wakShasiiSss, Kõigil teel seisis sõeawägi täjheS mundres muüstkackhoridega, ilma püssideta, ridaS. Kremli'S, palee juureS seifis Aleksander-söeawäe-kool, mõlemil poolel Moskwa Kadetti-kooli kaSwandikud ja Kreml'i «välisest mära ivast Nikolskl wärawanj Junkerite-kool, edast Kurski raudtee wakshallini grenaderi- ja armee-rügemeutid, dragouid ja kasakad. Sõit wakShalti poole läks nagu läbi rohuaia:  uulitsa prügikiwid oliwad kollase liiwa alla maetud, terwe lipuwarraSte mets seisis püsti, latorni-postid oliwad kuuseokstega kaunistatud, hulk wäänikuid läks igale poole üle uulitsate ja wägewad schiidid ja transparentid (läbipaistwad kirjafchildid) Majestätide nimetähtedega, seifiwad  nurkade peal, mastide «vahel ja uulitsatel. Ksik wakghalli-maja oli roheliste wäänikute fisse mässitud, Keiselik cttesõidu-paik Wene «noodil ehitatud, oli katuse peal ühe kuldse kahepeaga kotkaga kaunistatud. Reisijate saal 1. klassist oli Keiserlikuks waStamötmise saaliks korraldatud  ja näitas laest saadik walge ja sinise kardinatega ja löunemaa taime-kogudega «väga uhke wälja. Suur saal selle körwas punapuu möblitega, oli lilledega ja kalmetega  kaunistatud, wakshalli «väline pitk gallerie oli suurMZ telgiks, muudetud, mille sammad riidega Wene wärwides; lippudega ja teiste ehtetega kaunistatud oliwad. Wahet-pidämata yürrah-hüüdmised saatflwad Majestätifi Kreml'ist wakshallini, kuna muufika-khorid KeiSrtlaulu mängtsiivad. Majestätid sõitfiwad lahtises töldaõ, Suurwürst  Sergei Aletsandrowttschi tõlla saatmisel, mille järel Suurwürsti-praua Jelissaweta Feodorotvna ja SuurwürstiprinzesS  WniaAleksandrowna palwet Jberia Jumala-ema kabelt juureS ja pidasi«vad omal ja Basslna««naja nüüdse Walitsnfe asi awatuh KaubaajaMise-kooli juures kinni. Sisseastumisel  saiwad Majestätid Moskwa Börsenkomitee Prästdenti, heM - kooli Direktori, Professor Sluzki, ja teiSte poolest wasta «võetud. Majestätid läksiioad saalidest läbi, Milledes kooli õppijad seistwad ja sõitfiwad pärast lühik-est läbi«vaatanlist wakshalli poole edast. Wakshalli jllMs' seistwad MaauOedu-kooli kaslvandikud ridas ja laulstwad Kelsri-laulu. Majestätide ärasõiduks oliwad wakShallisse tulnud: Mosklva söeawäe-ringkonna koinMandjr,.  Mndral-adjutant Kostanda, söeawäe-ringkonua stabiüleM,  , korpuse-kom«standörtd, kõik Kindralid ja üksikute sgeqwäe-jägude üleinad, Ülemhofmeistri asemik- Graf Orlow'Dan?õidow  ja kõik Moskwas olewad Keisrikoja-auukandjad>  ülemad kohtute-ametnikud ja üksikute walitsuskondade  ülemad, Kubernör, Adelslnarschallid ja Moskwa Linnapea. Ka kõik Keiserlik kaaskond oli seal. Prauad ja preilid walges riides, oliwad ennast Keiserlikkudes tubades  kogunud. Wakshallisse oliwad telefoni läbi ElisabethitütarlWe?kooli  kaswandikud kutsutud, kes ka Keiserlikk««des tubades aset wõtstwad. Nende kaasas oliwad kooli j««hataia,  Lieven ja Auuwöörmündrid Grof OiSsufjew  ja Würst Trubezkot tulnud. Kui Majestätid wastaivõtmtse-faalisse  astustwad. andstwad koolilapsed Majestät  Keisriprauale lillekorwi ja Suurwürsti prinzesS Ksenia Aleksandro»vna'le ühe lillekimbu. Majestätid Nende kõrge tütrega ja Suurwürstid Michail N«kolaje«vitsch ja Aleksander  Nikolajewttsch läkstwad siis pärast Jumalaga-jätmist nendega, kes seal oli«vad, wagonisse, kus Majestät Keiser Kõrget perekonda ja sugulast Jumalaga jättis ja fiis wagontst  wälja astudes, selle uksel seisma jäi. Kui maschina wile hüüdis ja rong pitkainist liikuma hakkas, lõi Majestät  Ketser risti ette, kuna Majestät Keisripraua «vagoni Masti teretas ja perroni pealt wäge«v hurrah kostis. Mmme minutit hiljemini weeres teine Keiserlik rong ette, milles Majestät Keiser aset «võttis ja milles ka Keiserliku peakorteri kommandör, Ktndral-adjutant von Richker, Söeaminister  ja Seespidiste asjade Minister, Kindral-adjutantid  Tscherewin ja Stürler, kvduarst Geheimerath Dr. Hirsch ja teised kaaskonna-li aset saiwad. Majestät Keiser andis Moskwa sseatväe-ringkonna koinmandörile, Kindral-adjutant Konstanda'le,' wagonist «veel kord kätt, mis peale rong pilkamist Peterburgi poole liikuma hakkas. JäG koStiS lnüriselv h««rrah ja kõlas edast, kuuni raudtee-rong  filmist kadus. Wõimata on seda täieste üles kirjutada, misjuguse «vaimustatud rõõmuga Moskwa rahwas  oma Zari ja Zariprauat «vasta «võttis ja teele saatis, kõigist «võimust neid näha saada püüdis, pttkade tundide kgupa - Majestätide möödasõitmise peale ootas ja täiest füdame-röõmust o«ua wägewa Wene Neid teretas." Üleüldised sönumid maailmast. . Bal t iS ki's, Lehekuu 31. pääwal. Saksamaalt. Keiser Wilhelm i plaanitud wõeruSkäik Hollandisse, saab Aaksamag,- lehtedes suure rõõmuga arutatud-ja  sellest Mõlemitele riikidele suurt tulu toodetud. Omais majapidamise ja kaubaajamise aSjus pidada need riigid loomuõlikul wiisil üksteise poole hoidma. Mõlemad rahwad olla üksteisega ikka sõbrustuses elanud, wiimane KmsngäS olla aga Prantslaste poole hoidnud ja aastal 1870 olla Hollandit ainult waewaga osawõtmifest Saksa- Pranlsuse sõeast, Prantsusmaa heafS, eenial hoida suudetud.  Senni olla üliwägew Inglismaa Hollandi tähtsust maha rõhunud ja teha seda ikka weel Wafi, nlmM Jda- Jndia asumaadel. Sellest rõhust pidada Holland Saksä Keisri wõeruskäigu järges peastetud saama ja ennast siis jäävamalt Saksamaa peale tuetama, et omas tähtsuses jälle kõrgemale tgMck «võiks. Et Saksa Keifeß landist otsekohe Inglismaale retsib, kus temale nii pidulikku  waStawõtmist ette walmistatakse, siis wöib arwata et neil lootustel ainult unenägu põhjuseks on. Wil- j atollide, nimelt Wenemaa «vilja tollide, alandamist saab wabameeliselt poolelt ikka peale päritud, kõik näib aga tähendama, et selle peale suuremat lootust ei ole. Preussi Maapäämal on see pärimine juba 223 healega 20 heale waSta tagasi tõugatud ja „Jgapääwane Ümber«vaatuS"  kirjutab selle kohta: alandamine küsimine on rahvasaadikute poolest juba nii põhjani arutatud,  et asjata olekS seda siin paikas weel uueSte arutama  hakata. Meie wöikfime ainult seda korratava, mis juba üteldud on. Küll aga näib sundiw kohus olema neile lehtedele, Mis ennast erakondliku politikä külge kõidawad,  selge sõnaga tähendada, et wiljatollide wasta waiklma saab." Wiimased aruanded räägiwad kosuwatest lootustest wiljasaagi peale. Selle wasta tulewad  aga mitmest paigast sõnumid marude üle, mis ehk neid lootusi uueste kahandada wõiksiwad. Köln'ist kirjutatakse  Jaanikuu 13. (1.) pääwal: »Rhein'i wesi on tänasest homikusi saadik pitkamefi alanemas, selle WaSta on Rhein-Weftfalia waldkondades Ruhr'i ja Euis'i jõgede tõusu järges suured hinamäad ja põllud nii sügamast wee all, et kõrs-wiljad ja heina-rohi täitsa häwitatud on." Zillethal'ist Schlesia's, selsamal pääwal: kopp'i peal on wiimasel öösel palju lund sadanud." Hamb urg'! st, selsamal pääwal: »Hirmus maru möllab Pöhja-meres, mis nimelt Daanimaa randas palju häivitust sigitab. Palju laewu on wkgastatud." Jdatorm on Daani wHteS palju laewu alla wajuma pannud; teised saawad ilma mastideta laenetest ümber uhutud." Harz'i mägeStikust kirjutatakse Jaanikuu 15. (3.) pääwal, et seal külm oli ja lund sadas. Thermometer oli ikka weel wajumas. Pääwal enne seda oliwad kanged tormid mägestikkus puhunud. Berlin'ift on Inglismaale kirjutatud,  et Heinakuu! kaks suurt sõomuSlaewa ja kaks teist laewa Prinz Heinr!chr't kasu all Vahemeresse minna, Jtalia ja Austria meremäe manöwritest osa wätmä. Austria Uugrumaalt. Koburg i Prinz Ferdinand, Bulgarta kinnitamata Würst, kes Graf Murany nime all reisib, sai Jaanikuu 17. (5.) pääwal AuStria Keisri jutule wõetnd. Prinz Ferdinand oli era-riideS ja oli 10 minutit Keisri juures. Poolakate-klub on nõuu pidamas  olnud, kaS Poolakad ennast mitte Riigipääwal Saksawabameelistega  ühendama ei piaks. Suurem jagu healesi on selle wasta olnud. Pcagis on protsess Czizeki wasta lõpetatud kes Sakslast Müller meriseks lõi. Erakaebtusest  teutamise pärast on tema lahti mõistetud, sest Müller olla „Böhmimaa kaltsakad" ütelnud ja sedawiisi ärritanud. Mülleri kerge wigaMmise eest on tema aga 10 pääwaks wangi ehk 50 guldnat maksma mõistetud. Ka piab Czizek kohtu-kulud ja Mülleri arstimise kulud makSma. Söeaminister on söeawäe kulude kandmiseks 32 millioni guldnat lisa pärinud, mis kahe aasta käikus maksetud ja ära tarwitatud saainä pidada. Suitsuta püssirohuks ja uuteks ümberpiiramise-suurtükkidekS mikina 23 millioni guldnat tarwis. Tõrelejate lehed ei taha sellega rahul olla. Ilmad oliwad wiimastel nädalitel ka AuStria-Ungrumaal sandid. Münfterstegifi telegraferiti  Jaanikuu 13. (l.) pääwal: ,Kange külmaga on täna kange maru-tuul. Hochvtitschis ja Hochschwebis, niisamati ka köikiS üinberkaudses maakondades, ulatab lumi mägede jalani." Troppau' st, selsamal pääwal: »Siin on aruldane külm. Bärnis ja Andersdorfis, Mähreuis, on lund sadanud." Komorn'ist, Jaanikuu  16. (4.) pääwal : „Waagi jõgi on kangest tõusnud; tuhanded ikked maad on wee all, nenda et hein ümberkaudu  enamist kõik häwitatud on." Daqmmqalt. Prantsusmaa laewustikule walmistatakse  hitlgawat wastawötmist. Merewäe-ministeriumi poolt ja meremäe pealikute põolt saada Uhked pidud antud. Rootsimaalt. Kroonprinzi termis oN «viimaste sõnumite  järel jälle õige hea. --- S oöckem a a piire l igidal  saada üks uus kindlus ehitatud. Kindral stabi Oberstlieutenant Elfving ja kaks nooremat pealikut on Lehekuu 30. (18 jpääwalLulealletulnud ja ou Bodenisse läinud, seal söea-aSjade tarwituseks maad üles Wetma. Heinakuul tulla weel neli pealikut. MSetmised piawad kiirest tehtud saama, et Walttsus juba järgmisele Riigipääwale  Bodeni kindlustamife-plaani ette wöib panna. Stockholmi suurkooli Professor Rossander on awalikult aru annud, et tema neki krebsi-haiget ühe rohu fiSsepritstmisega  terweks teinud on Kahele on rohtu rinna sisse, teiste kahele näu sisse pritsitud. Holland ist. Schoterlalldst maakondas on ühe lisawalimise  juureS, kus Sozialistlane Domela kandidatiks ette pandud oli, walijate keSkis kange kiskumine lahti läinud. Kaksteistkümmend inimest saiwad haawatud. Shandarmid on waewaga tüli lämmatada suutnud. Belgia st. Prantsusmaa Anarchistlaste lehe sigeaut" kirjasaatja on salakuulamiste ja Belgia-wastaSte kirjade pärast wälja aetud. Pöhja-Amerika Ühendatudritkide-söeawäe-pealik  Oberst Williams on Belgia Kuningale  kirjast Kongo-riigi ametnikkude tallituSte üle saatnud, kus asjad selle poolest wäga hukkas olla. SchweiM Jaanikuu 14. (2 ) pääwal kukkus Jura- Simploni raudtee fild Mönchenstein'i juures rongi all sisse. Kaks maschinät ja kaks reisijatega täidetud wagonit,  posti-wagon ja üks paki-wagon kukkufiwad BirS'i jõkke. Weel ei olnud kõik surnud puru alt ja wee seest leitud, aga neid arwati peale 100 olema. Palju teisi, umbes i 00, on raskemast ehk kergemast «vigastatud. Protsess nende wasta, kes Tessini kantonis Valitsuse wasta pantivad, on järjeta lõpetatud; ainult Walitsuseliike  Rossi mörtsNkas Castionl seisab weel kohtu all, aga tema on Inglismaal ja ei saa sealt wälja antud. Prantsusmaalt Protsess meliliniti-tegemise ilmutajate wasta on lõpetatud. Turpin on kodanlikkude SiguSte kautamisega 5 - aasta -s wakHi jä 2000 franki maksma mõistetud, Tripsus ou 10 aasta peale kodanlikkudest õiguS. test lahti mõistetud, keeluga PariS'is elada, ja maksab 3000 franki; Fasselere läheb õiguste kautamisega 5 aastaks  wangi ja maksab 4 000"' FeuvrM . maHch 200 franki ja läheb õiguste kautamisega 2 aästakS wqngt. Nüüd tuleb Üks teine protsess, mis maailmas weel rohkem tähele pandud, kurwastusegä jä pahandusega tähele pandud saab. ' Ouellst-kqMli...kuuists ehitaja, 85 aastane Graf Ferdinand L ess ep s, tema poeg ja seltfilasD on nurja läinud Panama-kanali ehitamise mis W tuhanded milliouid aktsionäride raha raisatud sai, kohtu alla antud. Nendele antalse süüks, et nemad tööde eest palju rohkem maksnud kui ttlespannud olla j^ on aga siiski üks uuS selts äsumas, kes tööd Panamakanali  kallal edasi teha tahab ja loodetakse, et wanä Lesseps  ja tema seltsilased sellest kergitust saamad, kuida kõik haritud maailm soowib, et selle mehele, keS oma julgete ettewötmiste läbi kõigile maailmale .fMnvd ou, tema elu õhta sel wiisil mitte pahanda«vate tülidega täidetud ei saaks. See asi tuleb pea Parlament! ette, kus Lesseps üks kord juba maha jäätud sai; ehk tehakse seal Nüüd teist otsust, mis Prantsusmaa aun kohalisem ou. Anarchistlased mõllaivad sell korral Sacre-Coeur (,Püha- Südame") kiriku wasta Montmartre Mäel, mida nemad kinni panna tahawad, et (Zuudtd) kiriku läbi mitte pahandatud ei saaks, kuida Prantsusmaal juba mõne aasta eest ristid koolidest ja surnn-aidade wärawatelt  sellepärast ära wõetud saiwad. Siiski pärih Prantsusmaa  Walitsusi KhristlaSte kaitsemist Homtkmnaal oma kätte, oma politikä-wöimuse tuetuseks. Paapstil on paha meel selle üle. - Jaanikuu 12. (Lehekuu 31.) pääwal otsiti Anarchistlase Courgeret' maja läbi ja leiti palju ärritamise-kirjast. Lyo»'is läkstwad Jaanikuu 14. (Ä) pääwal kõik hobuste-raüdteede teenijad tõrkuma ja sõidud jäiwad seiSma. Inglismaalt. Kõige arutaiistste eeSotsas seisab Inglismaa  lehtedes ikka meel pahandus baccarät-mängu pärast Wilson'i juures, millest Prinz of Wales ösä «võtnud ja koguni baccarati-markid ise kaasa toonud on. Wilson on laimduse-süüst, mida Oberst Sir Cummlng tema peale ajas, lahti mõistetud ja süü on sedawiifi täie rõhuga Sir Cummingi peale langenud. Tema on sõea«väe keskist  wälja heidetud ja aealehed räägiwad Prinz of Wales i kohta ühel toonil, mida ühes Monarchi-riikis ühe thronipärija  kohta enne meel kuuldud ei ole. Kord kirjutati juba, tema tahta oma throujpärlmise-õigust oma wanemä poja heaks maha jätka, aga nii kaugel et olla afi weel mitte, ühelt teiselt poolelt saab see ass temale aga wist õige palju tuska tegema. Tema warandüfeasjad  on «väga fafifed' ja Parlamentile oli juba ette pandud,,tema fiSfetuMifi rohkendada, mis äga nüüd wist mitte «vasta wSetud ei saa. - üks seltS waesete wõeraSte stsserändamisr wasta on ennast asutanud ja mitmed Parlamenti-litked  wõtawav sellest osa. Hyde-partiK Zeett Jaanikuu 14. (2.) pääwal suurt nõuukogu pesunaeSte heaks,