kõrge aseme peale tõsta wõisiwsd. Uus PrZfidsnt on aga suures kimbatuses uue MmZkmmni pärsst. Mitmetele  on tema MimstsrprMdeM ametit palka aud, kuulus Parlammtlane Bourgems on seda mr,M?M korba oma peale wõtta lubanud, ikka aga jälle taganenud. Hiljemini oli endine MmMerpräsident Ribot KrZsidMi juure kutsutud.  Tema on enne oma erakomm-MgetM yõuu pidada tahtnud. Kõik naiwad hirmus juhtumiste eest olema, mis lähemate aegade põuest wälja roomata wõiksiWad. talud riigi ranna ligidal olnud, kui wangid sellele antud, kui mitte, siis lähemas randas maale witdud ja oma saaluse hooleks jäätud, et hulga tarwitamata inimeste ülespidamisest lahti saaks ja et 'võitjatel, keda sagedast wäbem oli. 'võidetutest ühtigi karta ei oleks. .See amet on minu meele järel/ ütleõ Zerome Harbour iseomale. »Kui mina korsariks (mererõöwliks) hakkan, kas ei käi mina siis oma onu wiimse tahtmise järel sest et see kallis mees omad silmad kinni pani, enne kui tema kõiki neid ameteid üles lugeda jõudis, Mille keskist walida tema minule meelewalda andis/ See kardetaw ettewõte tarwitas üht laewa, mis waga iluS ega ka üsna uus olla olema ei pidanud. Wähene Üllpind pilkuse juures, pidi laewa kergest laeneid labi leigata laskma, pidi iga tormi waska seisma za pidi wähesest sügawkäigust olema, et wõimalilult ranna lig - dale peaseks; laew pidi tuule-küruga ruttu-purjutaia e järel jõudma ja wlllgu-kiirusega tuule tiiwü ruttawaid laewu kätte saama — uenda Pidiwad selle laewa esimesed omadused olema, mis Zerome Harbourl soowimisi täila wm. (Zaab poolele.) Surma käik aastal 1894. Philoso phia (üleüldise teaduse), p hiIolo - g i a (keelede) ja h i st o r i a (aealugu) t u n d j a d: Dr. Heinrich K e i l. aastast 1869 saadik korral mr phrloloaia  Professor ErlangeniS, Lelknsekuu 28. paarval Fnedrichroda's. — Dr. Wilhelm F r e u n d, Ladina- Me sdnade-koguja, .Koolisppijate Bidliottzek-- waljaandia  üks kõige rohkem wchkatud phUologwest, sest e omas -aamaws °ppija.-l- k»d.l°waid s°-°"est l-bi eksami saada arvanud olla, Jaanikuu 4. paamal Bressä»'s  -- William Dwigtat W h t t n e y, aastast 1854 wdtt SanSkit! (Wana.Jn°«°-k--Ir) k--l.---t«°duSie Prsfts-or  Nale-I-a-g-S. W-r Mülleri aartja selleS waldkonSaS. Dr, Heinrich B > u g s ch, 1864 Preusfi Konsul Kairo'3, 1868 ja 1870 Professor Göttingen'is, siis tologika-kooli" juhataja Kairo's, Mihklikuu 8, pääwal Charlotlendurgls, — Karl Faulm  a n n, kes esiteks raamatutrükkija oli, geografia-kirjade körwaS kirjsfi kirja-aealugust, trüki-kunstist ja haridusest kuuni (sõnade- sigimise) sõnaraamatuni Saksa-keel- kohta walja annud on, Jaanikuu 28. pääwal Mensts. — Heinrich von Brann, archäologia (wanaaea  asjade) teaduse Professor Münchenis, Heinakuu 23. pääwal Schier-järwe ligidal. — Oberst Karl August von Eo Hansen, kes Napoleon III. foowimise peale archaologika-uurwifi Maasi ja Rhcini jõgikondaS pidas tema kirja ,Cäsari elu" juure, iseäranis wäljanäidatud Rooma piirewalli uurimise läbi, Jõulukuu 2. pääwal WLesbaden'is. Giovanni Battiste de Rossi, Jtalia archäolog, Mihklikuu 20. pääwal Caste! GondelfoS. — James Anthony Fronde, Professor Orford'i suurkoolis,  Wiinakuu 20. pääwal Salcombe's. Viktor Durny. Prantsusmaa historiker, Talwekun 25. pääwal  Parisls, 83 aastat wana. Kirjamehed ja j ournalistid (aealehtede kirjutajad): Friedrich Wilhelm W e b e r, epose (Kolmeistkümmend-pärna) luuletaja. — Graf Adolf Friedrich von S ch a ck. tuntud luuletaja ja kirjanduse  aealugu uurija. Jürikuu 14. pääwal Roma's, 79 aastat wana. — Maris Sofie S ch w a r tz, Rootsi paljude romanide wäljaandja. Lehekuu 8. pääwal Stockholmis,  75 aastat wana. — Oliwer Wendel HolmeS, üks Amerika nimekamatest kirjameestest, Wiinakuu 7. pääwal BostonW, 85 aastat wana. Maalertd. kujuraiujad, architekt  i d (ehituse-kunstnikud): Karl Werner, weewärwide maalre-kunSti Professor Leipzigi kunstide-koolis, Näärikuu 10. pääwal LeipzigW. — Professor Ludwig Bockel - manu. kuulus genre- (ldbu-weikekujude-) maaler, Jürikuu  17. pääwal LerliMis. — Hermann Baisch, Professor Karlsruhe kunstide-koolis, . maakonna-maaler, Lehekuu 18. pääwal Karlsruhes. —- Professor Bruno P i g l h a i m, kuulus maaler mythologika (Wanajumalduste)  ja genre-waldksndas ofaw, Heinakuu 1. pääwal  Münchenis, 46 aaStat wana. — Karl von Hasmauer,  WiePi Hofbmgi ja Burgtheairs ehitaja, Näärikuu 4. pääwal Wiensts. M u u s i k u s e d ja t h e a t r e - k u n st n i k u d: HanS von B ü l o w, Küünlakuu 12. pääwal Kairos, 64 aastat wana. — Dr. Philipp S p i t t a, muusika, aealugu ProfeZsor Berlinll suurkoolis, 13. Jürikuu pääwal  Berlin'iS. 53 aastat wana. — Anton Rudinst  e i n, Talwekun 20. pääwal PeterhosiS, 64 aastat wana. — Maria Alpboiri, operi-lanlja, Jaanikuu 23. päawal Ville d'Avray's, 71 aastat wana. Kaupmehed ja wabrikute-peremshed: Hermann Upp - m anu, kuulsa Bremeni sigarite-kauplnse asutaja ja juhataja, Naa rikuu 31. pääwal, 77 aastat wana. — Rudolf H e r tz o g, tuntud Berlin'i ehtele-maja juhataja, Lehekuu 2. pääwal 79 aastat wana. - Ksmmerziemath Georg P s ch e r r, Jaanikuu 23. pääwal  Münchenis, 64 aaStat wana. —- Victor öon E r -- I a n g e r, Wienll rahamees, Mihklikuu 9. pääwal Genfis, 59 aaStat mana. Mitmesugused teised tähtsad im» mesed: Würstipraua Johanna von V i s m a r k, sündinud  von Putikamer, Wiiuakuu 27. pääwal VarzinW, oma 71. elu-aüsta seeS. — Praua Louise Reuter, suure Altsaksa luuletaja abikaasa, Jaanikuu 8. pääwal EisenachiS. — Praua Lonise v. R othschi ! d, Mayer Karl von Rothschild'i lesk, Jõulukuu 10. pääwal Frankfurtis.  -- Ernst von E h a m i S s o, wiimane kuulsa luuletaja kolmest pozaft, Näärikuu 20. pääwal st)o!krttz'!s. (Jääb Poolelt.) Omalt maalt. UMmm'st. LaewasõiLudsft wiimasets aegade seeZ kirjutab xTallinna Näärikuu 18. pZZwasi: „ Kulda meie ustatawalt poolelt kuuleme, M mõlemad aurulaewad, Inglismaa aurulKew ja heile fiit wälja sõitnud Norramaa aurnlaew Naissaare ja Surup'i wahel jea sisse kinni Muud, kuna Saksamaa aurnlaew »Hel!z/, mis esimeste järel wälja sõitis, täna sadamasse tagasi tulnud on. Peale nende tuli Daam aurnlaew »Hamle/ täna õnnelikult ballastiga sadamasse, üks tunnistus, et ainult ujuw jea laewadele ts epo õliseks takistuseks on, kuna õhuke seisaw jea lahe peal tahtjas ei ole. Nüüd on peale ülemal nimetatute wsel wuS aurulaeva:  Marana", Mrago", Mhma", Mzar" ja »Haf- meie sadamsS, muist laStideS, muist paremat aega wäsjasõitmiseks oodates/ Näärikuu W. paamast: Meile on lahkelt teada antud, et Surrupi taga jea sisse kinni jäänud aurulaewad ,Envoy", ,Cairo" ja Molfond"  heile ennast õnnelikult läbi jea lõhkunud ja edasi sõitnud on. Juba wara-homiknst saadi? teeb' suur hulk töölisi ja kalamehi täna tööd, anrulaewu ,Hamlet", ,Hafnia", Marana". Melir" ja Mzsr" sadamast wSlja lõhkuda, millest esimesed küll tvist juba enne lõunat wälja saamad. Lõune aeal ott Daam aurnlaew ,Själland"  fiõsesõitmiseS näha, mis ballastiga Tallinnasse määratud on, siin lasti peale wõtMK/ — Selle juure wõime meie weel üht melle lahkest tarwitada antud telegrammi  BaltiSkist, lõune aeast kell 12 ja 25 min. lisada: , VärSke idatuule juuresonksiksõiduwefi Naissaarest Osmussaareni,  nii kaugelt kui film ulatab, jeast puhaS. Meie lahe on täis murdjead. Sadam aurulaewadele lahti." Täna homiku sadamast wälja lõhutud aurulaewad oliwad kell 3 aeal kõik juba sadamast wälja läinud ja ssitsiwad edasi, kui ka pitkamefi, siiski järgeS ja ilma suurema raskuseta. Nende wasta toimetab ennast aurnlaew ,SWanb", miS juba Naissaarest mööda sõitnud ja weel pool wersta sadamast eemal on/ — Näärikuu 21. päs. wal: -Heile meie sadamast wälja sõitnud aurulaewad «Hamlet", Mafnia", ,Helii/. Marana" ja Mzar" on kui õhukest jead Naissaareni läbi lõhkunud oliwad, zuba heile lahtise wee sisse saanud ja edasi sõitnud. Heile õhta on Daam aurnlaew ,Själland" sadamasse tulnud, ilma et Naissaareni teel mingisugust jead eeS leidnud oleks. Täna oa jea-asjad uiisanm tulusad nagu helle ja loota on, et, esiteks ühtigi muutust ei tule. üks peastvnse-aurulaew  saab tulema nädali hakatusel Näärikuu 23. pääwal! ,Hslline kauge põhjatuul ou öösel pshja-ida poole pööranud ja on ennast tormiks kinnitanud, kord-korrall tulewad lume hood, kuna külm kangemaks läheb. Heite pärast lõunat tuli Daam weike aurulaew ballastiga sadamasse ja on kohe laStima hak anud. Daaui aurulaew mjs ka heite ballastiga Naissaareni tulnud oli, pööras seal ümber ja läkõZBaltiskMe, kus sadamast wäljaSpool seisma jäi. Niipalju kui paksu ilmaga sõnumeid tulnud, olla jea seisukord niisamati, nagu heile ja Laupääwal, üks uus jeapakitus Snrmpi otsal ei ole aga wõimata. Siin sadamas  lasti lad anrnlanvad ja saada ette arwateõ, kui mitte uufi tähtsaid takistusi ei tule, kui omad lastid sisse wötnud on, wälja sõitma. LMijal aurulaewal ei ole weel käsku Tallinnast ara minna. Kaheksa paäwa eest seie tulnud Smrupi juures jeast kinni peetud aurulaew on Koprnhagen'isse  jõudnud, aga ühe murdega maschinaS, kuna seltfilane õnnelikumalt läbi saanud on." — Näärikuu 24. pääwal: ,,E: lumsjuis? wee! edasi kestab, sellepärast on wäljasõitmisels sadamas malmis seiSmad aurulaemad täna esiteks oma mäljasõitmist inaha jätnud, lahawad aga, kui ilm kohatisemaks läheb, katset teha ennast läbi jea lõhkuda. Kulda ?Rita" kapten rääkinud, on jea meie lahel Pühapääwal 5'/, tolli paks olnud; kange külma juures kahel mlimase! ööl wõib aga paksus natuke kaswanud olla. Baltiski sadam on laewadele ikka weel lahti. Bayley ja Leetham'i aurulaew mis Tallinnasse teel on, on helle Kspenhagenüst mööda sõitnud. ,Esto nia"- scltsi uue maja stsseõnniStamine  on Pühapääwal, Näärikuu 22 paamal, peetud; osawõtmine on wäga suur olnud. Õnnistamist on Eesti Wladimiri-kirikn waimulik ametkond. Preester Ramu lllga eesotsas, kelle abiks diakon Mölder oli, ja Eestimaa Ewang.-Lukh. usutunnistuse kiriku Kindralsuperintendent L. Hõrsch elmann talli tanud. Selle peate tulimad harjunud terwise-waljahüüdmised ja Keisri laulu-laulmlue Eesti- ja Wene-keeles; üks herradest Wahtrik ja Kuusi? juhitud kontsert ja ühe Eesti-keelesse ümber> pandud Kotzebue lustmängu mängimine, mis peale pidu ühe tantsuga lõpetatud sai. — Kõigest südamest foomime uut rõõmsat ülesöitsemisi. — Näärikuu 17. pääwa homikul leiti Tallinna Spirituõwadriku abimaja UudeS Kalamaja-uulilsaS teenija MadiS Kehi surnukeha kontori põrandal maaZ. Tema oli 53 aastat mana ja oli homikul kell ö omast korterist Ioakhimsthal-uulitsas ara läinud, oma juba 17 aastat kestanud teenistust täitma, kus temale äkiline surm tulnud on. Surnukeha sai kohtu.arstlikuks labiwaatamiseks  Tornimäele wiidud, — Üks turwaStaw õnnetus, mis ettewaalamijele tuleriistadega noomib, on Näärikuu 23 pääwal kell 5 pärast lõunat W. Müllerll järeltulijate kontoris juhtunud. Selle kaubamaja kaSstrer, herra M., oli üht püstolit läbi waatamas, mis järsku lahti ja kuul ligidal seisma herra A. kopsu wassakust poolest läbi läks. Arstide arwamist mööda ou wahs lootust õnnetuma tervekssaamise peale. — Kõrtsis Nr. 109 Suurel Tartumaanleel,  kukku? Näärikuu 24. päawal Waida wallaft päritud 45 aastat wana talumees Magnus Reik järsku surnult maha. Arwatakse, et tema südame - rabandusesse surnud on ja surnukeha pidi surina põhjuse leidmiseks kohtuarstlikult  läbi waatud saama. — Öösel masta möödaläinud, aasta Talwekuu 23. paama sai, tuida sel aeal kirjutatud, lalunaese Kai Seppa mann'i elnmaja lahti lõhutud, tema ise mitme mvolmri-kuuliga haawatud ja mitmesuguste piinamistega  tunnistama sundida katsutud, kus tema raha olla. Möwlitel ei läinud aga korda rohkem leida, kui 18 rubla ja sellega ära minna. See asi seisis Näärikuu 20. pääwal Tallinnas Ringkonna-kohtu ees wiimassks otsustamiseks ja otsus sai pärast umbes kuus-tumnst arutamist  kuullltatud. Mõlemad kurjategiad, Raplast päritud Aado Randors ja Peter Krink saimad Kõigekõrgema  armu käsn jarges möödaläinud aasta Talwekuu 14. pääwast, igaüks ainult ksimteisikümmmd aastaks wangitööle mõistetud. — Lnwimaall kirjutatakse m e t s a l i u du d e - w arguste  üle-käte minemisest, g-Psstimche' sõnumite järel olla see keelatud tallitus iseäranis Pärnu kreisis jultunud wiisil õitsemas, nimelt olla Selli mõisa metsawahil selle wasta palju wõidelba. Kui tema ka paamad ja ööd wäsimata oma ametit tallitada, siiski olla linnuküttidel wõimali? palju kahju teha. Näärikuu 6. pääwal olla nemad jälle ühe põdra wigaseks lasknud, mis pärast kolme-pääivast otsimist surnult leitud saanud. Mõni linnu-> waraS olla oma keelatud tallituse eest küll juba kuuni 300 rubla maksma pidanud, aga siiski õitseda salajaht itta edasi. — /Viljandi Teadaandja' sõnumite järel on aasta 1894 käikus Wiljaudi Rahukohtu-kogu ees 18 jahi-pahakegu 23 kaebtuse-alusega arutada olnud. Nendest 18 kohtti-asjadest saiwad 15 selsamal aastal lõpetatud, kuS juures 3 kaebtuse-alust süüst lahti, 16 süüdlasteks leitud saiwad. Trahwi raha, milleks wiimased mõistetud saiwad, oli 1804 rubla suur, millesi555rubla kapitali heaks jahi.seaduse täitmise ülewaalamiseks, 1250 rubla kohalistele metsa peremeestele mõistetud on. Wiimaue summa on järgmiSleft  üksikutest trahvirahadest kokku arwatud; Z põdrK-sõnni jahi-aeal u. 50 rubla — 150 rubla, 1 põdra.sõnq kaitseaeal  — 1l!0 Äb/a, 5 põdra-lehma d. 100 rubla —500 rubla Näärikuu 1. paamaks jäiwad 3 protsessi 4 kaebtuse-alusega  arutada. Wiimased on seuni ainult üksikutest Ota hukohtu wauematest otsustatud ja 115 rubla jahskaitsuse  heaks, 500 rubla melsa-peremeesk heaks mõistewd.  Kõigiga kokku piawad sedawiift 20 metsalinnuw  ara st 2420 rubla, labistikku igaüks 121 rubla trahwt maksma, mis u/l kibe küll olla wõib za wist kaugelt