hästi joomise, petmise ja muu kõlbmatusse edendajad olla. Kui meil maal waldades aga waeste majad  oleksid, siis kauks eba-kerjamiue. Igaüks  teaks ju, et tõeste waesed inimesed waeSte majades kohaste walla walitsustc hoole läbi ülespidamist leiawad ja et neil selle pärast mitte kerjata ei pruugi. Igaüks teaks siis ka, ct kerjaja muud keegi ci ole, kui uks töö põlgaja ja ei annaks temale midagi. Kui aga seesugune  eba-kerjaja kellegi käest midagi ei saa, siis peab ta kerjamise maha jätma ja tööga enesele leiba muretsema hakkama. Walla waeste majad teeksid tõeste õnnistawad  tööd rahwa hea käekäigu parandamiseks.  Muud soowi ei jäe, kui et nad asutut saaksid. Ja seda wõiksid walla kogukonnad mäga hästi teha. (?. ?—lie. sarnatsiks; isegi inetumad muda rullid muutwad endid hiljem uhwatlejateks iludusteks.  Ja tuleb ka wahest üks inetu tüdruk nühtawale, mis möga armast juhtub, süs köidab ta kõiki oma maimu ja armsaolemiscga  oma külge. Mis jäcb meel minule järele? Neiu Minna õhkas meel kord ja langes mõtetesse. Ja nüüd maimu omadus, kuida pean ma seda kirjeldama? Terawad, lapselikud, «mStawad, mahedad, hellad, üleannetumad, narrimad, tcrms-Nõttelised, sättendawad, maimmtäielised, luulelised, kõrged, suurewiisilised,  nnistamad loomused kõik, kõik on juba enne olnud! Oh, kes annab mulle üht uut eeskuju. Pes! juba on käes! hüüdis ta lühikese puhkamise järele hõisates. Ms kujutan iseennast, üks tüdruk nagu neid igapäewases elus tuhandeid on, ilma iseäranis silma paistma omadusteta, mitte ilas ja ilma lootuseta, selleks ci ialge saada. Ta tõmbas taskust «äikese peegli wälja ja waatis uurides selle sisse. Hea! Lihtsad walljad juuksed, mitte kuldse laenctus, mida kütkes pidada ei wõi, sest minu juuks ei ole mitte nii tugcw ja wsib kergest juuste nõelaga kinni pidada; hallid silmad, mitte sinised; need on ka palju aruHssimad, kui arwama peaks; mitte taem Tikud. tontlikud, naki, aga ka mitte unisismed silmad; maga tähtsuseta nina, mi:re Orceka, mitte Rooma oma, ülepea mine nar.a-eja mälestuste sarnane; natuke suur ?uu, kahju! aga seda ei nÄ salgada, KrMvs M mull käes. Seana juure minu maimu omadus, nagu ta loomulikult on, mitte wäga kindel, natuke unistaja, natuke tujulik, kõigest wigade ja wooruste segadustest awatledes, nagu see suurema hulga inimeste juures leida on. Naiskangelane  oleks mull siis käes! Ja ta on tõesti uus; sest ta on loomulik. Mitte üheski romaanis pole ma üht tegelast leidnud, kes minu sarnane oleks; sääl on ikka iseäralised,  päris iseäraised eeskujud! Aga nüüd see kangelane! Kuida pean ma teda kujutama, et teda selgest ette kanda? See näitab mulle peaaegu meel raskem olewat. Sammuge maimus minu eest mööda, kõik teie lugemata hulk würStisi, grafisi, baronid, rüütlid, õpetud mehed, luuletajad, maalijad, kujuraijujad, näitemängijad jne. teie tähelepanemise wäärt, kahmatud kujud tumedate juukstega ja segaste silmadega, milledes rasked elu saatuse näitemängud lugeda on, ja milledest mitmed paksud raamatud  kirjutada wõiks; teie inimeste wihkajad ja ilma wigaduSte arutajad, kes teie kõik armastuse läbi terweks saate; teie luulekunsti  ja ehtimise armastajad, teie üleannetumad  ja ellitatud naiste armukesed, kes kõigega rahul on mis teie teete, seepärast et teie ometi nii wäga ilusad olete; teie waimu-rikkad pilkajad ja elu-mehed, kcS teie wiimate köige-paremateks inimesteks saate; teie korralised, truuid, auuwäärt mehed kartuseta ja laitmata; teie tulised, armastajad  noored-mehed, keS teie hädaohtu ja surma ei karda, kui tarwis on armsamat omale mõita; teie nõiduwad maimud, kes teie igat naisterühmast paelutate ja eksitate; teie külmad kujud kelle ligi keegi tulla ei wöi, kes teie endid ühegi ees ilmas ei alanda, aga ühe seitsmeteistkümne aastase tüdruku eeS tolmuse langete; teie uhked walitsejad mehed, keda naine sõrme otsas «na wõib kuhu ta tahab; teie eestseisjad, keS teie oma kaitse-aluseid, teie onupojad, keS teie oma tädi-tütreid, teie suured herrad, keS teie mäest talu-tüdrukut, teie kodaniku pojad, kes teie üht suurtsugu naisterühmast, teie õnnetumad, keS teie üht abielu-naest, teie abielu-mehed, keS teie lootuseta ja meeletumalt  oma lahutud naest armastate! Armuline taewas, kus pean ma waesekene  üht kangelast leidma, kes juba mitte tuhat ja musttuhat kord kirjeldud, maalitud, pinseldud, ärakirjutud ja jälle ärakirjutud ei oleks! Wäsinult ja hingetumalt pidas ta kinni, Ta maade lendis segaselt kaugemale, lendis üle latt-aja naabri aeda, jäi sääl nagu naelatud ühe koha pääle seisma. Häkitselt langes üks uus walguse-kiir tema hingesse. Tahad sa ikka kaugemale lennata? Waata, see hea mis sull maja, on sul õige ligidal! hüüdis ta. Ma hakkan jälle kord täielise inimese eluse kinni ja wõtan meite naabri poega, keda ma praegu aedaS edasi ja tagasi käimas näen, oma uudisjuttu  kangelaseks. (Lõpp tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 8. s. k. p. algas siin Saaremaa  õpetajate sinod, mis 14. s. k. p. wältaS. Saaremaa juubeli laulu pidu päewal wõtis päcwapiltnik hr. Lutsu pidu rongi ja kõik laulu koorid üleS. Pildid on õige ilusad ja pakuwad pidust, kui ka juubeli aastast enesest, kcnat mälestust.  Julgeme ka siin kohas oma lugejate tähelepanemist  nende paale juhtida. Mustjala on wist ainus kihelkond Saaremaal,  kus ka mõnikord näitemängu etendakse. (Iseenesest mõista, et siin Kuresaare linn wälja on armetud.) Kulda uStaivalt poolt kuuleme, saada süält mängijad 10. Juulil kurttummade kooiiheaks  peetama basaari päewal KuresaareZ näitemängu nimetud kooli heaks etendama. Soowime  ka omalt poolt selle kauni sihilise ettevõttele  rohket õnnel Pühapäewal, 12 Juunil tehti Kuresaarest wabriku omaniku Wildenbcrgi wäikse auru laewaga lusti sõit Abruka saarele. LuSti sõitjaid olnud kaunis rohkeStc. Karjast. Süült kirjutakse meile, et süül hr. Greppi poolt Eesti rahwa juubeti aasta jäuks muretsetud  mälestuse rahad rohkeste ostjaid leida. Ühtlase  kahetseb ka kirjasaatja, et Karjalased möödaläinud  KuresaareS peetud juubeli laulu pidust mähe olla osa wõtnud. Käes olema kuu hakatusel põlenud Lulupel ühe taluperemehe heina küün metsas maha. Küünis olnud mõerad heinad sees. Arwetakse, et küün kätte maksmise tujus hcinde omaniku waStu põlema pistetud olla. 12. Juunil. Mõne paewa eest leiti Roopaka mõisa piiris olemast Wõlupe rannast ühe mehe surnu keha, mida hiljuti uppunud Maasi walla mehe omaks peetakse. Mõned mõisnikud on heina tööga juba hakatust teinud, sellest hoolimata,  et rohi üsna wäikene meel on. Kaarmalt. 29. Mail s. a. waraStud U. külas ühel wabanikul mitmesugust kraami 50 rubla wäärtuses ära. Mõni aeg pärast märgust läinud aga kahju saand inimesel korda, kõiki warastuid  asju elu maja ligidal olemast milja põllalt rukkise seest üles leida. Sell samal päemal olla ka Püha kihelkondaS wäikene märgus korda saadetud, kus paari kümne rubla eest kraami ära waraStud. Pärnumaalt. Tõstamaalt. 6. ja 7. skp. pidas karskuse selts „Laene" rahwa pidu, mis oma nalja ja lõbuga päris kena oli. Kaks Tõstamaa oma laulu- ja üks Tõstamaa oma mängu koor lõbustasiwad seda pidu üli rohkesti. Posti otsa roonimine, õnne õngitsemine, rullil käimine, wõidujooks  j. n. e. tegiwad tubliste nalja, nii et iga piduline säält lahke meelega lahku-Z. Etendati ka neli näitlust: „Keisri kuue pärast," „Jaska Härg," „Üks öö Tarkusi ja „Kalewi kannupoisid." Mängudega wõis rahul olla ehk küll siin mõndagi meel soowida jäi. Mis aga iseäranis seda pidu ülendas, oli hea ülespidamine. Tants oli mõlemil päewal tagatipuks. Tubli eine laud hoolitses keha kinnituse eest. Sisse tulek sai „Laene" seltsi heaks. Tänu pidu korda ajajatele ja waewa nägijatele! I. Jurjewist. 18. Juunil. Suure laulupidu  maimulik kontsert läks keskmisel wiisil. 18. õhtul oli pidusöök mitme saja inimesele 1 rbl. pilet. Keisri Härrale saadeti telegramm  truu alama tunnistuseks; tuliwad mitmed telegrammid ja peeti hulk lauakõnesid.  Pidurong oli üle 100 lipu. 19. Juunil läks ilmalik kontsert kaunis hästi. Muusika koorid mängisiwad wäga heaste. Rahwa poolt osawötmine oli häSti elaw. Koorist on heaste koos, lauljaid ja mängijaid kokku peale 3000. Terwe Taara linn oli kihamas ja sinna ja tagasi söitwal raudteel igapäew tungime suur. Küll on Jurjewis pidu mälestuseks palju asju walmistatud, millest mitmed aga liig kallid on. Üksteise wõitu antakse kontsertisi ja näitemängust. Uutel kohtute! on üheks sihiks, et asja wõimalikult ruttu ajada. Kuidas on sellega praegu meie juures lugu? Seks wõime ühe näituse anda. Keegi andis teisipäew 14. Juunil Jurjewi Rahukohtu kogusse ühes protsessi asjas palwekirja sisse. Selsamal päewal õhtu sai ta Jurjewi linnapolitsei  kantseleist teate, et ta järgmisel päewal politseisse läheks üht kirja wastu wõtma. Järgmisel päewal e. l. kell 10 läks ta politseisse ja wõttis kirja waStu. See oli Jurjewi Rahukohtu kogu waStuS Möndasugust. Keiser Wilhelm komponistina. Keiser Wilhelm on mõned laulukesed komponeerinud, keda keisrikoja kapellmeister orkestrile seadnud. Keisri muusikatvõstd märgatud palees ühe paraadi söömaajal sa sääl täitnud keiserlikud muusikalood nõnda oma ülesannet, et nende sünnitasagi sellega wäga rahul olnud. 26 Saarlane, 18S4.