ootust, et see asutus ka edespidi armastuse  läbi saab ülemal peetud ja et see osawötmine,  mis rahwas siia ajani tähendatud asutuse wastu on näitanud, igaühte ka üleüldisele  rahwa hää käekäigu töötamisele ärataks  ja oma mõju ka selles näitaks, et meie iseenese ja ilmaliku waranduse armastusest maimulikule püüdmisele ja isamaa armastusele  äratatud wõiksime saada. Selle järele peab Kihelkonna õpetaja hr. Masing kõnet, milleS ta walmistatud pidu rõõmu üle koosolijate nimel tänab. Oma kõnes awaldab  ta ka tänu nimelt Püha õpetajale hr. Grohmannllle, kelle südame töö Saaremaa kurttummade kool olla, hr. von Güldenstubbelle,  kes palama isamaa armastuse läbi, wäsimata töö tegija meie Saare rahwa haükäekäigu  hääks on, hr. Mickwitz'ile, kes küll lühikese aja Saaremaal on elanud, siisgi juba meie wirk sõber olla ja hr. Goritz'ile, kes waranduse jõuu poolest kurttummade kooli suurem edendaja on olnud. Nõnda sama tänab ta ka kõiki kurttummade hariduse  seltsi liikmeid ja kõiki lahkeid andjaid. Kolmainu Jumalale, kes kõigele hääle asjale õnne ja õnnistust annab, tänu andes, lõpetab  hr. Masing oma kõnet. Selle järele lauldakse kõikide poolt „Onnista ja hoia" ja tähtjas pidupäem on lõppenud. Kurttummade  kooli eestseisus tänab meel kõiki osawõtjaid ja sellejärele pakutakse kõigile keha kinnitust, mille hääks Saaremaa laudrathi-kollegium  rahalist abi oli andnud. Missuguse waimustusega pidu koosolijate pääle oli mõjunud, on wõimatu kirjeldada. Tuleme nüüd Saaremaa kurttummade „kuldas pesakesest" oma kodusse jälle tagasi jatõstame oma pilku tulewiku poole. Tulewikusse  waadates, leiame meel küllalt tööd oma õnnetumate kurttummade hääks. Aga meie loodame, et armastus, mis Saaremaa kurttummade kooli põhjendaja on, ka edespidi  südidusega selle kooli edendaja saab olema. Üksikutest armastuse andidest on Saaremaa kurttummade koolimaja ülesse ehitatud, üksikud armastuse annid saamad  ka edespidi tema tugewateks ülespidajateks  olema, ja nende toel saab see kool kartmata edenema, sest armastus ci wäsi ialgi ära. —iir. maha minema päikese paistel hiilgada. kui selle mehe silmad kuumasiwad ja põlesiwad, kuna ta tumedat wihkamise ja kättemaksmise  tõotust iseeneses ümises ja sääl juures oma pahadest eluwiisidest rüüstatut palet, kramplikult ärawäänutas. Terawast tähele pannes kuulatas ta nüüd igat sõna, mis palkoni aknalt tema körwu kõlas ja tema kitsad, kahwatanud huuled rõhusiwad endid kokku, kui ta neid süü andmisi kuulma pidi, mida grahminna Sugeme tema pääle tõstis. Tema pääle! sest ta ali grahw Filipp Morentsi,  kelle üle grahminna praegu oma abikaasaga rääkis, ja kahju! ta ei wõinud ka mitte üht neist süüdest ärasalgada ehk maleks ajada, sest et nad ainsalt tõtt ja mahest meel mitte täit terwet musta tõtt ei awaldanud. Kui tema wcnd oma otsust wälja rääkis, grahw Filippst jäädawaks eemale saata, kohmetus ta, vihkamise ivälk läikis ta silmist, ja üks silmapilk näis ta malmis olewat, oma peidu urkast wälja kargada, aga siis taltsutas ta oma erutust wägiwaldselt Me, ja leppis sellega, wihaselt hambaid kiristada ja oma kättemaksmise waunet korrata. Siis aga, kui ta kuulis, et grahw Karl aega nõudis, oma cttewõtmist korda saata, kadus aegamööda wiha täiest tema «Soft ära ja tenia kokku surutud huuled wedafiwad tigeda, pilkama naerule, mis kõik tema mõttid awaldas, mis tema rikutud ja «mändlikus südames wastukõla leidsiwad. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 21. Oktobril pühitsesime ka meie kuresnarlascd ühes kõige suure Wene riigi alamatega pracgus õnnelikult walitscwa Keisri Majesteedi Rikolaill- trooni pääle astumise  püha. Kuna päew enne seda 20. Oktobril, igaühe meelt meel kord aasta eest riigialamatele osaks saanud kurwastaw sündmus kibedate leina tundmustega täitis, siis saiwad aga sekl päewal need tundmused tänu ja rõõmu pisarateks ümber muudetud. Ehib ju praegune Wene ilmariigi trooni tarkusega ja armastusega ehitatud Keiser, kelle wnlitsuse ja marju all meil juba üks aasta õunelüult ajamcrdc on woolanud. Tähendatud päewal peeti mõlemates kirikutes täuu jumalateenistust,  kuhu rohivast rohkel armul kokku woclas Keisri Majesteedi ja kõige Wenemaa ja Wcnerahwa eest palwet pidama. Majad oliwad rohkesti lippudega  ilustatud. Õhtul, kui paljud linnamajad tuledega sürasiwad, mängis muusiku koor turu ääres pritsimajas. Rügilaulu sai mitu korda mängitud. Igakord kõlas wali hurra hüüdmine. Looja oli ka meile selleks õhtuks haruldase ilusa ilma kinkinud. Tähtedega wõitu säras igaühe süda rõõmus ja taewa selgusega püüdis igaüks oma palme selgust wõrrelda, mis Keisri Majesteedile Tema edespidiscks walitsuse ajaks õnnistust palus. Alles hilja õhtul lahkus rahwas turu päält kodusse, kus juures iga ühe südamed sõnad „Jumal Keisrit Kaits eSa!" wõimuga täitsiwad. „ArmSb. Wochenbl." kirjutab Nr. 41: „Saarlasest" locme, et „Postimees" 13. Augustil peetud Saaremaa karskuse seitsi pidu üle wäga kiitwalt räägib ja uimelt, et ta saarlaste ilust laulu kõrgesse tõstnud olla. Meie maarahmas on ju ka üleüldse muusiku andeline, ja et see and haritud on saanud, selle eest on iseäranis  meie õpetajaid (Luthcruse usu), tänada. Iseäranis oli selles asjas tähtjas endine Ansiküla õpetaja Kõrber, kes EeSti laulmise eest wäga muret  pidas ja ka Eesti laulude kogusid ühes nootidege wälja on andnud. Ja Ansiküla kihelkonnas  kuulukse ka noori tütarlapsi põllu pääl ja heinamaal töö juures Kõrberi laulusid laulwat. Muusikul on tähtsad hariduse põhjusained ja tõsidusega ivõib laulikuga öelda: „Wo man singt> da lasi dich nieder, böse Menschen haben kelne Lieder." (Kus lauldakse, sinna jää, kurjadel inimestel  ei ole laulusid). Meie lugesime hiljuti „DaheimiS" ühte kirjatükki, millel „Muufik ja piibel" päälkirjaks oli, kus näidetud sai, kuidas muusik tähtjas tugi ja elaw pöhjusaine inimese kristlikule tundmisele on. Sellepärast soowime, et laulmise eest ka cdespidi hoolt saaks kantud ja et õpetaja herrud, nagu sijaajäni, nii ka cdespidi selle eest muretseksiwd, et laulmine ikka enam ja enam rahwa omaduseks saaks." Ühel öösel tulnud keegi manamees „raske pääga" kodusse. Tuppa jõudes hakkanud ta wa' „küljeluu" käest meel „keelekastet" pääle ajama. Kui see aga talle seda ei andnud, wõtnud manamees  nacse õmblusemasina kätte ja tahtnud sellega naist wirutada. Saal juures tõuSnud aga kallikeSte  wahel seesugune kisa üles, et majaperemees enese kohuseks pidas, asja järele uurima minna. Raske pääga manameest tülis süüdlaseks pidades, wisanud ta selle toast mälja uulitsale, kus juures see ma' raske pää tõttu nn õnnetumalt maha kukkunud, et poolest hambast ilma jäänud. Suure waewaga läinud tal minnaks korda ülesse tõusta ja ka oma poolt hammast leida, mis kõige suurema õrnusega tasku pistiti. Nüüd käib manamees kohtuid kaudu kurtamas, kui kurjad inimesed olla wõiwad, kus juures pää süütõstjaks muidugi taskus olem poolhammast on. Öösel 2t./22. Otobril läks kahel gorodo- Möndasugust. Üks ameriklane wedas minewal aastal ühe kaupmehega kihla, et see mitte kõiki oma aastast kasu ajalehtede kuulutuste pääle ära ei saa kulutada. Et lihlweost saadaw raha suurem oli kui kaupmehe aastane kasu, siis wõttis kaupmees kihlweo wasta, aga kaotas selle ometi, sest mida enam ta kuulutas,  seda enam woolas tema kauplusse inimesi,  nii et kasu ikka rohkem tuli, kui ta kuulutuste pääle ära suutis kulutada. Philipp 11. saatis noore Kastilia grahwi Rooma paawst Sixtusele sündimise päewaks õnne soowima. Paawst kes selle üle pahandas, et kuningas sarnaseks ülesandeks  nii noore saadiku walinud, awaldas oma pahameelt ja ütles: „Kas teie kuningal  nii wähe mehi on, et ta mulle habemeta  saadiku läkitab?" Kui minu kuningas  oleks uskunud, et tublidus habemes seisab," wastas saadik, „siis oleks ta Teile siku saatnud, aga mitte suurtsugu mehe, nagu mina olen." Naljaks. Paat jooksis kiivi otsa ja tüürimees hüüab poisile: „Miks sa ei ütelnud, et kiwi paadi ees seisab?" Poiss: „Ta oskas ilma ütlematagi kiwi otsa minna." Imelik mees oli küll üks Amerika Vabrikant, kes hiljuti ära suri. Kohalik leht kirjutas temast nimelt pääle suremise „Mr Howard sündis, ilma et tal ühte krossi taskus oleks olnud." Paras jaotus. A. „Teie majas ei jooda siis mitte ialgi õlut?" B.: „Ei, minu abikaas ja mina joome üksnes  weiniga segatud wet, kui jänufed oleme." A.: „See on wäga mõistlik wiis. Ja missuguses osas tarwitate siis neid mõlemaid  jookisid?" B.: „Noh, minu teine pool joob puhast mett, kuna mina ise weini joon. Ülesanne. V. Mölder äA, i, i, la, lg,, lu, MAN, NAI, nn«, xillt, i'i, «AIN, si, su, tn, u. Need 16 silpi ülemal seiswate ruutude sisse sõnadeks seada, nõnda, et nende algustähed  ülewelt alla ja lõputähed alt üleSse kahte kõikidele kallist warandust awaldawad. Nõuetawad sõnad on: 1) Wald Saaremaal. 2) Küla Saaremaal. 3) Meeldiwam omadus. 4) Eesti seltsi nimi. 5) Mille läbi iga tööline oinale kiitust tcemb. 6) Tahtjas mägi Piiblis. 45 Saar l a n e 1895.