Amerikast. Ühis riikides walitseb  praegu rahapuudus. Chikagost on 38 kaubamaja president Clewelandile telegraweerinud,  et selle rahapuuduse asjus just Shernowi hõbedaseadus süüdi kanda; selle seaduse äralõpetamiue muuta asja jälle heaks. Arwatakse ka, et kaubamajade palwe tähelpanemist leiab, seda rohkem, et ka Indias hõbeda küsimuse wastu töötatakse. Hirmus tulekahju Chikagos. 29. Jaanikuupäewal oli ühes näituseaidas tuli lahtipääsenud. Aida katus, kust tuli kõige enne wälja tuli, oli 30 jalga trepist ülemal pool, ja kui tulekaitsemehed juurde jöudsiwad, ronisiwad kohe 35—40 meest üles. Otse kui prits nende käes ametisse hakkas, purtsas  tuli alt poolt wälja. Wiis tulekaitse meest saiwad end köit mööda alla ronides päästa, teised tungisiwad summas katuse põhjapoolse jao pääle. Redelite läbi neid aga päästa ei saadud. Määratu inimeste parw seisis liikumata paigal, aga keegi nendest ei saanud aidata. Lähemale ja lähemale jõudis tuli. Juba hakkasiwad leegid nende ümber tantsima. Üks nendest kargas alla ja kukkus purustatud peaga allseiswa maja katusele. Neli teist tegiwad  sedasama ka nendel seesama hirmus surm! Torni päälmine jagu hakkaS wankuma  ja hirmsa mürinaga kukkusiwad ülejäänud  katusel seisjad õnnetud alla tulemereZse.  Enne tule wäljatulemist oli 60 —70 meest katusele länud, kõik saiwad hirmsat surma. Ainult mõned üksikud on eluga pääsenud. Näitusehoone ise on terweks jäänud. Sare Tönu ja Sörwe Onu. Tõnu: Noh, kust sa nii toredas riides tuled? Onu: Täna oli Me tantsu pidu; sa tead jo, et ma ikka niisugustes kohtades armastan käija. Täna peeti Kuresaare linna tulekaitse seltsi 25 aastase mälestuseks tantsu pidu. See oli aga palju torem, kui see minema kordne „uue tantsu seltsi" pidu, kus ma pidin terme rubla maksma. Tänase pidule ei lubatud mitte „kõiki" naistcrahwaid  sisse tulla ja selle pärrst läks see õhtu iseäranis kaunis ilusasti. Tõnu: Missugused need siis olid, keS jäält wälja tõugatud saiwad? Onu: Need oliwad küll üsna wiisipäralised naisterühmad, aga et nende läbi enne alati tüli ette tuli, sellepärast hojatati neid sellest pidust eemale. Tõnu: Mis nõnda õrnakesed küll nüüd ise peakfimad üilema? Onu: Teised oliwad kõik nii haritud, et nad sõnakestki ei lausunud, kuid üks noor, ilus tore neiu ja ühe teise mamma käinud ühe pidu tometaja juures hirmsasti ähmardamas, et see kõik selle süü olla, kes aga täiesti ilmasüüta on. Nad lubanud kohtuse kaebada, selle Mure" teutuse eest. Tõnu: Mis need nimed oliwad?" Onu: KeS seda nüüd tohib üteida. Ega ma mana linna naine pole, et kõik sulle wälja lobisen. Wiimaks tuleb see noor õrnake ka weel minu kallale. Temal on juba oma wäga noore aastate järele, ühe haigusega küllalt tegemist, mille nimi „tuSkas" on. Kui tuskus ja õrnus kokku puutuwad, siis on „tuli takkus!" Tõnu: „KaS need toredad neiud siis ka edeSpidi enam kusagile pidule ei saa lubatud?" Onu: KeS wagusi jäiwad külap need ikka Me lubatakse, aga need „kisa punnid" ei saa kusagile seltsi pidule enam wastu wõetud. Sellest k j it paistab juba wälja, kui kõlblikud nad pidudele on Kui nad juba wälja näidawad ja seega endid Tõnu: Jah, tehke kuidas tahate nendega, aga waatke ikka selle paale, et seltsides auusad, haritud ja mõistlikud naisterühmad käimad, siis wõib iga selts kaunil järjel seista ja tülidest rahul olla. Uhe harimata naisterühma läbi sattub üks selts mahest niisuguste halwade juttude alla, mis teda kiduma paneb. Parem olgu pidul 10 mõistliku kui 100 mõistmata naisterahwast! Onu: Jah, seda mõtlen mina ka! Ämariku köne. Kus tulewad kurjad naised! Auustud Saarlase lugeja, tule istu minuga pool tundi aida puude alla maha ja weStame Ml pärast päewa natuke ämariku juttu. Alati kuuleme mehi kaebawad: Teab, mis pagan see on, mu ma külje soe läheb üsna päew päewalt ilgemaks. Alati uriseb ta minuga ja mahest „pihtib" mind nõnda kangest iäbi, muidugi minu teada, ilma süüta. Kui ma mõne aasta eest teda wõtsin, siis oli ta nii hella ja armas, armastas mind nagu cina oma last; käis minuga ümber, nagu kana munaga, aga oh häda, nüüd tahab mahest ,Jutile" tulla. Nõnda kaebawad paljud mehed. Aga oodake auustud mehed, täna tahan naistele ometegi selle juures õiguse anda, peaks ma aga teadma, et nad selle läbi mitte wäga uhkeks ja suureliseks ei läheks. „Millepärast naised mehi pihtimad?" Kui mees pruudi kosib, siis lubab ta teda ikka armastada ja alati tema juures olla, kui ta töölt mahti saab. Aga paraku, peab ta seda? Juba pärast pulmi hakab ta sõbradega wäijas käima, esite arwemine aga pärast üsna sageli Alati tuleb ta hilja öössel purjus kodusse, wahest hakab ta päälegi tülitsema. Naine kannatab, annab talle andeks, kuid kannatus lõpeb ja siis hakab „pihtimine" paale. Noh, ons nüüd naistel  süü, armas mees? Wõi kaZ sa pole nõnda teinud! Kui sa seda tead kaebada, et su abikaasa urisema  hakab, siis tea ka seda, et see enamast ikka sinu joomise läbi tuleb. On küll ka neid naisi, kes wahest, üsna oma meele lahutuse pärast, mehega uriseb ja toriseb, aga neid on ikka palju wcihem kui neid, kelledel täitsa õigus on. Ma olen maal mehi näinud, kes kirikust tulles, kõrtsi lähemad ja alles kesknädala õhtu säält koduse tulewad. Olen näinud, et mõni õrnem pool mehelt kala ja leiba kortsu järele saadab, et ta mitte nälga ei peaks surema. On see siis ime, kui ta mehele kodu tulles mõne epistli ette loeb. Ons linnas parem? Mitte sugugi! Kui mitmed mehed ei lähe paaril päewal sugugi koduse. Päewa läbi lakub ta kõrtsis ja öössel läheb ta kusagile aida põesa alla puhkama. Ons siis ime kui ta naine tale ära seletab, et seesugune elu mitte umbes kena pole. Ja ometigi ütleb mees, et tal täitsa õigus olla. Ta naine olla kuri. Tehke kord proowi, jätke joomine maha, katsuge kas naised weel uriscwad. Ma arwan, et mitte ilmaski! Joomine toob tüli majase ja joomise läbi lähemad naised ikka kurjemaks. OnS seda karmis! Naistele annan aga see õiguse ja nwli kätte, kui mees hilja öösse purjus kodu tuleb, siis tehke neile niisugune pala maenitsuS, mis nende kõrwad huugama paneb, külap nad siis wiimaks joomise maha jätawad! Head õhtud! Kirjawastused. W. M. K. Meis oleme otse sunnitud teie tahtmist mõni saadetus trükimata jääb. Meie peame jo seda parem teadma, miS sünnib ehk mis miite, ja kui seda umbes M, L. Laul kõlbab, kuid uudis mitte! Ülesanne. Nöläar. 7 18 13 4 21 19 4 24 9 3 23 17 14 2 22 26 12 11 6 1 810 25 20 16 15 27 Leida 7 sõna: 1) Üks kirja täht 5. 2) Esimiste inimeste elupaik 1, 2, 6, 3, 11. 3) Tuttaw saar Baltimaal, 9, 12, 13, 8, 4, 16, 15,17. 4) Aja näitaja 10, 7, 14, 18. 5) Marjapuu  nimi 19, 24, 23, 27, 26. 6) Tuttaw lind 22, 21, 20. 7) Üks kirja täht 25. Need leitud sõnade tähed on tarwis ruutude sisse jagada nõnda, et wõiks lugeda, üht keiserlikku rõõmu hõiskamist. Hõiska Ööpik. Alõiska ööpik õnne lind U Laula lusti lugu! Juba waumas walwab end Kotka marju kogu. Tema kõrkus, woli, wõim Lõpnud aja lennul; Tuttaw toreduse taim Kuiwand Eesti kännul. Ei ta jõua enam nüüd Rõhuda su rinda —> Suguwenna api hüüd Päästnud pühat pinda. Hõiska ööpik hõiska sa. Laula lahke lind! Edenegu Eestimaa Kuldne kodu pind! Möndasugust. Ennastmüüdl Ei ole weel ammu aega tagasi, kui Amerikas neegrid päris seaduslifelt osteti ja müüdi, nagu koduloomasid  kunagi. Nüüd on see Jumalale tänu ärakaotatud ja neegrid on wabad inimesed kui teisedgi. Kuid nüüd müüb mõni mees meel iseennast. Hiljuti kaubelnud üks must mang, keda kohtus poomifefurma mõistetud, oma keha tohtritele uurimise tarbeks ja selle juures olnud mees kange tingima, sest ostjad oli mitu ja neeger müüs end sellele, kes rohkem pakkus. Suurema  hinna lubaja, kes 16 kop. naelast pakkunud, sai neegrikeha omale. Ta kaaluti ära, leiti 156 naela olewad ja tohter maksis mehele siis 24 rubla 96 kop. kätte, nagu lihunik talumatsile nuumsea eest. Saadud hinna tarwitas wang napsu ja tubaka pääle. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal Juulil. Ecstikeeli Jumalateenistus ja lauarahwa waswõtmine  kellu Jutlust peab Wändra õpetaja Hörschelmann. Lauarahwa kirjutamine ja pihtimine on lau- 56 28. S aa r l a n e 1893.