asutatud. Mis teda aga sundis seda ametit  maha panema, on teadmata. . Hiljuti saatnud keegi maal elan? naesterahwas  linna oma wennale J. A-le, kes siin renteis ametis on, oma tutwaga neli naela wöid. Renteisse minnes tulnud wõi toojale üks tundmata naesterohrvas wastu, kelle käest ta küsinud, kus J. A. peaks elama. Küsimise pääle, mis temal J. A.-ga tegemist  on, wastanud see, et temale maalt õe poolt wöid olla saadetud ja tahta seda ära anda. Selle pääle nimetanud tähendatud  tundmata naesterahwas ennast J. A. uaeseks, ütlelnud et J. A-t. ise renteis  ei olla ja wõtnud wõi wastu, kus juures ta wõi pangi teinekord tagasi anda lubanud. Kui nüüd J. A õde linna pangi järele tuli, siis sai alles awalikuks,  et wõi wastu wõtja sugugi J. A. naene ei olnud. Nii kui ta aga wõi toojale  tundmata oli, siis on wähe lootust, et selle pettusetöö korda saatja awalikuks peaks tulema. Ülekohus ei seisa kottis ütleb wanasõna  ja see nähtus tuli ka nende päewade sees ühes warguse töös awalikuks. 24. Juunil m. a. warastatud K. wallamehe A. K. juurest mitmesuguseid asju 40 rubla eest ära. WaraS jäi aga teadmataks. 10. Januaril läinud Kuresaare linna politsei  korranikul korda ühe kahtlase inimese A. T. käest üht kullatud hõbe uuri ära wõtta, kes sääl juures awaldanud, et ta seda M. K. kaest saanud olla. Wiimane ütelnud seda aga A. K —r. käest saanud olewat, keS juba enne warguste pärast politseile tuttaw on. Järeluurimisel tuli aga awalikuks, et A-T. käest ära wõetnd uur nende asjade seast on, mis minewal suwel A. K. juurest warastatud said. Ülekuulamisel seletanud aga A. K—r, et tema selle uuri tee päält leidnud. Tunnistajate läbi sai aga tõeks tehtud, et tähendatud uur mitte kaotatud, waid ära warastatud olla. Nõnda sai siis A. K—r. warguses süüdistatud, ja saab wist oma teenitud palka leidma. Mõnede teiste halbtuste körwal Saaremaa rahwa juures on ka weel see, et siin rahwas wäga protsessida armastab. Kohtutes käimine maa rahwa seas onwiimasel  ajal palju elawamaks läinud. Iseäranis rohkeSti kaebamisi on teotamise pärast leida, nimelt walla kohtudes. Kui keegi teisele halwa sõna juhtub ütlema, siis ongi teine kohe selle üle kaebamas. Enne aga seda rahwa, nimelt talurahwa seas nii sageli ialgi ette ei tulnud, mis wist sellest tuli, et rahwaS seda süüteoks ci pidanudgi, kui üks teist sõimati. Uue kõhtude asutamisega saiwad ka kohased seadused  Eesti keelde tõlgitud, mille läbi rahwas enam seadusega tutwustanud on. Ka tuleb see osalt selle läbi, et süüaluseid, kes teise auu kuidagi on teotanud, kohalist nuhtlust kõhtudest on saanud, mille tõttu nüüd siis igaüks oma wastasele ka kõige wähemate teotamiste eest nuhtlust soowib. Kui tühiste asjade pärast kohut käidakse, selleks olgu paar näitust: keegi noormees teinud jutu wälja, et teine temale piibu eest 15 kop wolgu olla, kui nüüd teine sellest teatust sai, oligi esimine mure „auuteotamise" pärast kohtusse kaebama minna. Teine kord tõukanud keegi mees oma wastast, ja sellepärast mindigi kohe kohtusse „peksmise" pärast kaebama. Nõnda sama juhtub ka nõuudmiste asjades. Sagedasti  on ettetulnud, et kohtuskäijad ühe ehk kahe rublase nõuudmise asjas walla kõhtude mõistmiste pääle otsuse tühjakstegemise palwe sisse annawad, ja siis ka ise 50, 60, 70 wersta tagant ehk ka weel kaugemalt  (näituseks Muhumaalt Kuresaarde) ülemasse talurahwa kohtusse ilmuwad, kuna ometi teekulud mitu korda protsessi all olewast rahast suuremad on. Siin ei waadata mitte muu pääle, kui ainult selle pääle, et aga õigust saada. Enesele õigust taga nõuda pole ju küll mitte kellegile ära keeltud ja kes ei püüaks seda mitte omale saada, aga tehtagu seda enam suuremates asjades ja jäätagu kohtus käimised tühiste asjade pärast järele, mis tülitsejatele ainult kahju toob ja üksteise wahel tüli ja wiha waenu sünnitab. Hiljuti toime „Risti. pühap. lehe" järele sõnumi, et Saaremaal selle aasta algusel 24 kõrtsi kinni saada pandud. Kui röõmustaw seesugune nähtus ka oleks, siisgi peame ütlema, et seda niisuure hulga meie kõrtsidele mitte weel osaks saanud ei ole. Ainult mõned on aga oma rahwa kurnawat  tegewust lõpetanud. Muhumaal olla päälegi üks kõrts juurde siginenud, ehk küll ka sääl kõrtside arwu wähenemist loodetud. Kaarmaalt. T. külas surnud keegi noormees wingu läbi ära. Ta oli õhtul tuba hästi kütnud ja siis magama heitnud. Magades leidnud ta aga, nii kui ööldud, wingu läbi surma. Pühast. Mõne aja eest teadustasime, et Saaremaa kurttummade kool enesele oma maja ehitada tahab. Kuida kuuleme, olla nüüd juba selle maja tarwis ehituse materjali  muretsema hakatud. Kõik ehitus tulla umbes 3000 rubla maksma. Pool osa sest rahast olla juba kooli walitsusel puhta rahana käes. Tähendatud maja saada Püha kihelkonda kohalise kiriku armuadra maa pääle ehitatud. Jurjewis mõisteti Üks trahteripidaja 25 rubla trahwi maksma ehk 1 kuuks kinni, sest et ta raha pääle mängimist trahteris oli lubannud. Rakwerest teatatakse „Rev Zeitungile", et sääl üks kooliõpetaja naesterahwaS, proua S. G., ennast kihwti läbi ära tapnud,  ja wististi sell põhjusel, et tema perekondlik elu wäga wiletsal järjel seisnud.  Ta sulatanud weewlitikkusi weesees ja joonud seda mett. Ehk küll arstid appi tõttanud, ei ole ometegi enam wöimalik olnud teda päästa. Riiast. Et seltside aruannete sisse saatmine  kub. walisusele mitte kõik õigel ajal ei ole sündinud, siis on Liiwi kuberneri herra nüüd kreisi ülematele, talurahwa kommissaridele  ja Riia, Jurjewi ning Dubelni politseimeistritele ette kirjutanud, selle eest muretseda, et nende ringkonnas olewad seltsid oma aruandeid neile hiljemalt 1. Märtsiks iga aasta sisse saadawad, mida nemad siis kuberneri herrale hiljemalt 15. Märtsiks  ära saadawad. Peterburist. Tulekahjude arw Peterburis  ei ole weel talgi nii suur olnud, kui mööda läinud Januari kuul, sest terwelt 99 korda kutsuti tulekaitsejad selle kuu jooksul wälja. Tulekahjude põhjus on kange külm olnud, sest enamisti iga kord on tuli seeläbi  lahti läinud, et ahjud ehk nende torud kange kütmise läbi lõhkenud. Hiinamaa iseäraline saatkond, keda Hiina walitsuS Keisri Majesteedi Nikolai 11. troonile astumiseks läkitas, jõudis 4. Webr. Peterburisse. Raudtee-jaamaS wõtsiwäd saatkonda Peterburi Hiina saatkonna ametnikud,  Keisri koja ning Välimiste asjade ministeriumide ametnikud waStu. Baltimaade rentereidele on raha asjade  minister käsu annud, et nad ka erainimestel  enam muu keelseid kirju waStu wõtta ei tohi, kui Wene keelseid, kuna neil siiamaale luba oli, era inimestelt ka kohases  keeles kirjutatud teadaandmisi waStu wõtta. Wenemaa kalendri uuendamine, see on Ohtu Europaga ühesuguseks seadmine, saada aastasaja wahetusega käsile wõetud, see on siis aastal 1900. 17. aastasajal oli Wene kalender uuest kalendrist 10 päewa järel, 18 aastasajal 11 ja praegusel  aastasajal 12 päewa. - Üleüldine ja maksuta rahwakoolideS õpetamine tehtawat, nagu Peterburist wäljamaa  lehtedele teatatakse, seaduseks. Selle mõtte täitmine olla walitsusel kindlasti nõuuks wõetud. „Russalka" otsimise asjus pidas vr. F. Shidlowski neil päewil Kroonlinas kõnet, kus juures ta otsusele jõudis, et selle hukka läinud laewa kere leidmise hoopis wõimata asi olla, olgu siis, et see üleloomulisel  õnne teel wõib juhtuda. Saratowr kubermangu semstwo peab oma liikme Ussatschewi ettepaneku pääle aru, kas ei sünniks riigiwalitsuseli paluda, et põletatud wiina walmistamine Wene riigis täiesti ära keelataks. Tsherningowis, 30. Januaril Kubermangu maakonna walitsus tegi otsuseks  truualamliste awalduse-kirja Keisri Majesteedile saata, lubas 60,000 rubla Keisri Majesteedile pulmade mälestuseks asutatawate rahwa-raamatukogude hääkS, 5000 rubla Keisri Majesteedi Aleksander IH. auusamba ehitamiseks ja kinkis waesele rahwale 76,000 rubla maksu wõlga. Naljaks. —Ka troost. Keegi neiu sai teises linnas olema armukese kääst kirja, kus mu sees ka järgmist oli kirjutatud: „Ära karda ühtegi, mu kallike, minu pärast, mull on siin küllalt õrnakesi, kellega niisama lõbusasti  aega wõin wiita, kui stnugagi." Ei seda mulle teist korda enam pea juhtuma, ütles Jaan Timm, kui ta üles poodi. Üksgi asi ci jäe igaweSti seisma, ütles müürissepp, kui ta praegu malmis tehtud ahi ära lagunes. See tuleb näppude harjutamisest, ütleb rätsep, kui iseenese pükfiriidest tükki Sm oli kapanud. Paremat rohtu ma lutikate wastu ei leia, ütles poiss, kui kõrts põles. Kohtus. Kohtunik: „Kas Teie kahetsete,  et Teie selle uuri olete warastanud?" Kaebtusealune: Muidugi, kohtuherra. Niisugust  wiletsat uuri pole ma meel ialgi warastanud; ta seisab peaaegu alati ja ja numbriieht on tal ka puru wiganc. Tululikud juhatused. Loor.riide ja pitside pesemise tarwis tuleb järgmisel kombel seep walmistada: 16 jagu lihtsat seepi (muidugi poe-seepi) wõtta, seda puruks kaapida ja peeneks tehtud  2 jao walge wahaga tulel nõnda kokku sulatada, et seep ja maha hästi segamini KHM. Zui segi külmaks läheb, siis teda SWM leigata. Selle seebi pruukimise juure» hMawad woha jaokesed loor-riide MM ja ouaalvad sellele ilusa näo, nõnda rt MSest «ajagi pole. n 8 Saarlane 1895