poolest ja wägewufe poolest ühe järje peale saatnud oleme, kus see enne mitte ei seisnud. Kättetasumine on meie sõeawägi ia oli meie naitus.. . Jääme  rahulepiwsega,  mida meie priitahtlikult teinud ja mille järges meie kakskümne aasta kaikus tänase järje peale tõusnud oleme. Käime truuwiste selle lepituse järel ja hoiame ennast tülikihutamiste eest, mis ühe rahwa köhalised ei ole, keS oma enese jõudu tunneb. Asume jälle julgest selle paiga peale, mis meie wõimuse kohaline rahwaste nõunkogus on. Piame ennäst üles, kui üks suur rahwas, kes oma jõuu peale jülge on ja kõige suuremat rähmast oma sarnaseks piab. Keegi ei taha seda meie auu maha kiskuda, mida pärida meil õiguS on." Meel hiljuti ei oleks keegi Prantsusmaal sedawiist kirjutavä sulgenud, kes isamaa äraandjaks sõimatud saada ei tahtnud. Et seda nüüd jälle julgetakse, see näitab, et rahutumatel maimudel, nagu Boulanger, Deroulsde ja teised nendesarnased, Prantsusmaal  enam palju wõimust ei ole, et asjad paranema ja mõtted selgima hakkawad. Teiselt poolelt näitab see aga ka, et Sakslastel aSja ei ole selle üle kaebata, kui Würsi Bismark wõeramaa aealehtede sõnumisaatjaid ja kaastöölist oma jutule wõtab. Des Hour oli hiljuti tema jutul ja ei ole tema juurest mitte mõtetega kodumaale tagasi läinud, mis Saksamaale kahjulikud olla wõikfiwad. Niisamati on ka Wene ,Nowoje Wremja" teisel toonil Saksamaa üle kirjutanud, sellest aeast saadik, kui Lwow Friedrichsruh'es Würst ÄiSmark'i jutul oli. Mitmes Prantsusmaa departementis on rahe põldudele palju kahin teinud. Minister Constans pärib sealistele põllumeestele riigikassast ühe millioni franki abiks. Saksamaa Saadik Paris'is, Graf Münster, on Jaanikuu 9. (Lehekuu 28.) pääwa õhtal suurt pidu annud, millest kõik Prantsusmaa  Ministrid, palju kõrgemaid sõeawäe-pealiknid ja teist osa wötstwad, mis ka Saksa-Prantsufe lepitust tähendama  näitab. Marseille sadamaS on Jaanikuu 19. (Lehekuu 29.) pääwal auritlaewa ,Taurus" peal tuli lahti läinud, mis aga õnneks pea kustutatud ja sellega kõik sadam suure õnnetuse eest hoitud sai. Laewas, mis Senegalttsse läheb, oli 53,600 kilogrammi (peale 3200 puuda) püssirohtu ja hulk laetud padronid. Lahing ist Dahomey Kuninga sõeawäega Porto-Novo juures Jürikuu 20. (8.) pääwal, ou ligemad sõnumid tulnud. Prantslased on seal suures hädas olnud. Obcrst Terillon oli teada saanud, et Dahomey Kuninga sõeawägi Porto-Novo peale tungimas oli, ja oli wasta läinud. Temal oli 500 musta ja 350 walget söeameest kolme suurtükiga, ja Porto-Novo KumngaS Tossa oli Ühe pPrinzi" s. o. ühe oma ligifugulase, 500 musta sõeamehega  appi saatnud. Akschupa küla juures, 7 kilometrit Porto-Novo'st eemal, on nemad waenlasega kokku sattunud, kellel umbes 6000 fõemeest ja 2000 sõeanemt (Amazoni) olnud ja kes ka kohe tuld annud. Porto-Novo Kuninga sõeamehed jooksnud kohe ära, kui kaheksa meest ja langenud oliwad. OSerst Terillon lasknud omad mehed nelinurka  (karreSse) astuda japüsfidest ja suurtükkidest tuld anda.miZ waenlafi loogus maha niitnud. Nimelt sõeaneiut on aga ütlemata wahwusega karree peale tunginud ja terariistadega tagasi tõrjutud saama pidanud. Wiimaks on Dahomey sõeawägi kaheks salguks lahkunud ja üks nendest Porto- Novo poole läinud, mis ilma kaitsejateta oli. Oberst Terillon on siis nettnurkaswöideldes teise Dahomeylaske salgu wasta, linna poole taganenud ja enne Dahomeylast senna jõudnud. Tema.meeStekonnasi on 63 musta ja 15 walget langenud ; Dahomeylastest arwatakse 2000 meest ja neiut surma saanud olema. Jtaliast. Kuningas Humbcrt on Jtalia rahwuspühal,  kus ikka auutahta wälja jagatakse, palju neid, ja õige kõrgeid, Prantsusmaa meremäe kõrgematele pealikutele ja pealikutele Prantsusmaa Prästdeuti kaaskonnast, annud. Ka seda peetakse lepituse-täheks Prantsusmaa ja Kesk- Europa-ühenduse wahel. Jtalia Kronprmz minna ka Saksi ja Baieri Kuningakodade wõerusele ja reisida Innsbrucki  kaudu kodumaale lagast, kuhu üks Austria Keisri saadik teda teretama tulla. Türgi riigist. Belgrad'tist kirjutatakse: Lehekuu 10. (Jürikuu 28.) pääwal langesiwad suured ArnautlaSkesalgud  Uktsche'st ja Sogrko'st Khristlaste külade peale Jpek'i maakondades. Wana-Serbias. lakfiwad nende majadesse,  asusiwad seal etama ja näitafiwad himu pererahivast wälja ajada. Khristlaste palwete peale lubafiwad nemad neile wiimaks oma majadesse jääda, keS aga pea ära tundfiwad, et kutsumata wõerastega ühe katuse all elada wõimalik ei olnud, et näljasurm ikka weel parem on, kui seesugune elu. Nemad wõtsiwad nõuuks kõiki oma waranöust Arnautlastele jätta ja Serbia'Sse wälja rännata. Arnautlased  oliwad rõõmsad selle üle ja andstwad neile oma keskist neli noort meest saatjateks kaasa. Sedawiist lakfiwad  umbes 100 Khristlast 37 hobüsegi ja 300 lammaga  Serbia-teele, jõudstwad ka rahuga piiri ligidale. Seal aga kargas üks teine Arnautlaste-salk, kellele seda teada antud oli, nende peale. Mehed hakkastwad wasta ja kole wõitlemine algaS. PüSfi-paukude peale ruttas üks jägu Türgi söeawäge Kolaschiullst appi, ei wõiuud aga emm palju aidata, sest juba oliwad umbeS 39 Khrillkast maha raiutud, üle oliwad IL jäänud, kes 19 hobusega Serbla'Sse põgenestwad. kus piirekohlud neid wasta wõlstwad ja Kurschulija'sse saatsiwad. Seal sai protokoll üles wöetud ja häda, mida nenrad kauna tanud, ajab ihukarwad püSti. See all ou ka Ko»sianliuopol'is suurt kahinat teinud. Prischtino MuteSserif sai telegrasi läbi käsku Mttrowiza'sse minna ja Wattlsusele sealt aruannet  saata. llesküb'ist ou ka sõewäge senna saadelnd. Türgi poolt kinnitatakse, see ei lähendada paliu. sest kõige selle põhjus olnud neudanlmetalnd mis Albanias MohammedanlaSte ja KhristlaSte jnureZ pruugitaw on. Türgi walilsnS kaebab, ei Serblased kaks Türgi shandarmi ära tapnud olla. Kuida näitab, ou aga asi õige paha ja Türgi sõeawäel on ka Türgi enese asjade pärast ArnaullaSlega tegemist. Atheittst kirjutatakse,  et Jng'ased Kreeta saarel legewad olla, rahwast arwama panna, et ainult Inglismaa lcgcw olawõj,nine sealseid aSju korraldada wõib. Bulgaria st. PariS'! kaudu on sõnumid tulnud, et Paniza ja tema sellstlascd jõcakohtu otsuse üle kacbannd on. Ka jõeawäe Prokurör omalt poolelt ei olla selle otsusega  rahul ja tulewal nädalil saada see protsess ülemas sõeakohtuS uueSte algatud. Scuui ou need, kes swa kohtu poolest nuhtlusest lahti mõiötetud jaiwad, üle piire Serbiasse wiidud. Asiast. Khiinast tulewad sõnumid, ei For mo s a saarel üleüldine mässamine Khiina Walilsuse waSta lahti läinud on. Khiina ametnikud olla kord liiga nõdrad, kord jälle liiga waljud ja ei pidada ülepea sõna. mis usaldust nende peale häwikab ja rahwast wihale kihutab. Nenda ou Huug-Cheugi liuna ülem amelnik ühe lngukonnaga  selles inaakoudas lepitust teinud, pärast kaks pea» meest aga kinni wötta ja linnas wangi panna lasknud. Kõik sugukond töuSnud nüüd üles ja piiraunb linna ümber. Linna--peamees annud stiS wangid nende kätte ja toitnud neid rohkest stalihaga ja wttnaga, lima ära läkstwao, lasknud  aga siis 5000 meest söeawäge tulla ja läinud kõiki seda sugukonda häwikama, keda Khiinlased xMelsrahwakS" nimetawad. See kõikumine nödruse ja wägiwalla wahel sigitab muidugi sealise kodurahwa põlastust ja wiha Khttulaste  wasta. Ka Korea 'g a kipub Khiinlastel suurem tüli tulema. Khiina Keiser piab kõiki seda maad omaks ia Korea Kuningast omaks alamaks. aga Korealased  ei ole sellega rahul ja ei kuula tema sõna. Knida juba euue kirjutatud, ou Korea KuningaS Wenemaaga mõnda tähtsat kaupa teinud ja WeuelaSiele õigust annud, millega Khiinlased leppida ei taha. Jernsale mast tulewad sõnumid, et see linn kosumas on. Kaubaajamine olla elaw ja kui raudtee ehitamine algab, siis lõusewab pääwapalgad kõrgemale, üürid on juba kaks kord utt kõrged, kui kümne aasla eest ja faawad Arablasle prnuki mööda kõige üüri-aea peale ette inaksetnd. Juudid on sellepärast nöuuks wõtnud omale üht iseäralist.linna-jägn ehitada, milleks neile nende wäga rikas sugu- ja nlnwend Sir MoseS Monkefiore, ü!s kuulus heategita, keS paari aasta eest Londonis ära suri, kerge kaubaga raha laenuks annud on. Afrikaft. Somali-maal. Afrika ida põhjapoolises  nurkas, oir rahwaS Sultani waSta mässamas,  nimelt Merkas ja Kismayu's, kus wõitlemin ja rööwimisi olnud ja kuhu jõeawäge mässajate waSta saadetud.  Egyvtnse Walitsus on käsku annud Emin Paschale (Dr, Schniherttlc) tema senni wõlga jäänud  palka, 5443 nael stärlingi, wälja maksa, —Sa nsiba  ' rist on Dr. Bumüller ja Üks Sannbari Sultani sugulane Major Wissmann'iga ühes Saksamaale reinnnd, kes Sultani poolest Saksamaa Keisrile kingitust wttb. Whydah übmerkaudu olla Prantslastel jälle wõittemisi Dahomey Kuninga sega-söeawäga olnud, mis aga saladuses  peetud saada. Amerikast. Põhja-Amerkka Mendotud-rttkibe SenattS on üks ettepanek wasta wõeknd, mis järel igas knuS l mMroni dollari eest hõbedat riigi kagawarakS piab ostetuh saama. Mõne aasta eefl sai seal kolla-hind maksma pandud ja hõbe riigi warandufest ära müüdud, mis P. beda hinda kulla waSta alla wasuiaS. Nüüd piab seal salle hsbeda-hind kulla kõrwas maksma pandud saama, hõbedal ostetakse, hõbeda hind tõuseb sa selle käbi tõuseb ?a Wene paberraha hind, mis hõbeda-hinna peale põhjustatud  ou. Ühendalnd-riikides on mlsasaagi lootused wiimasel aeal wähenennd. LäänenoottSteS AhendatndnilideS  on jälle kanged marud köuemüristamtsega, wihmaga ja rahega olnud. Jõed on üle kallaste kohanud, mitmed linnad on kahju saanud ja wälk on mitmed inimesed maha löönud. Brasilia Nepubttka poolest on Antonio CeliS Saadikuks Peterburg'is nimetatud ja sedawiist jälle korraline asjatallikns Weuemaaga algakud. Omalt maalt. Tallinnast. Lehekuu 3t>. pääuoal ou, kulda pealinnast Tallinna lehtedele kirjutatakse, Juhataja Senati poolest Tallinna Jnmalalaeka üte see otsus tehtud, n kirikud, kirikuõpetajad ja teised kirikn-amettttlnd sealt jälle endisel wiisil oma ülespidamist sa palka saama piawad,  künni see asi Linnafaadikutc togu poolest seaduslikult seletatud on. Kõik selles aSjaS lchlud segadused ja takistused  ou siis nüüd Jumala abiga mvöbaö. - MeweW Gorodskm söuumite järel on Juuru tnõtsaherra, Varou Maydel l, Juuru Wene kiriku plaistkö ü deösäiiui IttLl ruutsülda kinkinud. Sellesama lehe sõnumile järel ou Ohawere mõisaproua. A. Gkanstroe m, Wene kadett ehitamiseks Püchlizi külas lkl rmttsülda annud. 3 nmtDda maksuta, 7 ruut-- sülda 39 rubla eest. ühest .Püebttzi'' külast ei olnud mõne oasla eest tveel keegi Eeslimaak midagi kuulnud. Tallinnas ou sel suwel 63 koolmeistrit Wenekeekt õppimas. Knida kuuldakse, tahta ttemad ka sel suwel waua kautst peal Ka Ja kärama eeS kontserti anda. Wreulja" sõumnite järel saada edaspidi WallawalitsuSiele ittgr-a autud postkoulorisi pidada, kõiksugust kirjast, itma rahakirjadeta, postile toimetada  sa post. ja stempelmmklsi müüa. Esimest katset selleks saada Tschernigowk kubermangus tehtud. Walilsuse poolest su käsk autud, et Juutisr nende kohkute kauzelleldeSse kirjutasateks ega ielsle ametite peale ei via paudama, kus fõeawae-kohuse asjadega tegemist  on. Kuida nädtud ou ueuiad oina sugmahwale seal waletnnuiStust toimeiauud, mis läbi nemad sõrawäe-kohuse täitmisest peastwad. W õitle m jse ks h o b n s e - w a r g u s e waSta on üks plaan Minister lomikee nõnnpidamise all, mis järel estreks MnstlMele nende ränd-elu koguni piab ara keelatud, teiseks hobuse-pemneeskele Politsei- ja WallawaliisnSle poolest tunniStuS-kirjad nende hobuste peale antud saama, il>na milleta hobuste ostmine ja müümine  keelatud on. Peale selle piawad uued seadused laatade. hobnse-wahetamiste j. u, e. kohta tehtud saama. Haige loomade müüjad piawad. kui ostja ehk tema naabrite  loomad selle läbi Messe langemad,kõiki kahl» tasuma ja peale selle loomatõbe wätjalaukamise eest kriminalkohtu alla antud saama. Tallinnas on jälle h u llnsi koeri nähtub sa sellepärast Politsei poolest nmüte kuulutatud, et kõik koerad, kes mitte köie otsas fuukorwiga eh? kõige .vähemast kaelarihmaga kus peremehe nimi peal on, nuttisal leitud ei saa, kinni piawad püütud saa,na. Zärwa-Madife kirikuõpetaja F. Nerli n g, kelle peale kaebatud oli, et tema Greeka-Kaiholiigi usku teritanud  ja keS sellepärast Tallinna ' tingkonnakohlu poolest üheks aastaks wangl Mõistetud sai, kuna Prokurör meel raskemat nuhtlust päris ja Pekerkmrgi Kohtu-palatasst edast kaebas, on seal Lehekuu 23. pääwak sellest süüst täitsa lahti mõistetud. Neli õnnel n st on wiimasel nädalil Tallinnas  juhtunud, millest esimene kmejakegude sekka latigeb, kn> seda ka just mitte mõrlinlategndc sekka lugeda ei wõi. Lehekuu zg pääwa homikui, umbes kell 3 aeal, iStustwad Weberi kallawabriku töölised Jüri Mlslar ja Juhan K ajalas Kadrinlhaitts pingi peal Viinapudeli juures. Kaks teist öömndajM, liuda pärast üleS tulnud, lulujepp Oskar T i s ch l e r ja potisepp Karl S ülla tulnud nende Mm, pärinud ka wttna la teiuud tüli, kui seda ei saanud. Tülist tulnud kiskumine, mille kaikus WiSkar ennast üht rasket hoopi pähe ütleb saanud olema, mis teda meriselt maha sirutanud. Maost tõusnud tema üles, MkSnnd ära ja näinud tagan waadattS oma seltsimeest ka ära MkSma ja wmnakõ maha luituma. Siis hüüdnud  'ema appi ja uittanu'. oma seltsimehe ju uure. Kui Politset soldatid, teised inimesed ja umbes kell 4 aeal Prifiaw Pawlow knkiwad, siis oli Juhan. Kajakas juba surnud sa kui tr ma keha üles Wttti. siis nähti suurt nnaga viskekud haawa. miS waSfakust valges! kaela läks ja wercsooue sa kcri katki leikanud oli. Õnnetu 22 aastane noor meeS oli umbeS ltl minuti kaikus surnud. Tea'-rd faiwad umbrS kell 8 aeal lubaahju juures leitud, kus nemad magama heikm-d oliwad, sa kinni wõetud. OSkar Tischler tunnistas esiteks, et tema nuaga pistnud, wõttis seda aga pärast tagasi. Tema riiete peal leiti were lähtest, mtöa 'ema küll ara pesta katsunud oli. ka käed ei olnud weel Kerest õiele puhtad, nimelt leiti werd küünte all. Tema laSkuZ leiti liiktnelega nuga murtud Maga, merest aga puhkaks pMud. Rua ots on pärast Jüri WiSkar'i pkaluu sees leitud, kuS uii kõmast seeS oli, et waemaga wälja saadi. Oskar Tischler on juba enne Tartus warguse pÄrast kohtu alla olnud. Karl Sülla näid ainult veattwaalaj, olnud olema. Selsamal räämal oli kaupmees B. k u t s a r Blankentha t'is BaltiSki maantee äareS ilma sadulata ratsa wälja sõitnud,  hobuse seljast kuklunud ja oma pealuu lõhki löönud.