Tallinna Sõber M 28. NeliterstkümneS aastakäik Tallinnas, Heinakuu 21. plläwal 1892 Ultüldiiic liraletit Ecsti rlljmnile «sai ja linnades. Tttleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas i!inbsorS'i ' r-jm, trükimaja»: saStoS 2 rubla, 40 kop.— ! rubla 40 ko? Koju ehk poStiga saadetud: gaStoS 3 rubla pool-aaStaS 1 eubta 7!> kop Kuuluiuted maktawad iga rea ehk lelle aseme pealt S kop- ,raet,tkr wa />ndsc>!»'i p.Uujal, tru!i!>«.,:ai. - u. I. »:'.., ii.: H ü«. <arw»i ,T»altmann. N«l>»,r»»i T. S»ya. Paise», A. .istetdetSer» Lapkasu»: K. SoKbrr.i. Tihus"»: Zk. A«U«e»'t yaodis. - Wikj,r«Sl» t z. roam«i»p°od. Narwas: M. Pöder. WSruo: Praua Olesrose. Matka»: M. MndaLä. ; sth. Maak! kuida tsikranis kuulutakse. Waötlljo redaktor W. F- Tichhor u. Elab BalMklS, kirsad käimad Ballist! ißiMtschpsn Ila-riZ, rib.lli^.rr. Register. ..Walitsuse Teadaandja" kuulutus kholera kohta. Üleüldised sõuuiuid maailiuast. Liualt maali. Tallinnast: Eestimaa rahwakoolid. A. Baschinakowi kiri. Wäljarätldaniinc WrncmaaU. -- BaltisNst: Ilmad. Rakwerest. Mrumaalt: Tulekahju. Wõuu kthelkomiast. KirUuõpetaja wnlimiiie. --- Tartust: - Kutjuiud arsttd. Pärmist. PckrduiM. tieisnwiost. - A-mnta MjallMi'. - Nliolcra asjust. - MosNvast: Tule> j — - Zcmmmtt «ussis. Nonlaji.ch. - Z,M-Ä»spiast." -- Strchangeelstist. „Walitsuse-Teadaandja" kuulutus ettewaatamise-seadmistest  kaitsemiseks kholera wasta. kuulutab omaS numres Heinakuu  2. pääwast Juhataja Senati Medicinal deparlementi (ArStide-jäutuse) poolest kokkupandud seadmist kaitsemiseks kholera wasta, mis pea-asjaft uiisamati on, kui Teedeministeriumi poolest kuulutatud juhatused, mis aga selle aSja suure tähtususe pärast weel iseäranis kuulutatud saagu. 'l) Haigeksjäämiste ilmumise juureS kholeraSse ci pia keegi ilma tõe poolest sundima põhjuseta omast elupaigast ära minema, sest et nii heaste hirm kholera eest, kui ka ühest rutulisest elupaiga-wahetamisest tulem korraldamata eluwiis. ühes korraldamata söömisega, harjumata korteriga ja arstliku abi puudumisega, haiguse-kartust teel kui ka uudeS elupaikaS suuremaks kaSwalawad. üks seesugune põgenemine kohtadest, kus kholera ilmunud, ei ole juba sellepärast mitte õige, et igaüks ennast kodu paremini kholera eest kaitseb, kus tema tuntud kohalist juhatust eluwiist  kohta ja ettewaatamise-nõuuwõtmlst kholera-tsbe juures,  kergemini tähele parma wõib. Kholera külgehakkamisematerial  saab ikka nende läbi eemale kantud, kes paikadest tulewad, kuS kholera lahti läinud on ja sellepärast piab ennast igaüks hoidma, neid inimest oma juures üles wötma. kes tõbestatud paikadest tulewad; nende inimeste tulemisest piawad majaperemehed ja korteripidajad wiiwimata  kohalisele Medicinal.lohtule teatust andma, et Politsei  läbi seda wõiks tehtud saada, mis ettewaatamiseks tõbe stssewedamise wasta tarwis läheb. 2) Kholera-aeal ei pia harjunud ja korraldatud eluwiisi  mitte muudetama. Liialine eltewaatamine toidu poolest, mida wahest hirmu pärast tehakse, wõib ennemini kahjulik kui kasalik olla. ÄranähtuS õpetab, et igasugused  seedimise-takiStused haigekS-jäämist kholeraSse kõige rohkem kardetawaks teewad. Sellepärast on kõige eest hoida, millest seesugused takistused tulla wõiwad, nagu liialine söömine ja joomine. Ülepea piab toiduwõtmtne (diäk) korraline ja Ühtlane olema, tühja kõhuga (söömata) ei pia mitte majast wälja mindama, waid enne palawat theet ehk kohwi joodama ja üht tükki keedetud ehk praetud  liha, pehmelt keedetud mune j. n. e. söödama, ülepea mitte kaua tühja kõhuga jäädama. Lõune-toitu piab määratud tunnil wõetama, kus juures toit lihtlane ja kerge olema piab. Raswase, mitte taieste läbikeedetud, wäga külma ehk kangel janu tegewa toitude eest on hoida ja seda rohkem, kui need mitte-wärsketest ehk rikki läinud asjadest tehtud on. Seesuguste toitude wõtmine waSta ööd on weel kahjulikum, kui pääwa aeal. Kafin ara» wtlja, rohelise toidu ja puuwilja wõtmine on sellega hcn> junud inimestele terwe kõhu juureS ka kholera-aeal, kui need puhastalud ehk keedetud on, tühja kõhu peale lubatud.  Kahjulik on ainult nende toitude liialine wõtmine. pealegi kui need täiesle küpsenud ei ole ehk üleküpsenud on, seda rohkem aga rikutud ehk mädanemas olekuS. Kõik roheline aia-wili, mis toorelt söödud saab, piab enne puhastatud ja mitu korda puhta keedetud wee sees loputatud saama. Iseäranis piab selle eest hoitama, mis lahtist kõhtu teha wõib, ja kui seda ette tuleb, wiiwimata  arstlikku abi otfilama. ! Tingimata ei pia toitust  majadest söödama, kus kholera-haiged sees on. Toidud, millest ei teata kust need loodud ehk mis ülepea kahtlased  on, ei tohi teisiti wõetud saada, kui keedetult ehk praelult.  Iseäranis piab ennast seesuguSteS juhtumistes toore keetmata piima eest hoitama. Igasugused toidu-aSjad piawad suwe-aeal wõimalikult hoolega kärbeste eest hoitud saama. -- Laumriistad ja nõnud piawad enne l.nwilamist keedetud, wõimalikult valawa, weega pestud saama. 3) Tingimata piab ennast wce eest hoitama, mis ühegi sopaga ehk riismetega segatud ou. Weü uiada la leu kaewudest  perckates kohakondades, kanalitest, liikidest, ojadest, ou eitamist mitmesuguste maapinnalt sisse.joo kSwate soppa» dega segatud ja piab sellepärast kahtlaseks ehk koguni kardetawaks  peetud saama. Kui mitte wõimalik ci ole wett hallikatest ehk headest, sügawaiest kaewudest saada, stis on ülepea kästud, janu mitte toore weega kuStulada, maid ennemini leige theega ehk keedetud ia jahutatud weega. mille sisse natuke puna-wiiua (Nathweiu), siirupit ehk stdronit pandud on. Kartuseta on ka hea üwwkolja ehk kuaS seisnud leiwa-wee wõtmine, pealegi natuke juure pandud pfesfermüuziga, niisamati hea õlut kasina ivütmisega,  ometigi ei ole kauplemisele toodud mitmesuguseid kaljasi, limonadin ja seesugust jookisi usaldada. Janu ei pia iialgi korraga suure hulga ehk wäga külma jookidega  kustutatama, iseäranis palama keha juures mitte. Kasin spirituoside (kangete jookide) wõtmine on kholeraaea!  lubatud; nende liialine tarwitamine aga wäga kahjulik  ja jäawad, kuida ärcmähkuS õpetab, joodikud kõige rutemini kholerasie haigeks. Ksik, mis iseäranis josmawec  kohia kholera-aeal üteldud on, maksab ka ksige teise majas tarwitalud wee kohta, sest ct kholera külgehakkamsie. material niisamati wee läbi, mida köögi- za laua-riiStade, toitude, ihu j. n. e. pesemiseks tarwitaksc, kch? sisse wõib saadetud saada. Kui siis nendeks tarwikuSkeks kahtlast wett piab wõetud saama, siiS on kästud, seda enne üleö keeta. 4) Kõik miS kahjulikult mõjub ja keha uddrmdab. walmistab keha mitmesuguste haiguste, ueuda ka kholera wastawõtmifele. Sellepä ast ei pia ennast khotem-aeal mitte üleliiaÜSte kehaliku ehk waimliku kegewuSlega. pilkaliSte  walwamistega, kõiksuguste tttguStega, nagu pidudega. joouirSlega j. n. e wäntatama. Niisamati ou ühe kiil» meluse eest hoida, ennast aaSta«aea ja ilmade kohaliselt riidesse pauna; hea on wärskeS öhkuS käia, ometigi mitte niisketes paikades ia pärast pääwa weeremist. mitte palja ja niiske maa peale maha heita ehk seesuguse maa peal magada; niisamati on märjakssaamise eest wihmas ia märja jalgade eest hoida ja kõht piab ühe flanell- ehk kalewi-sideme läbi soe peetud saama. 5) Kõige suuremat hoolt on keha. riiete, moodi za elu.naja puhtuse eest kanda, milleks wanuisi ja saunast tarwttada tuleb; ujumised meres ja jõgedes wöiwad mnutl nendega harjunud inimestele tuntud ettevaatamise tähelepanemisega  lubatud saada: mitte wäga külma mee sisse minna, mitte homiku! wara ega õhkal hil a. mille tühja kõhuga ega wäga täidetud kõhuga kohe parast lõime, söömist. Kahjulikud on ujumised madalates ja sopaSkcs tiitideS ja ojadeS, niisamati ka saunad, kubu seesugust segast mett wõetakse. Woodi- ja ihu-pesu on wõimalikult sagedast wahetada ja selle juures hooll kanda, et seda peiemise juureS palama lehelise seeS liulatakse.  Selgetel  xa sogadel pääwadel on kästud, aknaid ja ukn elumaja  läbi-ohnlamisekS la kniwatamisekS lahti leha >a niisketel wihmastel ilmadel ahju külla, itma et r önd pärast kinui pandud saakstwad. Kõiksugused suitsetamisepnlwerid,  küünlad, paberid ja teised segadesed on õhu uhaslamiseks taieste ilma järjeta. SopaSke öömõuude. kopuluse-wee, riismete, sopase pesu, puhkete, tolmu j. n. e. kogumine elu-ruumideS ei toht sallitud saada ja selle juures on tähele panna, et seesugused sopad mitte otsekohe uulitsale ehk hoowideSse kallakud ega wisatud ei pia saama, pealegi weel kaewude ehk jõgede ligidale, ka ei toht neid mitte iala-tamrürsü' kallaka, naid neid piab iseäranis selleks tehtud pühke-aukudedse pandama, li) Iga kdolera-daige wõib ühe lülgcdakkamilc-pesa sigitajaks saada, selleparast on parem teda, kui see iganeb wõimalik on, wiiwimala hospidalisse saata, kui kodu arstida. Igapidi piawad inimesed. keS mille haigeletaUitaM  et ole, ennast kholma daigrlcst eemal hoidma, kui tulemist nende «uure mitte iseäraliste larwituSte pärast wa.a ei ole; sellepärast piawad ueed inimesed, kes mitte oma ameti poolest selleks kohustatud ehk kes mitte priitahtlikult  haigele tallilamist oma peale wõknud ei ole, ruuast majadest eemal hoidma, kus kholera. haigeid sees su. Niisamati ou kmkjugust kokkutulemist ja inimeste kokkujooksmisi maha jäita. Ruumides, kuS kholerahaigeid  seeS on, piab tingimata toidu ja joogi wötmise eest hoitama. --- KhoUra-hmgele waljaheited ja kõik nendega asjad piawad wiiwimata deSinfiziritud (kohaliste rohtudega puhastatud) saama, milleks järgmised rohud wõiwad larwitalud saada; i) üks segadeS wärskest kustutatud lubjast meega, kaks naela lubja ühe wedro wee peale (see segades on wäga luluS haigete waljaheibete ja ruumide puhastamiseks), 2) ühe naela walge» (chlor-) lubja tulles ühe webro wee sees; 3) üks puhta karbolhapu  liules s sololnikul Ühe pudeli ehk t nael ühe wedro >oee peate, °« Riided ia pesu, mis ühe thokera. haige wäijaheidetega sopaDlaiud on, piawad ära põletatud, ehk ühe poole luuni käikuS wee sees nakukeie sodaga ehk pottaschega keedetud, ehk 24 tundi ühe chlor-lnbm ehk kardöl-hapu liutese sees peetud saama, selle järel, mis» sugust nõun iga üksiku juhtumise juureS kõige hõlpsamini saada ja wõtta wõimalik on. Selle peale wöiwad koha» Ilsed aWd pesusfe minna. - Khokera-haigete walja» hetked piawad wsimalikütt nõuudeSse kogutud saama, imileSje enne üht neist ülemal nimetatud puhastamise, lulleölrst (kõige parem lubja >a wee segades ehk üks karbol-hapu liuteS) tallatud on ja ,äawad selle liutesega segatud nulle wahem kui kolm tundi seisma, mis peale ueed itma kartuseta sala-kaimitesse ehk tlojetkidesje wsiwad  wisatud saada. Nm- d. milles need wätjaheitrd oliwad, piawad parast weel puhastamise-liutejega loputa» kus jaama. Mllte puhastatud kholem-haigete wäljaheileid kusaglle tallata on tingimata keelatud. Põrand ja teised asjad, mis thoieia.haigete wäliaheidetega sopastatud  jauvad, piawad esiteks kmwall kaltsudega (mis siis tohe ara põletada ehk MhaStamise-liutuse sisse nuiata tulewad) öerukud ja siis nende peate rohkest puhastamiseliulest  karbol-hapust ehk chiorllubjaff tallatud saama. -- Koit asjad, mis ühe kholem,-haige külge pmttnsiwad ja mitte ära põletatud, wee sees keedetud ehk ühe puhastamift-liuteje  sees peetud ja sellega hoolega pestud saada ei woinud, piawad, kõiki ettewaakamise-feadmist tähele pamrrS (pakkides, miS puhaStamise-liutusega nniinatub linade sisse mässitud mi). puhaStamise-paikadesse saadetud saama, kui seesugust pnhastamsieks auruga seal paikas on. Kui seda. mitte ei oie, M piawad kohatised asjad wahemast kuue vääwa kaikus tarwitamata jääma ja üheS kmwaS paitas tn oie käite riputatud saama, kuhu päike wsimalikutt rohkest peate paiStab. Ruum. milles üks khotera-haige oli. piab selle peale puhastatud (desmflzirrtud)  saama, kus juures seinad ja lagi uueste lubzada (ehk wärwida) ja põrand, uksed z. n. c. puhaskamiseliutesega  peSia tulewad Üks niisugune ruum piab mähemast  tuus raäwa elurahwasi tühjaks jääma, selle aea sees läbi tuul ilaind ja kuivatatud saama, kus juureS kasulik on, kuivamist ahjude kütmisega järel aidata. Inimesed, k?S kholera» haige te, nende pesu ja woodi-riiete külge puudutauud,