Tallinna Sõber M 42. j« 43. KRMeistkümneõ aasiakZik. Tallinnas, Jõulukuu lk. paäwal 1894. Ultüldink «ealkht Eesti rahUatk mgkt j« ÜNNades. Tuleb ükskord nadalis wälja» Maksab Tallinnas LindfsrZ i pArijate trükimojas: saastas S rubla, 4l> kop.— pool-aastas 1 rubla 4V kop Koju ehk postiga saadetud: aastas' .........3 rubla pool-aaStas ........ 1 rubla 7L kop. Knuluiused MKltfaW«.h iga re« shii s«Te Kssms UMtt S Kop- Tellimised wöeta?s-> wa«xa: ZaMuuas- Lwdfors'i MMate trüktmajas- PeierSuxgts: K. Seelwndt, K 54. Tartus - Laakumnil. Ilakweres zJ. Fwhs. Paides: K. SeiSelõerg. Lavsa» kus; K. KoWerg. Liyulas: A. Mtt>,er'i psodis. Mtjaudis : J. Aarsw'i ja A. Leoke'se raamatukauplused. Aarwas: M. Põder. Mõrus: Praua Bietrsse. Matkas: W. Itudotst. Kareiaares - ZD. Laajze. Waal: kuwa iseäranis tuulntatje. Wastaja redaktor W. F. Gichhorn. Älab - kirjad kaiwad Bsltiski (Battischport -» Ls«iSaieiS-No^.> Register. Kõigekõrgem armukäsk. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maali. Tallinnast. Keisri Majestätk I nimeMw. Utis Eestimaa Kubernör. Näitemüük- „Eestonia" Ms. Laewa õnnetus. Isi- ! tapja. Pahateud, Hull kver. Baltiskist. Kurjewist; Professor Hörschelmamr Wiljandist. Peterburgist — -bua,ara Emiri anne. Teised anded. Wõerasie kokkuwoolamme. Kõigekõrgem armukäik. TalVeiMN 14. pääwast LBS4- Jumala armust Meie Nikolai Teine, Kõige MsUemoo Keiser Voolamas Koomsm-KM SWW.NMZWK j. n. e. j. y. e. j.«. ?. Anname kõikidele Meie tmuwidele alamatele teada: Meie Kroonitud eelkäijate paranduse järel käies, oleme Meie heaks arwanud, M e i e laulatamise-pidu halastuse ja armastuse tegudega auustads: I. Iseäralises mures pMutsö nüüdse. kitsiku seisukorra  pärast, mis riigi rahwa suuremale jäule elu--ülespidamist  annab, ja Meil iMama Meist Jumalast ära kutsutud armastatud isa pühitsetud tahtmise Peale mõteldes, käsflme Meie: ij Selle aasta Talwewu terminist hakates, Ziufist laenude eest Riigi-Adelagrmbankist 4'/- protsentift 4 protsenti  peale kahandada- 2) Näärikuu-terminist aastal 1895 ' hakates lasnuwõtjate  aastamaksust sette bauki iseäralises jäätuses kahcmdada:  metall-laenude juures 1 Zreditrubls iga nende Jaanikuu 1. pääwal 1887 määratud laenu 100 rubla melall-wõlgade pealt, treditrublade järel arwatud laenude jumes 'jz protsenti alguses arwatud wõla-summast. 3) Metall-wõlgade tasumist Adeldanki iseäralises jaatuses  peale juba kohalistes seaduse-määrudeS ettearwatud wiist (Niigi Adelagrarbanki pöhiuskiri, lisa art» jume, täheudus 2, art. 10.D§§ 1, 2 ja 3) ka ühe summa sissemaksmisega lubada, mis kapitali-kogumise läbi kuuni laenu otsustermini aastamaksude ülejäämMest kogutud  saab, 4 protsenti zinsidega aastas-4)  Wõlgade juures, mis laenude läbi hosletandmisekS  tulnud, on järgmised kergitused anda: u. Wölad Kroonule ja üleüldisele Riigi-hoolckandmise kapitalile laenudest, mis enne sellZ MAtal 1866 asutatud kapitali asutamist tehtud saiwab, niisamati ka wölad Siberi wtljatagawara-kapitalile, on täiests maha jätta. b. Seesama - silgustest laenudest, mis pärast aaStat 1866 Üleüldisest Mgi-hoolekaudmise-kapitalist ja Kroonu poolest antud on, on pool tänase pääwcmi maha kustutada. v. Seesama-sugustest laenudest, mis wiljaikaldnste järjes aastatel 189 l ja 1892 Kroonu poolest, üleüldisest Riigi-hovkkandmise-kapitattst, KuSermaagu- ja Kogudusehoolekandmise  kapitalidest Kõigekõrgemate käskude peale Jaanikuu 20. paäwasi 1893 ja Jürikuu 8. pääwast 1894 antud samad niisamati ka Kasakate-sõeawäe kapitalidest, on niisamati pool settest wõlast maha kustutada, mis tauase päawani weel järel jäänud oli. 1) Peale selle saab punktides d ja o I. art. Z 4 jumes nimetatud wölgade kohta rahwa kõige raskema koorma all seisnud jäule weel rohkem kergitust antud, kuida fee Rahaministri uöuupidamist mööda kohaliste Ministeriumidega wöimalikuks ära tuntud saab. 6) Summad, mis Kroonule tasumiseks põldude seemendamiseks  ja rahwa ülespidamiseks antud laenude eest maksa on, on pärast art. I. s§ 4 ja 5 järel tehtud mahakustutamist  selle jäu tasumiseks Hovlekandmise-kapitaUdest (üleüldisest Riigi-hoolekandmise-kapitalist, Kubermangu- ja Koguduse-lapitalidest ja Kasakate-söeawäe kapitalidest) antud laenude eest tarwstada, mis ar?. I. S§ 4 ja 5 põhjusel maha kuStutatud on. Wälja arwatud sellest on need wõla-summad, mis' itleüidisele Riigi-hoolskandmisx-kapi- talile maksetud saama piaksiwad sa w-.e! aastast päritud oa. Nendest on ainult poo! lagast maksa. 7) Zinside-maksudest, mis selle aasta sügise-termmis laeuuwõtiKtel Talu-aHrarbankile maksa on, saab 1 rubla iW ruala algrNM wõia-.sumMä pealt maha arwatud. 8) Et Talu-agrarbankile wöimalikuks teha, selleks tehtawaie seadMiSte põhjusel suuremale hulgale taluseisu-- sest inimestele maü-vstmife jimreS abiks olla, saab aastast 1895 hakates üks osa talupoegadest fissemaksetud lahtiostuttse-maksudefi  selle banki rahawara juure luetud: l protsent sisse tulnud summadest, kui need mitte peale AZe eesarmu suured ei ole; psals selle teisest eesarwß kÄmuendikuse ja kui sissewlemiue Zls ess-- armu läheb —> mee! pool sissetulnud rohkemast suMMast. See lugsmine Talu-agrarbanki juure teskis Kmui edasi ws bangg enese kapital SV miljoni rubla suArew  kaswamw on. 9) Kroonu-Mõissde, nendest ärajägatud Maade, Arsmu kalapüüde-paikade ja Kaspia mere kalapAde-paikade asutamiseks  määratud kalda-tZMdesiisa aasta! 1893 wälMittud Põllutöö-reglement! art. 494 juure, tähendus 2) rentijaks wölga jäänud Näärikuu I. pääwal 1833 Mütsa oliwad ja Mee! Mitte maksetud si ole, ei M mitte rohkem kui 666 rubla iga rentija mölast maha kustutada.  On aga need mõisad, ärajägatnö maad, kalapüüd-- misx-paigad ja maatütid talupoegade ehk weikekodimNyde käes, siis on iga peremehe mõlast meel IM rubla maha jätta. Iv) Selle paamani weel mitte sisse antud mõlad. puu. dused ja trahwi-rahad kontrakti-kauba mittepidamise ehk rikkumise eest Kroonu maade ja iseäranis wäljsrenditud maade tarwitamiss juures, seemendamise pärast mitte lubatud  wiljaga ja taimetega, tegemata jäätud maa-paranda°- miste pärast, puude istutamise tegemata täkmise, metsaistanduste  maharaiumise, majade ja igasuguste hoonete ha .vi ta mis?. Tormta peetud majsNidamiss rehnungide, möi-- sade ja wälja renditud maade liikumata wara mitte-kätteandmise,  kontraktis elle kirjutatud soola hulga mitte kätte andmise, pärast on künni 300 rublani iga süütegija pealt maha kustutada. Oliwad aga Mõisad ja maa-tükid taluehZ  weikekodaniku-koguduste käes rendi peal, siis on nendest maksudest igale peremehele 50 rubla" maha jätta. Niisamati  ei ols niisugused trahwid seesuguste süüde eest, mis tänase pääwanl tehtud on, mitte peale panna. il) Maha jätta on tänase pääwmu kontrakti mittepidamise  läbi Kroonu-, Kabineti-, Keisri-, Palee- ja Appanage  lKeiSri perekonna) mõisadele ja Kroonu-maadele enne konttakti-aea lõppemist tehtud kahjud ja nende läbi tulnud msisadx ja maade renti kahanemise tajumised nende une takserimise juures künni mitte üle 500 rublani iga süüdlase pealt; kui aga mõis Mk maad talu- ehk meikekodaniku- koguduste käes rendi pea! otiwad —. igale peremehele 90 rubla; niisamati on maha jätta tajumised seesugustele mõisadelt ja maadele rentijale wast» panemise läbi kontraktisi teha tulnud kapjude eeli. peale kahjude selle jäu eest. mis rentija pandi kinnipidamise lab! tasutud saada wöib. 4Z) Maha jalta on Krvonn-, Kabinet-, Keisri-, Paleeja  Appanaga-mdisade ja maade endiste!? ja nüüdsetele rentistele  tänase päewani mitte-stsseaet»d ttatzwi-rahad, mitte gjge! aeal tasutud rendi-maksnde, kui ka sootahallikate ja pigi- ja Mwa-keetust? rendi-maksude eest. H. Meie armu laseme Msie ka nesle osaks saada, kes jonn puuduse ehk õnnetumate juhtumiste pärast oma kohuseid Walususe wastu mitte täitnud ei oke ja kaõsime i j) Maha jätta on tänase pääwani maksetawaks saanud pZnid ja trahwi-rahad Kroonnle maksetawate maksude juures omast käest, nende mitte õigs-aegfs tasumise eest, niisamati ka kinnitamise- ja päranduse-MaksNdx juureS. Z) Maha jätta on juba määratud ehk Kroonule maksetawad  aga meel mitte stssmswb trahwi-rahad tänase pZZwam  tehtud süüde eest; «,. seaduse Vastu kaudaajamise-ja teiste asjatalituste-maksud? üle; d. seaduse wastn surukatiate-maksude  ü!s jKöigskörgeMast kinnitatud Riiksrathiheaksm-wamine  PaasiMm 14, pääwüst 1893. jägn VII. art, 6) ja e. MjaMtuste-fmduse art. 153 kuni 128 Vasta tSwob Sa?, jagu XI,, waljanne 11. aastast 18L3) mitte peale 390 rubla iga süü eest; trahwide juures aga, mis sellest summast üle käiwad. on iga süü sest 300 rubla maha jätta. Z) Rchmmgidest on maha kustutada kõik Nõiad, mis mis pärast Näärikuu 1 pZs-Ga 1894 kaubastamise- ja Ksjatalituste-msksudest (Swod Sak. jägu V; seadus maksude üle omast käest, art. 219. Väljaanne aastast 1393) tulnud on, miüs peale 50 rubla igast Võlast maha jätta. See mahajätmine e! maksa mitte 5 pwtsmtilise lisamaksu kohta. 4) Maha jätta ja mitte sisse ajada on juba määratud ehk päritKVad, aga Kroonule tänase pääwani wsel mitte sisse maksetud trahwi-mhad süüde eest stZmxelMaksussLÄduse Vasta, mille stsfeajamme wiis aastat ehk rohkem enne tänast PZäwa kästud oli. 5) Maha jätta on täiesti kõik tänast Nääwaui kaswa-- nud Wõlad ja trahmi-rahüd: a. Ümberasujatele, Kõigekõrgemast kinnitatud Miuistrite-komitee  nõuuwötmiste põhjusel Heinakuu IG. pZZwast 188 l ja Küünlakuu i? pMWgst niisamati seadmiste  põhjusel Heinakuu 19. pääwast 1889 Kroonu maade Peale elama asutatud faiwad, mi kaugelt need mölad ja maksude-wvlad rmdi-hißna kohta (Europa-WemmMZ) ehk obroki-Maksu kohta Miperis) maksamad: d. Talupoegadele ja wxikekodauikudsle, kes seaduse põhjust! külaruhwa ja wsttekodamkude priitahtliku ümberasumist  Ae Kroonu maade peale Ma Üleüjdise korraldamise  art. 35 tähmduS 2 juure, lisandus aastast 1891, art. 19 kuuni Z 4, uiifaMati Kõigtkõrgemast kinnitatud Riiksmthi heaksarwamine Zürikuu 20. päawast 18TZ, Täieline seadusix-koriandM aastast 18SZ M 54, art. 543) Tamara, Orenburgi, Ust. ToboMi, Tomdki. Irkutski. ZemsstiM kubermaugudes, kui ka llwli maidkoudas ja Turgai, Akmolinski ja SemipalMnuki maldkondadeS, nii kaugele need mõlad ja mõksude-wölad kroonu-maksude kohta käiwad, Kroonumaksudx kohta, mis umde endiste koguduste peal stistwad. 6) Maha Ma on kõik Näärikuu i. pääwam 1894 kaSwannd wõlad jassaki-znaksudest ja obroki-maksubesi, mida rändajatel ja ajatatud wvsras-rühwust?! Meie wbwetile Maksa on. 7) Maha jätta on kõik tänase pääwam kaswauud fisseajamised ja lrahwi-matsud endiste Riigi ja Kroom mäekaemanduste, sulatuse - märkide pidajate ja nende talupoegade käest, ksS Kroozw-mõ isade peale elama asutatud on, mi heaste igaühe enese kui ka nende koguduste ja asutuste Võlad. nii kaugelt need rendi- eh? obrokt-maksude wölad maa eest on, mis tähendatud inimestele kätte j.ma. tud sai. 8) Mitte sisse ajada ei ole mitte üle 150 rubla suured  wSZad, mis tänase pääwani märkmeistrite rehmngides mitmesngusest seisusest tööliste peale Kroonu- ja Kabinetmäe  ja sulatamise märkides tööde tegemiste, niisamati ka materjalide ja tagamarade saatmise kaikus nendele märkidele  üles pandud on; läheb aga wolg üle 150 rubla, siis on see summa igast üksikust Võlast maha kustutada. N) Maa-obroki mõlad tänase pääwani, on talupoegadele