Saarlane Xs SÄ. Teisipäewal, 29. Detsembril 1892. IX. aastakäik. maksab: Postiga saadetud aastas. 2 „ „ Pooles aastaZ 1 „ 2.? „ Ilmub igal isifipästVttk. ~Saarlase" toimetus ja «väljaandmine Kuresaares kaubauulitsas nr. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab S kop. -4.- Ilköldilie politikll ajaleht ms- j» liiümrahMle. Aasta tapuks! Armas Saare rahwas! Täna nutate selle aastase wiimase Saarlase numbri kätte ja näete, et tenia ka oma selle aasta käiku on lõpetanud. Nädala pärast seisab lehe ees otsas 1893 kirjutud, nagu seda sell ajal juba kõik ilma rahwad peawad tegema. AaSta aeg on ennast muutnud, aasta number muudab ennast teiseks, nagu ta seda juba terwelt 5842 aastat on teinud. Iga õige ristiinimese kohus on nüüd ka kord tagasi maata; kui küll mitte kaugemale,  siis ometi selle lõppema aasta pääle, kuidas see on minewiku rüppe lendanud ja kuidas ta ise selle aasta sees on elanud, oma tööd korda saatnud ja kui palju on ta edasi, hariduse poole astunud. Sellest saab igaüks omale kaunis selge pildi, kas ta on edasi wõi tagasi läinud. Aasta muudab ennast pea uueks, siis on ka iga tõsise isamaa poja ja tütre kohus ennast muuta ja parandada, kui ta näeb, et tal mõndagi pahat wiga meel juures on, mis mitte praeguse haritud ajaga kokku ei sünni. Igaüks, keZ sell aastal warastanud on, see jätku seda selle sama wana aastaga minewiku rüppe ja hakagu uuest elama. Igaüks, kes keelega kurja ou teiuud, oma ligimise wastu, see talitsegu iulewal aastal seda ja rääkigu igast ühest head. Igaüks, kes sell aastal on joodik olnud, see jätku seda selle aastaga maha ja jäägu kasinaks ja karskeks, mõteldes: et kõik hall wad asjad tulewad joomisest! Weel on tuhanded wigad, mis inimeste juures sellel aastal on walitsenud ja mõni kord üsna wõimust wõtnud, need jäetagu nüüd kõik selle aastaga maha ja saagu igaüks uueks nagu see tulew aasta aeg! Küll on mitmel sellel aastal mõndagi walust tundi kanda olnud; küll on kurwastused  mõnda rõhunud ja waewanud, küll on ka haigused, ehk mõned muud hädad, mõndagi rõhunud; aga kõige selle eest tõstku igaüks omad silmad taewa poole ja tänagu oma Taewa Isa, kelle tahtmise järele see sündinud on. Tema pani mitmele koorma pääle, mida Ta aga ise jälle kanda aitas; ilma Tema kõrgema tahtmiseta ei sünni ilmas midagi! Tänuga lõpetagem kõik seda 1892 aastat ja palwes hakkagem jälle teist pääle, siis oleme tõsised ristiinimesed, kelle üle taewas hea meel saab olema. Andkem tänu Loojale, Kes on aitnud heldesti, Kõiki meid siin marjata Wiimaks aastat lõpeta! Isamaalt. Kuresaarest. Paari nädala eest tuliwad S. mõisa teomehed heina koormatega linna, mida muidugi mõisast koja juure oli saadetud. G. kõrtsi ees pidasiivad mehed kinni, kes parajas purjus olekus kõik oliwad, ja pakkusiwad teiste teekäijatele heinu müüa, et sugu raha saaks, mida jälle kõrtsis ära lakkuda ivöiks. Kogemata juhtus aga linna korodoivoi senna ligidale tulema, kes seda pettuse tööd meste käest ära eksitas, nõnda et pidiwad tulema hakkama. Kuida mõned teadsiwad  rääkida, kes nendega ühes tulnud, olla nad iga kõrtsi eeS heinu müünud ja saadud raha eest purjutanud. KaS see pole halb asi, kui ühel peremehel seesugused teendrid on, kes püüawad tale kahju tehja! Mitu korda on sellest kirjutatud ja inimesi  noomitud, et peaksiwad omade loomadega enam mõistlikult ümber käima, aga paraku, on wcel metslasi küllalt, kes mitte ei tunne oma looma hiuge waewa. Hilpiti läinud M. mõisa piimamees õhtu linnast wälja, L. kortsu ja hakkannd  sääl purjutama, kunas waene loomake kange külma ja lume saju käeS kuuni homiku kellu 5 ukse ees, ilma söömata külmetanud. Riistad olnud päält maha lagunenud, nii et hobune üsna kõweras olnud, kust teda üks linnast tulija päästis. Peremees ise trallinud soojas toas ja hakkanud -veel teist sõimama, kui see teda mähe maenitseS ja ta looma kale meele tuletas. Ka on kõrtsimeestel  süüd, et nad öö läbi niisugustele -viina müüwad ehk misiigusid ülepea sääl peawad. Need pole kellegi auusad teekäijad, kelledel weel paar wersta kodu minna on ja siis weel kuuni homikuiii kortsus tralliwad. Mõni loom on palju targem, kui tema peremees! Kadugu niisugune häbemata toorus ka selle wana aastaga ja mõtelgu igaüks, et looma piinamine ka suur patt on!! Kartuhwlid tegewad sell aastal linnalastele üsna paha walu. Waka kaupa ei saa enam kusagilt; hariva juhtub mõni talumees turule tulema, kellel wakk ehk paar külimetu kartuhwtid müüa on; keS siis selle hinna pääle woatab, maid linna rahwas ostab peaaegu oksioni wiisil, üle pakkumisega. Mõnes kohas linnas müüakse toobi iviifi, 4 kop toop. Mis peab üks suur perekond sellest saama! Kõik toidu kraam on kallis. palgad odawad, millepärast üsna tegemine mõnel kuulukse olewat, kuidas läbi saada. Mis saab weel kcwade poole olema!! Walljalast. Sääl pool olla selle talwe wäga kange kartuhmlite märgus päewa korral. Enamast iga öösse kuulukse, et siit ja säält salle üks auk olla lahti kistud ja tühjaks tehtud. Kätte polla weel kedagi saadud. Karjast. Keegi kerjaja poisike warastanud Arumõisa aidamehe kambrist kirjutuse laua sahtlist S rubla raha ära, selle aja sees kui aidamees ise ülewel toas söömas olnud. 32 rubla jätnud ta järele, mis ka sääl samas olnud. Karja pool hakawad mõisnikud enda waldade rentide sissenõudmist kogukonna kohtute hooleks andma, et ilma tülita edcspidi elada. Uue jahi seaduse tõttu näikse sell aastal kõik kohad jahimeestest tühjad olewat, et peaaegu kas raha eestki ühte jäägrid nähja ei saa. Asi ka! Tartumaalt. Haaslawa mõisas tõi neil päiwil ivaese sulase naine kolmikud ilmale. Lapsed olla tcrwed ja prisked. Onn on õnn, aga õnne ja õnne wahel on ka wakS wahet. Seda on, nagu „N. D. Ztg." teatab, mõned hea südamega Tartlased ära mõistnud ja nõuks wõtnud, õnneliku  emale ühe tuumaka paki ärasaatmisega rõõmsat ehmatust -valmistuda. Kena tükk! Wirumaalt. „R audtee st ü l e minnes  on juba enne sagedasti õnnetust juhtunud, aga siisgi ei ole inimesed ettewaatlikud küllalt. Nõnda sõitis hiljuti õhtu ajal üks talumees Jõhwi ligidalt üle rautee, aga ei pannud purjuspeaga  tähelegi, et rong ligi tormas. Hobune oli juba üle rööbaste, aga regi mehega oli alleS rööbastel. Küll tõmbas rongi läbi ehmatatud hobune ruttu edasi, aga ligitormaw masin andis reele niisuguse matsu, et rectiiw katki läks ja meci paari sülda raudtee kõrwale läbi õhu lume sisse wirnlalud sai, kus ta tüki aega hingetuks maha jäi õnneks ilma wigata. Ettewaatust on iga kord maja, kui üle rautee sõita on. Walgast. . Üks nimetamata heategija, kes hiljuti wõeral maal suri, on Walgs linnale 20,000 rubla pärandanud, mille intressid waeSte heaks piawad tarwitatud saama. Miitawist. Raamatukauplejale Jakob Draw  i n-Dr aiv n e e!' il eon ülema trükiwalitsuse poolest luba antud Lätikeelset põllutöö kuukirja „Semkopis" -väljaandmiseks. Peterburgist. Kole kuritegu sai 12. Detsembril  Mõika ääres, würst JuSsupowi majas nr. 92 ära tehtud. Üks mees, niinega Jwan Komarow, kes naise ja 2 lapsega nimetatud majas elas, tuli öö ajal joobnud peaga koju, tõstis naisega riidu ja ähwardas teda püstoliga maha lasta. Ehmatanud naine põgenes teise tuppa. Mees laskis talle paugu järele, aga õnneks ilma trehivamata.  Senni oliwad mõlemad lapsed unest ärkanud ja manemate riidu nähes nutma hakanud.  Wihane isa pööras püstoli otsa nende poole ja laskis esite 3 aastase tütre, siis ühe aastase pojukese maha. Esimene oli kohe surnud, teine surmawalt haawatud. Kära pääle tõttasiwad naabrid ja kojamehed sinna, sidnsiivad määratseiva Komarowi kinni ja wiisiwad ta politseisse. Ajalehe «Siarlaft^llimi» on alganud. Tellimist palutakse nüüd pea ära toimetada. Lehe hind on: Saaremaal aastas ... t r. S 0 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ Tellimisi wõtawad Kuresaare linnas „Saarwse" toimetus, kaubauulitsas e. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast.