Nüüd hakatakse Kopenhagenis üht Eiffel-torm ehitama, mille pealmine jagu Sõeaministeriumi tarwituõtekS määratud  on, kuna alla suured lõbusaaltd ehitatud saamad. Ehitamine tulla umbes 600,000 krooni maksma. Tänine ei ole kholera weel Daanimaale ulatanud, WaM suse poolest ja rahwa poolest walmiStalakse aga kõiki suure hoolega ette, miS tarwiS on, kui ehk kole külaline wärawa waSta kohutab. Palju inimest on ennast prittahtlikult  haigete-tallitajatekS üleS annud. HollaiMmaatk. Amsterdamist kirjutati Leikusekuu 19. (7.) paamal, et talupojad Hollandj-BrabantiS maksude stSsewõtmise juures wasta on panema hakkannd. Mässamise  lämmatamiseks on söcawäge senna saadetud. Relgia'st. Ka Belgia sadama-linnades on kholera ilmunud. SõeaminiSter on kuulutanud, et sügisesed manöwrid pidamata jaamad. Tagawara-wäemehed, keS juba fisse kutsutud oliwad, on kas"!; saannd tulemata jääda. Leikusekuu 29. (17.) pääwal on Brüsseli Põhja-wakShalli ligidal kaks rongi kokku jooksnud. KakS meest ja üks naesterahwas satwad paiga! surmatud, 32 inimest on raskest wigastatud. Mitmed neist on hirmsast lõhutud. Pea oleks ka Kuningas õnnetuse fisse sattuda wõinud, kes Ostende'st tulles üheS rongis oli, aga Laekeni wakshalliS wälja läks, kuida tema muidu seda mitte tegema harjunud ei olla. Kongo-riigist on sõnumid tulnud, et aSjad seal mitte nii pahad ei olla, tui kord kirjutati. Bchweiz'ist. Leikusekuu 22. (10.) pääwal on üleilmline  Rahukongress Bern'is kokku astunud. Ofawõtjaid oli fenni 308 tulnud, palju wähem, kui nendanimetatud  rahusõbrade suure hulga kohta arwata oleks. Nagu ikka seesugustel kongressidel, on seal palju kõlawaid kõnest peetnd ja häid nõuust wöetud, kuida riigid oma keSkiS leppima, ennast tült-asjades üleilmlise Wahekohtu alla heitma, omad sveawäed lahti laskma piawad j. n. e. Nagu ikka, on aga ka seal nähtud, et rahusõbrad oma rahwuslikkust tuhinaid Rahukongresstle kaasa wõtnud on, millest ju just meie päiwil sõea-hirmud tulewad. Poolakas  Dr. Lewakowski, ,AuStria Parlamenti liige", on efitekõ määramata pitka kõnet PrantsuS-keeleS pidanud, sellega kõiki kuuljaid tüditanud ja ka Prästdenti waSta pannud, kui see temale tähendas, et igaühel ainult kümme minukit kõneleda luba on. Oma pitka ,rahukõne" lõpul on tema hüüdnud: , Elagu Vaba Poolamaa!" Et Poolamaa" pärimine sõda Wenemaa, Saksamaa ja Austria wasta tähendab, sellest ei ole see rahu-sõber hoolinnd ja sellest on Rahukongresfil suur kära tõusnud. Prantsusmaa  rahusõber on muidugi jälle Elsafs-Lothringt maid tagasi pärinud, kui rahu ainust kindlat põhjust, ja selle ,Prantslase" nimi oli koguni Waldteufel. Kõik mõistlikud  lehed Europa'S noomiwad ,rahusõbru", seesugust arutamist ,Rahukongresstdel" maha jätta, mis muud leha ei wõi, kui tuhinaid leekama panna ja sõeahirmu suuremaks  kaswatada. Järgmine Rahukongress piab aastal 1893 Chicagos peetud saama. Nootst-Norramlmtt. Kuida Saksamaa UltramontanlaSte  leht „ Germanis" kirjutab, olla Rooma-Katholiigi usutunnistus Norramaal wägewast wsimust wötmaS. Aastal 1875 olnud seal ainult mõni sada Katholiiklast, nüüd juba umbes sada tuhat. Wiimasel aaStal olla Storthing KatholitklaStelc ProtestantlaStega ühesuguseid õigust kõikide riigi-ametite peale annud, mida neil seal seimi mitte ei olnud, nüüd olla aga weel waja, et mungaseltfidele,  nimelt Jesuiitidele, õigust antakse, Norramaal  elama asuda, aga ka see saada pea tulema. Selle sõnumi järel on siis Norramaa himu ennast Jesuiitide südametunnistuse-kammitsasfe köita lasta. Kentsakas oleks see küll. Inglismaast. Et kholera mitte wõeramaa waesete,  kasimata wäljarändajate läbi stSse weetud ei saaks, selleks on käsk antud, et laewassidu-seltsid wäljarandajaid mitte enne laewast wätja ci pia laskma, kui nemad selget tunnistust toonud on, kus ja kuida nemad asuda tahawad. Terwisehoidmise-kommission on oma keskist ühe iseäralise kholera-kommiSfioni waiinud. Kõik näib aga juba hiljaks jäänud olema. Kesket Londoni linna on Leikusekuu 30. (18.) pääwal kaks Hamburgist tulnud Sakslast kholerasse haigeks jäänud, Liverpoolis neli Wene Juuti. Ka mitmest teisest paigast tulewad sõnumid, et mõned inimesed kholerasse haigeks jäänud on, nenda ka Glasgo>v'is kaks Hamburgist tulnud wäljarändajat. Parkflipi sütekaewanduse-önnetuses  Bridgendi ligidal ou 105 inimest surma saanud, keS 56 leske ja 122 last järel jätnud. 41 mäemeest on peastctud. > — Leikusekuu 29. (17.) pääwal suri Middelsbsroughis ühe aurutaewa madruS kholerasse, mis Hamburgist tulnud oli. Leikusekuu 30. (18) pääwal suri Londonis Hamburgist tulnud laewa ,Geronä" insheniör; selsamal pääwal furiwad Londonis weel wiiS inimest ja Bostonis üks töömees Asta kholerasse. India'st tulnud ssnumite järel kestis wõitlemine Afghanistanis ikka edasi. Sõnumile järel Leikusekuu 31. (19.) pääivast oli Emin sõeawägl HezarelaSte käest Kamsani  jälle ära wõlnud, oli selle juures aga 460 meest kautanud. Hezarelafed on mitmeS palkaS wõitnud ja tahta otsani edaff wSidelda. Emirl sSeawäel olla moonast puudu ja mehed karata hulga kaupa ära. Bombay'fl telegraferiti Mihklikuu 1. (Leikusekuu 20.) paamal, et Mitmed Tujaulirügemenkid käsku on saanud, ennast wal» mis pidada, teiste abiks Wana'sse minema, kui Emir oma tülikihutajaid asiakallitajaid sealt Sea ei kutsu. Prantsus innalt. Ka Prantsusmaal tarwitab kholera pea kõiki awcllikku tähelepanemist ära. Üks käsk on antud, et kõik need, keS üle põhjapoolis? ja idapoolise viire Prantsusmaale tulewad, üleS andma piawab, kuhu nemad retsida tahawad ja oma kerwise-paSst ette näitama. KeS neid oma majasse wõtab, see ptab seda kohe Politseiülemale  teada andma. Nemad saawad wtiekS pääwakS arstliku ülewaatamise alla pandud ja igast kahtlasest tähest nende juures on kohe teatust anda. Kaltsude, moodi» riiete, puuwilja ja aiawilja stSsewedamine Wenemaalt, Saksamaalt ja Belgia'st on ära keelatud. Sedasama tehakse ka kõige nende inimestega ja asjadega, kes ja mis Wenemaalt, Saksamaalt ja Belgia'st laewaga Wgleria sadamatesse tulewad. Seine-departementi (Paris'i) terwise-nõuukogu  on 100,000 eksemplari ühest kirjast trükkida lasknud, milleS juhatust hoidmiseks külgehakkawate haiguSte eest antakse ja need saawad igasse majasse PariS'iS saadetud.  Mihklikuu 1. (Leikusekuu 20.) pääwal pidasiwad Ministrid koosolekut, usuupidamisekS kholera waSla. Khüera on küll juba seal, ei näi aga suuremat woimust saama. Leikusekuu 28. (k 6.) wöeti Pari S'i hoSpidalileSse 20 kholera-haiget. Dr. PeterS on küsimise peale wastust annud, et Part S'ts Asta kholera ja kodune kholera ühtlasi on. See teed seda aSja week wahem kardetawaks, sest fiis on neist haigetest ehk ainult pooled Asta kholeras olnud, kuna kodune khokra palju kergem ja wähem külgehakkaw  on. Havre S suriwad Leikusekuu 31. (19.) pääwal  tst inimest Asta kholeraSse; pääwal enne seda juriwad  24. Leikusekuu 30. (13) pääwal jöudiS Wene Wäliste aSjade Minister, Riigisekretär von GierS, AirleS-Bams'isse,  kuhu Prantsusmaa Ministrid teda waatama  minna. Wene Ministrile oli ükS laloni-waggon piireni wasta saadetud. Tülid Belgia piirel Prantsusmaa  ja Belgia tööliste wahel keSiasiwad edasi Lievin'iS  käiS Leikusekuu 25. (13) paäwa öhtal üks rong mäemehi kisaga: , Surma läbi uulitsate ja lõhkus nende majade aknad, kuS Belgia töölised elawad.  Marquis Mores, keS Kapitäu Mayer'i duellis maha laSkis, on süüst lahti mõistetud. Dahomey ' st on sõnum tulnud, et Oderst DoddS Katango linna Leikusekuu 24. (12.) pääwal ära wstnud on. Vaenlane oli paksuS metsas ja sai sealt ära aetud. Mõned mehed olla haawatud; sseawagi olla muidu terwe ja rõõmsal meelel. Tonking'i asjust on PrankfuSuaa Zndia-asnmaade  Kindralknbernör de LaneSsan Paris t lehkie ,Zour" kirja saatnud ja selles linmlannb, et seal kõik aSjad nüüd head olla. DellaS. s. o. Punajõe alnmiStei arudel, mid üks rtkaS maa 10 mtllioni hingega on, olla wiimasesi Wiinakuust saadik kõik rahul, ainult pöhjapooitsel piirel tulla aeg-aealt segadust ette. Tonking'iS olla maa kahesugune:  rikas delta ja mägimaa selle ümber, waene ja pea tühi, aaSta-sadadest saadik salakauplejite. rööwlite ja Khiina jõe-rööwlite peidu-paik. Nüüd, kus dellaS rahu on, saada ka seal rahu toimetatud ja igale poole teesi ehitatud, et wastapanijade peidu paigad häwitakud saakstwad.  Delta olla rööwiile waSta kahekordse wahtideridaga  kaitsetud. Zluttn'ft. KuuingaS Humbert oli Leikusekuu 3t. (19.) pääwal oma kaaskonnaga ja wöeramaade söeawäe-aSjakallitajatega  suurtel mauöwritel Spoleto ja Foligno wahel. Mihklikuus. (Leikusekuu27.) saiwad Kuningas ja Kuninga» praua Room'aSse lagast oodatud, kus ColumbuS'e-pibuff algatakse. Genua lahele saawad selleks piduks järgmised wõeramaa sõealaewad oodakud: ÄuStria Ungrumaalt: soomnSlaewad ,Kronpcinz Rudolfi ja ,KronprinzksS Ste. ja kreuzer , Franz Josef l.^; Saksamaalt : kreuzer ,PrtnzesS Wilhelm ; Inglismaalt: soomuSlaew , Sau - kreuzer ,Austraiia" ja kreuzer ; GrantsuSmaalt:  soomuSlaewad /Focmidable*, ja soomuSlaewad /Pelays' ja ,Victoriakreuzer!d ,Reina ja ,Alfonso Xllja kanonipaal Rumänia'st: kreuzerid »Elisabethi ja ,BeiÜ Mkona'; Portugalist: korwett ,VaSco de° Holland ist: kreuzer ,loon Willem Frilo«; Greekamaalt: soomuSlaew ,Psorai; Pöhia-Ämerika Üheudatud-riikldeü: kreuzer Berington^;  ArgenkinaP -. soomuslaev? yAlmiraude ja kreuzer 25 ,De Merico st: koolilaew ,Aaragonzaga  i. Sedawiist saa vad kakSlei tkümne iv õ era riigi laewad pidust osa mstma; et ka Atalia laewuStik senua tuleb, stiS saab see wist kõige suurem laewade-kogu olema, mida iialgi Genua lahel nähti. Kas KuningaS suurt manõwrit pidada laseb, wsi ainult wõeramaa laewade peale läheb, see oli weel teadmata. Kuninga kaasaS saawad Ministerprä idenl Giolitti, WäliSte aSjade Minister Brin, SöeaminiSter Saint Boa ja Kanbaajamise  Minister La Casa olema. Wäliste asjade Minister saab wäga kiidetud, et tersa tartuS wseraSke riikide poolt Ztaliaste seda suuandmist toimetanud, tuida tema tarkuse läbi nüüd ka lahkemad tuuled Ztalia ja Prantsusmaa vahel puhuda. Paapst on Leikusekuu 2>. (S.) pääwal, kui Kardinalid temale mmepääwaks õnne soowima tulnud oliwad, uueSte kinnitanud, et ColumbuS Rooma.Kalholiigi kiriku oma olla, kuida see kirik teda ka ikka meele tuletanud olla, kuna ilmalikud ringkonnad ja isegi tema sündlmise-kinn Genna. seda wast nelisada aaSta pärast teinud. KaS teda tSeSte Rooma-Katholiigi pühade sekta tSSkeiakse. selle üle ei olnud meel ligemat ssnumit tulnud. Ätna purskamine ei olnud wiimaSte " sönnmtke järel weel mitte täieSie waikinud. Kholerast ei ole Ztalia'S tanine weel ühtigi kuulda olnud. 6j>nnia'st. Madrid kis ja VarcelonaS on kholerasnrunseid  haigekS-iäämin ette tul.md; Walitfuse poolest kuulutatakse, et see mitte Asta kholera ei olla. Leikusekuu 27. (15,.) pääwal hakati reistjaid wseraSlelt maadelt, peale reisijate Portugal ist, nende tennise kohta läbi maa» tama ja deSlnfiziriina. Prantsusmaa piirel on karmim tähelepanemine seatud. Türgi riigist. WKitsuS olla ZngliSmaa uue MiniSteriiimi  pool! wastust nõudnud, milla EgoptuSe aSjad korraldatud laamad, s. o. milla ZngliSmaa sõeawägi sealt ära kutsutud saab. Inglismaa MiniSterinm olla waStauud,  et fee aii enne lnle.va aasta Jürikuud mitte nöuupidamise  alla ei wõida wõetud saada. KeMl'st- UnS MittiSterimm kuulutad oma tahtmist, kõikide m»erasie riikide lahkust nõnda, iseäranis aga Austriallugrumaa  lahkust, millega Serbia mitmesuguste majapidamise,  ja kanlmajamüe tanviiuSle läbi sidemeS seista. Endine MiniSterinm olla Ühe jutu järel sellepärast ametist taganenud, et GeeSpidiSte asjade Ministri ja Söeamwistri palwek mille ei läidetud ja neid Politsei-amelnikkust ametist lahti ei laStud. keS endist Kuniugast Serbiasse lasknud, Kindral Bogilschewitschiga nönu pidama. Teiselt poolelt tunnistatakse seda küll tühjaks jutnkS, endine Kuningas Milan ei olla kaguni mitte Serbia S olnud; jutud tärkawab  aga ikka jälle uuevle üles. MiS nõun endine Kuningas  sent pidada tahtnud, sellest ei ole kirjutatud. Wäga on karta, et Serbia s juured segadused lulemaS on. UuS MiniSterinm ütleb ennast küll kõikide wõeraSte riikide lahkust nõudma tahta, tunnistab ennast aga sttSki õige kange rõhuga AuSlria poole kuna nüüdne Skuptschtna Wene maa pool seisab ja Wene ja AuStria tahtmised ja püüdmised Balkaui poolsaarel üksteise waSta käivad. Zuba räägitakse, et Skuptschtna lahutatud ja uued valimised  wälja kirjutatud saada. SiiS põrkavad seal wtst maimud raskest maimude waSta ja noore Kuninga weike thron wöikS kardeiawai wiistl kõigutatud saada. NitGmVst. Leikufekuu 27. slö.) paamal sai näik  u S Pbilippovel tS Prtnz Ferdiuand t läbi awalud. Ministrid  ja kõik Konsulid, peale Prantsusmaa Konsuli, oliwad seal. (Wenemaal Bulgscia S Konsulit ei ole.) Rahaminister  pidas awamise-ksnet ja känaS wõeraid oiawstmise eest. Prinz Ferdinaud lähendas Äulgaria rõõmsa kosumise peale, mis selle näitusega mast õiele algata. Kell II acal oli pidulik homiku-laud 590 asemega. NäituS olla uhke ja wõeraid tulnud ikka weel juure. Bulgarlafed on tälS rõimu iseäranis selle üle, et Sultan omalt poolelt saadikuid näitusele läkitanud on. Õhtal saiwad Prinz Ferdiuand  ja Stambulo v tnlelondi-rongidega auuötatud Buigaria  wõimnSmched ei piakS nende hõtSkamiSte peale mitte Üle aru julged olema. Asinst londoni kaudu tulnud sõnumite järel Per - siast, Leikusekuu 31. (ist.) pääwast, olla kholera seal kahanemas, ikka olla aga pääwal enne seda TeheranstS 200 inimest kholeraSse ära surnud. Lahti läinud on kholera nüüd ka liheS külaS Zipahanj ligidal ja möllata kangest Hamadants ja HazvmiS. Wene sseawägt on Ästrabtdkst ära läinud. Airilt',st. Leikusekuu 27. (l 5) pääwal Gibraltarstfl tulnud sõnumite järel on Marskko Sultani sõeaväe-laagriS üks kange tõbi lahti läinud, mis palju ohvreid pärib. Tsbe loomus oli senni weel tundmata. Sõeawägi on ümberkandist maad hirmsal wiistl laastanud ja majad maha põletanud. Znimeied, keS nende kätte saatufiwad, saiwad koledast lõhutud. Mitmed inimesed olla elusalt ära põletatud. Leikusekuu 39. (18.) pääwal on Sultani  iõeawägi mässajad Angheralased ära wöitnud, keS p.latideS kõrge mere peale põgenetiwad. Mässajate laager, karjad ja wilsa-kagowara langest,oad võitjate kätte, keS kõik kilad maha põlelafiwad ja triS wöidurongiS TangerstSle  tagasi iäkstwav, kuS saak avalikult ära müüdud sau Sellega arvatakse mässamist lõppenud olema. pohjn-Amerikn st Koledad tööliste-mässamised  Pshja Ancrtka üheadakud-riikideS on nüüd söeawäe  läbi lämmatud. wähemsst selleks korraks, kui enne wcrd matsnud ja Määramata palju wiletsust ja ahastust sigitanud oliwad. Präsident Harriiou on üheS iöneS kinnitanud tema pidada neid mässamist viimaseks vaStapanemiseks  ÜpendZlud-riikide pöhjuSseaduse waSta. Wakttsuse käsn peale saavad kõik laewad, miS Europa sadamatest tulevad, kuS kholera on, viieks pääwakl quarantäae  alla pandud. Reisijad saavad ühe üksiku saare