Nimetamata ei wõi ka weel ühte uuemat Kämmal roosi seltsi jätta : „RoBa rugosa purpura ehk «oesepsa» IZ.axim.3,» mis iseäranis kiidetud on ja Peterburis üsna ilma katmata üle talwe peetakse. Kellel himu, wõib teda siit Professor  Regeli käest Keiserlikust botanika aiast tellida. Nende nõuu wälja wälitetud seltside kirjeldamisega,  mis ennegi ainult üks weikene osa tuhandatest  on, lõpetan ma oma kirja mille pikemale wenitamiseks praegune aeg enam luba ei anna. Loodan et aednikudele ja looduse sõbradele need read mitte igawaks ei ole läinud, ehk wähemast et see üheks alustuse katseks oleks ka meie kirjanduses  roosidele ühte nähtawamat kohta saada ja kunstaiatalitust  mõne sõnaga rohkema läbirääkimise alla wõtta, kuni meil selle tarwis weel iseäralist ajakirja ei ole, mis häbiks ütelda, igal meie wähemalgi naabrirahwal on. Jakob Jänes. Mõndasugust. 23. Weebruaril suri Nju-Jorkis John Jakob Aftor 67. eluaastas südame rabanduse  kätte ära. Sellel mehel ei olnudki rohkem  Varandust oma ainukese pojale ja pärijale  jätta kui 500 miljoni dollari. Meie raha järele on see 665 miljoni rublakest. Tema poeg William Astor wõib nüid iga väeni 100,000 (sada tuhat) rubla wälja anda ilma et ta warandus sugugi Väheneks, sest temal tuleb iga päew sada tuhat rubla protsenti sisse. Miks langes wõidulaenn paberite hind nüid nii palju, selle kohta toob üks pangapidaja järgmise seletuse: Nende piletite hinna langemine tuleb suuremal  jaol riiklise mõisniku panga wõidu laenu pantkirjade läbi. Need pantkirjad, mis 215 rubla wärtuses wälja on antud, on paremad pidada kui wõidulaenu paberid, sest nende piletide arw on 800,000, kuna wõidulaenu  paberid esimesi 840,000 ja tõisi 865,000 on, sellega on siis pantkirjade juures wõitu ennem loota, sest et neid wähem on. Nii piaks siis ka wõidulaenu paberite hind alla 215 rubla langema, mis ka juba töise wõidulaenu paberitega sündinud ongi. Sinna juurde tuleb siis weel ka, et wõidulaenu pantkirjade  kustutamine alles kuue aasta pärast algab; nii ei ole siis nende omanikkudel kuus aastat aga weel edasi aastas kustutamise wastu kinnitamise mitte tarwis 1 rbl. 50 kop. wõi 2 rubla maksta. Inetumad naljad. Rahwas on ütlema  hakanud: „Jlma ei wõi tõega täita, aeg on wahest ka nalja heita," ning see sõna on ka tõeste oige. Iga kaua kestaw asi wäsitab  inimest, nii ka alaline tõsine töö. Elu on juba iseenesest tõsine küll, sellepärast on nali, wiisakas nali koguni tarwiline lahutaja. Wiisakas koguni tarwiline lahutaja. WiisakaS  nali on elutöfidusele peaaegu seesama, mis sool söögile. Nali ei tohi aga kunagi mitte heade asjade alust nõrgemaks teha. Niisama kui tõde, nii piab ka nali parajal kohal selle eest hoolt kandma, et auusus, eluwiisid, usk, isamaa armastus jne., tema läbi toetust ja jõudu saamad; teeb aga nali selle waStu tööd, siis on ta täiesti ära heitmise  wäärt. Lugejad, mis arwate teie nüid neist naljadest, mis auuStatud Eesti ajaleht „Walgus" oma 14 päälehes ja 7. lisas toob? Kas nad on ka heade asjade toetamiseks üles pandud? Paneme neist kaks siia ülesse, et näha wõite, missugusel sihil mõni leht tööd teeb Kumb oli loll? Päälinna uulttsal juhtusiwad laewa madrus ja gardiwäe ohwitser  ühest teisest mööda ratsutama, kus juures  nende wahel järgmised sõnad wahetati: Ohwitser: Kuhu laew purjutab, hra madrus: Madrus: (hobuse hända üles tõstes) Olge nõnda lahked, muu auulik ohwitser, ja küsige nüid kapteni käest. Kapten on kajütis.  Teine on nii: Peab arwama. Student: „Aga herra prohwessor, mina ei wõi seda koguni ära seletada, miks Jakob unes ingleid redelit mööda ülesse nägi minewat,  kuna nad ometi tiiwasi pruukida oleks wõinud." Prohwessor: „Ja, ja, see on tõega üks raske koht. Peab arwama, et inglid siis parajaste werisulgis oliwad." Inglismaa kuninga emanda söögiriistad,  mis raudses kambri sees paigal hoitakse, maksawad ühtekokku 20 miljoni naela sterlingi see on 200 miljoni rubla. Nende seas on 130 inimest tarwis Georg IV. kuld ilunõuusid,  millede sekka üks kristallist seinadega shampanja jahutaja arwatakse, mis nii suur on. et kaks meest seal sees parasjaste supleda  wõiwad. Hulk asju on ka suure Eliisabeti  ajast, kallid asjad Indiast, Hiinast ja Birmast. Kõige enam silmapaistwate iluasjade  seas on weel ka Rootsi kuninga Karl XII. kohwitass, siis lauatäis nõuusid Georg 111. ajast, üks waulind kelle hind 400,000 rubla on ja kelle keha ja saba selgest kullast ning pärlitega, smaragdidega, diamantidega, rubinidega nagu üle külwatud on, nii ka hõbedane elusuuruses tiigri pää kristalli silmadega  ja kuld keelega. Kolmkümmend tosinat  taldrikuid Geog IV. ajast maksawad 100,000 rubla. Selle waranduse kambri seinad on õige kalliste ja kunstlisse söariistadega  kaetud. Bombay ja Poona Muhamedlastele on näitemängu asjus oige wali käsk wälja antud. Läheb keegi teatrisse, siis piab ta esimesel korral 5, töisel korral 10 ruupiat ruupia  15 rubla) trahwi maksma. Kolmandal  korral lükatakse ta jamatist wälja ja ei lubata teda Muhamedi usu seaduse järele enam mattagi. Juba enam kui 100,000 Muhamedlast on selle keelduse poolt. Selle keelduse põhjuseks oli see, et kord näitelawal prohwet ise ette lasti astuda. Kawal pagar. Küll on ilmas päid olnud, kes seda ja töist wälja on oskanud arwata; aga selle wiguri peale ei ole weel keegi tulnud, mis üks Wiini linna „leiwasepp"  wälja on arwanud. Leiwapoodide hulk kaswas ning „sehwt" ei tahtnud hästi enam minna, Seal kuulutas pagar wälja, et ta iga tuhande leiwa seast ühe leiwa sisse ühe kuld tukati paneb sl tukat on 2 rubla 95 kop.) Oi mu wennike, küll nüid jooksis leiwaostjaid kokku, sest tuhande ostja seast sai üks ju leiwa ja weel kolm rubla raha. Nali. Keegi untsantsak pilkas Juuti, et sellel pikad kõrwad on. Juut kuulas natuke aega seda wagusi ning mastas siis : Herra olep eigus, minul on natuke pikat kerivad inimese kohta, aga herra kerivad  on lühikesed eesli kohta." Isalik nõuu. Ära ilmaski mu poeg, raha pärast naist niõta, waid ainult armastuse pärast; aga ära ka ära uneta, et rikast tütarlast niisama kerge armastada on kui waestki. Kohtumees: Mari Manda, kui wana sa oled? Mari: Kolmkümmend aastat. Kohtumees: Kuidas nii? Wiie aasta eest, kui siin seisid, ütlesid enda ka kolmkümmend aastat wana olewat. Mari: Jah, auus kohtumees, ega mina niisugune inimene ei ole, kes kohtu ees täna nii ja homme tõisiti ütleb. Haleda südamega kingisepa õpipois istus lõunalaual taldrik ees, kus peal tükike liha mõne karduliga oli ja hakas ise haleduste nutma. „Mis sa hulud siin?" küsis kingsepa külleluu. „Mul on, wasias poiss, „hirmus hale meel, et sellesama pisikese lihatükikese pärast terwe suur härg ära on tapetud." Waene laps. Waene laps kord kurtis häda Wainu rünkal mätta peal; Lõhkeda tal tahtis süda Sonis sõnu kurwalt seal. Ei tal annud armu sõnu Keegi enam ilma peal; Elust tal ei mingit mõnu, Üksi maha jäänud teal! Emat tal ei enam ilmas. Kes kord hoidis südamest. Pinnaks rahwale ta silmas. Igaüks ta'd tõukab eest! „Ema, käed sa panid risti Wiimsel tunnil minu eest! Surma wõimul sind siit kisti! Oh ma suren silmameest!" J. A. Weltmann Kirjawastused. 317. C-s. Lehes. 318. E. K. S. Täidame seekord soowi. 319. A. S. A. Laulud kaunid, kuid kõik ei ilmu mitte meie lehes. Täname! 320. H. L. K. Rohkeste tänu ja terwitusi sisuka saadetust  eest! Ühekorraga ei mahu. Küsitud kõne saatsime tagasi. 321. M. S. W. Teie palute selle määratu pika kirja äratrükkimist ja ütlete, et teie wallawalitsus seda nõuab. See „nõudmine' teeb äratrükkimisele peaaegu tõkked ette. Sõna sõnalt äratrükkida mee Teie kirja küll ei wõi, sest kirja hakatus ehk peaaegu esimene lehekülg terwelt teeks Teid ilma ees korraga naeruwääriliseks. Teie auu hoidmise pärast jätame mõned Teie teotawad peale tuugimised wälja. 322. —tt — Sõnum lehes. Kui kindlaste teate, siis palume awalikult nimetada; puuduwad lehed saadetud. J. J. T. Heameelega tarwitatud. Ei taha lehe tulekut Teile ära keelda küll mitte; aga mõtelge ometi, kui kaua mõne teatama asjaga meid oodata lasete, ilma et kordagi ennast näitaksite. Tehke ometi see wahe tasaseks. 324. D. S. T. Oleme siis kokku leppinud ja õnne tööle! 325. —ssm— Pikem kiri ilmub kohe; täname. Lauludest  ei ilmu ükski. Muud asjad kõik õiendatud. 326. „N. 5 S." See kiri ei ole mitte ilmumise kohane. Uuemad sõnumid. Peterburist. Donimaa mõisnikud saatsiwad  Keisri Majestedile tänu kirja nende hea korra muretsemise ja nendele awaldatud usalduse eest ja awaldafiwad selles oma truu alama tundmusi. Majesteet Keiser käskis Kõige armulisemalt tänada. Post. Minister - Komiteele olla usuri maakonda  raudtee ehitamiseks plaan sisse antud, millega ju tänawu tahetakse peale hakkata. Rev. Z. 17. Aprillil. Nagu lehed teatawad on uus seadus elutarwituse wõltsimise pärast kinnitatud. Uue seaduse järele saamad need, kes elutarwitusi rikkuwad edaspidi palju waljumalt  trahwitud. 01. Sewastopolist. Kindral Todlebeni auusammas saab „Now. Wr." teate järele Juuni kuu algusel s. a. Sewastopolis pidulikult  awatud. Z. s- St. u. L. Telegrammid Zt. Peterburg. 15. Aprillil. Laewa  sõidu seadused kõige uuenduste ja lisan dustega Wenemaa jõgedel, mille aeg ümber on, jääwad nii kaua maksmaks kuni nende seaduste rewideerimine lõpetatatud on. 15. Apr. Pros. Botkini asemele Warschawi ülikooli peale on prof. Popow nimetatud. „Grashd." teatab, et raha minister sügisel Aasia Wenemaale reisima tahab minna, tema reis pidada kuni Tashkentini ulatama. 16. Apr. Laste mängu asjade wäljanäitus  on eila lõpetatud. 44 auuhinda jagati wälja, milledest esimised auuhinnad ssuur hõbe Vierecke ja Leutke Riiast, kaks Mõskma ja üks Peterburi äri saiwad. 16. Apr. Nagu „Now. Wrem." teatab,  on kubermangudesse, kus Saksa asunikusid  on, sisemise asjade ministeeriumi poolt ametnikud wälja saadetud, asunikusid seal samas  uurimise alla wõtta. 16. Apr. Selle sama lehe teate järele peawad eilasest päewast saadik lõuna õhtu poolsed raudteed, riigipanga rehnungi peale wilja wedamise peale raha laenama. Ribinskift. 16. Apr. Börse raha pank on seal eila awatud. Parifist. 16. Apr. Kogukonna nõu nikkude walimises on wabariiklased wõitnud. Palju järele walimisi on maja, Boulanger'i sõbrad on kaotanud. 15. Apr. President Carnot jõudis täna oma reisilt Parisi tagasi. Wiinift. 15. Apr. Era teatete järele Sofiast seadab Stambulow sõjawäge korrale selle pärast et ta kardab, et Matsedooniast saab salk mehe sisse tungima Panitzat peastma.  Panitza üle otsuse tegemine ei saa mitte awalikult sündima. „Pol. Corr." teatab, et Rumeeniast salk mehi olla Widdina jaoskonda sisse tunginud ja seal Bulgaria sõjamäega kokku puutunud. Wõitluse üle puuduwad meel lähemad teated. N. Dörpt. Z. Nr. 14. «Ak « l a 18S0 /I.OZSOLSSO — 19. 1890 WaStutaja toimetaja J. Peet. ?el»e triwija : H. Laatmauu. Hvisisik llv«llM»vSorozn» ?»vi^ „SMg" tellimisi wõetakse weel igal ajal wastu ning antakse kõik siiamaale ilmunud numbrid uutele tellijatele järele. Lehe hind ees otsas. Kooliõpetajatel maksab Sakala aastas postiga. 2 rubla kihelkonna taskuga ehk ise ära wiies 1 rbl. 50. Sakala toimetus. Et ma Wiljandist warsi ära lähen, siis palun kõiki, kellel weel minu juures tööd on, et nad oma töödele kuni Mai kuu lõpuni järele tuleksiwad. Ühtlasi wõtan ka selle aja sees weel kõiki juukse töösid, nii kui uurikettisi, broshesi, sõrmn said jne walmistada. Töö teen hästi ja odawalt. Jette Becker, Wangimaja wastu kullasepa 1 Trühli kõrwal. antakse selle läbi teada, et 24. Märtsist kaks Tori sWNKII („Olew" ja „Perim") Wiljandi mõisas saada on. 1 Häid UdlilNMkreiii on sepameistri Elldringi juurest odawalt  saada. Wiljandi wallas Taki talas on käesolewa  aasta Jüripäewast kahe paari kiwidega tuuleweske wäljarentida. Kaupa teeb sealsamas i 3. Takk. Wene Hulekinnituse Selts Peterburis, crc»st«»t 1567) põhjuskapital A <dO<d rbl., wäga rohke tagawara kapitaliga, wõtab kõige liikuma ja liikumata wara veale kinnitusi wastu, nii kui: Hoonete, kaupade, mlja, Mntiiõriistade p°°-- jm linnas kui ka maal, kõige odawamate hindade eest ning määrab peale kolme aastase kinnituse !! meel tvl» iseäralist kasu !! Wiljandi linna ja maakonna agent: Sewigh ja Pojad, 4 WiljandiS. Hugo Treffner i kaheteistkümne klassiline kool Tartns. Soowimise peale wõetakse uufi kaSwandikmd ka peale Ülestõusmise  priiaegu, kus mitmed koolid oma õpetust lõpetawad, weel wastu ja on sisseastujatele maks hiljam tulemise järel seda odawam. Kugo Tressmr. 1 kooli direktor. i t t t s e ö. H. Kaskmanni jnnres Tartus on järgmised raamatud saada: Kooli raamatud. Kop. Eesti-Wene keele sõnastik. 50 Geografia õpetuse käsiraamat. I. jagu. Wallakoolide tarbeks kokku seadnud J. Muchell. Köidetud. 15 Käskude eessõnad ja esimene käsk. W. Frantzen. 5 Lugemised Eesti keelest Wene keelde ümber panna. Sõnastikuga. Eesti koolidele kokku säädnud C. H. Niggol, kreiskoolmeister Tartus. 80 Luteruse weikene katekismus wallakoolis.  Wallakoolmeistritele abiks ja juhatuseks seletanud Fr. Hollmann.  Seminari direktor Tartus. 1., 11. ja 111. jagu. Iga jagu 40 Maailma ajaraamat. Kus sees on mis maailma algmisest maa peal on sündinud. Körber. 40 Mõistlik rehkendaja. Kallas. 1 rbl. 25 Mõistliku rehkendaja tarwilisemad õpetused. Kallas. 20 Õpetus koolipidamisest ning laste kaswatamisest.  Normann. 30 Piibli-katekismns (piltidega). 30 52 piibli lugu manast ja uuest Testamentist  (piltidega). 35 Piibli lugude raamat manast ja uuest Testamendist, E. Maurach. 40 Ristikoguduse luod. Normann. 20 Ristiusu õpetus. Hansen. 15 Saksakeele õppimise raamat. Schwartz. 30 Soome keele õpetus. Teine jagu: Lugemise harjutus. M. Weske. 40 Küsijatele teadustuseks. Tuttaw Peterburi waunutatud adwokat J. Erms, Tartu unimersiteedi õiguse teaduse kandidaat,  toimetab igasugu kohtu kontrahtisid,  päranduse, kohtade müümise ja ostmise j. n. e. asju Wene, Eesti, Saksa ja ka Läti keeles igas kolme kubermangu linnas ja ka Peterburis. Adwokat Ermasse elamise koht ja adress on: Riiga. Troonipärija Bulwar S 7, korter k ehk: pura. 27, Noani, Nerposuii, Zpaaci.. 3 Wiljandi Kesti põllumeeste ÄeltK Hm wsckk on seltsi majas H. Mail s. a. Hakatus kell 1 p. l. Päevakord: 1. Seltsi abipresidendi M. Leppiku kõne „Maade truubitamisest;" 2. Seltsi liikme K. Kitzbergi kõne „Kuida wõiks põllumees, kui ta oma Väljaminekuid  mahendab, siiski läbi saada ," 3. Seltsi kirjutaja P. Wald'i kõne Emamaast,  tema harimisest, seemne korrast ja külmi ajast;" 4. Presidendi walimine. 5. Seltsi aastapidu, pidusöök laua kõnedega  ja muusiku mänguga; lõppeks tants seltsiliikmetele, nende perekondadele  ja liikmetest sissetoodud wõerastele. Eestseisus. Uotori kontor, ' S. W. von Kiersnovski? Riias, Malli- ja Lubja uulitsa nurga peal Nr. 11 Bytschkowi majas, on iga päew enne lõunat kella 9 kuni 3-ni ja pärast lõunat kella 4 kuni 6 lahti, mitte aga nädala ega teistel pühapäewadel. ÜRWM MVRDMiti ÜWKAP!- «.Msie ä. « ko. HO/11111LK.4 sl. Uoesst, sl, H«o6eoill> sl. kiv vi. s Lapmast), G. » Ro. (Ileiposexia missis il si. ero oi, llkikp6)'pi-t) ii vi. «osiopt (Ilerpossa, Liv.iemttiixosl, sep. kspsssicusa). (ori. 2-xl. ro 3-xl, Lsorosi. is öetxl. NoAnne«s» u^«s. sa set sa seLssksoö l2 p^6. » » « v6ki«sosessoS 10 n «ascAUÜ orLtibso sa 6x»»i>t 35 sos. » » » .. » o6ia«sos. „ 25 « . « oökissos. „ 15 IloMsessss so suxo/lt setxi. sl. estri. svL^awri,: «apru. ps- s Lea sttlkiilcss e/vlsor.iaeso s o»»ki»l. .ieersusl, oöpasoul, o6l> snusiläolleösseessxl» rpMaxi. rasi. sposs»s »I?euk ?reie ?rsss«- rosopuil,,  sio si. savioslyes spe«s oLvsapl. seo6xo/ui«l. ne oisvill sa seesosito»ski« espaoss so set«l> orpaeL«»l> ikLostseexaro ssasis. oo»i>, z?a «nsrs „ea«a seo6xoõ»oerb. srori, olvtsseri. sa sospoeia: asrposolorill. spxeorpa»is, spxeo.ioris, aer po«0«is, 6oras»xs, soessoS see«ipsoS seropis, reorsosis, reorpa«vis,  rsAporexssxs,  uex/eeisi,. «o»»epike«oö seeoöiskij «a?k«ar»xs, ukMUllnu, «ssspiulvris, »opexsxi, AD.il., rsivexoö s«oso»is, rouapostLtnia, «vssssii, AvsceoisessoS spo»bisiL«n«oors, SKklcipoiexssss, serersss, sisorpa<vis. s r. n. Eesti Kirjameeste Seltsi lähem koosolek (Tartus Jaama uulitsas nr. 20) on «. Mail s. a. Kakatus keS 3 p. l. 3 Eestseisus. Uupvvoö 4. llepuovo WIAMtMs, Meiöilk eorlgeso 2. ei. Horap. 13eru s 94. er. llpsv u npsv. vi. HvM». 0 llpevöp. laeiu vi, Hpu6. llpõi. npevlllyuieeiveiiso vi, MII ei. 9 A 0 19 1. s eo 6 M 7 vi. vaueM ero vi, rop. Aoni. <voui. LaL«. Pärnu-Wiljandi maakonna IV. Rahukohtu  kohtunik toimetab kõiki mtmuse ametisse puutuwaid asju. Kokku wõib saada nimelt neil päewadel, kus mitte kohut ei ole, hommiku kell 9—lo ja õhtu kell 6 —7, Wiljandis v. Wahli «ajas. 1