4eawltab M üheS kastis on umSw jAMI muna 'jatPakikUd kast kaalub SV, puuda. Wedu Wolga peal ja raudteel Ptlerburg'iui maksab 2 rubla 56 kopikat kasti eesi ehk 2> rubla 10 kopikat 1000 muna eest. Ostjal tulewad 1000 muna Pelerburg'ini suwel sedawiifi umbeS 15 rubla maksma ja tema teenib Nende pealt 3 künni 4 rubla, nenda et igaüks, kes 20,000 kuuni 30,000 rubla liikuma paneb, suwel kunui 7000 rubla teenida wdib. ühe suwe kaikuS saab Permi, Ufa? GaMara ja Kasani kubermangudes ja üheS jäuS RiHegorovt kubermangust 1,000,000 puuda mune korjatud, mis 3,000,000 rubla wäärt on. Nendest saawad kuuni 400,000 puuda Wolga jne peal weetud. mis eiest aurulaewade weduraha 5000 rubla ou. -' Teised 600/000 puuda saawad raudteedel weetud. 'L)j UN a s a a d i k n t e - m a l i m i s e d Tallinnas, Mis uue AnNade-feadufe järel ringkondade kaupa peetud saawad, ou -järgmiste spääwade peale'määratud: 1. ringkvadaS  Jõulukuu 10. pääwal, 2. ringkondas Jõulukuu 12: Ipääwalj 3. ringkoudaS Jõulukuu 14. pääwal, 4. ringkondas Jõulukuu 16. pääwal, 5 ringkoudaS Jõulukuu 18t pääwal, 6. ringkoudaS Jõulukuu 21. pääwal. ----- Kubermangu Zeitnngi kuulutust mööda on. W i g a l a majoratherra Baronl ü r k ü l t luba saanud, oma kulu peal seal üht Po lit s e i urj a dutk k u t pidada. , Olewiku" sõnumite järel on Pats alu, Ne - hatu, JliuSte ja Piiwa rootsi wallakogudused Karust kihelkondas, miS kohtu-aSjadeS juba üheks kogukonnaks  ühendatud oliwad, ennast nüüd ka koolt- aSjadeS  -ühendanud. llmbeS keskpaikas vu nemad ühendatud jõuga ruumika koolimaja ehitanud, mis Wiinakuu 21. pääwal mõisaherrade elawal osawõtmisel kohalisest kirikuõpetajast  sisse õnnistatud saanud. - Wiinakuu 18. pääwal OSmuSsaare juureS kinnijooksnud  ZugliSmaa anrulaew ,Japa»ese" on seal nii köwast kalju peal kinni, et Weue.Balti Peastmise-seltsi aurulaeivad seda initte lal,ti kiskuda suutnud ei ole. Sellepärast  on ainult ,Japanese" inwentar (raudwaranduS), miS ikka ka õige palju maksab, ära koristatud ja marju alla toodud. Ärwatakse, et hukka läinud laewa kere kaua tormide ja laenete waSta et suuda. Talwekuu 10. pääwal tuli esimene täis purelvi  lla- l a st sel sügisel Inglismaa iruuwi-aurulaewa City" peal Tallinna sadamasse. Sõit SavanttahP üle Attanti-mere künni Tallinna sadamasse, oli 28 pääwa kestanud. Tulelikkude uus aktsiS, omamaa ja wõeramaa tuletikkude pealt, hakkab Jõulukuu l pääwal makSma, Europci-Wcnemaai, Poolamaal ja KaukusiiLs. Pealinna lehtede sõnumite järel saada manade paberrahade ümberwahetamisc-aeg tulema aasta Heinakuu 1 pääwani pttkendatud. ,s—K a r l Lep pik' u mõrtsukas, Waida wallast päritud  17 aastane Juhan Leppik, on Talwekuu 17. pääwal kinni wõetud. Mõlemad, keS küll üht nime kannawad, mitte aga sugulased ei ole, on kõrtsis riidu läinud ja Juhan Leppik selle juureS lüüa saanud, miS teda nii tigedaks teinud, et tema lööjale, kui hiljemini uulitsal kokku saiwad, nuaga rindu pistis. Wift on mõlemad  joobnud olnud. Kuulmata jultusega on margad Talwekuu 15. pääwa öhtal, umbeS kell 11, Weikel Pärnu-maanteel W. maja eeStuppa läinud ja sealt Ühe kasuka ja kakS ülikuube, kokku 200 rubla wäärt, ära wsträStanud. Juba selsamal öösel on üks waras kinni wõetud ja ka waraStatud riided leitud. Härmi wallast päritud talumees Wilhelm Lepp on Politseile teada annud, et tema, hobune ja saan Uuemõisa ligidal Talwekuu 14. pääwal ära waraStatud on. Hobune oli 4aaStaue walkjaS-hall  mära, saan on Soome-saau, kokku 200 rubla wäärt. - Talwekuu 15. pääwa öhtal leiti Ditzelsi maja eeskojas Suurel Tartu-maanleei üks 14 pääwaue tütarlaps.  Ema ou leitud ja kohtu alla antud. Talwekuu 18. pääwa õhtal kell 11 wõeti Wladimiri uulitsal Santkarla  kõrtsi ees endised waugid, 22 aaStane soldati-poeg Nikvlgi Gawrilow ja Sooniste wallast päritud 17aastane JÜrt Aombi kiuni, kui nemad suure koti-täie waraStatud riietega seuna tulnud oliwad. ühes pükfl-laSkus letti 150 rubla ja mõned rehuungid Johann K. nime peale. Asjad oliwad sisselõhkumisega WaestelaSte-uulitsal J. K. juurest warastaluh ja kokku 800 rubla wäärt. Talwekuu 17. pääwal wõeti Suurel-turul neli tangus siga mitütajate käest ära. Selsamal pääwal wõeti üks naesterahwaS lambiga kinni, mida tema Waua Berlinsi trahterist ivaraStannd  oli. Tallinna kodanik Gustav W. andis Politseile  teada, et Talwekuu 16. pääwal tema hobune Lasnamäe  heinamaalt ära waraStatud on. —> Järwamaalt päritud Hans P. on Polijseile teada annud, et kakS tundmata  meest Talwekuu 17- pääwa õhtal kell 11 Nugementi-uulitsal  tema peale karganud ja tema knhe-kapsliga kuld-uuri ära rööwinud on. Öösel wasta Talwekuu 10. pääwa warastati teel Paidest Kirna mõisa poole talumehe  Mihkel J. koormate pealt 28 puuda linu, 119 rnbla wäärt. Järwamaal waraStati öösel waSta Talwekuu  12. pääwa ksrtSmik Jaau O. puna-körw mära, 120 rubla wäärt. -u Talwekuu 49. bäätva öhtal wõeti Weike Runna-wärawa juureS Jaan S. waraStatud pumvilla'deM!  kinni. RMsK'ist. Talwekuu 26. pääwal. Meil on nüüd kerge saauitee; täna sajab lund 5 graadi külmaga. - Sel nädalil on siin üks nägemata järsk suremine ja ü?S isttapmine ette tulnud. Pühapääwal, Talwekuu 22. pääwal,  tuli üks tundmata meeö, umbeS kolmkümnemate eluaastate  feeS Horst'i hotelisse, sõi seal lõunat, wõttis kamri ja läkS senna, aga ei kuhugile wälja. Hiljemini on tema ühe pudeli õlut joonud ja õhtal kell 8 omale lheed tuua lasknud. Kui tema järgmise! pääwal pärast kell 11 weel wälja ei tulnud, siis koputati tema ukse peale, ei saadud aga wastust Et Politsei-ülewaataja kodu ei olnud, sellepärast laSti kaks gorodowoid tulla ja ja ukS sepast lahti teha. Korraliselt riidest lahti wõetud, käed rinna peal kokku pandud, oli noore mehe surnukeha seljiti woodtS maaS, waep korraliselt üle tõmmatud. Kõik näitab, et tema waluta ja liigutamata hinge heitnud. Et keegi siin teda et tunne ega arwata wõi, miks tema wähese rahaga (ainult 3 rubla) seia tundmata kohta tulnud, sits arwati, tema olla ehk üht kanget kihwti wõtnud, et omaksetest  eemal siin waikselt maha maetud saaks. Arstliku lahtileikamise juures, mis Politsei-ülewaataja äraolemise pärast wast kolmaudemal pääwal wõis ette wõetud saada, leiti teda aga liiskuse wiimases järkuS olnud olema, nenda et meie linna-arst, Dr. E. vou Fick, imeks paneb, kuida tema selle kopsu-natukesega weel nii kaua on elada wõinud.  Keegi teda stin ei tunne. Ehk aitab see kiri tema omakseid jäljile. Tema oli keskmise kasmuga mees, wift peale 30aaStat wana, pilka kongja ninaga, ruugete juuksetega  ja weike ruuge habeme-tutiga pealmise moka peal. Weikes kohwris leiti ainult natuke muSta pesu ja mõned ümbrikud ilma ühegi pealkirjata, kuida tema juures ülepea  mitte üht rida kirja leitud ei ole. Pesu peal seifawad  nime-tähed F. X. Ehk on meie kodumaa teised lehed nii lahked, et seda kirja üles wõtawad, juhatuseks äkitselt ära surnud noore mehe omaksetele. Järgmisel öösel pooõ ennast Tartust päritud kingsepa-sell Aleksander Hanzow selle maja pöningil üles, kus tema tööl oli. MikS tema seda teinud see on arusaamata. Tema ei olnud hädas, oli weel õhtal enne seda lahkel meelel söönud, kolm klaasi theed joonud ja ainult kurtnud, et tema paksuks  minema kippuda. RMmere'st. „Kuke-külas", kuida Rakwere uut linnajagu  linna ja wakShaki wahe! nimetakse, saawad kohalise rahwa palwe peale kakS Politsei-urjadnikut ametisse pandud.  Igaüks saab 200 rubla palka ja 50 rubla riiete ja sõeariiõtade kohendamiseks. »Eesti Kirja meeSte-selts" on eestseisuse  kutsumist mööda Talwekuu 14. pääwal Tartus pca-kooSolekut pidanud. Präsident ja tema abiline olnud tulemata jäänud, Censor Jõgewer on juhataja-ametlt tallitanud.  - Tartu Petri-kiriku furuuaidaS on Talwekuu 13. pääwal Tartu kõige wanem inimene, Marie Tellmann,  maha maetud. Tema on ,Postimehe" sõnumite järel 101 aastat wauaks saanud. 3- Post'ipärmi-wabrik Tartus on Partsis peetud üleilmlisel industrie-näitusel kuld-medalje saanud. See pärmi-wabrik, mis oma kaupa ka PeterburgiSse  ja riigi teistesse paikadesse saadab, on nüüd üht uut witsi pärmi walmtstamiseks tarwitama hakkanud, nendanimetatud mis wäga tuluS, aga teistes wabrtkuteS täuine weel mitte korda läinud ei olla. Lepr a - hospidal Nennalon nüüd awatud ja Talwekuu 8 pääwal on Saaremalt 27 lepra-haiget Riia rongiga Tartusse tulnud, kust neid Neonale saadeti. Haiged oliwad ühes iseäralises wagonjs ja ei ole sealt wälja tulnud, nii kaua kui nemad TartuS oliwad. Tartus  on haiged Lepra-waStalvõitlemise-sellfi kulu peale Üleõ peetud, sooja toiduga karastatud ja edast-fõitmifekS on neile sojad waebad autud. Wagou on siis löune-rongiga Jõgewa jaama saadetud, kust haiged hobustega umbes 48 wersta eemale Nennale saadetud saiwad. Pühapääwa hiljal öhtal on nemad senna jddnud ja on kauget teed Kubermangu-walitsuse hoolekandmise järgeS wäga heaSte wälja kannatanud. Peale haigete Saaremaalt on weel 10 lepra-haiget Liiwimaalt üles antud, kes aga weel senna jõudnud ei olnud. Liiwimaa Kubernör on kõiki maakogudust Talukommisfäride läbi kutsuda lasknud, oma lepra-haiged, kui nemad neid iepra-hospidalisse saata ja nende eest 5 rubla kuus maksa tahawad, TalukommiSsäride  juureS üles andma. Senni oli aga ainult Saaremaa  seda pakkumist rohkemast tarwitanud Tartu Zeitung" kirjutab selle oma aruande lõpul: ,Loodame, et teised meie kodumaa jäud, kuhu lepra ulatanud on, pea selle eeSnäituse järel käima saawad ja nenda meie Leprawaõtawõtmise-selts  omale eesmärgile järel, lepra täielisele hävitamisele meie kodumaal jõuab." Hargla kihelkonna poolest on walitud uus kirikuõpetaja Tiedemann suure iluga waSta wöelud. Kaks auuwärawat ja hulk kingitusi teretäfiwad teda Meminekus  pidulikult ehtetatud kiriknöpetaja-majaSse. Tori kiheldas on sõnumite järel sealine lugemise -raamatukogu, miS 15 aasta eest asutatud ja milles palju peale 1000 raamatut olnud, ülema käsu peale kohalisei Potitsei poolest kinni pandud. See raamatukogu ei olnud ühegi seltsi ega kooli oma, waid era-immefed oliwad seda asutanud. Nüüd on nemad mitmel teel luba otsinud, seda edasi pidada, ei ole seda luba aga senni weel saanud. Pärnu st. Rishki Westniku" sõnumite järel on Talwekuu  3. pääwal Riia Ringkonnakohtu krimiual-jäutuse ees protsess 32 aaStat wana talumehe AndreS Orik wasta peetud, kes omad lapsed Ewang.-Luth. usutunnistuses oli ristida lasknud ja kaswatanud. Tema sai 2 kuuks ja 1 Nädaliks wangi mõistetud ja tema lapsed. Jaanikuu 3. pääwal 1886 ristitud Anna ja Jürikuu 29. pääwal 1890 ristitud Georg, saawad tema juurest ära wõetud ja Greeka-Katholiigi usutunnistusest sugulaste ehk Walitsuse poolest nimetatud wöörmündrite juure sellest usutunniStusest,  kaSwatada antud. Mitaw'st. Talwekuu 14. pääwal on Miitawi kathe  dral-kirik, mis Keisri Majestäti poolest antud rahaga ehitatud sai, Piiskop Arssenij läbi pidulikult pühitsetud. Juures oliwad Kubernör, teised ülemad ja palju rahwast. Püha Synodi Ülemprokurõr on kallid preestri-riided, klriku-ruStu ja kiriku-lippufi saatnud. Jkonostas  (püha-piltide kapp) on koguduse-liigetest Ksisriande  mälestuseks kingitud. Pelersiurgist. Kõigekõrgema käsu peale Juhatajale Senatile Talwekuu 15. pääwast, saab Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantinowitschi poeg Oleg kui Würst Keiserlikust merest ja ühe Keisri järeltulija neljandamast  põimest, Kõrgus nimetatud. Talwekuu 21. pääwal onMajestätidKeiserja Keisripraua Suurwürsti-prauat Jelissaweta Mawritjewna't waatamas kelle oma ja tema lapse termis arstlikku kuulutust mööda korraline ou. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch ja SuurwürSli-praua Maria Pawlowna tuliwad Talwekuu 20. pääwal mõrralt maalt Zarskoje Selo'sse tagasi. KholeraSs e haigeks jäänud ja Peterburg'i hospibalitesse üles wõetud on Talwekuu 21. pääwal 8 inimest, ära ou 5 inimest surnud ja 4 on terweks saanud.  HospidaliteSse jäiwad 23 kholera-haiget. Haigeksjääjatest  oliwad 4 WaSfili-Ostrow'is. Loomemaall. Kõik Soomemaa bataljonid on Kindralkudernöri  poolt käSku saanud, wähemast üht Wene lehte pidada. Abo Kubernör on Senatile ette pannud, Soomemaal urjadnikuid Wene wiifi järel ametisse  panna. Peale selle piab Soome Poiitsei-ametnikudelt  Wene - keele oskamist päritud saama.  Tänawusest  wilja-ikaldusesi Soomemaal kirjutatakse: ja wihmased ilmad pea läbi kõige suwe, öökülmad  Hinakuul ja Leikusekuul on Soomemaale, nimelt idapoolisedele ja põhjapoolifedele maakondadele, pea täielist wiljaikaldust kõikides wtljasugudes toonud. Iseäranis kahju saanud on Uleaborgi ja Kuopio kubermangud ja ainult Nylandi, Abo, Björneborgi ja St. Micheli kubermangudes  oli wiljasaak ligi keskmine. Ka kartuhwled, miS Soomemaa rshwa toitmiseks nii tähtsad on, on igal poolel külma ilmade ja öökülmade läbi kahju saanud. Ainult rohi, peale Uleaborgi kubermangu, on rohket heinasaak!  annud, neuda et loomade läbitoitmiue uõtataw olema näitab. Ülepea seisab aga ükS raske aasta Soomemaa rahwal ees, sest oma jõuga ei saada seal tulema leikuseui läbi. Ainult Uleaborgi Kubernör arwab tarwiõ olema, tema kubermangu rahwale seemneks 23,000 hektolitrit rukkid, 52,254 hektolitrit odre ja 6000 hektolilret kaeru wälja jägada ja kõige kubermangu ülespidamiseks 113 000 hektolitret (natuke peale 80,000 tschetwerti) rukkid ja 3,424,000 kilogrammi (umbes I'/» millioui puuda) jahu. Era-heategemine on Soomemaal õige rohke ja Walitsuse  poolest > n mitmed nöuud nälja-hada tagasitõrjumiseks wõetud. Wilja sissewedamise-tollid on wähendatud, nenda et nüüd palju wilja Rootsimaalt, Peterbnrg'ist, OdesfaK, Norramaalt ja mujalt sisse weetud saab. Kõikidel Soome raudteedel piab wili enne teisi kaupasi weetud saama ja wedu-raha on alandatud. Laialt on awalikkusi tööst plaanitud  ja nendeks Kubernöride poolest tähtsad summad määratud. Paiguti on need tööd juba algatud. Walitsus  tahab ka wõeral maal wilja oSta ja seda rahwale kas wäga odawa hinnaga ehk koguni ilma hinnata anda. Siis piawad mitmes paikas head puusepa- ja treialimeistrid  ametisse pandud saama, et kodutöö kosutatud saaks. Kõigist sellest loodetakse, et Soomemaa ikalduse.järgedest üle peased. Wälist abi olla aga ühe teise sõnumi järel ikka ka kibedast tarwis. Rahwa hulk wilja-ikalduse all seisnud maakondades ou umbes 700,000 hinge suur. Nendest wõida umbes 500,000 hinge omast jõuust waewaga läbi talwe saada, ikka jääda aga umbes 200,000 hinge üle, kellel wöitlemiseks elu eest kaasinimeste  abi tarwiõ läHeb. Kui arwatakse, et iga hädaline läbiStikku 25 marka tarwitab, et ennast üle-talwe toita