k»i tütarlapsi, meeSterahwast aga ka ikka rohkem surnud kui naeSterahwast, niisamati ka rohkem wälja rända und za sellest tuleb, et neid wiimasel aastal kodumaal peale 799 wähem elamas oli, kui naesterahwasi. Lehekuu 7. pääwal leiti Wene suruuaidas ühe sülldinud lapse surnukeha ja wiidi lahlileikamise-majasse. Lehekuu 11. pääma õhta! on Greeka-Katholiigi pühapildi  ruut Wiru uulitsal kurjategija käe läbi katki murtud, korjanduse- karp lahti lõhuwd ja wälja röõwit ud. Nurjatu tegu ou enne kesk-öõd tehtud, sest seda leiti Politsei-foldatkte wahetamise juures kell 12, kuna kell 8 aeal kõik weel kordas oli olnud. Tallinna turul on sagedast lahitud põrsaid leitud, mis üles puhutud oliwad, et paremad wälja näitaksiwad. Müöatele olgu sõnumiks, et seesugune pettus karmi nuhtluse all seisab, kuida ka juba seesugust petjaid künni kolmeks kuuks kinni mõistetud on. —. Lehekuu 6. pääwa õhta! leili Baltiski uraan kee ääres üks talumees oma mankre peale köitega kaelast, rinnust, allkehast ja jalust nii kangest kinnistutud, et tema waewalt weel hingata wõiS. Hobune sõi nurmel maantee' ääres. Kolm naesterahwast, kes teda leidnud, tegiwad köied lahti, mis peale tema jälle toibuma hakkas. Kes teda kinni sidunud ja kaS tema juurest midagi rööwitud,  see oti weel teadmata. Lehekuu 8. pääwal wõeti passita ja korterita endine w a n g, lärwakanti walla-meeS W., kinni ja leiti tema taskus ükS kollane ja üks punane fiidi-rätik. Öösel wasta Lehekuu 19. p. wõeti Waestelaste-uulitsal üks talumees kinni, kelle wankrel  wiis warastatud raudtee-roopast oliwad. Sellsamal öösel warasta 3 maueshe endine sulane Gonstori-uulitsal maneshe korjanduse-karbist, mida tema lahti lõhkunud oli, umbeS 50 rubla raha. Wilja wäljawedamine Weuemaalt, Näärikuu 1. paäwast Jürikuu 21. pääwani, ou wiimase aasta kohalise aea wasta 22„ milliom puuda kahanenud. Mullu oli tähendatud aeal 111,7 millioni puuda milja wälja weetud, tänawu millioni puuda. Umbes pool sellest kahanemisest, 11., millioni puuda, langeb nisude peale, millest mullu sel aeal 49,4 millioni, tänawu 38,- millioni puuda wäja weetud oliwad. Rukkid weeti 18, z mill. puuda, 4„ mill. puuda wähem, odre mill. puuda, I,g mill. puuda wähem, kaeru 10,7 mill. puuda, 3,, mill. puuda wähem, kui mullu wäkja. Wäljawedu on kõige rohem Mustmere sadamates kahanenud, nimelt Õdessa's, 21, s mill. puuda, s. 0. kolmas jägu, Sewastopol'is  6 mill. puuda, umbeS pool mullisest wäljawedust. Baltimere sadamatest on Liibawi sadam suuremat kahju saanud; mullu weeti sealt sel aeal 15,, mill. puuda wälja, tänawu ainult 9,z mill. puuda. Tallinna sadamas on wilja wäljawedu 2,g mill. puuda mullisest wäljawedust sel aastal kohalisel aeal 4„ mill. puuda peale tõusnud, Riia sadamas 174,794 puudast 1.7 mill. puuda peale. Peeterburgi sadamast on umbeS niisama palju wäkja weetud,  kui mullu sel aeal. Baltiskist, Lehekuu 14. pääwal. Läbi wiimase nädoli oliwad ilmad selged ja soojad, kuuni 18 grandini marjus; wiljapuude õied hakkastwad pudenema ja rukiS wakmistaS ennast nähtawalt õitsema. Wihma igatseti ja mitmest kohast Eestimaalt tuliwad juba kaebtused, et põuda karta olla. Laupääwal, Lehekuu 12. pääwal, hakkas ilm pilwitama,  Pühapääwa homikul hakkas waikfe ilmaga sooja wihma sadama. Pärast tuli rohkemast wihma ja lõunelääne  tuul tõusis, mis ennast täna ida-põhja poole pööranud  ja kangemaks läinud on. Ilm on ikka weel pilwiue ja wahete-wahel sajab natuke wihma. Looia on, ek öökülmad,  mis muidu Lehekuu keskel maurist ikka tulewad, ennast sel aastal soowrtud wihmaks muutnud on. kui ka tuul tänast ilma 6 graadi peale on jahutanud. Lehekuu  9. pääwal tuli Norramaa aurulaew »Einar" heeriugitega  meie sadamasse ja lastis wälja. Anrulaew ,Constantin"  tuli Lehekuu 12. pääwal sel aastal esimest kord meie sadamasse ja saab edaspidi ikka Laupääwal ja Esmaspääwal  tulema ja jälle Hapsalu'sse, Kuiwaste'sfe, Kuresaare'sse ja Riia'sse minema, kui ka oma rehnungi peale, sest Balti raudteega ci ole „Ostlia«-selts sel aastal kindlat kaupa teinud. Korraline Mu-püüdmine on weel algamata. Lehekuu 11. pääwal läks jalawäe bataljon omast talwekorterist Baltiski'st jälle ära. Rakwerest. „Eestimaa Kubermangu Zertungi" sõnumi  järel on Jürikuu 29. paäwast s. a. on Rakwere L e skede-kasffa  ära kautatud ja selle kassa kapital linna üleüldise waranduse sekka luetud. Kohalise ,Teada- sõnumite järel tuleb Tallinna Ringkonnakohtu  kriminal-jäutus Mihklikuul RakwereSse  kohtupääwa pidama. Wiimasel nadalil oliwad maalt juba 45 koolmeistrit Rakweresse Wene keele kursustele tulnud ja neid tulla ikka weel juure, kui ka arwates mitmed kibeda töõ-aea pärast tulemata jääda. Lüganuse kihelkondas on .Rakvere sõnumite järel difcheritis (laste kaelahaiguS) walitsemas ja palju lapfi sn sellesse surnud. Neuda on nimelt ühe wallakirjutaja lapsed üksteise järel kõik sellesse tsdesse surnud. Sellessamas kihelkondas ei olnud Züripääwast nninrafe nädalini mitte tilka wihma sadanud. - Öösel wasta Lehekuu 2. pääma on kaks kaabakast, kes seal öömajal oliwad, Lii ma kõrtsi laekast 55 rubla maraõt a u u d. Kohaline urjaduik on margad kinni mõtnud. Lihulast. Kuida , kirjutab, on sealine Ülemtalukohtu-präfident  oma kohtukonna Tallitajad, koguduste eestseisjad ja kirjutajad Jürikuu 16. pääwakõ oma juure kokku kutsunud, Wallakohtute ü h e n d a ur i s e üle nõuu pidama. Kuuni wkis malda olla ka tõeste üheks kohkukonnaks ühendada mõnuks wõetud. Niisamati, oli ka ette pandud, meikemate waldade 'valitsusi ühendada,. miS kohaliste waldade koguduste nõunpidamse alla antud sai. Koosolijatele saadud ka teada antud, ei igas kohtukondaS  uus kohtumaja Kubermangn-malitsnse poolest tehtud plaani järel piab ehitatud saama, sest tänised kohtumajad ei olla tarwituse kohalijed. Narwast kirjutatakse ,Ncvaler BeobachlerÜle mitmest kukekahjufl. Lehekuu 8. paamal oli Ti l k'i maja Joakhlin s l h a s i s põlema lamnd, mida meel ehitati, sest ek see wiimasel aastal maha põlenud oli. Kui loakhimSthal ka Narma pritsimajast kaugemat ou, kui Krahnholmi pritsimajast, siiski ou Narma tllle! mjnjad rutemini sea! olnud, kui Krahuhokmt tuletõrjujad, ja ühe tunniga oli tuli kustutatud, uus ühest keemast liimi pajast wälja läinud. Lehekuu 19. pääwal. Suure! Rislepääwal,  oli tuli Imaugocod'!? ühest kalamehe-majast Narowa  kaldal kohti käinud. Wihma ei olnud neljal nadalil  sadanud, pakawns oli paäwapaiste? 39 graadi peale tõusnud ja kõiki tnki-kuiivaks kõrmekauud. Sellepärast ou ka t 3 maja, msZ maga Üwteise ligidal seisiwad, külge kõrmaliste hoonetega maha põlenud, enne kui Narma ja Krähnholmi tuletõrjujad kuld piirata snulsiwad. Mahapõlenud  majadest on ainult neli Tule kassa kaitse alla antud olnud. Lehekuu 11. pääwal on pool Kate rküla  külast, kaks wersta Jõesuu alemikust ülemal Narowa kaldal, maha põlenud. See küla on Narma liuna oma ja talukohad oliwad 24 aaSta peale taluperemeestele rendi peale antud, mis meel kaks aastat kestab.  Lehekuu  2. paamal laskis Pelerburgi KnbernAr, Graf Tolk, kes oma kubermanguk üle maatamas käis, järsku Narma tulekella lüüa. Kõik tuletõrjujad ou kuheksa miuutl kälkus pritsidega ja teiste riiskadega koos olund. Kubernsr on jäutnSle juhatajaid ja ueude me, Stckoudasi wäga kiitnud ja mälestuseks hõbe-uaela Prlitahtlikkude tuletõrjujate livu--varda sisse löönud. Wiimasel a rstal on Narma's 19 tulekahju olnud ja Priikahtliknd tuletõrjujad on igakord  omale oma raske töö eest suurt kiilust teeninud, mis kõigil lnmarahmak tuttam olla. Lehekuu 19. pääwal uppus üks liimi-mabriku töömees Narowas ara. Kuida armatakse, on tema joobnud  peaga ennast 69 künni 79 jalga kõrgel kaldal, raudtee sill ll natuke ülemal, magama heitnud ja uues liigutate? alla kukkunud. Kalamehed kõiwad keda küll pea wälja, aga kõik elnke-ärafamise katsed rllmad asjata Narmast ja ü mbert k a u d u kaebatk wllmasrk nadalil põua üle, mis juba neli uädalik kestanud ja nimelt keedumilja-aidades kahju teinud oti Tartust. Kuida .UuS Tartu Zcituug- kirjutab, on l e p c a - h o s p i d a l i a s il t a in l u e rõõmustamas wkifll et asi jõudmas, ühelt poolelt on Liiwimaa Rlllerkoud  seda aSja sellega tähtsalt edasi aitanud, et kakS endisi postijaama kõige hoonetega ja maadega selle hekduseasutufele  kinkis, teiselt poolelt on korjandused selle heaks wiimasel aeal elawat osawõllnist leidnud. WtimaSte sõnumite järel oli vr. P. He lkat PeterburgiS kelleks juba 3374 rubla kokku saanud, Sakia-keelise .Pcterbnegi toimetus 2378 rubla, peale selle, mis ,NuS Tartu Zeitungi" toimekuse ja mitme ,l.r vlnlde' poolest korjatud ja üksikutest inimestest oma käega autud on. Nüüd on ettemalistama nõuukogu poolest Tartus üks konruu'Süon  walituö ja selle hooleks autud, tormilist võbmSkirja  üles ja kohalises paikas kinnitamiseks elle panna. Selle kommWoui liiked on: Baron Nolcken AlaiAkiwllll, Baron Notcken Sarakufellt Tarku Linnapea G. uo> Oetlingen, Baron M. Stackelverg, J. von Mensenkamvff, O. von Samfou-Himmelstjerna, Professor C. Dchio, Professor F. Hörfchelmann Dr. W. Zcege von Manteuffel,  Zeitungk" toimetaja Paul von KÜgklgen,  Dr. Peter Hellal ja Lmvimaa arstrde-fcttsi juhakaia. Põhjuskirja plaan piab mõimalikulk ruttu kinnitamiseks ette pandud saama. Raha on aga ikka meel valin tacwiS, kui kõik mõjuwal miifil korda piab minema- Osawõtmine ei tohi selleparast mttke wäsida. EeSki Kirja viceste-felks on sõnumite järel Lehekuu 6. Mwak oma koosolekut pidanud, kuhu peale wõeraste ainult 29 liiget tulnud ou olnud. El see Ketserlik Kõrgus Smmvürsi Auujärjepärija sündimkse-pääw oli, ffiS algaS tAnine Prastdenk, Onnä. Mv. Hugo Treffner, koosolekul KeiSrilaulnza.  Sooja sõnadega möllesiwad Lavä. Treffner ja Or. Hermann Dr. Wesle ja tema tegewuse peale ja nõuaks sai wõetud üht anupärga tema haua peale Kasaniöje  saata. Pärast mõnda kõnet wõeti nõuupidamised ette, uimel: põhjuöktrja juure lisada, et ka kunst seltsi talliluöte sekka üleS wõetud ja seltsile õigus saaks, omaS majas kontsertist ja balarisi pidada. Ka pandi ette, busseti-pldmM võhjuSkkjas üles panna, miS palju elawat läbirääkimist sigitas ja teiseks korraks jäätud sai, sest et nõuuwõtmisckS liiga mähe liiteid koos oli. Tänine Präüdcnt  H. Treffner, kes omast ametist lahkus, sai ühel heale! auuliikekS, Dr. Hermann Präsidentiks walitud. Et aga otsustamiseks küllalt kilkeid koos ei olnud, siis piawad mõlemad walimised järgmisele koosolekule kinnitamlselS  ette pandud saama. .DeenaS Lapa" sõnumite järel olla student B. Kuronia ühendusest, Lehekuu 6. pääwal oma wastase, studeul K., püsloli-duellis maha lasknud. Wiljanoist. Lehekuu 19. pääwal on Wiljandi ueiwanlmetattid tuli kahli läinud ja palaivalest  ilmadest wäljakuiwaiud hoonetes nii ruttu edasi leudanud, et ueki maja, kõik maesema rahwa omad, kõige kõrwnliSle hoonetega maha põlenud oliwad, enne kui tuletõrjujad  mägewat leekk nii kangelt piirata jõudsiwad, ei enam edasi ei peaSnud, miS muidu kergest tulla oleks mõiiiud. Aahosi kihelkonna kirik-iõpelaja Hilde ja arst Dr. Maming Walga nraalondas, ou Jürikuu 15. pääwal sealise Heategewa-settst urajas üht kontserti Tartu leprahospidalr  ehitamiseks toimetanud, mis 148 rubla puhast sissetulemist annud. Lauljad, meeStcrahwad ja naesterahwad,  on muist oige kangelt tulnud olnud. Liimi maal on juba mõnest aastast saadik ühl isewiisi IZo o Ui alõbe nähtud, tuilleSse palju loomi langenud ja mis mnast .Bait. Wehstu/ sõnumite järel nüüd jälle Lemburg'iA rräidaia. Esiteks hakkata loom ühe jalaga lonkama, siis jääwad lõik jalad kangeks, haige loom et tõuse pärast enam üles, kõhneb kaugest ära ja sureb. Riiast. Kohaliste lehtede sõnumite järel on Mae Tuuzel m a u u von Ablerpfiug Mshki Westttikn'  toimetaja W i tw i p k ij' ja .Düna toimetaja Ptptrsü peale laimamise-kaebtust tõstnud. See asi tuleb Lehekuu 25. paamal Riia Ringkonnakohtu elle. Riiast on 959 jea-kastiS 332,599 elusat !" ähki aurnlaewaga Hamburgisse saadetud. Knrcsaarest. Kuida kohaline kirjutab, olla M e r e m e e s t e - k o o l i asutamine Auresaares  kindel asi. Loodetakse, et kool juba sel aastal wõib awalud saada. Kuuramaalt. Gränzhosist on .Deenas  sõnumit  saanud, et Leeki talus Zürikuul kuus hobust ühesse tõbesse haigeks jäänud, mida looma-arstid »hobuste- nimetanud. Neli neist hobustest on langenud. Tukkumt Kreispolitsei on nõuu selle tõbe wäljalagniienüse waska wõtnnd. Ptterburgist Galsch!na's sai Lehekuu 9. pääwal Keisri M a j e stäiide kigiolemisel Gardi-küraSsiri rsigemeull.pül'.! peetud. Zarskoje Sel,)'st oliwad Keiserlikud  Kõrgused Sunrivürst Auujärjepärija, Tunrwürsi Wladimir Aleksandrowitsch oma Kõrge abikaasaga  ja Suurwürst Nikolai Nikolajewilsch noorem tulnud, Pekerburgifl Suurwürstid Paul Aleksandrowitsch ja Michail Rikolajewitfch. Lehekuu 7. paamal pidas Mineralogla-seltsi Prastdenk, Herzog Nikolai von Lcu ch tcnb er g, oma 25 aaStast inbilaumil. Keisri Majestäti poolest on kõrge jubilar Aöigearmultsema käekirjaga  Natsawäe Kindraliks ja Kindral-Adjulankikõ nimetatud.  Saksa m aa Keiser tulla uuemate sõnumite järel allmtt üheks nädaliks Wenemaale, ei saada ka mille tnanõmriiest kõunepool Wenemaal osa wõtma. Jkakia Kronprlz Vickor Emanue! sai Lehettu: 18. väawaks Peterbmglsse oodatud ja pidi Lehekuu 24. vääwani seana jääma. Tema auuks oliwad suured etkemalmiSkamised käsil. Pekerburgl Gkawi HeakegM-selts on näljaSte M o u k c n e g r i u l a s t e heaks Jürikuu 27. paäwast Lchekuu 5. räämani 6552 rubla 45 kopikal korjanud, eudiSkc korjauduskega kokku ülepea 49,994 rubla 14 kop. —Kapani Wakiksusega on kaup tehtud, miN Mkl Venelaste! s. a. Näärikuu 19. saadik luba on, lavaM igal voo! reisida, ennast üles pidada ja majast omale oska. Seda luba on ka juba larwiiaiud ja mitmed  Mm kaupmehed on omale TokVs ja keistes paikades  abikauplust asutanud. Juba kiine sn kirjutatud, ek Wenemaa .W as - tastlkune P õ ll u kr e d i t - se l l S ära piab kauka knd sa selle talli kused Nilgibanki kalle wõetud saama. Kulda uNd vcakinna lehed kirju lawad, olla see plaan wiimasel uädalll RiikSrathi ette pandud. Kõigekõrgema käsu peale el pidanud esiteks M oskiv  a P? llukJõ-ak a d e m i a s s e mille enam uusi