wij ega Kuninga ja kuningliku perekonna peale, Daani rahwalaulu kolal. Weel hüüdis KuntngaS Prantsusmaa laewustiku terwist wälja, mille Ülem, Hdmiral HervaiS, Danebrog-rittrete suur-riSti sai. Õlle purual Jakobson oli Prantsusmaa laewuStikn pealikutele ja meestekonnale Heinakuu 4. j Jaanikuu 22 j pääwal uhke pidu annud. Õhtal, pärast pidu Kuningakojas, söitsiwad wõerad ära, esiteks Stockholm'iSfe, kus neile ka suuri pidust ette walmistati.  Daanimaa MinisteriumiS on liikumised. Koolide-minister ScaveniuS on juba ametist lahkunud ja weel ei teatud, kuida käärimises lõpewad. Kuningas on rööw-mörtsuka Philipsen'i surma-nuhtlust eluaegseks tuhthoone-nuhtluseks alandanud. Rootsi-Norramaalt. Kuningas ja Sseaminister oli» wad hiljuti Gothlandt saarele reisinud, kuS kindlust ehitatud  saada, mere-söea pärast, mis ehk Wenemaa ja ühe Lääne-Europa riigi wahel tulla wõtks. Belgiast Tööliste keskiS oliwad jälle suured käärimised.  Sozialistlased käiwad FlamlaSte külabeS, seal oma õpetust wälja lautamas. Nende efimeeS DufraSneS sai Heinakuu 7. sJaanikuu 25.j pääwal kinni wöetud ja Charleroi wangimasse wiidud; tuhanded tõrkujad käistwad  järel, temale oma auuStamift tunnistate?. Seal on ennast üks selts asutanud, kes ennast »Töö-rittred" nimetab  ja senni Calleivaert't juhatuse all seisnud on, keda Dufrasnes körwale tõugata ja tema asemele asuda himustas.  Wiimaste sõnumite järel on lahutus keskis ilmunud. Palju töölist on sellest seltsist wälja astunud ja soowiwad, et tülid edaspidi ilma tõrkumisteta wahe-meeste läbi piawad seletatud ja lepitatud saama. Palju neist on jälle tööle läinud ja Charleroi ümberkaudsetes  sütekaewandnsteS oli tõrkujate hulk umbeS 10,660 meest kahanenud. Kindlat lootust lepituse ja rahu peale ei olnud sellel õnnetumal maal aga mitte, kus oma maa ja Prantsusmaa rahutumad waimud rahwast wahet pidamata  wlhale ärritawad. Öösel waSta Heinakuu 8. sJaanikuu  26.j pääwa on Farciennes' üks dynamiti-kera fütekaewanduste  tallitaja juhataja maja wasta wisatud. mis majale palju kahju tegi. Öösel wasta Heinakuu 5. sJaanikuu  25.j pääwa on wargad Brüssel'iS ühe kallikiwi-kaupleja  juurest pool milltoni franki eest kaupast ära wiinud. Kronstadt'i lahelt tagasi tulles tahta Prantsusmaa laewustik ka Belgia sadamatesse minna, mälestust Saksa Keisri wiimase wõeruskäigu peale wõimalikult wähendama. Kongo-riigist on sõnumid tulnud, et seal üks salk Arabla ori a-püüdjaid, keS Aruwtmi ja Velle wahel fiSse tunginud oli, tagasi tõrjutud on. Arablascd on palju kahju saanud ja armu palunud. Schweiz'ist. üks laew, mis lõbu-reifijatega Aare jõe peal Olten'ist Biel'isse sõitmas oli, on seal Heinakuu 5. sJaanikuu 23.j pääwa! ühe filla-samma waSta põxkanud ja ümber läinud, kus juures 12 inimest ära uppuftwad. Beru'i juures ajastivad raSked wihmsajud Heinakuu 8. sJaanikuu 26 j pääwa! Aare jõe üle tallaSte ja alewid saiwad wee alla pandud. Sõnumi-saatmise aeal oli wefi jälle alanemas. Inglismaalt Saksa Keiser ja Keisripraua jõudfiwad Heinakuu 8. sJaanikuu 26 ) pääwa pärast lõunat kell 6'/, Londonisse, kus Prinz of WaleS, Herzogid of Edinburg  ja Clarence, Saksamaa Saadik Gras Hatzfeld ja teised Saksamaa saatekonna ltiked neid waSta wõtsiwad. Kõrged wõerad saiwad Buckingham-paleest saadik kuninglikust  gardi-wäest saadetud. Teel seifiwad suured rahmahulgad.  Järgmisel homikul wõttis Keiser Buckinghampalees  mitmed saatekonnad wasta, teiste keskis ka Orjusehäwitnse-feltsi  saatekonua, kes tema poolest inetust orjuse häwitamiseks Afrika'3 palus. Õhtal andis Prinz of Wales Saksa KeiSri-paari auuls Marlborough-house aidas pidu, millest ka Kuningapraua osa wõttis. Teistest suurtest  pidudest Saksa KeiSri-paari anuks, nimetame ainult weel seda, mis Kuningapraua poolest Heinakuu 7. (Jaanikuu  25.) Windsor'is antud sai ja mis kesk-ööni teõtiõ. Kutsutud oliwad 446 osawõtiat, kes kuld-riiStade pealt sõiwad, mille hind üks million nael stärlingi peale arwalud  saab. Teiste asjade keskis on Saksa Ketser Inglismaa  Kuningaprauale on elu-suurnse pildi kinkinud, mis teda Inglismaa Admirali-muudres näitab. Sõeawäenäitustest  ei ole puudust olnud ja kõik hõiskab JugliS- Sakfa sõbruStuse üle, kuna ainult need lehed urisewad, mis wana Gladstone meelt mööda kirjutatud on. Lord SalisbiM) ei jääda mitte igawest Minister-präfidentikS, ütlewad need tehed. Kui lema taganeb, fiiS saada Inglismaa  politika ennast rohkem Prantsusmaa poole pöörama. Need lehed unustawad, et just siis PranlSlast Egyptus'est wälja tungitama hakati, kui Gladstone MiniSter-präfioli.  Wäljaspidiste asjade Riigisekretär FerguSson  on Parlamenti Alttuas kinnitanud, kord-korrait saava Wahemere asjade üle Prantsusmaaga mõtteid wahetatud, aga neid Parlamentite ette panna ei olla mitte wõtmalik. Carlow'is lirimaal, on walimiSte juures Parnelli wastaste kandidat Parnellttlasle kandidalt üle suure healedeenamusega  wõitu saqnud. See on selle poolest tähtjas, et Parnell ise kinnitanud, see walimine saada mõetu andma, kui tugew tema erakond lirimaal on. See ,rahwameeS" paha eluwiifidega näib sedawiisi langenud olema, mis JirilaStele wist mitte kahjuks ei ole. Dover't juures on Heinakuu 6. (Jaanikuu M.) pääwäl üks suur aurO laew põhja wajunud, mille nimi weel tundmata oli. Kaldal  leiti teisel homikul ükS Nkk ühest peastmise-paadist, mida selle aurulaewa oma olnud olema arwati.— Inglismaal  arwatakse, et Wenemaa Baron Htrsch'i plaani tuetaba  tahab, waeseid Juutifi Argentinasse, Syria'Sse ja Welke-Asia'sfe wiia. Prantsusmaalt Endine Moskwa Kindräl-kubernör, Würst Dolgorukow, on ParisiS ara surnud. Heinakuu 7. (Jaanikuu 25.) pääwal sai tema surnukeha  Wene saatekonna-kirikuS sisse õnnistatud. Kirik  oli tungimast täidetud. Präsidenti asemel tuli Major CourteS. Peale selle oliwad Prantsusmaa Saadik Peterburg'iS, Laboulaye, Wenemaa Saadik PariS'iS, Baron Mohrenheim ja Graf Ormesson seal, wiimane kui WäljaSpidiste asjade Ministri, Ribot', asemik. Afemikkufi  oliwad ka teised Ministrid saatnud, Senati ja Parlamenti Präfidentid, Seine-departementi ja Politsei Präfektid. Wenelastest oliwad tulnud: Kindralid Wojet kow ja Baron FrederickS, Rimski-Korsakow. Würst Tru-- bezkol, Würst Orlow, Narõischkin, Karzow, Scherementjew, Melnizki ja Kapustin. Kapustint abikaasa oli pääwal enne seda ära surnud. Sõeawäe-auu andfiwad ükS jalawäe rügement, üks eSkadron ratsawäge ja üks batkerie suurtüki-wäge.  Surnukeha sai selsamal pääwal Peterburg'isse saadetud. Panama- k a n a li nurja läinud ehitamisest  on järgmist aru antud: ÜkS wee-tasane kanal oleks umbes 2000 millioni franki maksnud, üks kanal wefi wärawatega 1000 millioni franki. Nüüd on aga juba 1400 millioni franki asjata wälja antud. See kui rahwuS°tegu  kiidetud ettewõtmine olla Prantsusmaale suuremat  kahju teinud, kui Saksamaale maksetnd sõea-kulud. Columbta WalitsuS olla kanali ehitamiseks 15 millioni franki eest künni aaõtani 1903 õigust annud, see õigus kustuda aga ära, kui töö tulewal aaStal mitte jälle ette wöetud et saa. ükS selts, mis ennast asutamas on, tahab seda tööd ette wõtta, kui WalitsuS aktsiate intresside eest waStab. Selle üle saab Parlament otsust tegema, aga wähe on loota, et seda seal wasta wõetakse. Aga ka fliS piawad nüüdsed aktsionärid palju omast kapitalist kantama. Piab aga Panama kanali selts juba nüüd tasumist ette wõtma, fiiS ei wõida aktsionärid rohkem saada, kui 5 künni 10 protsenti. Tülide kihutajatest FourmieS'S, selle aasta Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwal, on Culine 6 aaStakS wangi ja 10 aaStaks auust lahti, Lafarque üheks aastaks wangi ja 100 franki maksma mõistetud. Prantsusmaa Kongo-waldkonna Kubernör de Brazza on üht rongi wälja saatnud, Lieutenant Crampel'i ja tema seltskonda otsima, kellest juba kaua aega sõnumit tulnnd ei ole. See rong piab rohkem ida poole pöörama, kui endised. Jtaliasi. Tähele on pandud, et nimelt mõnel aastaaeal  wäga palju Prantsusmaa karganud soldatid üle Ztalia piire tulewad, seal kaitsust paluivad ja fiis jälle ära kauwad. Nüüd arwatakfe, et nemad oma ülemate lubaga tulewad, seal fala-kuulainifi toimetawad ja nendega koju tagasi lähemad. Wiimasel aaStal on iikS soldat kolm korda tulnud ja ikka jälle Ächweiz'i kaudu tagasi lähe,oad. Wiimsel aaSta on üks soldat kolm korda tulnud  ja ikka jälle Schweizi kaudu tagasi läinud. Prantsusmaal  on sala-kuulajatele ka rahu aeal surma-nuhtlust määratud. Kardetakse, et seesuguste nähtuste juures Ztalia sedasama tegema sunnitud on. —> ZngllSmaa laewustik tuli Fiume lahest Venedigi lahele, kus Heinakuu 6 (Jaanikuu  24.) pääwal Ztalia uuS soomuslaew 13,3 W tonni suur, pidulikult mette laõtud sai. Ztalia. Kuninga paar, mitmed Prinzid ja kõrgemad auukandjad oliwad pidule tulnud ja möleiyilt poolelt on suurt rõõmu Znglis-Ztalia sõbruse üle tunnistatud ja uhkeid pidust antud. Ka see on üks tunniõtuS, et, kõige wähemast sel korral, Inglismaa wäga Kolmxiigt-ühenduse ligidal seisab. Minister-präfideut Marchese di Rudini on Austria Keisri käest Stefani-ritlrete suur»riSti saanud. Banco Popolo Direktor Veuedig'is on I'/, millioni lirat banki rahast ära pillanud ja on kinni pandud. Wiimaste sõnumite järel oli Vesuw i lawa purskamine kangemaks läinud. Heinakuu 6. (Jaanikuu 24.) pääwal oli Molise maakondaS kange maawärisemine. Spaniast. Gibraltari juures mere põhja langenud Ztalia laew ,Utopia V on Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwal wee peale winnatud, kui wcst laewa kere seest enne wälja pumbatud oli. Portugalist. Kaup Portugali ja Kongo.riigi wahel Luuda maa iile, on Parlamenti poolest wasta wõetud. Türgi riigist Kreeta saarelt tulewad ikka peale pahad sõnumid, kui ka sel korral just lausa iNassamist karta ei ole. Sealised Greeklafed igatfewad juba ammu Türgi walitsuse alt lahti saaba ja ennast Greekamaaga ühendada. Õigust on nendel selleks niisama palju, kui oMI aeal Greeklaste! suure maa peal, aga takiStuS tuleb suurriikide, nimelt maade ahne Inglismaa poolt kes seda kena saart ömale hnnustab ja sellepärast Greeklaste igatsemist täide minna ei lase. Sen ui keStab seal mässamine ja wihawaen  luba aaSta.kümneke kaupa edasi, leekab kord lausa wälja, ilmub kord waStatikkudeS salamörtsuka-tegudes ja rikub elukombed ära- Aleppo Jüntide-linnajäus on kolm inimest kholera'sse haigeks jäänud. Saloniki's on Türgi rahapoSti ülem, Aziz Bey. 53 suuremat raha-kirja kõrwale saatnud ja redusse läinud. Heinakuu 7. (Jaanikuu  25) pääwal sai tema Smyrna'S kinni wõetud. Kõik aurulaewad, mis Odessa'st Palästina'Sse lähemad, olla »Kölni Zeitungi" sõnumite järel wäljarändajate Juudega  täidetud Jaffa s olla üks põline komitee, keS neid igas asjas juhatada; neile antud maa hinda wõida nemad kümne aasta Mus määratud osadeS wälja maksa. Kui selle asutamise juhatajad saamad Rothschild, Bleichröder, Baron Htrsch ja meel miiS teist ülirikast Juuti nimetatud. Odessa'sse olla ainult kaks perekonda wälia-aetud Juutifi tagast läinud. PariSi Rothschild on hiljuti s'/, millioni ruutmetrit (natuke peale 2 ruutwersta) head maad Jordani  kaldal Juutide asupaigaks ostnud ja tahta meel 57, millioni ruutmetrlt oSta. (Suurema hulgale ei löö see palju ette. ,T. S." t.) Türgi lehed ütlemad selle tühja jutu olema, et Juutide keskis JerusalemaS nälg ja töbed on. Greekamaalt. Kaks erakonda püüawad sel korral Greekamaal rahwa meelt oma poole pöörata ja sedawiifi wöimuft oma kätte saada. Ühe erakonna ees-otsas seisab nüüdne Minister-präfldent Delyannis, kes söeawäge, nimelt aga merewäge, nii tugemaks teha katsub, et wiimane, kui iganeS wõimalik, Türgi meremäest mööda jõuaks ja Greekamaa  sedawiifi tähtsat healt Europa suures kontsertis anda wõiks. Teise erakonna ees-otfas seisab endine MiniSter-präfident TrikupiS, kes oma tähelepanemist mitte ainult Greekiaste peale ei heida, waid ka Slawlaste peale Balkani poolsaarel, keda kõiki tema üheks wägewaks Balkani  ühendatud-riigiks kokku sulatada soowib. Tema plaanil näib wähe lootust täitmise peale olema, pealegi selle pärast, et tema ka kõiki Greeka-katholiiklast Balkani poolsaarel Greeka Patriarchi alla Konstantinopel is ühendada  tahab, kes nüüd mitmeS tükkis ühest ära lahkuwad, kuida wiimasel talwel kiriklikud kiustlemised Serblaste ja Bulgarlaste wahel, nättafiwad ja kes ennast wist mitte kergest kokku sulatada ei lase. Ka ei ole Balkani-riikide  kindla ühenduse peale mõtelda, nii kaua kui Bulgaria aSjad nii kõikmvad on, kui nüüd. Montenegro st. Montenegro Würst ja Kronprinz Danilo on Heidelberg'isse rifinud, kus WürStipraua Milena  arstimiseks üks operation sleikamine) tema juures piab ette wsetud saama. Serbiast. Wabameeline (AuStria-sõbraline) erakond on üht nouukogu pidanud, kuS umbes osawõtjat kook oliwad, ja kus selle erakonna pahandus Kuningapraua Natalia wälja ajamise üle tunnistatud sai, mis oga ainult Ministrite süüks langeda. Serbia s saamad Maakonnanõuukogud  asutatud, umbes nenda, kui need Wenemaal on. Efimestes walimisteS nendesse nõuukogudesse ou igal poolel pea ainult mehi Wene-söbralifest erakonnast walitud.  Wene Saadik Perflani ja Wene söewäe-wolinik Major Taube on käsku saanud, noore Serbia Kuninga kaasa wöerale maale minna. Noor Kuningas pidi esimeste sõnumite järel omal reisul Wenemaale ka oma emaga kokku saama, see nõuu on aga hiljemate sõnumite järel maha jäätud. Bulgariast. sõnumite järel Wiinfist olla Bulgaria WaUtfus Gruson ja komp. wabrikus keerutatawaid  soomustornifi tellinud, kuida neid uuematel aegadel  kindluste peal tarwitatakse. Koolide-miuistri ja Metropolit  Michael'i lyahel ou tüli selle üle, kellel õigus on Zaicsari Piiskopi ametisse panna, ühelt poolelt arwatakse, et Ministrid selle tüli järges ametist tagane.vad, teiselt poolelt, et ehk Metropolit wahest ametist heidetud saab. Wiimast arwamist on wähe uskuda, sest sellest wõiks tüli hakatus Wenemaaga tulla. ÜkS Wenelane, keS kui kaassüüdlane Minister äratapmise juures kinni pandud oli, ou Saksamaa Kindral-konsuli pärimise peale Wene kohtute-kätte antud. Rumiinia'st. Kronprinzi kosja-plaan, mille järel tema preilit Vacarescu, kelle isa Rumänia Saadik Rooma'S ja kes ise Kuningapraua auu-preili on. näib Rumänia Kuninga  kojas ja RnmäntaS ülepea palju tuska teinud olema. Kuningapraua Elisabeth ise on kõigest wsimust selle plaani poolt olnud, aga Ministrid kartsiwad, et Rumänia körgeteõ  sngukondadeS palju kiustlemisi tuleks, kui üks nende wõsudest kord seatine Kuningapraua on. ja ähwardafiwad ametist lahkuda. Kuningapraua on pahandusest haigeks jäänud ja Kronprinz on Ministrite nöuu, woerale maale reisida, tagasi tõukanud. Ministrid on wiimakS pärinud, ej Prinz omathronipärimise õigusest taganeks, kui tema oma koSja-plaani täita tahab. Ka Kronprinzi isa, Würst