puhunud olcnmt; la oli jälle lahke ja rõõmus ja wõis lootuse rikkalt tulewiku sisse waadata. Leena Hallan oli ka jälle laululiikmeks hallanud ja Paul wõis oma endise armukesega jälle sagedasti kokku saada. Nemad ei pidanud küll teine teisega midagi tegemist, aga ometi juhtus,ivad nende pilgud teineteisega  wahel kokku ja ondNwad kibedalt tunda, mis LtS teise maotu eksinud oli. Kuda oli aga Leena ennast selle suise aja sees muutnud! Kus oli ta endine armas ja nacrataw nägu jäänud? KuS oli ta elaw ja lõbus kõne jäänud? Leena oli nüüd alati kurb ja tõsine i ta ei rääkinud peaaegu mitte midagi ja harivast! lehaks kibe ja kurblik naerujoon tema näo pääl. Mis põhjuS temal selleks oli, seda ei iröiuud Paul mitte kudagi aru saada. Oli ta oma armastuse kautanud? OK Mihkel Armircld teda petnud wõi mis Z i.aa rk.-ust pidi temal wististiselleks olevW, W Evids et oleks see alatine lõhke ja valss tüdruk mitte nii kurb ja tusane olnud. Zgo mu:: äi". kurb ja tusane ei olnud Leena, waid ta nL.õ k.e suise aja sees, korraga nagu kil»»e aaöiar maaemaks läinud olewat. Tema hiilgawad põsed «imad tuhmimaks jäänud ja mähe auka lattaiana, u..s ometi -väga suurelt mõjus, kõik, tesa pilk, tema näo morm ei olnud enam Mi hiilgow ja lahk kui enne seda, maid tume ja mähe avMZNZ. KeS tema nägo terasemalt waataS see pidi iaauistamo, et ta ivaga oma emaga ühe jumeka: mis aga enne seda sugugi wälja ei paistnud. kui tema nägu rohkem õitse! oli. (Järg tuleb.) jõudsasti kaSmanud. Kassal on praeguS 2537 rubla 45 kop. puhast raha. Sooivida aga jääb ikka ivccl, ct ka meie maaelanikud püüaksiwad cdeSpidi  rohkemal mõõdul sellest kassast osawõtma hakata. Maa rahnia ja üleüldse alamate inimeste kohta on sellel kassal suur tähendus, sest et sääl igakordne maks liikmete suremise korral ainult 2 rubla on, kuna aga surun pärijad kaunis suure summa osaliseks wõiwad saada. Isamaalt. Kuresaarest. -j- Ühe tähtsa tegelase on kurttummade awitamise töö proua Marie Tilk'a surma läbi kaotanud, kes 26. Aprillil rahulise surma läbi 29. eluaastas siit igawesele  hingusele lahkus, meest ja kahte mäikest last särele jättes. Lahkunu ei astunud kurttummade awitamise töös küll mitte awalikult wälja, aga oma kaastöötajate  keskcs tegi ta tööd südisti, teoga ja hää nõuga igal pool appi tulles. Seda nägiwad kurttummade sõbrad ka selgesti ära ja oma tänu ja leina awaldamiseks paniwad nad ilusa plekist pärja, kui üheks wiimseks andeks tema surnu kirstu pääle. Matmine sündis pühapäewal 30. Aprillil pääle lõunat kellu 3 rohke rahwa osawõtmisel. Kiriku aedaS pärast surnukeha  mulda panemist lauldi paar ncljahüälelist  laulu. Hinga rahus sa nii wara meist äralahkunud; Sinu mälestus jääb meel kaua meie juurde! Kuresaare linna politsei poolt anti hiljuti kõigile majaomanikudele teada, et nad selle eest muret peaksiwad, et hoowid, prügiaugud ja muud mustuse kohad puhastatud  ja uulitsate kõnniteed parandatud saaksiwad. Neid, kes seda ei tee, ähwardatakse  wastutamise alla heita ja tööd saamad politsei korda seadmise järele majaomanikkude  rehnungite pääle tehtud. Kuresaare linnaammet tegi sell komadel  tähtsa kordaseadmise weiste karjamaale  ajamise kohta, nimelt, et weised hoowidest kohe karjamaale aetud peawad saama. Endistel aastatel oli siin pruuk walitsemas, et weiste ajajad weised ühte kohta kokku kogusiwad ja siis alles karjamaale  ajasiwad. See oli aga mitmest küljest waadates wäga halb, iseäranis neile elanikudele, kes seesuguste kohtade ligidal elasiwad, kus weised kokku aeti. Üle keelu astujaid ähwardab linnaamet rahokoh. pääle pand. nuhtl. sead. § 29 järele -vastutamise  alla heita, mille järele nad kuni 50. rublani rahatrahwi alla wõiwad langeda. 1885 aastal müünud siin keegi ennast teise eest 300 rubla tasumist saades, soldatiks. Soldatiks minnes -võetud tähendatud  raha tema käest ära, ja mees antud soldatiks müümise pärast kohlu alla, sest et müüja ja lahtiostja -vahel mingisugust  sugulust ei olnud. Asi oli kohtu all kuni minema sügiseni, kus süüalune õigeks oli mõistetud, kuna ennast ära müüja -vaheajal seadusliku aja juba läbi oli teeninud. Pärast seda hakkas ta ülemal nimetamd raha tagasi nõudma, mis ka paari nädala eest temale saadeti. Kuid sellest rahast sai mees ainult paarkümmend rubla kõik raha läks enamisti tema -võlgade tasumiseks, mille hulgas ka kaunis hulk körtsiwõlgasid oli. Aprilli-kuu lõppul wiidi siit endise Saaremaa rahukohtukoo eesistuja surnukeha aurulaewa ..Aleksandri H." pääl ära—  Saaremaa aurulaewa seltsi ..Osilia" aurulaew ..Konstantin" jõudis alles 2. Mail Pillau linnast, kus ta parandamisel oli. Kuresaarde. Juba enne oli nimetatud aurulaew tähelepanemise -väärt oma kiire sõidu läbi. Uue katla tõttu olla aga tema sõidu kiirus weel suuremaks läinud, nii et Riia ja Kuresaare tee 9 tunniga ära sõita wõida. ..Konstantin" sai ka selle poolest parandatud, et ta tormi ajal mitte rohkesti kiikuma ei saada. 12. Mail. Kuni siiaajani ei ole meil ühtegi korda wihma sadanud, kuna igapäew kaunis soe ilm walitseb. Põllumehele teeb wihma puudus suurt muret. Keegi hr. Plästerer andis Kuresaares  tantsutundisid. Õpetus wältas wiis nädalat. Iga meestcrahwas pidi õpetamise eest 15 rbl. maksma. Osawõtjaid  oli kaunis rohkesti. Õpijad oliwad kolme liiki jaotatud. Esimises lükis oliwad mõisnikud, teises gymnasistid ja kolmandamas  poesellid ehk „oommi8«. Saaremaale saada jälle üks looma tohter ametlikult poolt, nimelt Landrati Kollegiumi - oolt, ametisse pandud, kelle kindel palk aastas 480 rubla olla, pääle selle sissetulek töötamise eest taksi järele. Paaril wiimasel aastal ei olnud Saaremaal  mitte ametlikult tähendatud loomatohtrit,  ehk siin küll üks wabatahtliselt töötas. Pühapäewal, 30. Aprillil pidas Saaremaa karskuse selts hr, konsul Schmidsi sumitcatri majas Mai-pidu esiinine selle nimeline pidu Kuresaares. Pidu programmi eest oli wäga rohkesti muretsetud. Mängiti kahte näitemängu: „Keisri kuue pärast" ja „Kuidas nõiaks saab" hr. C. Allika juhatuse all. waheaegadel laulis karskuse seltsi segakoor, kanti ka kaks naljakat soololaulu  ja duet ..Wiimsed pisarad" kandli kaasmängul ette. Näitemängud etendati kaunis hästi, laulud kölasiwad ilusasti ja soolalaulud pakkusiwad kuuljatele kenat lõbu. Iseäranis Ivaimustawalt lauldi aga duet „Wiimsed pisarad", mida weel teist korda koosolijate poolt ette kanda paluti, mis aga mitte ei sündinud. Kellu 12 oli Mai waStuwõtinine laulmisega, mida näitemängu  laululoor täitis. Nimelt lauldi: „OH tere armas Meiu kuu" ja „Kewade sa kuulu» mees." Pidu lõppes tantsuga, kus juures Kurcsaare linna muufiku-koor mängis. Sisse- Möndasugust. Hale õnnetus on 29, Apr.pääle lõunal Jurjewis Ema jõel olnud, mille ohwriks kaks realkooli õpilast saanud. „N. D. Z." kirjutab  õnnetuse üle järgmist: „Mitme realkooli  õppilase palwc püäle läinud turnimise õpetaja herra Punga, nagu juba warematel  aastatelgi, neid purjupaadiga sõitmisel saatma. Paadi juhatuse (paat olnud wäga hää ja waremalt endise professori R. Thoma omandus), milles Punga wiie koolipoisiga istunud, wötnud üks koolipoiss, kes purjupaadiga  ümberkäimist mõistnud ja wäga sagedasti sõitnud, oma kätte. Kell ' ?<> pääle lõunat sõitnud nad Kwistenthali poole ära; ilm olnud wäga wagane, tuul wastane nii et pool pöigeti ühest kaldast teise pidi söidetama.  Tähtwere puuaja juures pöörtud just ümber ja sõidetud jõe pahema kalda poole; häkisti, umbes ikka weel rohkesti paisunud  jõe keskpaigas, puhunud wali, ette aimamata tuule hoog, mis Emajõel waremalt  juba sagedasti õnnetust sünnitanud, purjusse ja paat löönud küljeli. Herra Punga kukkunud mette ja ujunud suure waewaga kaldale. Teistest paatis olijatest  pidasiivad tolm poissi küljeli olemast lootsikust kinni, millega tuul neid kalda poole ajas. KakS poissi, halwad ujujad, oliwad kohe herra Punga kadumise järele mette hüppanud. Korraga hüppas ka lootsiku  juhataja, kes neid surmaga wõitlemas nägi, julgelt mette, et wähemasti ühte päästa; see wõttis temal kaelast kinni; suure waewaga tegi ta ennast uppujast lahti ja käskis teda enese seljast kinni hoida; nii wedaS ta selle lootsiku pikkuselt paadi lähemale,  kui päästetud korraga lahti laskis ja alla wajus. Teine oli juba waremalt wiludesse  woogudesse ära kadunud.  Õnnetus  saab seeläbi meel kurwemaks, et mõlemad  upunud kindlasti surmast oleks pääsnud,  kui nad lootsiku pääle oleks jäänud, sest et see õhukastiga oli ja sugugi alla wajudu ei wõinud. Surnukehade järelotsimine  algas kohe ja kestis wahet pidamata  öö läbi künni järgmisel päewal, pühapäeival  30, Aprillil üks ja kell II enne lõunat teine surnukeha üles leiti,  mõlemad,  kangest woolusest hoolimata, ainult umbes 10 sülda õnnetuse paigast eemal. Mõlemad nii kurwal wiisil elust ära kutsutud poisid oliwad palju töotawad 5. klassi õpilased Seeland Põltsamaalt, waneinate ainuke poeg, ja Soosaar Jurjewist,  üks kõige parematest täheudud kooli õpilastest. Õnnetumad oliwad umbes 16 aastat wanad. Mõtteterad. Sellest, kes iseenesest ivaga suurt lugu peab, peetakse enamisti teiste poolt wähe lugu. Ara olijate üle räägi niisama, nagu km» lecsiwad nad su juttu päält. Kui kõrgesse tahad lennata, siis harjuta ennast enemini hästi madalas lendama. Wailimine nõuab enam osawust ja harjutamist  kui kõnelemine. S a a r l an e 189 S 2O