maa tarwituste heakS ikka üks Norramaa Riigiminister LA ?kaksl/Mitgi nöuuksgm-liigM stumugal ijüüres? Ainult Saadikud ja Konsulid wöeral maal on Rootst poolt nimetada ja tallitawad ühes ka Norramaa asiu. Sellega ei taha aga nüüd Norra üli-rahwuslasch, kes iÄDwaenlikud  Rootsi wWta My, mitte enam leppda ja Norra Minisler-präsident Steenpärch, et Noila Konsulid möeral maal mitte Rootsi Mnistermm! poolest ei pia nivretatud saama, waiWNdna MmStenumr PKlest. TeMa leht »Dagbkadet" pärib seda ähwardamisega Rootsi Kuninga wasta ja kõikide nende Ministrite wasta, kes ,Rootsi selles tuetawad, ähwardab ka negde kahe riigi lahutamisega. Selle eest walmistafiwad Wrrämaa wabalased temale Pühapääwal, Küünlakuu 23. (,16.) paamal, suuri auurongisi Khristiania uulitsatel.  Ärasurnud  endise Norra Ministerprästdent Sverdrup'i uhkel matusel ou ka Kuningas, Kuningapraua ja Kronprinz olnud, kui ka Sverdrup omal aeal selsamal teel käis, kuS uüüd Steen käib. Schweiz'ist. Ztalia poolt oli kahtlusega nende ktndlustamiste  peale "tähendatud, mida Schmeiz'iS 'Gotthardkt»nnhli/°'fuUe,''  jehsitMkse, i. oleksiwäd need kindlused ainult Ztalia' wasta ehitatud. Schu -z i poolt on nüüd ametsikülf'Mlutät'ud, et riik oma piireid ainult oma enese eemale-jäämise kaitsemiseks söea aeal kindlustab, et ükSki wõeras mägi, olgu see kelle taheS, sealt läbi ei pease. "iSeesuFusi kmdlusi saada edaspidi kõige tunnelite ja teiste -fissetulemife-paikade kaitsemiseks ehitatud. Schweiz ei tahta WM teiste tstlide sisse mässida, aga ka mitte teistest tülitada lasta. Kõik Inglismaa lehed, peale kprjMWd üßor!inst . .nagu. ühest aSjaft Ma suuremu.iWsu seisti üttdtvad aga ka, et üks nõder MM sagedast Mnge Narm Mkäija olla. Hohenzollnrt'i .sugukond, olla aga rahwa . juures j nii suures - usalduses et Watsejateft wW ka—ilma- wägiwallata lägu -Inglismaa -sütokaMändustes on tööliid Paastukuu  ! 5.2. (KüüOq kuu pääwaks üleS ütelnud. TMiMckhevdvssdc Maaiwadi - Lehekuu - >,-1 ... MürjkumiäS.) sjPgMaks -suuri ztööWte-piduff. Politsei ou ueile liida .anMd, Hydeparkis t 2 köuelama ehitada. Kokkutulemise ,MMMk on kaheksa-knnnise tõöpääma pärimine. Töö.listele  maa all oleks seda soowida,,aga töölised maa peal wõiksypad -ikka -teha. Süte hinnad on jpba kangest-tõusma hokkanudc- .-- / - on jParläMeirtiS onm programmi ette pannud ja ka usal- HnseMkMiswst . saanud. .iuMfliStevprästdent'. va Loubet; Freyciset M- Ribot WÄiaspidjste asjade Ministriks ka- mõned- teised. endised Ministrid on sea! .aset leidnus miile-aga Seespidiste-asjade MniSler tamne KMaliik laste- meeleheaks;' kuida- - arwatakfe- sest tema oti miimMel- sügisel Prantslastele pstgeri-käikusi Rooma'sft ukeelanud, mis temale Katholjtitaste poolest wäga patzaW pandud saipalju kahjetsemist tema järel ka ei olpv ! on asi Cvnstans iga.- Kõik löstste Repnb» tikanlaste lehed möistawad tema wätjaiäämist hukka, ütlewadsteda  hirmu pärast Boulaugistlaste eest wälla jäätud -olema,- keda tema tugema käega maha rõhus ja kelle üht liiget tema- hiljuti Põrlamentis karistas. - Süüd aetakse uue Ministerprästdenti ja Präfivent Carnot' enese peale, nimetatakse uut MunSteriumit ~Argduse-Miiris M kuulutatakse sellele lühikest iga ette. Teiselt- poolelt ktnnitalse, ConstauS olla ~/rui euesur, aut müü" (KaS Cäsar Keiser eh? ei ühtigi) ütelnud; tahtnud kaS MiMSterprästkmtikS saada, ehk wälja jääda. Mitmed Aehed arwawad ka, -tema saada MinisterprästdentikS, kui nüüdne Mmistenum laguneb, mis pea tulla. Sel käari«xsel  mõidm aga ka moel sügäwamad jäljed järele jääda; juba töusemad Parlameutis healed, mis päriwad, et PMdeuti õigus, Ministreid nimetada, tema käest wõetud ja Parlamenti kätte antud saakS. Sellega kortsuks siis Prästdcut Mjaks kujuks kokku, wõimuS langeks Parlamenti?  kõikuma te ja tujulikkude healede-enamusle kätte ja kõik laguneks jälle ära, mis Präsident Carnol' ja lahkunud  Ministeriumi kindla ja tasase käe all Prantsusmaa kinnitamiseks korda saadetud on. Ehk kardawad aga PWntsläsed- sellest ka oma kalliks-peetud Wene-sõbrustuse kadu tulema ja jätawad seda esiteks meel tegemata. Uus Ministerprafident Loubct on 53 aastat wana.on kord Töödeminister utnud ja oli wiimaks Droms departemeuti poolest Senator, siiski täuine potitikas tundmäta  nmes. Tema olla paks ja. nurgeliste komb etega, fiiSkidaga -auus ja õiglane Suureckat usaldust tema tarkuse ja osamuse peale ei näi kusagil olema, üht tugewatMinrsteriumit Prantsusmaal peetakse maailma rahu MudM selle MimSteriumi pea olla iaga nõder. Laur on kinnitanud, et tema Coustans'i wasta mitte kohtus kasbata ei taha. Prinzefs. on SagaMi - palee, ette on ParMs üks .dynamiti-bolttb wisatud, mis seal lõhkes aga suMMiat kahju et tewud. -Seda peetakse Anarchistlaste teuks, acwatakfe aga, et nemad oma põrgu kera Spaina saatekonna paleesse on wisatu tahtnud/ - St. Etienne s on kaks Anarchilast kinni wSetud, ja nende juures dynamiti'dombisi  CndW NWstnnt Anastay, kes madame Dellard't tema majas ära tappis, on surmauvhchzse  alla mõistetud. Prantsusmaa ja Pvhja« ANeelka üheudatud-ritkide wahel on uuS tollide-kauv Ahendatud-riikide MM on msD» kaupa) jraAu sukurt, fiirupit, U, e-. Ilm»U'llIt» fiSU weOda lubatud. Prantsusmaal samvaH selle waW MMe ühendatud-riikide vmpatz soWH kSsge HMeuW seisu peale alandatud, miS ühegi teise rligi kaupadele määratud on. PstaMi krooni - ssp KMlaiW 24.'(1?7 Säadik von Schlözer, ja Jtalia Saadik AuSlrlaülngrumaai. Re. vertera-Salandra, käiflwad Suue soowimaS. Inglismaa Saadik Jtalia Kuninga juures, Lord Dufsenn, keS sealt ära kutsusud on, saab enne araminemitl PaapSti jutule wöetud. See on esimene kord, et üks lahkuja wõeramaa Saadik Jtalia Kuninga juures PaaMi poolest waSta wdetud saab. Küünlakuu 27. (15) pääwak on umbeS 4VO tööta töölist lipuga, miS pealkirja Leiba, kandis, rougis läbi Palermo uulitsate läinud, ei ole aga Mingisugust kara teinud. Nemad lahtstwad oma soowimist Bürgermeistri ette panna. Spama'st. MiniSterpräsidenl CanovaS del Castillo on Senatis 'Salamanca ja 'Cabii't Piiskopldele waslönud, kirik ja riik pidava küll üheskoos tõõliõte elu kergitamise eest hoolt kqMms, kui töölised aga seda parimad, mida anda wöimalik ei ole, siis olla wöimuse tarwitamine ainus abi selle maSta. Portugalist. Rahaminister on Parlamenti!? alkoholi' (kangele goskide) ja lulelikkude.maksusi elle pannud Portugali saarestiku junreS, MkwNftika ranbas. on Küknloikuu -27. sl 5) pääwal suures marus palju kalameeste paatisi ümber läinud ja palju kalameht ära uppunud. ' Türgi riigist. ' Küünlakuu 2G. st 4 ) päämal on AuSlria püsst'wabM« asjaiallilajad Konstautiu.ipel'issf tulnud, kaupa piiSside-tegemisekS Türgi s.eamäele malmis tegema. KoukanliuopeliS olla PoriS'!'kaudsi tulnud sõnumite järel > Makedonialaue Gruia Schindaiöw kinni wsetüd, keda Wulkowilschi MSklsu ka ks peetakft. Greekantäatt Kuningas ise päris, ei TelvauuiS ja tema Kaasmtniftrid ametist taganema plawad. DelMstis ega teised MMrid ei tahtnud tagauida,'sest PMameu. M olla healede-enümus nende pooi, 7uS 'neile 'ka kSe poolest suurt auutmtNiSlusi anti. kuna ainnl! DetyannWl erakondlased seal koos oliwad. Künkaga poolest sai endine Ministerpräsidend-Trikupis, keda DelyanmS kohtu alla anda rtahtis, UU! MimSleriumit kõrmldnmä kMilubi kes seda aga mitte wssla ei wõknud. Selle peale sai tasasema  erakonna juhataja, KonstankmopüloS kutsutud. keS ka juba uued Ministrid koMr saanud on. DekyanniS ei taha siiski lahkuda Tema ja Kuninga wahel oN juba mõnest aeafi saadik ponewnsed olmid Harlanienc saada lahutatud ja uned walimiied wätja kirjtttakUd. KnUlugaD et olnud raha4M>luMega DelnauMl MinsVleriumiS mitte rahul. Greekamval su tän>ne tuulmaw asi olnud, et Kuninga» Georg nii palju oma wdimntt Älinistelke ja Parlamenti wasta tarwitab. See wakb aga ka Kht pööripääma Greekümas polittkas ülepea tähendäba. Wahe TrikupiSl ja DelyanniSsi pslitika wahet oli peaasjas see. et esimene Kreekamaa kosumist Ahenduses telSle uuke Ba!kans,ri,'kidoga MS ja sedawiist AuSkria Ungrumaa poole nihkus; teine aga «agewa mereMe asntacktses, mis Türgi meremäest üle olema pidi. juba palju raha maks nud on ja weel rohkem makSma kippuS, kuna jdubmine eesmargile küsitamaks jäi. Selle? nihkus siis ka Deiyann'iB  Wene.Prantsuse ühenduse poole. Saab näha. mt« nüüd tuleb. Serb!a'st. Küünlakuu W. <14.) paäwal arutati Skuptfchiuas riigi amemikkude nimetamise aSja, Mis palju kara tegi. WaSfaku erakonna liited PspoMsch M Taisttsch parisiwad KaltiGl osaOöimisel ametnikkude walimist, keda s,iS Kohtniesttinistril ainult kiMikadä alla, KohtutcmimSter seisis kindlast selle «a»ta ja tegi sellest umdantmetatud usalduse-küsimist, mis seda lähendab/ et ki,i tema nsuu mitte wasla wõetud ei saa, siiS piab kas MiniSterium ametist taganema, ehk Skuptlckina saad lahutatud ja uued walimtsed ivälja kirjutatud, Bnlgariast Pring sündimift-pM v sai Küünlakuu T«. (t 4.1 päswal olse kui NeMine rshwapüha  peetud. Pärast pidulikku Z u Ma-teen ts kust täna» lauludega (tedeuMl, W Prmz Ferdinand, ticka ema Pristzess Klemrrittne; ülemad austkandkaS, sUawäe-jänwfed ja palju rahwast zuuresoliwad, oli waskawZimi»c palees Prinz wastaS Sobranje Präsidenti ja Sõeaministrl lere. tamife-könede peale kuuljate hdiSkamilel. Palju auutählesi sai wälja jägatud; ka SMsnje Prsstdenk sai ühe. MiniStrrprästdM  Stamdulow oli ka tulnud, esimest keeda pärast oma äpardust rewolMriga. Tema wöls pea ikista takistuseta käia ja stSseaStuMisc juures tosdi temale palju "nnesoowimist. Pääwaienne seda oli AvStria Ungrumaa  Heategewuse-ühenduse poolest pidu antud, kus Prinz Ferdinandile ka palju auu-tunnistuft rvaSta, tMHi. - Wukkowitschl äratapmine Koustanttnopeltts on' ZWaria'õ wäga kohknkaund ja saad okse Üheks rahwuSlikukS õnnetu- WU suure hoolega la osaWegM ka wäga kaMaWel aladel, Bulgaria Mjju OOstMnovkjZftK Üllitanud.'Ltema oli üks kõige WMkvlsM Nplgmc!» oli enne sõeowäe««st  OberStl Wngig.« Türgi reeurSWO ja seiM Bulgarlaste  P» Türklaste usaHUfes fa annstnseS. Sönuur tema surmast kuli Prinz Ferdinandü snndimise-paawal EktewalmiStakud pidu palees sai ara üteldud, ü WulkoGtkschj surnukeha on PhilippopellSse toodud ja seal Paaskuknu t. (Küün!a kuu >8) pää>nal riigi kulu peale suure aunga maha maetud. Matusel oli ka Prinz Ferdinand, kui tema jala nitaSlu? käimist temale ka raskeks tegi, Minirired. Konsulid ja palju ratzwast. Rnmänia n. Parlamenti-walimifed on nüüd möödas ja on se-erakonnale, Hoidlastele, täit wöitn koonud. Tõrelejaid on amull kuues tägn köigeist Parlamenti' litgetist Msitud. stn 'Hst MM abinõWst farmita' nud, on Ta lausa Mässamist. i.üleS Oihnkada katsunud, aga walljad ise on nõude trlstsnaid' taltsikanud. ' ... AsiaP. WaliiuMTäradesi^J.a i. s on ligemad sõnumid tulnud. Räariknn tN. kk tn) päawal on üks salk halwa Mwast Tokto mrisakohtn peale tungi und, selle Ülemat ja uil!>ueid letti amkinilkuühaamüuud. Ml s.hW° darmi luliwad senna, ei saanud aga mNajatMMMr. Wast niS tui abi tuli, suudeti neid laiali pillutada. Selsamal pääwal haawafiwad kZratsejad ülimadalas te eraksrmast kahk Politsei » meest. Hiljemini kargastwad Nuddha preestrid suure karaga endise Parlamenti.liike Shimad Takayubi peale, kes waliktmust tuli.ja karjusiwad, et tema »tzt<M«SnMHsMWe ja selle eest oma healt KhrWMele za nende Mmdele aunud olla. Kohakised aealehek. möistawad redunist erakonhlikkube wöitlemiSke sekka kõige 'ja -arrltawad. ei kitt seesngMe' wsgkMllstHgübe waSkä wõmatu an, stiOMa anknd Kigns walitsnsestOkS wäga tardõtdw M Tstrelejase'kõhed kaebawadj kohkud M>' ennast 'stsse Mässamiselt'Põhja«KhilnaS et' alla^wiste'' stäÄwMM. Amekliknb ' sõnumid 'WalttfnlõstZõawae KhiinaS ' dlla" kaHest HkesWniud, MMM suure'st>Mlt'?MuaM'oUa k!nWst käntfitatr!ö''Mnd kslM aeal rn.kged.S! kui soojemad ilmad tulkwhd.''Ms wada. mäaiamine tmst lälke kat i minema. -. . ' AAerkk«'Ü.'' Wenwiu e ittde wäliStenssadhUiigt' 'Metät Ottaine ja " ZngliSrtiaa Dqadik WashiDimrM''Ä Kgünlakuu Äk^st'l7. j 'pSäkötil Wt kaupa'alla kirjmänM' We järel kdlarüüstmU- ju''Mgo-püMmMst' PehtsngiuMeS tihe wahekohttt lätu piud leietalud saama. Inglismaa pooW algawd- moksess, ühe Pchpmgi-meres äramSekprd Kanada kalameeste paadi pärast. oi> übeudaknh rõkkrihe kasM otsnstatstd. -° Nrir Fou ndla ndl jnnns 0N tuP lackekstisuga urn?et '^mgeMW'' peal?' tangenM. NeiideÜ et olnud nmdes kötl Hnnt iagast kninnd W kardeti, e! pakaue klüm iuüd Mutidt't ükgepliMast Mii ledkostdä." ' 'AMA RllünlWu M. estud aeg otsa, tast' sek Taavist/' We järel"«W SMa-AagW MitMnd 'ulht' iW- GD' M - MMtst maast' oli. on nüüd lSpWärtliselr MskonM erstseifnse Mm 'WtsMtak'Mel MllwA BÄ itnüsse 1«' on seal itk MhlM olimd. tarwikist kapitakk''koW"saada. 'Ms hst!k"erazMü- Mthi küll rahasüst'üies .kiMiiatM, oMde'''MM^ mlsekS ei ole aga hakatuses maaraiud ivahemast 1t) m illi viu marka suur kapital mitte kNil luiuud. Kaks H sellõl MrjamlnemWÄWS, 'MM nMdneWknmlne tahä'- tuckl' Ülepeä, kamlled Inglismaa'' Parkamentis.'' et Sa isamaal MgÜm WtMwsWalik el osta. y aHchM' WD MM, mis W sfttMsest olla filS lagktsmao kasudi- u isla.' tui WgMknga oMa kapitaliga seda lagstueMist. tatt?tast. Päpem hlla'''oodata, kanni' WWkMne.Asiika' tseeiteW" Inglismaa omaks Hst- Md .Kurda kiri ula takse Saksdma-V Ho ott, ..aSjad NSrtnrlääne«Uftika'S ehaSpid! lahewcihi . seda ii ttte' näha HeMe' nidket kiuni, et riik asumaid mitte ei "hia tehakse mitmesuMsech MMist. wäWatwjtam^ seks. Nenda Md EjaksT ÄkHslo>tialösesis'nMa. MunÄZätie- Nftika tarbeks ette wsitaj' jq 'Mkbosplckat, kokku nStlvpidamlftkh, Mivd' selleks raba toimekada. 'Miss .hii Satfa KdionialttelW ka tSök. Ühe kesfttogu korraldam^ küstrll, keS WsstdtzoF'is «s»kD .korräldamä sa lelloks, neid SaMast karwilama pitlh, keS jM Lsune.KftWS elawadM' lnglismaa jektSkoud on oma stSsemakseknd kaerahä, AW.AW marka, maha jätnud. Seda kasu oa SaMasev  Na sellest kaubast saanud. '' ÜheS kirjaS Tr Z nsch'le kaebab Emin Pascha wW Inglismaa KapiOn Ost gal b' j üle, k-s murdu