 saama, mida rahwas otsekohe omast käest mgT« sab, waid kõrwaliste sissetulew.isle Parema ksrraldaMisk läbi. Serbia Kuningas Aleksander sai Wiinakuu ist (3.) pääwM Pest'isss oodatud zs suured ettewalMiStÄ-- mised tema waNawStMisM jn ülsspidKNis-ZW oliWsd algalud. W-Mmvötma pidiwad ksiZ kõrged avLkandjad za Zda-wakshaviSss minema. Pärast lõunat kell 6 pidi pidulaud Hofburgtts, UngmmM Ku-- ningakoias, olema, pärast seda Pidmnäng opsrttmüMS, Keisri ja Kuninga ligiolemisel. Järgmisel PZZwaZ pidi Serbia Kuningas Keisriprmm wõemsele GõdNöM minema, ?uS suurt jahti ja õhtal uhke! pidulauda ette Valmistati. Wiinakuu 16. PZäwaks oli pidulaud Keisri juures ja dhtal jälle pidumäng operi-Mazas plaanitud. Ohta! kel! 11 pidi Kuningas Berlintt !?«-'>ls edasi reisima. Serbia Kuninga wöemstäigud ja lahked üleswstmissd. Kolmriigi-ühenbuss wagewaWtte liigete juures ei ole wist mitte ilma tähtsuseta Valtani p°. stiaare Polittka kohta. —- Petri-mäekaewandnses Troppau jumes sttwsd wäljawedajad  Wiinakuu 5. za 6. (Mihklikuu 33. ja 34.) pääwal törkumaS, pänftwad rohkem pääwapatta ja 11 seltstlass tagasiwõtmisi, kes wastapanemijs parast lahti lastud oliwad.  Tüli on sel korral kegest lepitatud. Lembergtts on Wiinakuu 7. (Mihklikuu 35.) pääwal suurt soZialdemokra!likku  tööliste--Zotkutulemist üleüldise healkde-andmisZ pärimiseks za pärast rongkäiku läbi linna peetud. Kardetawat  kära ei oie olnud. ----- Endine AuStria-Ungrunlaa Kindralkonsul Pallstchek vo» Palmforst, kes kui AuStria- Ungrumaa näituse-kommissär rahaga ülttshtuse! wiisil takitanud, on kinni wöetnd ja kohtu alla antud Tema juures leiti üks laetud rewolwer. - SkeisrMarksis ja Dalmatia's oliwad raskete MhmssÄdude järges suured uputused. Sillad ja wesktd on Zm uhutud ja põldudele ja istanduste!' palju kahju tehtud. Ka Prag'iS oli weff selsamamal aeal, Wiinakuu 5. (Mihklikuu 33) yaäwal, tõusmas, kui ka weel mitte wäga kardetawall. ----- Pestttst oliwad sõnumid tulnud, et ta Ms Austria-Ungmmaa sõea- Zaew Jda-Asia wetesse saadetud saads. Seda sõnumit peetakse wähemast liiga wamseks. Wähesed AuStria- Nngrumaa alamad KhiinM Võida Saksa ssealaewade läbi kaitsetud saada ja ühe Austtm-Ungrumaa sõealaeMK saatmist ei oüa sel silmapilgul weel tarwis. Daanimaalt. Greekamaa Kuningas reisis Wiinakuu 6. (Mihklikuu 20.) pääwal Kopenhagenis! Lübeck'! ja Wimst kaudu Greekamaale tagasi. -- Daam Kuningas on käsku annud, Kopenhageni priisadaMüt Talwekuu 9. (Wiinakuu Z 6.) pääwal awada, Sklgiast. Autmerpentts läksiwadWiinakuu9. (Mihkli-- kuu 27.) pääwal Antwerpm'!" Mituse-hsoned põlema. Usina abiga sai tuli kustutatud, 5 maja su aga maha põlenud, nendes ka Keiser V. kaaskonna aealuW-- likud riided. —° Endme Eempuis Robin'! '.vaestelastemaja  direktor Prantsusmaalt, kes kõlwütumate sluwiisidZ ja teguite pärast ametist heidetud sai, on Brüssel'! uus Umwersideti Profsssoriks wasta wöetud. Seal on juba enne palju-nimetalud UnarchWase Pau! Reciu's isa ja onu, ise ka Anarchistlased, aset saanud. Pahanduseks ja hirmuks täidetakse sedawiisi Belgia pealinna ikka rohkem wõeramaa Anarchistlastega ja kus neid juba oma kaest muidugi küll on- Inglismaalt. Jmlastk kuulus tagakihutaja Parnell, keS kolme aasta eest ara suri, oli oma Viimaste eluaastate  sees kõiki oma tähtsust abisw-nttumise pärast kaotanud  ja seisis awaliku Põlastuse all. Rüüd on tema suremise-pääwal, Wiinakuu S. (Mihklikuu 34-) pääwal, Jirilased jälle oma kuulsa esimehe peale mõtelnud, kes iss koguni mitte Zirilane ei olnud, waid Inglane. Nimelt Dublintts on pool linna MaBvmm'i sumuaida wsslanud, kus Parnek maetud on, teiste kestis ka tema wend ja õde. Kõik lugemata tuhanded on efeu-lehte, Psmell'! armsamat lehte, kannud. Rongis on künni 50 muusika- Zhori olnud, mis enne läbi linna pea-mllitsale kais ja siis mast sumuaida läks. Aunpärgafi oli ksigeist lirimaa jägudest saadetud, mis haua-Mvi peale pandud faiwad. Kõik on ilma tülita ja kärata mööda läinud. —- Chartam i ligidal, Kent'i graftondas, põrkaS Wiinakuu 8. (Mihklikuu 36.) pääwal üks kaubarong ühe tööUSte-- rongiga kokku. Wiis inimest olla surmatud, mitme teised wigastakud. Vrantsusmaai!. Mitmed Paris i lehed jampfiwad ttka peale Saksa Keisri nõuust, aastal 1800 suurele Paris i üleilmlisele näitujele tulla ja lisawad rohkem ehk wahem däbemataid tähendusi selle kodu tehtud sõnumi zuure, üks leht kiriutab. Keiser Wilhelm saada ainult ühe kaubaga Prantsusmaal wasta wõelud: kui tema Mass iga iiheS is.g >a L°i»-.ng°»'>g- .i-is-s /-«- ja °n-b- .N.--> on Teie omad ; seal need jälle on " Niikaua aga,km Saksa Kelier  Prantsusmaale mitte ei lubada, omais maakondases kodu Ma leba tema paremini, kozn jääda, üks Paris'! leht kirjutab küll' Saksa Keiser ei lasta ühtegi kohalist aega mööda mn„ia, ilma oma lepplikku meelt üles näitamata tuletab Saksa Sveawäe-asMalUtaja täitu Sainl.V.nce.lt i sumuaida OrkMst juures Mes!e, kus ievm niisamati Prantsusmaa kui SaksüWM langmud sõmmeeSte MälMuse-samMa alla auupärgan maha pani ja seda rõõmu, mis Prantsusmaa ja Saksamaa Mrewahtids sõbrMuK hiljuti Saksamaa kõigekõrgemas paikaS teinud olla, kinnitab selle körwas aga, nagu MS teine leht ka, Prantsusmaa ei igatseda seesugust  MeuNikkust kingitust. Kui Saksamaa sõeawägede Kindmlisftmus oma head tahtmist tõe poolest näidata tahta, siis olla tema! Võimalik seda ka kõige uskmatals silma xes ustatawM teha. Niikaua aga, kui Saksamaa sma rahu-armaswfega kiidelda sa ühes oma söeawäge rohkendada, saada Prantsusmaa sedasama tegema ja oma naabrit mitte usaldama. Saksa Keiser püüda Prantsusmaad  uinutada, et oma Valmistamist sõea wMa seisma jätaks ja walmistada ennast omalt poolelt, paraja! ma! Prantsusmaa peole tungima. Et Saksa Keisri! korda läinud ei olla, Prcmtsumaad Venemaaga tülisse ajada, sellepärast puistata tema nüüd oma lahkust Prantslaste üle wäljn, kes lahkusega kerged wõita olla, sellega olla tema juba nii kaugele jõudnud, et head hinged ennast kinni püüda laststwad, Sügarvama läbikatsumise juures saada need heas hinded oma lapsiku meele üle punastama. Selge olla, et Wilhelm !I. katsed mitte otsekohesed ei olla: kutsub oma ohwitserm za soldateid karaga Meie omaid piduliku!! wasta wõtma, kui piirel kokku saawad.  Selsamal nea! xisb tema aga ÄMmmnsega seda seadust kinni, miS Prantsusmaa sZeawäes teeninadele Elsass-Lothringlaõlele  ära keelab, oma perekondade juure neil riigimaadel minna. Tema tahab, et tee ennast lahti-' (ü?S nõin-sõna Homikumsa muistejulust j-Tuhat ja üks öö'') tema heaks, mitte meie heaks üteldud plab saama. Tema ja tema omaksed saaksiwad wabalt meie jmzre tulema, kuna meie omaksed iilesaamata müüri laga kinni peetud soawad. See on liiga hõlbus etz? liiga naem-wäärt, aga meie ei fan mi rumalad olrma?-' ------ ---- j,Ainul! üks tõde on, mille peale Meie ennast nsgu kalju Peale tustada wõime: meie tugemaks saanud sIeMS, selleparast ei ole Saksamaa Mitte enam sõda Meie üle kallanud ja tahab ennast meiega lepitada- Meie soowimine on, ennast mitte ligendada za Saksamaad mitte oma poole klttsuda, niikaua kui Saksamaa aastal 1871 tehtud kaubast kinni piab: Jääme siis seisma, püss jalal, liikumata ja kindlaks pealetungmise. " Nenda püüawad Prnntsusmaa Zättetasujate-lehed selle lahkuse järge häwitada. mida Saksa Keiser Viimaste! aegadel mitMk! wiist! Prantsusmaa wasts üles näitamw on. et wihawam ei lahku? Nemad teemad jutlust, Keiser Wilhelm  himustada nende näitusele tulla ja Mdawad stiõ ärritusi selle külge, kuna Saksa Keiser wist iialgi selle peale Mõtelnud ei ole, Vaga heaste wee! mäletab, kuida tema ema PariSlls wasta wõetud saija ilWa nende nõmtta koju jääb. Nemad jampsiwad oma lugejatele ette, Saksa- Maa tahta ssda Prantsusmaa üle kallata, kuna Safsamaa seatt ühtigi ei päri, nemad aga järges Saksamaa tagasi-- wöidetud maakondasi, mida nende wätziwaldus Kuningas Lndwig Tl?, nagu siSselshkujs ühel aeal omale rööwis, kus Sl?famaa weel Kolmkümmend-aastase söes järgedest toibunud ei ownö, wäffnud, lõhutud ja nagu uimane Võimatu maas oli, kuS kõik Emopa weel Prmttsusmaa wägewuse ja .hariduse" eeS roomas. Asjad on ennast nüüd pööranud, aga upsakad Prantslased ei taha sellega leppida, on tigedamad Sakslaste möllude üle wümases sõeas, kui ElsasZ-Zothringensi kautamise üle, ätzWardawad ikka Peale neid wMust kätte tasuda ja piamad sellega kõige Europa rahwaid sõeariistade ja maksude rõhu all, mis Kukmt meelt ja sellega SoZiMsNnst, AnarchisMust ja kõiksuguseid nurjatumaid Khkamifi/ ja tuhinaid suureks kaswatab. Erapoolstu asawgu saab smsl aeal kohut kõige selle üle mõistma, ----- Aeguti ja Paiguti on küll ka Prantsusmaalt teisi healssi kuulda. Endine Seespidiste  aSzade Mimsker Raynal ou Wiinakuu 6. (Mihklikuu  24.) pääwal Bordeaur'S kõne! pidanud ja selles kinnitanud,  Republikal ei olla Vastase polittka poolt ühtigi mam karta, s. o. Kuningriiklaste ja KeisririiklaSte poolt, kellest esimesed pärast Paristt Grafi surma ennast jälle elawaWütt ltigutawad. Ka malme rahu olla kindel, nii heaste Prantsusmaa sõeawäe tugewuse, kui ka kõige Europa Waliksejate rshu-armMuse läbi. - Wenemaa Kohtute-Mmister Geheimrath Mnrawjew on Parislls. Tema auuw andis Pranlsusmaa Wättste asjade Minister Wiinakuu 8. (Mihklikuu 36.) pääwal piduliku homikulaua,  millest ka Wenemaa Saadik Baron Mohrenheioz, Prantsusmaa Minmterpräsident Dupiui ja mitmed teised Ministrid osa wstsiwad. Präsidenli käest on. Geheimerath Mnrawjew, Auulegiont ohwitteride suurristi saanud. Wenemaa sõealaewad /Wsadnik"  ja kaks torpedo-paati söitsiwad Wiinakuu 7. pääwal Cherbourg'! sadamast Cadirsi sadamasse. Räägitakse, et meel neli Prantsusmaa sõealaewa Jda-Asia wetesse saadetud saada, ühendust mööda Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa ja Wenemaa wahel. Wiinakuu 7» (Mihklikuu  25.) pääiva õhtal on ühe tühja asja läbi ühes trahteris  Mm de Gisrsts riid Ztalia ja PmtlisTsmüa tööliste  Vahel tulnud. Kiskumises ou 5 inimest haaMstud, S kiskujat on kinni wöetud ja see ast Riigiprokurörile teada antud. -- Transport-Kurulaew olla ueli suurt suurtükki Bons sadamasse wiiuud, mis Biserta sadamas,  Põhja-AMs mudas Gicilia saare kohtas, üles Pia-- waS pandud saama. Jtalia's wsadataZse kahtlase silmaga seke peale. Ztalia'st. Mailand'is on Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) pääwal Politfei-maja akna psal üks lõhkumise-riist Nõlsiva nööriga leitud. Mitmed kahtlased inimesed on kinni wöetnd. -- Wiinakuu 8. (Mihklikuu 26.) pääwa shta! lshkes Livo?no's, wabriku-peremehe Carsanti majas, üks püssirohuga, tinatüMdegs ja naeladega täidetud bsmhisamcms  riist. Keegi ei ole häda saanud ja kahju ei ole ka tehtud. Seda peetakse üheks em-kättetasumift teM. Wiinakuu 16. (Mihklikuu 28.) pääwal on Vaap st Spauia erakomm-mhat ija Castelari üheks tunniks oma jutule Võtnud, ja temale oma seisupaika Spania ja Prantsusmaa wahel seletanud. Paa ost on ütelnud, et pea üks enxykliku (Paasti ringkiri) Põhja-Amerika ja Lõme- Amerika asius ilmuda ja et tema (HaÄpst) soomda, midagi üleilmlise rahu heaks teha. Paa pst on terwe ja tugew wälja näi ta nud. Kui Castelsr omasse korterisse tagan tuli, siis on Ztatta Ministerprästmt ChriApi fml tema juure tulnud. Spania'st. Koloniede - Ministri M teiste Ministriie wahel on palju Vaidlemist asjade une korraldamise pämst Kuba saarel. Koloniede-Mnister Be-csxm tahta ametist taganeda. Psr!«gali'st. Cortsiite (Parlamenti) Kwamise juures su Kuningas tüli Brastlicttga kchjetsennd ja soomuslaewa ,Ä.ubego" kommündsri laitnud, tema tallitnste pärast Brasilia kodujõsa aeal, mis kodumaa memoäge pahandanud  ja ohwitserisi Kuninga sõnade wasta nimeta kirja wälja andma eksitanud. Et Portugali poolt ZnglisMMd lepitajaks Brasilia ja Portugal'! wahel kutsutud, sellepärast  olla Kuningas seda tähendama pidanud, et wälja ei näitaks, nagu olekS tema x,Mmdello' kommandöri tallitustega rahul. Spania emkonnastuhstaja Salmenm  sai Wiinakuu 7. (Mihklikuu 24) pääwal Lissabonis Portugal'! Politsei poolest kinni Võetud ja ühe tema auuts Portugali Republikanlastest ühe laewa peal Lissabon'!  lahel antud pidu pärast Portugalist wälja aetud. Portugali Jda-Afrika asumsal on koduwhwas mässamas.  Kõik kuuvade-magastd maal on wälja rööwitub ja mässajad oliwad - juba künni 7 penikoorma peale Taurenco-Marquezsi  linna ligidale tulnud. Palju Portug.s-lasts  sõeariistll ja püssimsona on mässajate kätte langenud.  Wene naa söeslaewad . Gremsjaschtsch', Kotka' sa xSweaborg" tuliwad WiinakM 11. (Mihklikuu ZO.) pääwal Lissabon'! sadamasse Türgi riigist. Wenemaa Saadik Relidow, kes Liwadia  öi? reisinud on, oli Mihklikuu ZN. (17.) pääwal Sultani jutul, kes temale oma kurwaswst Keisri haiguse üle tunnistas ja teda luba toimetada Mus, üht saatekonda  Keisri-teretamiseks Liwadia'sse saata. Km Keiser seda luba annab, siis olla saatskond ärarsifimissks juba walmis. GttZkamMt. Admiral Avsllan tuli omal teel Korfu saarele. Wiinakuu 12. päswal Athmtt sadamasse. Üks Greeka laewustik, mõned soomuSlaewad weikemat laewa, läheb ka Äorfu saare randa. Serdm'ft. Kuninga reisu! Pestusse lähswad Austria-- Ungrumaa Saadik Freiherr von Thocmmsl, Serbia Saadi?  Wienls, Si-nittch, Hgftach JoNanswitsch, Kuningakoja-sskrelär  Milewitsch ja kolm adjutanti tema kaasa. Fmher? von Thocmmel ja Serbia Saadik Minna hiljemini  Kuningast Saksamaa piireni saatma, kus Saksamaa Saadik Serbias, Fretherr von Waecker-Gotter, teda ootab Kõi?iõ selleks wöemskäigu - reisuks on kümme paama määratud ja Viimase sõnumi järel oli Kuningas Aleksander  Wiinakuu 14 (2.) pääwal juba Pestusse jõudnud, kus Keiser Franz Zgsxf teda wakshallis wasta Võttis ja temaga Hosdurgsisse sõitis. Pidud oliwad Programmi järel slgatud. - Endine Serbia Minister Tauschanos witsch, kes nüüd Agramsis Ungrumaal elab, on ühe aealehe  sõnumisaatjale ütelnud, tema olla Serbiast endise Kuninga kiustlemMe pärast põgenema Pidanud, Zes kõiki oma Vastaseid - Vangimajasse saata tahta. NumiminP. KronpriuZ Ferdinand'! abikaasa on Wiinakuu  11. Mihklikuu 29.) paamal Sinaja s ühe tütrega, oma teise lapsega, maha saanud. , Zda-Äsm'st. Japan'! sgealaewad oliwad ikka weel tülitamata  Pi.schili lahel ptirlemas, olla ka juba kahes kohtas  söeawäge maale .viinud, kuna Khiina söealaewu, mis merelahingis Ualu jõesuus häda saanud, Port Arthurtts parandati, mis aga wee! umbes kümme paama aega wõtma pidi. Korea poolt oli Ja pani sõeawägi Mukdentt peale tungimas, miS tohe Peking'! järel Khiina tähtsam ja Mandjchurei püha linn on, kus ka Palju Keisrikoja raha, üteldakse 1209 millioni dollarit, ja kallist wara