eest üüritud. Peyramont, kes Auarchistlasega Morphy ja üheksa teisega nendesse koshideõse tulla tahtis, sm Politsei poolest kinni peetud ja wälja saadetud. Parast esimest akti wisali haise waid kerast, wääwel-ammoniakiga taidetud rtaas-tuulist, kolmandemast rangist parkettisse. Tegsjas saiwad kinni wõetud ja mängu wahe-aeal lasti waisket õhku thealresse. Haisu tunti aga ainult orkheSteriS.  Sus karjus keegi parkettist ja päris Prantsuse rahwa-laulu mängimist j ka see sai kiuni wõetud, niisamati ka j! uriinest teisest rangisi, kust kära wälja läinud oli. Aeude keskis oliwad Anarchistlased Ververt, Maas ja Siorphy. Siis tuli lheatres rahu. Pääwa kaikus oliwad uriturete majade külge kirjad halli paberi peal üles pandud olnud, Saksa Keisri sõnadega Ecfurth'is, pealkirjaga ,Prantsuse isamaalastele." Uulitsal kinni wõetud 680 täratsejakesi saiwad ainult 20 kinni jäätud." " maailma rõõmuks näib ennast nüüd Prantsusmaal  üks rahulikuin ja mõistlikum waim pesilama, kui seda seal kaua nähtud on. ,Loheugnu'i" kolmas mängiüluhkliknn  22 (10.) pääwa!, on pea ilma käraka mööda läinud ja lõpul on seda waimnslusega heaks kiidetud.  Theakreõ on üks ainus kord rollis ta tud- Wäljas oliwad mõned käratsejad natuke kära teinud, kellest 25 kinni wõetud saiwad. Juba hakkawad ka, kui ka esiteks  weel tasaselt, aealehtedes ja awalikkndes kõnedes heaied kostma, mis Kättetasumise".politiknsle käratsemist Saksamaa wasta hukka mõista road. /Figaro" kirjutüb: pääwal, kus seda larwis olema saab, saawad kõik Prantslased rõõmuga piirele minema, aga seda wiimast nõuu saab ainult sundiwate põhjuste järges wõetud, pärast meeste tõsist nõuupidamist, keda maa omaikS eestseisjateks pannud on. ülepea saab sõda meeste wiisil ette wõetud,