nimelt ialurahwale, kes wahest küünar ja pool haawalt riiet ehk paela ostawad, mida nüüd wersoki wiisi saab rehkendud. Aloni mammakene küsib 3—4 küünart, aga kaupmees peab seda nüüd arsina mõõduga andma, mida aga ostja wahest ei usu õige olewat, nagu fee enamasti meie taluinimeste!  moodiks juures on nad kardawad, et kaupmehe herra ikka petab. Kes teab mis asja tükist see seadus parem saab olema! Nii palju ütleme ostjatele, et nad mitte enam küünraga ei küsiks waid arsinaga, mis mitte segadust ehk kahtlust ei sünnitaks. Külap saamad kõik wiimaks harjuma! Igal sügisel liigub inimeste seas üks uus haigus. Sellel sügisel on wäikestel lastel kange rinna haigus köhimisega, mis mitu nädalat järgi mõõda mältab. See kõhimine on hoopis teist sugune kui ikka harilik köha ja ka palju kangem. Suremist pole mitte kuulda ettetulewat. Puhapäew, 8. Detsembril said meie Eesti oguduse noored hinged leerist lahti ja esimist korda lauale wastu wõetud. Kirik oli uhkeste krantsidega ehitatud ja küünladega walgustud. Ka laulis meie laulukoor sündsa laulu selle päewa Sell aastal oliwad 10 poiss- ja 12 tütarlast. Jaanist. Mine usu, kes margad on! Nõnda kuuldi suure T. küla inimesed hiljuti ühe teisega kõnelemat, kui üks tore warguS oli päewa walgele tulnud. Nimetud külas olimad kolm noort meest ühte nõusse heitnud, kõige küla aedadest kapstaid warastanud ja T. kõrtsumehele wiina eest ära müünud; see maksnud ka hästi, 3 kopikat tükist, sest mõni pea kaalunud 6 naela, mille eest muidugi seda hinda maksta wõidud. Kellel kõige rohkem oli warastatud, kaebas asja kogukonna kohtusse, kust mõisteti, et kõrtsimees peab kõik warastud kapsta pead uuesti wälja maksina, kuna poistele ka raha trahwi pääle pandi. Kaks nendest oliwad selle warguse ülesütlemisega kohe metsa plaganud, nende oma ja teiste jutu järele olla nad tahtnud Hiiumaale minna, aga pole selleks raha saanud, mida Soela wäin tarwitas. Nüüd kuuldub, et olla Suuremaale saanud minna, kunas kõige noorem, alles leerimata, kodumaale jäänud. Kõik seda tegi jälle miin ja õlut! Kui ei oleks mitte niisuguseid jookisi olewat, jääks mõnigi kuri tegu tegemata. Eks ole paljud oma termist sellepärast  pidanud kautama! Eks ole mitmed naised, lapsed ihu walu ja kurwastust pidanud kannatama,  halaSti ja nälgas olema; kui mitu on oma elu, ihu ja hinge türatile ohwerdanud! Sellepärast armsad isamaa wennad, jätkem need kawala hinge waenlase joogid maitsmata! laskem endid äratada, elagem isamaa anuks kui õiged ristiinimesed, siis kaub kurjus ja paha wili suutumaks! Heina kasiv on sääl pool sell aastal wähene olnud, kunas rukid, odrad ja kartuhwlid hästi on kaswanud, wiimaseid kaunis rohkesti. Tänu taewa taadile, kõige selle eest, mille wäärt ehk meie küll teeninud ei oie! Jamajast. Saal olnud tuumastel Nowembri  kuu päewadele nõnda rohke räime saak, et juba 8 kop. sada maksnud, mis sell aastal kull arutdane asi olnud. Noh, kui on meremehel, fiis on ka maamehel! Karjast. Mõne nädala eest löödud Leisi We»e usu preestri toa aken sisse, kiivi lendonud, üsna wäikese magaja lapse pea kõrwalt mööda. Jälle on näitus, kui suur Jumala arm ja inimeste kurjus on. Pärast selle löödud ka Karja kiriku mõisas aken sisse, kust aga õnneks sisse tungija muud paha pole saanud tehja, kui purustanud  wälja tulles ühe tooli põhja. Otse haisemaks  paiseks on niisugused pahad inimesed praegusel  ajal meie rahwa seas elutsemas l Poidelt. Siin „Põide soppis," kuda Saarased  meie nurka nimetawad, on praegu wäga rahuline  elu,, ehk otsem öõlda: õnnetuste ja uudiste mahe aeg. Mõni äraeksinud waras, mis seia lagendiku  juhtub tulema, maetakse enne ta töö alga- mist kinni, nõnda et siit tükki kolm juba linna meelt parandama on saadetud. Rahwa raamat on üle nälja hädaliste teaduste üsna tühi. Ruki wilja saak oli suuremalt jäult üsna hea; rehtest saadik käis laewa täis laewa täie järele siit rukki wilja Ülemaale ja see oli weel kehwemate  talupoegade oma, kunas jõukamad hinna tõusmist ootawad. Odra saak oli keskmine, kariuhwli saak ka hea, muud kui mädanemine tahab mõne peu tühsaks jätta, mõni mees kaebab, et kaks kolmandiku juba mädanenud olla. 5 Kübassaare pääle läks hiljuti wäike ühe mastiga purju laew puruks, sääl on suur paagi puudus. Annaks arm, et see kord ka malmiks saaks! Kärlalt. Tänawu sügisel sätivad meie klhelkondas kak s küla kooli koolmeiristtest tühjaks. Esimine, Karida küla kool kautas oma noore koolmeistri  ei tea mis läbi, kuna Sõmmera kula koolmeister kiriku köstrina oma ametit maha pidi panema. Nüüd asus Me endine Paadla küla koolmeister Sõmmera küla kooli pääle ja sellega jäi siis Paadla kool jälle leseks. Nüüd, nagu kuulda, olla Karida külas Me uus koolmeister tegewusel, kunas aga Paadlas semul weel teada ei oie. Kiriku ja Paiküla koolid sasivad tänawu ühendatud, kunas Sõmmera sa Mätasselja külade koolid juba enne seda ühendatud  oliwad. Kokku ou Kärlal praegu 7 küla sa 1 kiriku «või kihelkonna kool. Tallinnast. Tallinna kubermangu «valitsus awaldaS keelu,et Tallinna Unna söögimajades mitte naisterahwad inüüjateks ega teenijateks ei «või olla. Wörnst. Wõru Ringkonna kohus mõistis Wõrus; Põtwa õpetaja Schwartzi 4 kuuks ja Räpina õpetaja Mafingi 3 kuuks segausu paaride laulatamise pärast ametist lahti. Peterburgist. Kõigekõrgem tänu on aivaldatud majesteetide hõbepulmaks saadetud õnnesoowide eest Liiwi ja Saaremaa rüü tl  i k o g u l e Riia, Wolinari,-Walga, Wõru, Pärnu,  Tallinna, Rakwere jaKuresaare linnadele,  Saaremakogukondadele, Tori kogukonnale. Tartu Eesti käsitööliste abiseltsile, „Wanemuise" ja „Endla" laulu seltsidele. Haapsalu  ja Mustivee priitahtlikule tulekaitseseltsil. Haapsalu ja Baltiski linna elanikkudele ja „Wõitleja"  karskuse-seltsile. „Jseäraline koini tee" K. K. Suurwürst Auujärje pärija juhatusel teeb tööd hoolsasti edasi, wäga palju «võetakse temast osa ning saadetakse teinalt saadikuid häda «vaatama. Selle kuu õ-ui vii 133,855 rubla kingitud. Suuremaid  kingitusi on andnud: K. K. Suurwürst Aleksander Michailowitsh 35,000 rubla, K. K. Sunrw. Sergei Michailowitsh 35,000 rubla, ministerpresidsnt v. Vunge 4000 rbl., kindralmajor  Scherjaivski 10,000 rubla, kunstnik Figner ühe konserdi läbi sisse «võtnud ja kinkinud 6347 rubla. Saratotvist. Sääl on leiwapuuduliste aitamiseks mitmed rahiva-söögimajad asutatud, kuS igaühes 100—250 inimest hinnata söödetakse. Siis on weel linna poolt kolm söögimaja «vaesele rahwale, kust odawalt Ma saab. Nendes söömad iga päeiv umbcS 1000 inimest igaühes. Samarast. Sääl on linna poolt hinnata söögimaja waestele ja «viletsatele awatud, kus iga päeiv 2000 insinest süüa saamad. Linna poolt «võeti ka nõuuks, Mupoodisid awada kus jahu müüdakse, 1 rubla. 48 kop. puud. Mitmel pool puuduses olewates kohtades müüdawad hobusid aina nahahinna eest. Üks kolonist ostnud 4000 hobust oina sigade söödaks. Wäljamaalt. Saksamaalt. Bismargi ametist lahkumise kohta kuulub nüüd jälle koguni isesugust arwamist, ühes ka, et Bismark ligemal ajal ise selle kohta aiva- tikult seletuse saada andma. Keisri poolt olnud keegi salakuulaja tingitud, kes Bismargi prekonnas käinud, ta poegadele õiguseteaduses. siigawainat õpetust andmas: salanõunik Keiser. See mees kandnud kõik keisri kõrwu, mis Bismark  mõnda karedat wõi karedat sõna kukkuda lasknud, niisama ka nõuufid, mida oma poegadega pidanud, ning kõigist muudest Bismargi talitusest. Ja see saatnud talle keisri wiha kaela. Tähtsamas politika uudiseks, mille paale ilm praegu waatab, on Kesk - Curopa kaubaleping, mille järele Saksamaa ja ta ühenduse ja sõpruse osalised riigid üksteise wahel wilja ja muu tähtsamate kaupade sisseweo tollid on madalamaks  alandanud. Leping on kaheteistkümne aasta päüle tehtud ja ta osalised on Saksa, Austria, Jtalia, Shweitsi, Belgia ja nagu kuulda, ka Hispanlamaa. Suurem jäo osaliste wahel on leping ju allkirjadega kinnitatud.  Nagu see kauba ühendus ühendajatele enestele  kasuks on, niisama wõib ta sellest wäljaspool sciswatele riikidele kahjuks olla. Sellega on Kesk- Europa riigid oma piirid kaubanduslises asjus Wene ja Prantsuse maa wastu kinni pannud ja endid isikeskis, nagu Saksa kantsler Caprivi riigipäewal ütles, tegelise sidemega ühendanud. Seadus on malmis, mõju tuleb muidugi alles ära oodata. Raske on Saksa ja Austria maadel muidugi  ilma Wene maa wiljata oma rahwaid toita. Prantsuse maal ollakse Saksa maa poolt sobitatud  tollisõja pääle üle kõige wihane. Kõige käredamalt  peksab teda ajakiri „Temps" kardab aga ka, et Prantsusemaa nüüd nagu saar meres Europa tollide keskel üksi seisab. Ta minna kaubanduslises  asjas teisele Sedani lahingile wastu. Inglise  lehed wõrdlewad lepingut tähtsuse ja mõju poolest Kroonlinna pidudega. Leping olla Kesk Europa ühendusele kinnitamaks lubjaks ja kui tall ka mitte see mõju ei ole. mis Napoleon I. poolt Europa riikidele pääle sunnitud lepingul. Inglismaaga mitte kaubelda, tähtsuseta ei ole ta mitte. See on muude kohta üteldud. Kaubanduse  poolest eeskujulisel Inglismaal -ei ole temast midagi karta. Keiser oli parajaSte Teltowis ühe «valitsuse maja sisseõnnistusel, kui talle sõnum toodi, et kaubaleping Austria, Jtaliaga ja Belgiaga malmis  on tehtud ja wastu «võetud. Selle eest tõstis keiser riigikantsleri Caprivi krahwi seisuse sisse ja andis seda koosolejatele teada. Keiser nimetas seda tähtsaks ajalooliseks sündmuseks ja ütles, et seda mitte üksi Sakslased, waid ka millionid teised rahwad saada õnnistama. Austriamaalt. Wiinis oli Hertshertsog Sigismnnd influenzas haige, mis maksapõletikuks pööras ja millesse ta 3 Detsembril ära suri. Juglisemaalt. Sääl pandakse iväga põnewalt  Prantsuse meremäe suurendusi tähele ja awaldatakse mõtet, et Jnglisemaa ka magada ei tohiks kui teised nii wirgalt töötawad. Inglise maa olla oma olu ja ajaloo põhjusel kutsutud, merewägede seas esimeses reas seisma ja sellest pidada ta kinni pidama, kui langeda ei taha. Praegu aga astuwad teised riigid oma meremäes suurel sammul edasi ja Inglise maa olla nii sunnitud,  seda ka tegema. Bulgariamaalt. Säälne «valitsus on oma uuem a teoga et ühe Prantsuse telegrammide teataja wälja ajas end kaunis kimpu saatnud ja wõib see tegu talle kallis maksma tulla. Paha meel on Prantsuse maal üli suur ja Bulgaria ebawalitsus, eesotsas tuttaw Stambulow. saab sõnu kuulda et kõrwad huugawad. Ega see torm nii pea waiki, sest Prantsuse poolt näib tõekalt püütawat, Bulgariat pigistama hakata. Seega wõib nimelt ka Türgi «valitsuse olek Bulgaria wastu teiseks muutuda, sest sultani juures maksab praegu Prantsuse saadiku sõna palju. Mis asjasse enesesse puutub, siis j töendawad Bulgaria mehed, nad olla selleks X- 51 Saarlane 1891.