Tallinna Sõber U.tti !.^Ü -«wm.-st 'iun^NeltteisttstckM' aastakäike 'st i? Ta l! i n n a JöalMu 17. MM 1392/ Äicilliijlic aeiileht Eesti rahivale m«al ja livnsdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas r!iudfors't pärijate trttkimajaS: aastas, publa, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop " Koju ehk postiga saadetud: aUStaS ll-rubla — Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop Kuulutused makjawad iga rea «YK leste aseme pealt s kop. Tellimised Wöetakse Wasra r HaMunas- Ltudsors'i vSrtzaie trükimajas. - P-iergurgts-H. Seelandt, k 54 — Tartus: Laakmann. - Iialweres - J. Auys. - Paides - K. Seidewera — Haula- A. Mttuer't p°°dis. - Mtjaudis: Z. Karowst ja S Leokene raamatukauplused. - Aarwas: W. Põder. - WSrus . Praua Melrate - Matkas: W. Itudotst. Auresaares i Tk. Lauge. — Maali tulda iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Tlab Balti»k!S, — kirjad käiwad Baltiskt cBaNischport — LaõSouiS-Nopi-b Register. Äleüldised' sötiüliud instailnuist. — Omast maalt. Tallinnast: Wene kiriklikud lehed. — Korterianaksud. I ..... . . Malm paberrahade iiinderlvaheiamiile. - Ppllnsö»jiniid..j—Wiina-. õlle:.ja , petxoleumi aktpsid. --7 Rahwa- l ülelngeminr. — Margissed raudteedel.ja aurnlaewadel. --.Tallinna budget. — «Kolöiwan" muudetud. — j BaMsktst: koguduse majad. - Wame kalasaak. - Paidestk Tulepanemised. - Liiwimaalt Täitust. Pärnust. — .kauast. . — Wolnianst. — Malgast. — Saaremaalt. — Liibawist. — Peterbutqist — Svommnaalt. — Lodzrst. — Woroneshist. — Saratpwist. — Odessast. > -p g l - Üleüldised sõnumid maailmast. B a.l t i d k' i S-Jõulukuu 5. päälval. Isamaalt. JsigliSniaa lehtede sõnumite järel on Wenemaa  Saadik KonstantinopelkiS, Geheimrath Nelidow, jälle kord Tüigi Walitsusega tt h t tõsi st s õ n a selle wõla üle rääkinud/ mis Türgi riigil Wenemaale wiimase foea kulüdest ikka weel tasuda on. Meeletuletamise-kiri algata sellega, et Saadik Türgi Walitsusele ette paneb, kuida Wenemaa juba sellega oma sõbralist meelt Türgi riigi wasta üles näitanud, et pea pärast rahutegemist Küünlakuu 27. pääwal 1879, kuS kahjutasumije-malsud 26,750,009 rubla peale määratud oliwad, selle summa wäheudamtsega kunui 6/186,543 rubla peale leppis. Siis tuletada Geheimerath Nelidõw Türgi Walitsusele meele, et Sultan juba aaStal 1881 seda raha kohe wälja maksa käskinud on- et Türgi WalitsuS aga Hiljemini palunud, seda 59,099 Türgi naela suurtes aastä-jägudeS maksa lubada/ mis Wenemaa poolt lahkest lubatud saanud. Sellest lahkusest hoõlimaita olla ainult kaks aaSta-jägu maksetud, aasta 1884 lõpuni ja siis, ülepea wiimast korda. Wene Saadik tähendada, et see asi lnitte enam edaspidi  nenda ei wõi witwitatud saada, et Wenemaa pärimine  korralise wola-tafumife järel ikka tungiwamaks miuna ja et Keiserlik saatekond omaks kohuseks pidada, seda pärimist  kõige rõhuga tuetada, sest et selle täitmine jn Türgi riigi täieline kohus olla, mis üliilmlistest kaubategemistest tulnud on. -— Lõppeks tähendada Weuemaa Saadik selle pealt, et Türgi riik omast wiletsast raha-seisnkorrast mitte enam rääkida ei wõida, pärast oma enese tunnistust/ maal olla industrie-jõudude suurt tõusmist näha ja peale selle saada, art. 5 sees aaõtal 1879 tehtud kaupas ülespandud määrudest hoolimata) .palju suuremad summad, kui Wenemaal  saada Türgi riikiS igal aaStal sõea-tarwitustekS wälja antud. — Kõiki seda meele tuletates pöörata Weuemaa  Saadik ennast Türgi Walitsufe õiglase meele poole ja paluda/ et Ercellenz Said Pascha kõiki mida suudab teekS, et Türgi WalitsuS oma maksmise-kohut täides mõetuS  ja rutemini täidaks. — Inglismaa suur maatlma-leht , TimeS" tähendab selle juure, et rääkimine Türgi riigi jõukast elust nagu pilkamine wälja näidata ja sellepärast Türgi ringkondades pahandada. Türgi riik tahta ka Wenemaa pärimist täita ja selleks üht jägu tubata-monopoli  sissetulekuistest tarwitada. Selle waSta olla Wenemaa  Saadik esiteks pannud, sest see monopol olla mõne WMenlase käeö, kes Wene alamad on ja kellele ehk fiiS waewa tehakse, olla sellega aga wiimaks leppinud. — Kentsakas on see ast küll: Türgi WalitsuS ehitab kindlaid kantsist merekaldadel, et Wenemaa ssealaewad Mustmerest Wahemeresse ei peaseks, tahab ka Vulgaria't Wenemaa waSta kindlustada ja oma sõeawäge Wenemaa waSta tugewamakS teha ja üiikaua piab Wenemaaa wõlatasumtsega  Türgi riigi poolt kannatama! Wene lehtede meel on ülepea sel korral iseäranis paha Balkant poolsaare aSjade üle ja, nagu ikka, möiStawad  nemad süüd Austria peale. Hiljuti on Wien'iS üks kiri uime all: tohib Wenemaa Bosporus'? peale ilmunud, milles arutatakse, et Wenemaa Must- Mere laewuSttk BospornS't ja isegi Konstantinopel'it ära WStta wöib, kui sealiseid kindlusi mitte suuremaks ja tugewamakS  ei ehitata. See olla Konstnntinvpel is Austria sõeawäe-asjatallitaja von Manega abiga ja Austria Saadiku  teades kirjutatud-ja SUltani tähelepanemist selle peale juhitNd, kes seda ka juba Türgi-keeleSse olla tülktöal läfksnud.  Inglismaaga üheS katsuda Austria Sultanile hirmu Wenemaa sõeahimu eest teha, et merekaelad Wene sõealaewadele  täitsa kinni pandud saaksiwad. Ka Bnlgaria põhjusseaduse muutmine, otstarbega, üht Würslt-sugn Rooma-Katholigi usutunnistusest (,Nowoje Wremja" kirjutas  koguni ,Juutide usutunnistusest") Bulgaria throni peale toimetada, olla Austria tegu, et Vnlgaria ka kiriku poolest'Wentmaast lahutatud saaks. Lahked healed, mis sel aeal Peterburgist Wien'i poole Hüüdsiwad, kui Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija seal nii hiilgawalt wasta wõetud sai, on nüüd jälle waiktmas, muudawad ennast nukraks. — Moskowskija Wedomosti" sõnumite järel olla Wene Walitsufe poolest selle Rumänia laewa ülema waStatamise alla kutsumist päritud, keS Gagariniseltfi  aurulaewa ,Olga" peale tuld anda laSkiS, kui see Sulina jõesuus üle quarantäne piire sõita tahtis. Sel laewal olnud wiga maschtna külges, on seda Rumänia wahilaewale teada andma minemas olnud, kui tuld anti ja ,Olga't" mere peale tagasi peletati, kus wigase maschinaga  raske seista olnud. Tähendatud Moskwa leht loodab,  et Rumänka Walitsus sellest aru saab ja selle järel oma nsuu wõtab. Saksamaalt. Määramata kahinat tegi wiimaste pääwade  sees protsess Rahwakooli-rektor Ahlwardt': wasta, tema kirja: ,3uudi-pÜSsid" pärast. Ahlwardt on wiiekS kuuks wangi mõistetud, on aga selle protsessi läbi kuulsaks meheks saanud ja on suure healede-enamusega Riigipääwaliikeks  walilud, mis peale temal muidu wist mitte lootust ei oleks olnud. Wangi et wõi tema esiteks ka mitte weel pandud saada, sest Parlamenti-liiked on puudutamata, nii kaua kui koosolek kestab, kui nemad mitte just üht alatumat  kiirjategu teinud ei ole. Juutide ringkondades on pahandus tema peale wäga suur, aga m sõeawäe-peattkute ringkondades, sest ka nende peale langeb kahtlus, nagu oleksiwad nemad hooletuses ehk koguni maksu eest kolivatumaiv  söearitstu Juut Löwe wäbrikust wasta wõtnud. Wäga palju on Ahlwardt'i wasta ja tema eest ksueletud ja kirjutatud, rahwa kaugelt suurem hulk seisab aga tema pool, kuida walijate healedest selgest wätja paistab. Kuida seda ka salgata katsutakse, stiSki paistab wälja, et nende püsside tegemise ja waStawötmife juures lohakust ette tulnud on. Kui 939 uuest püssist pärast efimest harjutamist  nendega, 529 parandamist tarwitawad, siis ei oie aSjad wist mitte kordas. Ahlwardt on talurahwa keskist wälja läinud ja suures waesuses õppinud, kuuni rahwakoolmeistriks  sai. Tema on palju häda kannatanud, kasulaenu-andjate  Juutide kätte sattunud ja nendest wälja kurnatud, mis teda wihasemaks AntifeinitlasekS teinud ja tuhinatega täitnud, mis teda sagedast koncdeS ja kirjades üle õige piire saatnud. — Riigipääwa! on Buhe ja Marquerdsen rahwus - wabameelisest erakonnast seletust Löwe wabrikus tehtud söeapüsstde üle pärinud. Graf Caprivi on waStanud, need olla head ja RiigiwalitsuS ei olla iialgi selle peale mõtelnud, neid tagasi anda. — Sõeaminister kinnitas Niigipääwal, ettepandud unS soeawär-korraldamine  olla kõige parem rahu aeal ja anda kõige paremat lootust wöidu peale söea aeal. Keskpaigaerakonna  poolt kinnitas Freiherr von Huene, tema erakond  saada seda ettepanekut karmilt läbi. katsuma, loota ennast selles aga Valitsusega ülendama. Wabameelife erakonna poolest kinnitas Eugen Richter, nemad saada kõiki lubama, Mis kahe-aastasekS teenistufe-aeaks tarwiö läheb. Graf Caprivi kinnitas, tema pidada seda ettepanekut  nii tarivilisekS riigi edasi-elamife kohta, et tema oma enese waStatamise körwa selle eest rahuga ka Riigipääwa wastalamist oma peale wõtaks. ,HainbUrger Nächrichten" juhtwad ikka weel tähelepanemist selle peale, mida sellest fõeawäe kohta ja üleüldise majapidamise kohta karta on. Kõige wähemast ei pidata seda mitte enne waSta wsetama, kui Parwiline raha lubatud on. — Prantslane deS Hour (mitte le Rour). keS mõne aea eest 24 tundi Varztn'is Würst BiSmarki wöerusel oli, on sellest üht kirja piltidega ,Matin'iS" wälja annud. mis ta Würsti kodusest elust ja tema metfa-tallitusest räägib. WÜrst Bis. mark ou nimelt ka ütelnud: »Oma puude walitsusekS tahan mina oma elu lõppu tarwitada, sest ,valitsust olen mina lõpupäriliselt Jumalaga jätnud. Kui mind mitte ära saadetud ei oleks, fliS oleksin mina weel mõnda teha suutnud, aga täna piakfia mina üht jägü sellest mafchinast üles ehitama, mida mina waewaga walmiStanud  ja mida teised kaed muutnud on. Selleks puudub minul julgust ja jõudu. Mina olen omale isamaale oma wslga maksnud, mina tahan rahuga surra." — Würst Btõmark ei taha tõe pvoleftZRiigipääwale minna; auuandmisedBerlini  uulitsatel wäsitada teda ja tema teha Riigipääwale ainult tüli. Istet Riigipääwa! olla tema wasta wõtnud, et fee mitte kellegi kätte kangelt waõsakult poolelt ei langeks,  mis ka üks kasu olla. — Saksamaal räägitakse, Braunschweigi Prinz-walitseja, PreuSsi Prinz Albrecht. olla sellest ametist tüdinenud ja soowida taganeda. Braunschweig'ist  kinnitatatakse küll, seal ei olla sellest ühtigi kuulda olnud, jutud ei taha aga waikida. Kui see nenda on, fiiS saab see weike riik, mille maad mitmes jäus PreuSsi Kuningriigi piirete seeS laiali pillutatud on, wist riigi-maakS tunnistatud, nagu Elsass-Lothringi maad. Braunschweigi Herzogi-throni pärija on Herzog von Cumberland.  Hannoweri wiimase Kuninga poeg ja Daani Kuninga wäimees. Et tema aga ikka weel Hannoweri Kuninga-throni pärib ja fedawiifi PreuSstga otse sõeaolekus  seisab, sellepärast ei anna Saksa Keiser temale ka seda Herzogi-throni. — Saksq Keiser ja KeiSripraua tuliwad  Jõulukuu 7. (Talwekuu 25.) pääwal Hannower'iSse, kuS wakshall uhkest lippudega ja wääuikutega ehtelatud oli. Ametlikku wastawotmist ei olnud Keisripaar foowinud.  Pahast ilmast hoolimata oli paiju rahwast wakshallisse  tulnud ja Keisripaar sai watmustusega teretatud. Järgmisel pääwal. homikul kell 7'/,, laskis Keiser sealist sõeawäge allarmirida ja läks sseawäega ühele harjutusele. PreuSsi Seespidiste ajade Minister on ,Riigi Teadaandja"  läbi Friedebergi kreisi Landrathile selle ee,? oma pahandust kuulutada lasknud, et tema üht kutsumist Ahlwardt'?  Valimiseks alla kirjutanud oli. — Hamburg'iS on Carro ja Bartels'i bankt- ja wekSli-maja Jõulukuu 9. (Talwekuu 27.) pääwal omad wälja-maksmised seisma jätnud, kui pääwal enne seda kolmest Saulist kokku 490.090 marka wõtnud oli. Carro on põgenenud, Bartels on ise Politseisse tulnud. Wölad on 1millioni marka suured. Bojanowo makshalliõ, Posen'ts kargas Jõulukuu 9. (Talwekuu 27.) pääwal kütise-ruumi eestsein raSke rauduksega  ühest ära, kui kütja süsi juure kühweldaS ja paiskas  kütja üle lenderi lume sisse, kus tema surnult maha jäi. Ka ükS maschtua-juhataja, keS natuke kõrwal seisis, sai maha wisatud, aga mitte raSkest haawatud. Arwatakse,  et hooletuse läbi sülekaewanduses üks dynamitipadron  süte sekka sattunud ou. — Jõulukuu 17. (5.) pääwal reiflstwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch ja abikaasa Darmstadt'ist Mofkwa'Sse. — Rtigipääwal on sõeawä-eettepanek ühe 28 ltikega kommisfioni  nsuupidamtfe alla antud. — Amerika'S sisserändamise  wasta wöetud nõuudest hoolimata, on Talwekuu! 6724 inimesi Bremen'i sadamast senna wälja 96g8 wäljarändaja wasta wiimasel aaõtal. ülepea ön selle aabta käikuS Bremeni sadama kaudu 119,679 inimest