Paar minuti hiljem, poleks midagi enam aitanud, Wäga oleks soowida, et kaewudele alati kaased wõi luugid pääl saaks peetud! Paari nädala eest Md siia kaks kuulsad Eesti kunstniku, kes mittu õhtud Seltsi majas etendusi andsiwad. Hr. A. Mühlberg on tubli kunstükkide tegija, et paremat soowida ei wõinud, kunas M. BehrentS meister naljakate kõnede ja laulude pääle oli, Kahju aga, et meie rahwas nii külm oma osawõtmisega oli. Tsirkuses andis kuulus wägimees Emil Voss paari nädali eest 4 õhtut etendust, millest wäga rohkesti rahwast osawõttis. Esimisel õhtul oli fee ruum nii täis, et enam pilletisi ei WZidud anda, kunas teised õhtud wähemad oliwad. Teise õhtu oli keegi J. Kuut, kes ka kondi poolest pea Vossi sarnane on, temaga maadlema läinud ; sest jõumees oli sellele, kes teda maha saab, 100 rubla wõidu hinda lubanud anda, eks see tegigi mõnele lusti ; aga platsi püale astudes oli päältwaatajatel  põnewus suur. Mõne minuti järele kukkujiivad mõlemad. Kuut alla ja Voss pääle; sellega oli wiimane muidugi wõitnud. Tõega peab ütlema, et sarnast^meest enam leida ei ole, kes 16 puudalise kiivi ühe sõrmega ülestõsta wvib ja puudalise kuuliga mängida wõib nagu kummi palliga. Jah, üks on tarkuse, teine rammu poolest, kuulus! Min emal aastal istutati Torist künni pea Loodesse õige rohkest noori puid, sääl oli kuuski, kaski ja leppa puid. Lootuse järele oleks küll mõne hea aasta pärast see alee õige ilus olnud; aga nüüd waadates on need puud kõik ärakuiwand nii, et neist midagi enam loota pole. See ehitamine  tuli küll kaunikese summakese maksma, mis nüüd khik mokkas on. Oleks seda ette teatud, külap oleks see kõik tegemata jäetud! Kahju. Mõne nädala eest kaebas keegi' wõeraS patisaks „Kuresaare saksakeelses lehes" linna lehmade üle, et need alati trotoaride pääl patseriwad, mis mitte ilus ega sündlik ei ole, sest kuS peamaii siis inimesed käima? See on küll üsna tõsi, et neid nõnda hooletumalt lubatakse ümber hulkuda ja nii moodi jalutusteesid ropuks tehja. Iga homiku peawad pühkijad nende sõnnikut pühkima, nii et trotoarid üsna kirjud wälja paistawad. Kas karjatsed ei mviks neid joonega läbi linna ajada karjamale, ega mitte üle tunni oma tahtmise järele uulitsatel seista ehk ümber hulkuda. Parandust! Kartuhwlid on sellel aaStal wäga kallid turu pääl, nii et 40 kop. kälimet maksab. Imelik asi küll, esimised, mida müüa toodi, maksiwad 20 k. toop ja nüüd lähemad hoopis kallimaks kui rohkem põllu päält saada on. Sõrme taadid, ärge kohutage  linnalasi nii palju ka mitte oma rohke raha wõtmisegä! Peterburgis, 5. Augustil. Eile homikul kell pool II ajal jõudis Keiserlik Kõrgus Troonipärija  oma üheksa kuulise reisi päklt Krasnoje Seloosse. Päew enNe seda, 3. AuguSti õhtul kell lv ajal sõitsiwad Keisri MajcStetid Keiser ja KeiSrikaasa oma tütre Ksenia Aleksandrowna ja Suurmürst Georg ja Mihail Meksandrowitshiga Krasnoje Seeloost kõrge Reisijale waZtu. Homikul kell Iv ajal jvudjiwad lippude ja männikutega toredasti wälja ehitatud Krasnoje-Seloo raudteele Greekämaa kuninga praua, suurwürsti prauad ja suurmürstid. Senna kogufiwad ka ministrid, Keisri- Majesteedi kaaskond ja sõjamäe jäuskondade käsuandjad,  kes Krasnoje SelooS laagris on. Raudtee!  scisiwad soldatid reas. Kell Iv, 30 minutit jõudis keiserlik rong Keisri Majesteetidega ja Troonipärijaga KraSnoselski plattformile. Kui Tsesarewitsh wagunist oli wälja astunud, läks ta Oma pöäle ootajate juurde ja teretas neid rõõmsaele. Raudteelt läkfiwad KeiSri Majesteedid ühes oma lastega lühikesed ajaks paleesse ja jäält kirikusse, et Tsesarewitshi õnneliku tagasi tulemise eest Jumalat tänada. Peale homiku sööki millest Kõrge perekond, ministrid, kaaskond ja kõrgemad sõjamäe ametnikud osa wõtsiwad, jõi Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Troonipärija  terwiseks ja Keisri Majesteet Krasnoje SelooS laagris olewate wäesalkade terwiseks. Moskus, 4. Augustil. Raudteele oliwad Keiserlise Kõrguse Suurwürst Troonipärija wastu wõlmiseks kõik kõrgemad sõjamäe esimehed, mitmesuguste  asutuste asemikud ja konsulid kogunud. Rong jõudis kell pool kahe ajaks MoSkusse. Aadelimarshall andis Keiserlise Kõrgusele püha Nikolai pildi ja kõneles selle juures järgmised sõnad: Wsne aadeliseisuse armastus ja allaheitmine  walitsewa kojale on piirita, seda suurem on ka sellepärast Mosku aadeliseisuse rõõm, kes Keiserlise Kõrgusele õnneliku tagasi tulemise pärast pitka, pitka reisi päält õnne soowib. Meie MoSku aadeli seisuse asemikud, palume luba Keiserlise Kõrgusele neid tundmust awaldada, mis aadeli seisust õnnestawad, ja palume ühtlasi, meile seda õnne osaks anda, ja meie käest püha imetegewa Nikolai pilti wastu wõtta. Mosku linnapea tõi soola leiha, ja pidas järgmise kõne: Wiimaks on meie palawam soow täide läinud. Sind, Wene riigi Troonipäriot, Wenemaa südames,  kehalikult näha. Issand Jumal kaitsegu Sind ka edespidi kõigil omal teedel Kõrge Wanemate  rõõmuks ja Kogu suure Weneriigi kasuks. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Troonipärija palus siis Jberia Jumala ema kabelis ja Uspcnski katedral-kirikuS, läks säält Troitski-Serziewi kloostrisse  ja reisis õhtul Peterburgisse ära. Rahwas teretas Suurwürst Troonipärijat waimustawate hüüetega. Wäljamaalt. Kui suur maailm tähelepanemisega Kroonlinna ja Mosku pidude pääle waatab on tall selleks asja. Kui Wene Prantsuse sõbra käeandmisest päris wormilik ühendus lvälja kaswab, sus kannab Eüropa politika kaart wärnu mis ta senise seisu kõrwal uus on. Kaks mõöduandjadEuropa wõimust, keda wõimukad wõerad riigid teine teisest lahutawad, endised waenlased waatawad ühiste politika sihtide pääle. Sellep, siis palju arutamist wõimaliku asjade kohta. Inglise leht „Morning Post", kellel kui peaministri lehel ametlik mõju on, käib oma otsusega keskelt läbi. Ta näitab, et Wene Prantsuse ligimine wiimaste aastate ja asjade muutmisel ärajäämata asi olnud. Maad, mida Keskeuropa ühendus kiilina lahutab, otse ümber piirab, wõida ainult üksteisest tuge leida. Kui nad selle sörmenüite järele teemad, ei ole selles teos meel mitte sõjapasuna hääli. Nendel tugewatel rahwaStel olla EuropaS igal oma mõju ja seda mõju tahetud ilmale Kroonlinna pidus näidata, olemas olnud ta aga ju enne. Seda enam olnud seks asja, et Keskeuropa uus ühendus, kui ta kärata sündinud, ometi liikumist sünnitanud. Kui ka nüüd Wene- ja Prantsuscmaa rahumurdmise  korral 10 minuti sees wõida ühiselt tuld algada, olla ometi neil, nimelt Prantsuscmaal, sidemeid ja kohuseid Inglise- ja Saksamaaga, millede läbi lõikamine nii kergeste korda ei wõi minna. Prantsuse pealinn rõõmustab niisama WenelaSte, kui Wene pealinnad Prantslaste üle. 31. Juulil käifiwad ministrid Barböe ja Riboo ja Karnoo ParisiS wiibiwat K. K. Aleksei Aleksandrowitshi  teretamas, mill ajal tuhandate kaupa inimesi hotelli ees seisiwad. Walitsuse majad kaeti lippudega, need tõmmati aga hiljem K. K. soowil maha. Kui K. K. ühte kontserti kuulama sõitis ja sellest teada saadi, kõlasiwad lõpmata Vivs Is, Kassis hüüded. Tuillerii aias mängiti Wene riigilaulu, tuhandate kaupa inimesi woolas kokku. Teisel paewal reisis K, K. Vichi poole edasi. Kirjandusest. Uued raamatud. 1) „Eesti raamatute nime kiri." Tallinnas,Mathiesenitrükk, hind 40 kop. See on üks uus raamat, mis mitmed ammugi ootnud. Eesti kirjawara armastajad on sagedasti niisugust raamatut soowinud, kus kõikide Eesti raamatute päälkirjad ja hinnad sees seisaksiwad. Siit saadik polnud muud sarnast, kui paar trükikoda  nagu Schnakenburg ja Laakmann on oma raamatute nimekirjast trükkinud ja „Olewik" on aeg ajalt iga kuu kohta ilmunud raamatutest aru annud. Siin on nüüd aga kõik Eesti raamatute nimed olemas, mis praegu raamatu poodidest saadawad on. Juhtsõna annab kaunist seletust Eesti kirjanduse ajaloost, ning siis tulewad: Waimulikud-, kooli-, noodi-, maakaardi-, õpetlikud-, jututc-, näitemängu-, luuletuste- ja naljakad raamatud.  Iga jäuskond on tähestiku järele sisse seatud, nõnda et hõlpsasti raamatuid wõib ülesse leida. Kahju, et nimekiri täielik ei ole, on jo esimine hakatus alles. Nõnda puuduwad nimelt waimuliku raamatute jäus mitmed suuremad raamatud, nende huikas ka Kurefaares trükitud „Kuldne waranduse kastike." Lovdäme ja soowime et wäljaandja pea lisanduse wälja annab ja edespidi raamatu hinda alandab, nõnda et ka waesed Saarlased teda enesele jõuaksiwad muretseda. S) „Us kiikude palw'e wägi." Tallinnas,  K. Laurmani kuluga, hind 20 kop. Selles raamatus on 26 armast lugemist meeleparandamisele äratamiseks ja usu kinnitamiseks. Jutud on enamiste risti koguduse manast ajast wõi kirikuloost wõetud, aga ka uuemast ajast ja missioni tööst. Lugegu seda igaüks, keS kasuliku ajawiidet soowib. 111. Kirjawastused. W. K. Tänu ja tcrwist. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäewal, 18. Augustil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 11). Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus Kirikuaidas kell 1. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Uuemad sõnumid. Peterbnrgis, 7. Augustil. Keiserlikud majesteedid on Peterhomi elama asunud. Peterhowi  elanikkude poolt anti K. K. troonipärijale raudtee jaamas soolaleiba. WäeharjutuSts lõpul oli eile Krassnoje Selos pidusöök, millest keiserlikud majesteedid ja keiserlik perekond osa wõtfiwad. Austria keisri sünnipäewa puhul kandis majesteet Austria ordod rinnas, niisama ka muud ülemad. Pidulaual jõi majesteet Austria keisri termist, mis pääle Austria riigilaulu mängiti, Wünis, 7. Augustil. Et Tsehhi näitusele Wenemaalt Kiiewist tulnud wõeraste ilmumisel elawalt waimustust awaldatt, teeb ajalehtedes palju rääkimist ja päritakse, et kohtud asja wahele astukfimad  ning Tsehhide üliwaimustust piiraksiwad. Praagast kuulub ju, et politsei Kiicwi wõerastele walgete mütside kandmist ära keelata tahta, mis maga tähelepandaw olla. Mõned Tsehhid wöctud kinni, kes „hurra" hüüdnud. 33 S aa r l a n e 1891 Waswtaja toimetaja: Hartwiz Sasj, vM, vee- xvl,