Konsistortalkonna Kindralsuperintendent. Meie paremad WMowiWed saawäd teda siit tema uuesse ametisse saatmaV Selle foowimisega ühendame la meie ennast kõigest südamest. Meil on selle-aegse Peterburgi Jaanikoguduse  kirikuõpetaja Konrad Freifeldt'i kõne Eesti laW- ja müufika-pidu awamtseks TartuS, aastal 1879, cheel selgest meeles. , K o rj andused näljahädalisteheakS Wenemaa seespidistes kubermangudes, ametnikkude kuupalkadest,  saiwad Jaanikuu 1. pääwal lõpetatud, sest et, tänu Jumalale, asjad hädaaluStes maakondades paranenud on, Ka korjandused Wene kirikutes on' Püha Synodi kasu peale Jaanikuu 1. pääwast saadik seiSma jäätud; järeljäänud raha on sellesama käsu järel kohaliste kubermangude  Heategemise-komiteedesse saata ja aruanded Leihtsekuu  15. pääwani ette panna. Ametlikult on kuulutatud,  et rahwa ülespidamiseks ja põldude seemendamiseks 17 hadaaluses kubermangus, Ritgtwalitsuse poolest Lehekuu  25. pääwani 125,370,500 rubla wälja antud ja 46,691,000 puuda wilja toiduks, 22,085,000 puuda wilja seemeks senna saadetud oli. Lehekuu 15. ja 26. pääwa wahel ksigist Wene riigist kokku tulnud põllu sõnum id on järgmised: Rikast wiljasaaki oodatakse põhjapooltseS Kaukas  ia's, kus ka neljas jägu rohkem talwewilja wälja kulwatud on, kui wiimafekS aastaks. Seal hakatakse pea leikama. Kubani waldkondas loodetakse palju rohkem kui keskmist wiljasaaki. Tereki-waldkonda  s saab wiljasaak keskmine olema; Kachetia's suur. Stawropoli kubermangus et ole wili paks, muidu ollakse sellega aga rahul. Rikast wiljasaaki loodetakse Kut a i S'i kubermangu põhjapooliseS jäuS. Taga - Kärkasiä'S on rohutirtsud wtljasaagi-lootusi mitmeS paikas hawilanud, kes Tiflis'i kubermangu üheS jäuS ja Baku, JeliSsawetpoli ja Eriwani kubermangudes nii karjaste  lääskänud on, et ka oma tarbeks wilja küll saada et loodeta. Rahul ollakse wilja seisukorraga mitmete? pöhjavooliStes, idapoolistes, keskmiSteS ja lõunepooliSteS kubermangudes. Kui esimesed nende keSkiS on Nifhni- N o w g o r odi, Wladtmiri.Wjatka, Kasaui, Smolemski,Kijewi. T a m b o w t, S im birS k i, Oroö u 'o Wilna, Poolamaa kubermangud ja mõned Siberi, maakonnad nimetatud. Iseäranis rikast wiljasaaki loodetakse Nifhni-Nowgorodi ja Kajani kubermangudes;  ka Wjatka kubermangu? on lootused head. Mlju kasu on wihmad Lehekuu 12. pääwast 26. pääwani  teinud. Oreli, Kurski, Saratowi kubermangudes  ja üheS jäus Orenburgi kubermangust ei ole palju oodata. Löune pool on pölluhiired palju kahju teinud, uimelt Podolta, Bessarabia, CherS - s o n i ja P o ltawa kubermangudes. jägudeS Jekate - ri n o slawi ja Woconeshi kubermangudest ja Doni-Ka sa k a t e waldkondaS. Mölemts eelnimetatud  rüöermanguS on põud palju kahju teinud. Ka Tscher - n j g o w i ja T auria kubermangudes ou wiija-ikaldust oM^,.-7--,, Äõigist kõiki ei ole lootused kõige Wenemaa kohta sedawiifi mitte , sandid. Kokku on umbes kümme kubermangu: wilja-ikalduse alla langemas, selle waSta seisab gga wili mitmes leiseS kubermangus nenda, et sadakordse seemne saada wõib. Rohutirtsude hawiltamiseks oil Rahamtnistertumi poolest 110,000 rubla MMawd; sellest läheb 37,000 rubla TifliS'i kubermangusse^,  Kui palju rohutirtsust Kaukasia'S on, seda on sellest naha, et üks raudtee-rong, mis Baku'st Tiflis'iSse läks, rohutirtsude parwe läbi seiSma pandud sai ja poole tundi ootama pidi. Põllu hiire de ja teiste hii- kadumisest kirjutatakse Kijew'ift, et need järSku ära kadunud ou, mitte ainult põldude pealt, waid ka inimeste elupaikadest. ,Kijewskoje Slowo" sõnumite järel ou wiimasel  sügisel köikis Lõunelääne-waldkondaS nii määramata palju hiirest olnud, et rahwas selle häda waSta nöuu ei leidnud ja wäga palju kahju tehtud sai. Juba kartsiwad suWd ja weised põllumehed uut suurt kahju wilja poolest pAuÜel ja aitades, seal saiwad nemad järSku nähtusest rõõmustatud, et kewade hakatusel pea üht hiirt mitte enam leida ei olnud ja et nende taastamast tegewusest ainult weel lugemata augud põldudel ja aidadeS tunnistust andstwad.  Kuida hiired wiimasel sügisel määramata hulkade? järsku ilmusiwad, niisama järsku tadusiwad nemad kewade hakatusel. Rahwas nikutab päid ja ei tea seda iseäralist nähtust kuidagi seletada. Ziefel-hitrede määramata  hulkade üle kaevatakse Saratowi kubermangust. Emie hn neid kahjulikkust loomast ainult Wolga ida poolel olnud; kuida nemad üle selle laia jSe peasenud. «Ellest ei saada aru, nüüd on nemad aga üle lõige lageStitu Wokga ja Uralt wahel kangest wälja lautatud ja teemad Määramata  kahju. Kõik nsuuwstmtsed Riigiwalitsuse ja Maakonna-walitsuse  poolest, kust meel hiljuti nende häwitamtfekS  25,000 rubla määrati, ei ole senni nende waöta ühtigi aitanud. Hiljuti kätstwad sõnumid läbi aealehtede, et hygiene (terwisehoidmisej Professor GrrlfSmalde'», Dr. Löffler, nende hiirede tarwiS üht haigekS-tegijat (bacillust) leidnud on, millega tema mõned neist haigeks teeb, keS fiiS pea surewad, teistest ära söödud saamad ja sedawtist seda bacillust teiSte sisse saavamad, keS ta surmad, kuna see pacillu» teiste loomade kehade see» elada ei wöi ja sedawiifi neile teistele loomadele kahju ei tee, keS ka surnud  ziesel-hiirest söömad. Selle oma bactllusega on Dr. Löffler nüüd TheSsalia't ziesel-hiiredest PuhaSlamaS, kuS kõik põllud ja lageSttkud ka neist kihisefiwad. Soomitakse. et tema N Wenemaa steppist neist puhastama lulekS. KeS seda teha wöid, see saada sealtSte põllumeeste suuremaks heatrgijakö. olgn tema omamaa ehk wõeramaa teadusemeeS.  Ka rohutirsud on Wolga mölemil poolel suurte» parwedeS ilmunud ja wöillemine nende wavta on igal poolel ette wõetud. .Peterburgi sõnumisaatja ütleb oma kirja lõpul: ,Andku Jumal, et nüüd rohkest tulnud wihma järgeS wäga heaS kosumises seidwad põllud mitte meel wiimakS ziesel-hiiredest ja rohutirtsudest laastatud  ei saa, et nende laastamise alla langenud maakondade  rahmaS üht uut häda-aaSiat waSta mölina ei via. Jaanikuu 3 pääwa õhtal on SOaaStane masemalaja Konrad G. ennast omaS korteris Uueiima-uutitsaS rihmaga ukse linki külge ÜKS poonud. MiS teda sellele leule kihutanud,  see oli meel teadmata. Jaanikuu 4. pääwa õhtal on Oru wallaft päritud Khrtstian A. üht leitus granatit nagu haamret tarwitonud, mis aga löhteS ja tema parema käe puruSkaS. ÕunetS oli tema kahe aastane poeg natuke enne õnnetust mõned sammud emale läinud ja jäi selle läbi kahjuta. Pärast esimese sideme panemist sai õnnetu arstidest hospidalisse saadetud. Kulda omal seal kirjutatud, sai Küünlakuu 17. pääwal kardetaw kaabakas JuliuS Wilier WeikeS Sloobodt-uulilsaS  kinni wõetud, kuS iuureS tema kiuuimõtjate peale la»- kiS, kuul õnneks aga ainult ühe gorodowoi kuue-warruka külge puutu». Ringkonnakohtu trimiaal-iäutuje poolest on see kurjategija Lehekuu 29. pääwal üheksaks aaS« takS wangi tööle mõistnud. —JanikuuS. pääwa tzomikul on Tallinna pritsimajas 72 lapsele hinnata rõugeid pandud, peale selle wiie inimesele  uueSte. Järgmine hinnata röuge - panemine sai Jaanikuu 13. pääwa peale määratud. Balliöt ist. Jaanikuu S. pääwal. Ilmad on järgeS  wihmased. Nimelt hakkab Jaanikuu K. pääwal öhla poole kangema tuulega wihma sadama ja sodaS järgeS 7. pääwa õhtant, aeguli ka weel Jaanikuu 8. pääwal Täniue kosub stin meie kruusi-maa peal kõik uhkest, madalamatelt  mulla- ja sawi-maadelt kuuldakse aga juba kaeblusi liia wihma üle ja maalt ülepea kuuldakse kartust, et ebk wahest omal aeal wihm oodaiawat rohket õnnistust koristada ja kulwalt sisse weedada ei laSse. Kuresaarest, Jaanikuu 2. pääwal. Keiserlik KsrguS Suurwürst Wladimtr Alekjaud r o w i l s ch abikaasaga  ja kaaskonnaga jsudiS kange wihmaga ja luulega kell S aeal lahele ja kell lv'/, pidulikult ehlelatud ladamasse,  ja sai rohkest kokku tulnud rahwa poolest Vaimustusega  teretatud. Keiserlikud Kõrgused kätstwad Greekakatholiigi  ja Ewang-Lukh. usutunnistuse NrikuteS, mis peale sõeawäe ülewaalamine ette wsetud sai. SiiS kätS Keiserlik KõrguS Gymnastumit waatamaS jakell l 2 sai Saaremaa  Ritterkonna poolt antud hosmiku-laud waSta wõetud.  Kell 2 aeal, kui ilm natuke selginud, ssitiS SuurwürSti-paar  Kaali järwele. kust Keiserlikkud Kõrgused õhtal kell s'/. aurulaewa .Asta" peal tagasi tuliwad. (Ssnumid  Keiserlik KõrguSte edaspidise reisu üle Liinnmaal tulewad  järgmises numreSl Peterburg ist. Keiserlik KõrguS SuurwürSti - prana Aleksandra Jossifna söitiS Lehekuu 2S. pääwal Pawlo«st'ise. Ketserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsch ja SuurwürSti prana Maria Pawlona läkstwad Lrheluu 31. pääwal Merekanali sadamast kreuzer peal reisule Kure. saare sse. Jaanikuu lõpul saawad Majestät Gr e e kamaa  Kuntngapraua Olga ja Rumänla Kronpränz Pekerburg iSse oodatud. Majestät Würtembergi  Kuntngapraua Olga Rikola- j t wna saab svwi käiku» Peterburgisse oodatud. Ma. jestät Würlembergt Suningapraua oli 16 aaSta eest wii. mast korda Ptterburg'iS, oma Kõrge lle, SuurwürStt-praua Marta Mtolajewna, surma pärast Hilisema sõnumi järel samad Majestät Greekamaa Kuninga, praua sa Keiserlik KSrguS Suu rwürst A uuj ä r j epär»i j a Jaautkuu S. pääwal Daantmaait kreuzer Selsamal pääwal pidi ka Keiserlik Kõrgus SuurwürStipraua  Maria Pawlowna kreuzer peal Pärnust  tagasi tulema. Senati poolest olla Jaanikuu 3. pääwal käsk antud, Samara kubermangu Gemstwo juhatust ülekohtuste talli. kuSte pärast rahva ülespidamise juureS, kohtu ülekuulamtse  alla wSita ja «Maksmise alla panna. Wenemaa retsija ÄbeSsvnia'». Lieutenant MaSkow,on Jaanikuu t 4. (2.) pääwal Prantsusmaa Gibutti jaamasse tulnud. ReguS Meneliki kirjadega Guropa Monarchtdele. Kuida juba teatuStatud, saab Buchara Emir sel jumel Peterburisse oodata, kust tema siis wõerale maale reisib. Just sinult luStt.päraft ei tulla tema mitte: Tema kaasa» saada peale sl> auukandjal ja alamat ametnikku  olema; peale selle saada tema umbeS 30 kallist hobust ja peale !000 puuda mitmesuguseid kingitust kaasa tooma. sõnumite järel on ük» Pcterburgi bankmaja suurema hulga teise H ä d a a e a - l o t t e r i e loosidest. SAW rubla eest. «merikaSse saatnud. kuS ühe Rew-sUorkt sealehe toimetus neid müüb. Need teise loiterte loosid ei näi ,ii palju tahtjaid leidnud olema, lvi esimese. Kord kirjutati, nende müümine minna nii ruttu edasi, et loosimine juba enne Jaanikuu i. pääwa ette wsida wõetud saada. Nüüd kirjutatakse jälle, nagu kohe hakatuse» määratud oli, et loosimine igapidi enne Leikusetuu l. pääwa tulema saab. Pelerhosi kreisi» Staraja Bura küla ligidal on hiljuti karu karjatse kallale tulnud, keS metsa ligidal oma karja juure» magama jäänud oli, ja on teda lõhki kiskunud. Arsnftadtisi Lehekuu Tl. yäSwak kult üks aruldane julge meresõitja. Gras Dane »? j öIdaf Samse Daani. maalt, üksi Ühe weik, sstdulaewaga Kopenhagenist Kronstadtisje  Tema sSidnlaew on 20 jalga pilk, käib 3 jalga sügamast ja on umbe» 2 konni iaSti peale arwatud. Lae see» on weike kunk tüürmannile; vuejudele on suurmast  ja klÜNtr. Gras DaneSkjöld, selle laewa peremees, on siudent Kopenhagen i suurkoolis ja 23 aaStat wana. Oma meresõitu Kronftadt'iSse on tema üSna üksi ette wõtnud ja 2S pääwaga lõpetanud. Teet on tema BornholmiS  ja Tallinna'» kinni pidanud. Wiimases sadamas pidi tema oma laewa parandada laskma, mis Hiomaa randa» ühe rünga wa»ta tsuksnub oli Lehekuu 22. pääwal purjuta» tema PeterburgiSse ja tahab sealt Onega.,ärw,t, sõita. Graf DaneZkjöld on juba enne seesugustel merercilndel käinud; wiimasel aaSlal Soomemaal  ja aastal enne seda Norramaal. Soomemaalt Ametlikult on nende wangkde aru kuulutatud.  keS aaSkal 1890 Tomemaa wanglmajadeS oliwad. Reid on seal igal pääwal läbiSttkku 2015 olnud. Soomemaa  elurahwa hulk oli wtimase ülelugemise järel 2.338 404 hinge juur ja sedawiisi langeS seal ükS wang iga 1160 hinge peale. Tuhthoone wangide juure oliwad aruaandcaaSlal  44 tulnud. Kui hulgused saiwad 1829 inimest kinni pandud, kuna nende hulk. keda trahwi-tööke mõisteti. 587 suur oik. Kulud wangide ülespidamiseks oliwad 1.208,65 t marka suured. OdeSsa st. Igalt poolelt kaeda tokse küll jultunud wargate  üle. aga OdeSsa wargake waSta ei saa selles wist keegi. Reed on hiljuti Sturja haigete-maja kiriku-kella, mid 12 puuda raSke on. ära waraStada katsunud. Nemad on ka juba kella maha wõtnud ja haigete-maja katusele wedanud. kuS SSwaht neid aga näinud ja ära peletanud. Hiljuti on. kuida kohatised lehed kirjutawad.  neli tnukret OdeSsa'» kokku heitnud, kes mere põhja kadunud warandvle järel läbi otsida tahawad. Ühe tugewaft ehitatud ja kõigi tarwiStuStega täidetud tuukrebarkaSl  e peal tahawad nemad Must mere randa mööda OdeSja ft OtfchalowM saadik sõita ja neid paikasi läbi otsida, kuS juttude järel kaubalaewad hukka läinud on. Oma iseäralist sõitu tahawad nemad OdeSsa ligidal selle paiga peal algata. k«S mõne aoSta eest ükS Jtalia kaubalaew  hukka läinud on. Nende darkasS on umbeS wiiS sülda pitk ja selle peal on ükS tugew winn. raSkete koormate  ülestõstmiseks Aos-w-s-o usasxpr,,!. 1»-ro Ivlls ISS2 » »-A»oo r»°srp»chi»» » ?««« Käid kaeru mM E Kuhlman», z Uulitsas. WW!' d«w mis pruukimijeS, (polt heaSte ära»öieatatud),  niiheastt uued kui wanad jaawad öievda'ud ja kölwaliseks tehtud. W. Paalzvlv, waSsesepp ja metalliwalaja, Rotermanni poewastas. Teadaand m i j e d. seppä-sööd, müüakse odawa hinnaga J. G. Kuhlmanni kouturii, aotzebrteruuliisa». Head heinad on müüa sume MM