A ,Nowoje sõnumele järel olla TollidekvmisstontS  nõuuks wõetud, et p õ l l u t ö ö - m a s ch i - na t e ja riis l a d e to l! milte ainult tänisele kõrgusele,  70 kopikat kulda puuda psalk, jääma ei pia, waid et põllumeestele ka weel õigus antud saab, lokomobilide Pealt, mis amumaschinate juure tarwls lähewad, tänife 140 kopikat kulla asemel, ka ainult 70 kopikat kulda puuda pealt tolli maksa.. Sellesama lehe sõnumite järel saada kohalises paikas küsimine arutamise alla wõetud, kas mitte wiljakauplemme edaspidi ainult kaalu järel el pia aetud saama, milte mõedu järel. Kauplejad, kes wilja kaalu kottides teisiti üles annawad, kui see tõeste on, langeda selle juu,  reS raske wastatamise alla. Kuida Pealinnast kirjutatakse, olla SeeSpidiSte asjade Ministeriumi poolest RiikSralhile üks seaduseplaan  talumaade äramüümise (Zraplllamise) wasta (talupoegade poolest teiste seisuste liigetele riigi seespidistes kubermangudes) ette pandud. Selle Ministeriumi  poolest on nüüd juhtumise kohta, kui selle plaani läbiwaatamiue RiikSrathi sel koosoleku! weel mitte walmis ei ei saa, Mimster-komitee poolt aegltsi seadmisi  talumaade kaitsemiseks palutud. Nende aegliste seadmiste järel pidada määratud saama: 1) Maajägude ärakauplemine, mis terwetest külakoguduStest oStetnd on, ei tohi mitte teisiti tehtud saada, kui SeeSpidiSte asjade Ministri lubaga, kuna maajäud, mis koguduse üksikute liigete omad on ehk nende päriS tarwitufeS seisawad, ainult  kõige koguduse-liigete lubaga ära wõiwad kaubeldud saada. 2) Terwetele kogudustele, kui ka üksikutele taluperemeestele,  piab maajägude pandikS-panemine ära keelatud  saama, ka siis, kui nende peal seisaw lahkiostmisekapital  juba maksetud on*). RiigiwalitsuseS on, kuida kirjutab, wälja-wahtide seadus labiwaatamise  all ja saada pea kinnitatud. Selle seaduse otstarbe  on mõisamaid talurahwa loomade eest kaitseda, mis riigi seespidistes kubermangudes palju pahandust teinud ja mille järges juba mitu korda werd walatud ou. See seadus sai juba kolme aaSta eest plaanitud ja plaan Põllntöö-seltside heaksarwamise alla antud, keS sellega euamist kõik rahu! on olnud. Wäljawahid piawad talukoguduste  poolest üles peetud saama. Kahjude eest, mis loomade ülekohtuse söötmise läbi tehtud saawad, ei waSta mitte üksikud taluperemehed, waid kõik talukogudus. Loomasöötmine  mõisa põldudel piab raskemini nuheldud ja kurjategude sekka luetud saama. Jõulukuu 5. pääwa õhtul on Petcrbnrgi Kredikseltsi  saalis kontsert Tartu lepra-hospidali heaks antud. Et kontsert wäga heaSte korda läinud, selle eest on, kuida kontserti toimetajad, herrad P. von Kügelgen ja vr. P. Hcllat awalikult tniurjStawad, Peterburgi  Saksa lauluselts „Liedertafel' iseäralist tänu teeninud,  peale selle saab aga kõik Peterburgi seltskond, kes ülepea meie kodumaa wiletsemate wiletsate eest juba nii rohkest oma heldet kätt lahti teinud, ,Peterburgi Zeitungis'  õigusega tänu ja kiitust, vr. Hellati aruande järel  on kontsert 1509 rubla 47 kopikat sisse kannud. Kulud on 208 rubla 10 kopikat suured olnud ja sedawiist  on lepra-hospidali HeakS 1301 rubla 37 kopikat üle jäänud. Peale selle on vr. Hellat'i kätte 35 rubla antud, nenda et tema käe läbi nüüd juba 5310 rubla 47 kopikat selle helduse-asutuse HeakS sisse tulnud ou. Zeitungi' toimetuse (herra P. von Kügelgen) läbi oli selleks Jõulukuu 10. pääwani 5197 rubla siSse tulNUd. Tartu koolikonna Kuratori ringkiri kuulutab üht , Kõigekõrgemalt kinnitatud Mimstri-komitee nõuuwõtmist Liiwimaa Kihelkonna-koolide warauduse kohta. Vallimaa kohatised kohtud piawad selle järel hoolega walwama, et 1) Liiwimaa kubermangus Ewang.-Luth. usutuuukslufe Kihelkonna-koolidele kõik see warandus ja ülespidamisetarwituS  puudutamata omaks jääb, mis Kõigekõrgemast i F kinnitatud Liiwimaa Taluseaduse järel Talwekuu 13. , pääwast 1860, neile määratud ja nüüd nende käeS on; . 2) et kohatised kohtud juba nüüd kõiki seda warandust , " ja ülespidamise-tarwitust selgest üles pauewad, ja 3) et tõuSwate küsimiste juureS ühe Ewang.-Luth. usutunnistuse  Kihelkonna-kooli õiguse üle ühe ehk teise sissetulemise  ehk maatüki peale, see asi korralisel teel Rahwahariduse-mimstri  otsustamise alla piab antud saama. / ,Olewiku' sõnumite järel on seltsi näitemängude juhataja Wtira Ülemalt poolelt luba saanud, igal poolel EeSti näitemängust pidada. — Tuletiku-wabrikud on kõigil Wenemaal; kõige rohkem tehakse tuletikkufi aga Tschernigowi kubermangus . 20,000 millioni. Selle järel tuleb Nowgorodi kubermang Meie tuletame siin seda kära meele, millega mõne aaSta eest meie .rahvamehed" Vallimaa talukohtade piiramata kulutamist pärisiwad. Pangu lugijad ka seda kära mida h ljuti .Wal. gus'es" meie kodumaa taluseaduse waSia tehti. ArwuSkada seda ei maksa; kes wähegi mõistusega lueb, see saab isegi liru, missugusest  hallikast seesugune vest jookseb. 17,000 millioniga, Wjatka ja Katuga (kubermangud, igaüks  12,000 millioniga. Kõige suurem ou Lopjchin'! tnletiku-wabrik Nowgorodi kubermangus, kus neid aostaS 7000 millioni tehakse, s. o. enam kui poole rohkem, kui kõikides kuudes tuletikn-wabrilnles kokku, viimastes,  niisamati ka põhjapooliSles ja endise Poolamaa kubermangudes, tehakse >n..misi soSsorita llkkusi; teistes kubermangudes euamist fosforiga. »Nishki Wesinik' kirjutab, et Vallimaa Treekakatholiigi  Vratstwo wllmase arnaudc järel jneeSler Tristk aasta! 1889 ligi 45,000 eksemplari Greeka-kalhoMgi usutunnistuse  waimullkkust kirjast Eesti keeles rahwa sekka saatuud on. Ktxpea olla kolme wilmase aaSla kälkus 325,000 ckssemblari seesugust kirjast EeSti rahani keskis wälja lantatud. ühest waikselt peetud j u biläu - mk st kirjutatakse meile Tallinna'st: .Jõulukuu 7. pääwal  pida? Tallinua'S üks tõstue ja tasaste Eesli mees. kooliõpetaja ja Pühawaimu.kiriku köster, J. Kchotk er, oma perekonna, ligemate sugulaste ja sõbcade keskiS oma k a k S k ü m m e n d w i l 3 - a a 8 t a st ameli püha. Ei ole fee mecS ennast kõlawate kõnedega, awalikkude sulekaifetega ega rahwa wägiwaldse eesweduga kuulsaks teha püüduiid. aga oinal temake määratud tööpõllul Wauda wiinamael on leina wästmata Md teinud ja tema kätte antud talentidega kaubelnud. Kui meie kodumaa mõisawauemate  ja tirikiiõpelaj Ue elaiva osawõtmisega, tegema abiga ja tulusa usuga Eesli noore sugu aeakohaliseks kaswatamiseks koolimajad ehitatud ja koolid korraldatud saiwad, siis wõttiS ka meie annSlatnd jubilar nõuuks, ennast Eksi! laSte wakiunharliniseks ja kaswatamisekZ ekle walmiStada. Kiude! meek juhib Jumala abiga õigel kees määratud eesmargile ja ueuda oli ka meie jubilariga. Nüüd 25 aaSta eest sai J. Schotter Kose kihelümdas Uuemõisa kogukonna koolmeistriks walitud Et kooli>naja ahjud parandamist larwitauud oliwad, sellepärast ivõks õpetamine wast Jõulttkiiu 7. pääwal akgaknd saada ja et Jõulu- pühad juba ligi jõudnud, sellepärast tuliwad esiteks ainult neli koolilast kokku. Hiljemini luliwad muidugi walla lapsed kõik senna, aga kindlal elupõhjust ei wõiuud jubilar seal leida, pidi sealill armsaks saanud tööpõldu maha jätma ja aSkuS esiteks Tallinnas' paSts-teenistusesse, kuuni Tallinna Jaanlkiriku õpetaja Frefe, kes nüüd Hiomaal Roige kirikuõpetaja on, leaiale,Loowise-kooli' kooliõpetaja ameti toimetas mis peale teda ka Pühawaimn-kirlku köstriks walili. El need kakS ametit ühest joonest mehele tööd küll annawad, sellest saab küll igaüks aru, ja mõlemid on meie jubilar suure hoolega ja trmiwusega tallltamnid. Lõppeks soowib nende ridade kkjnlaja temale oma ja teiste nimel lauliku sõnul õnne: .Nüüd teretame Mmsaste Sind, koolilaste karjane, Su tähtsal auu-pääwal. WiiS aaStat kolmatkümmend Sa Said Zeesu karja juhata Ta sõnast, armu najal. Kui see Suur töö Sündis pakweS, waimu walgeS wara, hilja, SilS ta kanab taewa wilja.' 11. Bte!n. Tallinna Linnasaadj k „ k e - k o g n S Jõulukuu 12. pääwal, on PolitselineiSterk ettepanek p e - r e m e h et a k o s r a d e hukamise ? S ja l o s - mas 3 õtmife keela m ise ? S uulitsatel ja pro menadil, wasta wõetnd. Niisamati on seal ka Prantsusmaa  Vice-konsuli ettepanekut mööda nõuukS wäelnd, nende Prantsusmaa kaupade sadama-maksust poole peale w.lhendada, mis tulewal suwek Tallinna sadama kaudu Mõskma Prautsuse-näitnsele weekud saamad. Jõulukuu 8. päämal , Frau e n st i ft' ('iaeSterahwa  heldusc-asntuse) heakS Börsisaalis peetud näifemüük  on pvale 189 rubla 37 kopikat suurte kulade 1,680 rubla 20 kopikat siSse kõnnud, inls eest Eestimaa Kindral-superinteudent L. Hoerschelmann kokki heategijaid ja osawõkjaid awalikult täuab. Jõulukuu 9. pääwa õhkal on heinamaal Pärnumaantee  ääres kaupmees Michailow ' i heiuMNn põlema läinud ja põles kõige heinalega maha. kui ka tuletõrjujad warmalk abtkS seal oliwad. Heinad olkwad 2000 rubla eest kaitse alla antud. Politsei Ülekuulamiste järel olla jälle kord kurt käsi seal tegew olnud. Jõnlukun 5. pääwak ketti KadrinthaM sikS peremeheta  hobune ilma rliStzdela puu külge siutud ja üks regi, mida wist margad senna maha jätnud, üks Kausjata  taluperemees on seda jpärast omakS tunnistanud. Jõulukuu 12. pääwa õhlal wõeli sadamas kümme ja järgmise paäwa homlkul weel üks pnnwill a-waraS kinni. Need sagedad puuwilla-wargused on kshaklsele Rahukohtule nii palju koormat peale pannud, et Toomoea ja Toompea-alcw sellest kohtukonnafl ära piawad lahutatud saama. Endine wang Khriftian K. sal Jõulukuu 12. pääwal raudteel ühe waraStatud raudkangiga kinni wöelud.  Jõulukuu 9. pääwal kargas üks kaabakas Tartu maanteel ühe uaeSlerahwa peale ja kiSlns tema käest mitmed pakid ara, kui tema suu enne rätikuga kinni toppinud  vii. Mõtted nägijad jooksiwad kaabaka järel, keS palid maha wiSlaS, i'e aga kahjuks ära peast?, Endine wang K a r l A i p u k Koiuu'ere wallast, kes jälle kahtluse all seisab ja kinni wõetnd oli, jooksis teel wahtide käest ära, sai aga Jõulukuu 8. pääwal TalllmMs leitud ja kinni wõelnd. BaliiM'st. WiimM nadalil ou jälle natuke lund knlnud, nenda et enanust saanidega Mdelakse, kui la maa poolt ikka weel maalreid näha ou. Külm tõusis aeguti 45 graadl peale, on aga usiüd lagauemid ja wahest kipub theiunometer sooja peale tõnSma. Lihula'st Jõnlakau y. päänml sa! Kandldai Wi l - helm P e z o lv. Märjamaa kirlknöpekaja poeg, Lihula ja Jõulukuu 9. pääwal Kjre w e r e kiriku õpeta lak? EeSlimaa Kindral-snperlntendeuli Mi siSse õuniSlalud, Pro ost Vmchard Spi-.dler'! as«juele. keS ametist lagast aSkunud ou. Tapalt kirjutatakse suure rõõmuga, et laudadest wahesein.  mida raudtee-wailGõ reisijale pahanduseks wak° halli ja wõeraSte-majade mahele ÜKS ehitanud ja mille üle .Tallinna ZewmgkS' juba sagedast kaebatnd oli, JSutukun 5, pääwal ometigi! ühe kõrgema randiee-ametniku käsu peate maha klStud prr NkMna'si. Narma wetkelodunik Jego r Saar on ühe uppuja veaflmise eest kohalise medalje Wladimlrl paelaga saanud. Tariu'si. ,Eess ' Kirjan>ees I e . s e l i s' kutsub  osaiuõtmistlk IV. Eesti laulupidust, mis tulemas  snwel Tartus peetud saab. Meie paneme siin üles, mis selle meile kätke saadetud knisekirja lõpul seisab: ,Ülemal tähendatud seletuse põhjusel on siis Eesti Kirjameeste Seltsi eestseisusel aun ja õnn kõiki Eesti lanlu-kooristd, uil heasle meeste- kui ka sega-ksoristd, üliksamast  ka puhumise kui keelpillide mängn-kooristd awaist kult, paluda, sellest Üleüldisest pidust osa mõkma tulla. Tulge ja koguge endid Taara tammikusse. kuS lauliku ükeluse järel see koht on, kust Taara muistsed tuuled jälle helisema hakkawad sa laulame kiitust ja tänu, et taewa lagi waSta kajab, laulame oma isaliku Wasttseja auuks ja mekc eneZte südame kosutuseks? Pidu ektewalmiStamised o;; kibedaSte kasil. Muusika ofakondaS on kõik asjatundjad mehed juba tõõl ja saab, kui wähegi wõimaltl. juba selle aasta lõpul esimene raamat  ,Pidn-laulnd sega-koorile', trükist ilmuma. Mida wcmm nüüd koorid endid llkeS anna oad, seda parem on see nendele ja vibu kslmekounale, sest lauljad wõiwad aegsamlni laulusid harjutama hakata ja lokmekond jälle staks. mitmes eksemplaris umbes uoodl-raamaluid trükkida lasta. Tähendama piame weel seda, et üleüldine pldutolmekond,  kes nende pääwade sees walllnd saab, aegaealt omast t?Sst ja selle edasi-jõudmlsest awalikult aea-lehtedeS arutusi saab legema; nenda saab la pidu aega ja kohta, pidu programmi j n. e. omal aeal teatama. AdresS, mille all kõik neljandama üleüldise ja 11. tän«-laul«pldnSse pmckmad küsimised, laulu-koorlde ülesandmises  sündigu, on: Eesti Kirjameeste sitsi ecstfeNuS Tartus kõik üheS meeles laulwad Kanb Sm wam sa piin; Lant nn meil la emast antud, Inglid lau Imad Cd mln." Tarkus, nvwkmbrkkuus I«W L. Is. 8. IZWtWisuk. Liiwimaatt. Poka raudtes jaamas, Nlia.Plhkwa raudteel, sulini? Jõnsicku?) st. pääwal >'- unet u S. ühe sMnmngi kondnklor tahtis wagonist wälja tulla, enne kni rnizs mees täiesti seksis, lnkkuS aga maha ja sattus rataste alla, WS tema suriiM rõhutud sai. Nim'a ,Olemi',,' sõnumile järel olla ennast N>iga's üks kaabakate seltskond asutanud, keS senna tulnud Eestlasi  sa Mlasi retawad. Nemad pakkuva ennast kord ,sWttVMdadele' asjade kandja te k? ja w aras kada siis nagu kaaru d, k rd jätte juhatada nemad oma kaitsealuselt) nurga-adwokallde juure, kes neid omal wiifll nülgiwad. Anda osta mitmed seesuguste ,Wrade' läbi suurt kahju saanud. Ma Naeskerahwa-ühenduse Poolest on lepra - hospidal! heM Viimasel nädatil lõbu - õhta näitemängega ja muusik,ga antud, mis peale kulude 700 rubla sisse kandis. Kee raha on haigete elu kergituseks, ilma seadustikkude otstarveteta, määratud. KimramMlt Niia Tuk'umi raudtee wakShallis Tukkumas  on wttmase rewifioni juures leitud, e! sea! palju raha kõrwaie saadetud, üht jagu sellest on wakStzalli- Mem kasllnud, teine jsgn langeb kaubamagast-Üleina peale. Wtlmane seisis kchllrffe all et tema sell-si rahast 2500 rubla kõrwale saatuud ja oli redusse täinud. Ta?mekini 27. paamal on tetua aga prlltahkkikult Krelsvolltseisse tulnud, on kinni pandud ja kohtu ülekuulamise alla autud.