mitte terwed ei ole; mõnes kohas on palju juba põrna tõbesse surnud, kunas teises kohas jälle nürimates rammu ei wõta, tappes leitakse, et sisikond kõik wäikesi willisi täis olla. Imelik et sell ajal meel niisugune tõbi liikumas on! Leisi kiriku leeritamise raha olla juba teist aastat terwe rubla pääle tõusnud, mis rvaesematel  küll liig raske maksta on. Kas teistes kohtades ka nii on, palutakse kohalist wastust edespidi? Hiljuti lõhkunud hobused Roopaka mõisas ühe poisikese maha ja läinud suure põllu rulliga temast üle, nii et tu praegus meel elukardctawalt maas põdeb. Ansikülast. Jälle on sügisene aeg käes ja kõik suine saak on paigale pandud. Lehed on puust pudisenud; maapind ehitab ennast talwe kuuega, kariloomad sätitakse talwe kortri, karja pois pistab oma kepi ja karja sarwe räästa, wõtab  oma katekismuse ja muud tarivilised raamatud ja kõnnib koolimaja poole. Enamast juhtub koolipoisi  tee ikka jäe augu pealt läbi ja siis ei saa sealt iialgi ühe korraga üle, waid Skord, ehk ka 90 korda. Noh noortel lastel noored jalad ja ka talivel leiab laps rõõmu. Heidame paar silmapilku  möödaläinud suwe pääle tagasi ja laseme ta kord waimu silma eest mööda jooksta. Üleüldse  oli sell survel kuiw aeg ja sellepärast põllumeeste  wilja saak kasin. Rukki wilja saki wõüne keskmiseks arwata. Sui wili oli mitme sugune; sest et meie Sõrme maa põllumeeste maad ka mitmesugused on. Kell liirva maad on, need ei saanud seemetki kätte kuiw wõttis kinni. Mis aga hilisest wihmaft uuesti kasivama hakkasid, ei jõudnud küpseks saada ja jäidgi loomade toiduks. Kell põllumehel aga madalad sami ehk mulla maad on, need said ehk keskmist lõikust. Kartuhwli saaki mõime niisamuti keskmiseks, arwata, Kartuhwli mädanemise juttu, mis mõnel aastal tihti rahwa suust kuulda oli, ei tule mitte tänawu palju ette wõib olla sellepärast et tänawu  kuiw sui oli. Heina saak oli ka kehwam, kui mullu, ja mitmes  peres pidi perenaine, ehk küll wesi silmas, ometi iva kõmpjalgadele laskma tublist nuga näidata, ööldes jah, mis sa teed, heinu mähe!" Suurema õnnetuste eest on taema Jssa käsi meid hoidnud, mis eest Temale tänu mõlgu oleme. Kurja käe läbi on aga meie kihelkondas kahju sundinud: Üks üleannetu pois süütas Lõikuse kuu lõpul ühel ööl kaks talu elamise maja Leo maldas põlema. Õnneks oli teine maja elanikudest tühi, sest et mõisa omanik selle talu maad oli oma kätte wõtnud, teises aga olid elanikud, kes maewalt hingega wälja said, aga kõigest oma warandusest ilma jäid. Kurjategija saadi marsi ka kätte, kes oma kurja tegu järgmise  põhjuse pöäle põhjendas: Tema tahtnud sealt ligi olemast kõrtsist waraStada. Et kõrtsimees  kodunt ära läheks ja temal aega warasta oleks, pistnud ta ülemal nimetatud talumajad põlenia. Muidugi pidi siis kõrtsimees tema armamise  järele õnnetuse kohale abiliseks minema, mis ka nii oli sündinud ja nõnda saanud pois oma marguse nõuu kõrtsi juures toime saata. Kole pilt! Poidelt Kord sai Saarlases jutustatud, et Uudes maldas üks peremees omale milla kraasimise masina on muretsenud, mis ka tõsi on. Hakatuses sai see hobuste jõuga käima pandud, kunas nüüd see peremees jälle niisuguse märgi on ehitanud, et tuule jõuud seda ümber ajab. Soo mida jääb aga, et niisugune masin „raudse täku" rammuga saaks käima pandud sest tuule jõuud pole ka igapäewane  abimees. Et niisugune masiu küll rohkest  raha tarwitab, siis oleks wäga ühendust tarwiS,  sest mis ühel mitte wõimalik ei ole, seda on kerge mitmel. Ka ehitab Poldil R. maldas üks talu peremees  omale suurt Hollandi mood Tuule wesket, mis ka lootuse järele püülima hakab. Tööle jõudu! Tallinamaalt. Hale õnnetus, millele kolm last ohwriks langesiwad, sündis 17. skp. ühe Kalamaja surnuaia taga olewatest kolmest majast, mis enne raudrüütlite korteriks oliwad, nüüd aga erainimestele üüritud. Ühes neis majades elas Gustaw Riistal oma naise ja kolme lapsega. Tähendatud päewa hommiku kell 9 läinud ema kodunt wälja ja sidunud ukse wäljapoolt  nööriga kinni, sest et sääl lukku ei olnud. Kui isa, koju tuli ja ukse awas, lõi temale paks suits ja wing wastu, uii et midagi näha ei wõinud. Alles kui ta ühe aknaruudu katki lõi ja suits selle läbi wähenes, leidis ta oma iVs aastase lapse laua alt, teise aastase poja teise laua alt ja wiimaks 2 aastase poja ukse lähedalt akna alt kõik kolm surnud. Kui isa kõik kolm wälja õhu kätte kannud ja ivoodis suitsemad õled kustutanud,  tõttas ta arsti järele, kes aga ainult laste surma kinnitada mõis. Lapsed on wist moodi juures, milles madratside asemel õled oliwad  tuletikkudega mänginud ja nii õnnetust sünnitanud. Tallinnast. Kui südilt inimesed õnne taga ajawad, näitafiwad päewad, mil näljahädalistc haäks antud õnneloosi piletid Tallinna sõudsiwad. Kõik pangad ja postimaja oliwad õnnekütta puu püsti täis ja tahtsiwad üksteist lõhki pigistada. Üks pangapidaja ei pääsnud wäljast tulles muidu oma kortorisse, kui läbi akna. Ka uulitsatel kaubeldi õnne piletitega kus mõni mees hääd kasu sai mõni aga koguni kahju sisse jäi, nagu näituseks üks külamees,  kes kellegi käest, sest et sel suur rahapuudus  olnud, pileti alla hinna, 4 rubla eest osta saanud. Läinud mees panka näitama ja küsima, kas pilet ka õige on; aga sääl sai alles kuulda, et tema 4 rublane pilet paljas iviinapudeli  pilt aga hästi kirju pilt olla. Nii olla mõnigi hää mees tüssata saanud. On ju teada, et sarnastel juhtumistel kelmid kõige agaramalt sinna lõikama asuwad, kuhu nad mitte külmanud ei ole. Peterburist. Leiwapuuduliste hääks loosimise  piletite müümine algas päälinnas 14. Detsembril ja sündis müümine rohkete müümakohtade  tõttu magusalt ja rahuliselt nii et esiotiised  kartused rahwa tungi kohta tühjaks saiwad. Palju inimesi wiinud oma kuld- ja hõbeasju pandi majadesse ei wõtnud hoiukassadest raha wälja, et loosisid osta. Wene riigi wan gikodades oliwad 1. Jan ILBO kinni 107,401 inimest; aasta hiljem Rostowi liigi oli raudteel rong kõrwale libisenud, üks konduktor raskesti, neli reisijat kergesti haäwatud saanud. Õnnetuse kohale saadeti kiiresti abi. LLjasiNki raudteel oliwad kaks rongi kokku põrganud, kuS masinisti abi raskesti haawatud, aurumasinad suurt wiga ja 10 wagonit purustatud  saanud. Wiluast. Üks Wilnas sündinud Aincerika istanduse omanik on San Franziskosse 25 miljoni, mõned lehed teatawad koguni 35 miljoni, dollarit surma läbi pärida jätnud. Ameerikas nimetas ta ennast Wilhelm Martini, tema päris nimi on oga Malentino Mordokewitsh ja suri Septembri kuus s. a. ära. Tem«i pidada Wilnas ja sisemisel  Wenemaal rohkeste sugulasi olema, kellest siiski iga üks miljonäriks wõib saada, sest warandus  on umbes 70 miljoni rubla suur. Warshawist. Säält teatakse ühe raudtee kauba rongi aruldasest rõöwimisest, mis öösel 21. Nowembril. kellu 1 Bolohi jaama ligidal, '4 wersta Warshawist eemal, korda saadetud. Kui rong siin ühe tee käänaku pärast aegamööda sõitis, astusiwad 20 ehk rohkem meest wiimase waguni astelaua peale, murdsiwad waguni ukse lahti ja hakkafi.oad kaupa tee peale loopima. Rongi ametnikud nägiwad seda sündmust, pidasiwad rongi kinni, aga ei julgenud suuremale hulgale waStu hakata. Ülemkonduktor telegrafceris rongi peal olema tetegrafi riista abil Warshawi jaama ja palus abi. Sealt läks erarong jaamaülema abilisega, 2 shandarmiga ja 20 töölisega minema. Seni kui need kohale jõuudsiwad, oliwad margad rööwitud saagiga (suuremast osast kalew) nelja wankri koorma kaubaga juba kadunud. Selle röömi läbi saadud kahju on umbes 4000 rubla. Jirkutskist. Sääl teatamad Siberimaa ajalehed järgmist imekspanemise wäärt lugu: Irkutski linnas, lihtsas ütikeses, elas endine kaupmees  S. ja ta ainuke seltsiline oli ta wennatütar. Kaupmees oli hirinus ihne. Ta tuli ühest teisest linnast, aga ühes temaga ka jutt, et ta wäga rikas olla. Aga mis sündis. Endine kaupmees, keda rikkaks peeti, hakkas uulitsatel kerjama, kuna ta wennatütar ennast tundide andmisega toitis, et onule mitte tüliks olla kes ennast õnnetuste läbi tõeste waeseks jäänud ütles olema. Warfi sai weunatütar ühe kooliõpetajaga tuttawaks ja mõlemad hakkasiwad teineteist armastama ja läksiwad paari. Onu oli aga selle abielu wastu ja kui tema sõna kuulda ei wõetud, ajas ta wennatütre oma jurest minema. Sellest ajast elas manamees üksipäini kodu, läks arwa wälja ja ei kütnud ialgi ahju, maid kannatas külma. Järsku sai ta awaltud, mida ta wennatütrele teatas. See sõitis ühes abikaasaga onu waatama, kes liigutamata woodis maas oli Waewalt arusaadaiva  häälega ütles ta ainult: „Külm on, pange ahi küdema." See oli aga sume aeg ja ilm koguni soe, mispärast wanamehe soowi täita ei mõidud. Ahju ust lahti tehes nägi noorpaar puud ahju malmis pandud olema, mida nad aga mälja kiskuma hakkasiwad. Waewalt oli üks alg wäljas, krn manamees kõik jõudu kokku mõttes karjus: „süidake põlemal" ja sell silmapilgul ka suri. Nüid loobiti kõik puud ahjust wälja ja silmade eest seisis terme ahju täis paberi 1,290,000 rubla. Ainuke pärija on õnnelik wennatütar. Soomemaalt. Sääl pool Hundid on ikka wecl häbemata küll at. Hiljuti tuuginud Sala aweliku ligi üks suure kerega kriimsilm päise päewa ajal tee paal ühe tütarlapse kallale, kuid muud inimesud saanud appi ja põletanud tigeda metsa. Paar päewa hiljem olnud koguni üks loomaarst hundiga kimpus, keda waewalt eemale tõrjuda saanud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisri kõned, mis ta kaubalepingute waStuwõtmise rõõmus pidanud, leiawad nii kodu kui wöörsil rohkesti arutamist. Tähendakse kui ime äkkist kantsler Capriwi grahwiks saanud ; oma kõne algul rääkinud keiser aina kindral Capriivist, aga kui selle wahel talle suurest sündmusest riigipäewal sõna toodud saanud ta kohe nii waimustatud, et hüüdnud: „Meie tubli kantsler, grahw Capriwi elagu, hurra! Saksa trükitööliste tõrkumine kestab ikka edasi ju ligi kaks kuud. Näha aga et tööliste püüded lootuseta on. El trükikodade peremeestel tarwiline jagu töölisi käes, kellega oma äri ikka edasi ajameid,  siis on karta, et tõrkujad wiimati üsna ametita ja leiwata jääwad. Seni aitawad endid ikka oma korjanduskassade ja mujal pool, ka wäljamaal, nendele korjatud summade abil, aga kauaks see kesta mõib! Prautsusemaalt Prantsuse maal tulewud ikka uued sõpruse awaldused Wene maa wasta nähtawale. Wene laewa „Minini" mehi wõetakse  Tulonis, kus laew praegu seisab, kõigiti auustusega waStu, antakse neile pidusid; teatri walitsuS on igaüks näitluseks 50 Wene meremeest  auuwööraks kutsunud. (Kreekamaalt. Prints Georg kuninga noorem poeg, saab Wene maa! ikka tänulikus mälestuses seisma, sest ta kärme appi kargamise 52 Saarlane 1891