 ja kapitalidest kokku 945,594 rubla kopikat tulnud, millest 855,462 rubla 38 kopikät juba selle seltst komiteede  kätke wilja-ikalduse all seisnud lubermängudeSse saadetud  vliwad, lleude keskis Liiwimaalt 5000 rubla ja Eestimaalt 4000 rubla iseäralist soowimist mööda mäljahädaliStele  Wjätka kubermangudes. ' Wene lehtedes ou milj a- w älja wed a - mise uue kee ld u s e järges seda keeldu ja selle tarwituft wäga elawalt arlltatud, kui mölemite üle ka juba enne palju kirjutatud ja uued ärutamised sellepärast palju uudist tuua wöinud ei ole. .Nowöje katsub arutada, kui palju wilja Wene rtikis ülepea on ja kas see rahwa ülespidamiseks tulema leiknseni ette lööb. Need ärutamised on Pöllutöõ-abitallitnste departementi kuulutuste järel tehtud, nendest on aga ühes tunnistatud, et ueed mitte täielised ei ole. Need ulatawad üle 50 Europa-Wenemaa kubermangude, ilma Poolamaa kubermangudeta.  Kõik wiliäsaagid kokku arwatud, ott sel aastal ülepea 69 millioni tschetwerti wähem saadud, kui läbistikku  wiie aasta kaikus, äqstast 1883 kuuni aastani 1887. Aastal 1891 on tschetwertite järel neis kubermangudes  saadud: Talwe-nisu 10,50(1,000; suwinisu 20,200.000; rukkid 90.100.000; odre 23,300,000; latraid  6,200.000 ; hirset 6,300,000; erneid 2,00,000; maist 4,800,000 ; kaeru 73,300,000. Seemendada on: nisuga 11 millioni dessätini, rukkiga 24 millioni dessätinij odradega 4« millioni deSsätini, kaeradega 12 millioni dessätin!. kokku 52« millioni dessätini. Saab seemne-n4li wiljasaagist maha arwatud, siis jääb üle: nisu 19,200,000 tschetwerti ehk 179, g millioni puuda, rukkid 66,100,000 tschetwerti ehk 585 millioni puuda, odre 18,700,000 tschetwerti ehk 138/ millioni puuda, kaeru 50,550,000 tschetwerti ehk 283 millioni puuda. Sellest ou aga weel maha arwata, mis esimese ja teise wäsjawedamise-keellt wahel, Heinakuu 28. pääwast Wiinakuu  19. pääwaui, ja siis wiimase keeluni, wälja weetud sai. Sel aeal olla wälja weetud: Nisu 65 millioni puuda, rukkid 22,» millioni puuda, odre 20? millioni puuda, kaeru 10,» millioni puuda. Üle wõida sedawiisi jäänud olla: Nisu 11,« millioni püüda, rukkid 562« millioni puuda, odre 117,, millioni puuda, kaeru 274,7 millioni puuda. Nahwa hulk nendes 50 kubermangudes  ou 90 millioni hinge peale arwatud, kes statistika arannete järel aastas 776 millioni puuda wilja toiduks tacwitawad. Kõik uisu ja rukiste tagawara ei ole selle järel rahwa toiduks küll ja odradest piawad umbes 98 millioni puuda juure wõetud saama. Teisteks majaptdamise-(arwituSteks,  Hääb sedawiisi ainult umbes 19 Millioni puuda odre ja 274,7 millioni kaeru järel Selle arutegemise järg näidata wast õiete, kui suur täuatyune  wilja-ikaldus on ja /Nowoje kahjetseb, et mitte kohe kõige wilja wäkjawedamine ära keelatud ei saanud. Üle-aru suurt hirmu ei olla aga ka mitte waja, kui ehk weel wähem wilja neis 50 kubermangudes saadud  oleks, sest et selles arwus tagawarad endistest aastatest mitte üles pandud ei ole; teiselt poolelt olla Poolamaa kubermangudest  ja Kaukasia'st lisa saada. Tarwis olla aga kõige pealt, et wili õigel aeal õigete paikade peale juhitud  saab. Kuida »Moskowskija kirjutawad, olla Raha-ministeriumile kohalisest paigast ette pandud, seada, et Riia Börsi-komitees ja Börsi-bank'is Venekeel asjatallituse-keeleks pandud saab. Raha-miuisteriumi poolest on lubatud, et ötikoogid  kokus-pähklatest ja teistest soojamaa seemnetest, takistamata  wõiwad wälja weetnd saada. Raha-minister on Liibawsi Linnapeale kuulata lubanud, kas muste kaeru Wenemaal mitte loomatoiduks ei tarwitata, ja kui neid mitte ei tarwitata, siis nende wäljawedamist lubada. Järgmine kutse ja palwe seisab „ Tallinna Zeitungi" Nr. 257 sees, Talwekuu 13. pääwast: ,Kui ka meiesadam —tänu Jumalale! —weel mitte kinni ei ole ja ikka weel mõne laewa tulemine ühele osale sadamatöülisteft  tööd ja teenistust annab, siiski ei ole juba nüüd neid töölist mähe, kes asjata tööd ja palka otstivad. Ühe läbiwaatamise juures Ewangeliumi-ühendnse tööliste-kor  teris Liiwa Laia-uulitsas Nr. 365, selle maja eestseisuse poolest, leiti seal ligi kolmkümmend tööta meest, kes kiunitasiwad, et nemad sadamas ega ka linnas tööd leidnud ei olla; nemad tahta hea meelega maale minna, kui nemad aga teakstwad. kas ja kus nemad tööd leiaksiwad? Kui nüüd Üks herra wolipidaja ja ühe suurema  mõisa walitseja hiljuti kinnitas, et mõisad mitmes kohas töölist larwitada, siis läheb sellega palwe herradele mõisnikkudele, mõisade rendijatele ja walitscjatele, mis Balti raudtee ääres on ehk mitte wäga kaugel Tallinn'ast eemal maal ei ole, kui nemad töölist tarwitawad,  seda allakirjutajale, kui Ewangeliumi ühenduse präsidentile, teada anda, ülesandega, kui palju töölisi nemad wõtta soowiwad ja missugustele töödele? Ka saab üles anda palutud, kui palju palka antakse, kui kauaks umbes palgata tahetakse, missugusel teel Tallinnas senna mõisa saadakse ja kui pttk see tee (weM Ehk läheb sedawiisi korda, üht jägu tööta inimestest linnast maqle ,juhtida, kui neil lootust on, seal elu-ülespidamisekS  jälkuwat teenistust,leida. Tööliste-körteri eestseisusel  saab südametlumistuse asi olema, ainult tügewaid, terweid töölisi maale saata. Töö puudusest oodatawa häda/kohta on kahtlemata palju tähtsam ja parem, tööd juhatada wõima, kui häid rahwa-köökisi ja supi-päikasi asutada. Nii (vaidlemata tarwilifed  need ka häda-aastatel on, siisli on ometigi töö kui kaltsus tooruse ja elukourbete rikkumise wasta, weel palju tarwilisem.  3a piaks maal tõeste iarwiiust tööjõudude järel olema, kuida . mitmelt poolelt kinnitatud on fmeie, kes linnas elame, ei (või seda ju ,uitte teada), siis saab Ewangeliumi-ühendus, kui tõöliste-korteri peremees, hea meelega ja mõistlikult hoolt kandma, üht toimetamist linna tööliste töö-otstmese ja töö pakkumise wahel oma peale wõtma. Kirikuõpetaja T. Hahn, s. a. Ewangeliumi-ühenduse präsident. Seda kutset ja palwet oleme sellega oma lugejate eite ja südame peale panna tahtnud, lootuses, et seda tähele pandud ja täita aidatud saab. Häda liuna tööliste keskis  wõib tõeste suureks minna, ja kui inimesed Jumala abiga seda tagasi ei tõrju, siis wõib sellest mõnda sigida, mis hädalistele, linnale ja maale ühetasa kardetaw ou. Seuni ou Eestimaa Vicekubernöri juhatusel seiswa hädaaea-komitee poolest Talwekuu j. pääwast Talwekuu 10. pääwaui uälja-hädaliste heaks Tallinna's korjatud: 1585 rubla 39 kopikat raha, 6 tschetwerti 7/, tschetweriki rukkid, 3 tschetweriki odre, 5 arschiuat lõuendit; endiste aadetega kokku: 6613 rubla 4 kopikat raha, 100 puuda rukki-jahu, 21 puuda naela kunvatud leiba, 50 puuda erneid, 7 tschetwerti 3'/, tschetweriki rukkid, 3 tschetweriki odre, 5 arschiuat lõuendit. Et Rügiwalitsuse poolt üht kesk-komiteed plaanitakse,  kes audete wastawötmist ja jagamist ühisel joonel juhtima piab, sellest oleme juba kirjutanud. Selle kommisfionisi  estmene kapital piab nüüd sellest loosimisest tulema, millest ka juba kirjutasime, üks loos, mida 1,200,000 tükki wälja antakse, saab 5 rubla maksma, neuda et 6,000,000 rubla sisse tuleb. Wälja loosimine saab ühel korral tehtud ja kõige suuremad wõidud on 100,000 rubla, 75,000 rubla sa 50,000 rubla. Võitudeks  ou ülepea 2,000,000 rubla määratud, uenda et 4,000,000 selget.sissetulemist üle jääb. Wõetud saawad loosid allakirjade läbi ja selleks saawad lehed Riigibaukis, selle kontorites ja abi-bankides, Reuteides ja era-baukides wälja pandud. Talwekuu 12. pääwa õhtal on üks kahehobusewoorimees  dobuste-raudtee pidamise-paiga ligidal tühjalt nii kange kuruga ühe era-saani peale sõitnud, et saan puruks läks, hobune maha kukkus, naesterahwas, kes saanis  olj, niisamati ka kutsar, wälja paisatud ja raskest wigastatud saiwad. Hoolimata woorimees on edast kihutanud  ja sel korral seaduse raske käe eest peasüüd. Õnnetu uaestecahwas sai estmist abi lähedas Bienert'i apthekis. Tal oekuu 14. pääwal oli kiskumine kõrisis Tenuison': majas Liiwa Laia-uulitsas, Johann L ja W F. wahel, mille kaikus wiimane esimest seljast nii raskest haawas, et tema hospidalisse pidi wiidud saama. -- Wiinakuul sai liiwa peal üks kott maal tehtud riietega leitud, umbes 100 rubla wäärt. Nüüd ou wälia tulnud, et need asjad Mihklikuu 21. pääwal Kose-Uuemõisa  waldas Auna Hammer'i lukku pandud aidast warastatud  ou. Talwekuu 3. paäwal warastati Tammiku perest 150 rubla eest Anna Kaalsi riideid. Kahtluse peale sai 3üri Neida korter Roosi-uulttsas Nr. 463, läbi otsitud ja seal saiwad tõeste mõned neist r ietest leitud. Kui Politsei-ametnik, kes läbiotsimist juhtis, juba ära minna tahtis, siis tuli üks talumees riide-koormaga, neid Jüri Neida kätte tooma. Talumees ei teadnud warguiest ühtigi, maid oli palgatud. 3üri Neida sai kiuni pandud ja läheb Rahukohtu-wanema ette. Mitmed wargused on Tallinua's wiimasel nädalil weel ette tulnud, uimelt on ka 5 pumvilla-warast klnni wõetud. See amet olla kahanemas, sest mullu sel aeal olnud juba 40 puuwillawarast  kinni wõetud; amet kanda liiga wähe nuhtluse wasta, 3 künni 4 kuud wangtpõlwe, sisse. Baltiskist, Talwekuu 18. pääwal. Kui wiimasel nädalil juba kuuni 12 graadi külma olnud oli, tuli Laupääwal niipalju lund. et saanid wälja toodud saiwad. Öösel wasta Pühapääwa, Talwekuu 17. pääwa, tuli nii palju luud, et uulitsatel lume-reega teed pidiwad sisse sõidetud saama. Külm ou taganenud, thermometer näitab 1 graadi sooja, aga sula ei ole meel mitte. Rakwerest. Kuida ,Rakwere Teadaandja" kirjutad, on wiimasel nädalil üks h irmus kurjateg u Kulina mõisa ligidal tehtud. Hiljuti oli ühe Halja talupoja hobune ära warastatud ja tema läks seda Kulina laadal otsima, wöttis aga ka raha uue hobuse ostmiseks kaasa, kui tema warastatud hobust mitte ei leiaks ja kätte ei saaks. . Tema ei tulnud enam koju tagasi ja hakati tema järel kuulama. Pea tuti fiis ka üks noor, weel leeritamata mees -ja rääkis Politset-ametnikule, tema olla unes näinud, kadunud talumees olla Kulina metsas ühe läheadatud  paiga peal ära tapetud. Km unenägija juhatusel senna mindi, sai kadunud mehe surnukeha ka tõeSte tähendatud  paiga peal leitud. Rasked nua-haawad näitafiwad, et siin üks Mõrtsuka-tegu tehtud on. 3uhataja seisab oma imeliku unenäu pärast kahtluse all, et tema kaassüdlane on. -- Wi-nakuu 31. pääwal, pärast lõunat kell 5, ou Pudiwere mõisa ligidal Weike-Maarja postimehe postitas?  ära rööwitnd. Task on mõne lihtsa kirjaga pärast metsas leitud, aga kõik stssepandud raha kokku 46 rubla, on rööwlid ära.(viinud. Liiwimaalt. Tarlu'st kirjutatakse /St. Peterburgi Zeitungile" wöitlemisest lepra wasta: .Pärast seda kui põhjuSkirjad ja juhatused arstidele kinnitatud on, on selts nüüd oma tegewust alganud ja esiteks hospidalil Maarja mõisaS Tartu ligidal, ruumiga 15 haigele, awanud. Sel korral on 8 haiget seal aset saanud ja teisi on juba üles antud. Eesolewal talwel on uõuu, teise hospidaliga Nennal algata, kus 40 kuuni 50 haiget aset ja hoolekandmist saama piawad. Kewadel 1892 saab siis ka lootust mööda see hospidal jõudu mööda awatud. Kogutud kapitali intressid ja nüüdsete seltsi-liigete aasla-maksud üksi ei löö aga mitte ette, selle õnnislnsrikka  asutuse ülespidamist edaspidiseks aeaks kindlaks teha; suuremat jõudu on tarwis, mis kindlust annab, et tänme töö mitte asjata ei olnud ja anded asjalata korjatud ei ole. Selle asja tarwituseks saawad sellepärast kõik inimeste-sõbrad  t u n g i w a l t p a l u t u d, a s t u m i s e läbiLepratorju m i s e - s e l t s i s e kka omalt poolelt ette määratud otstarbel kätte saada aidata, maksab  siin ometigi, meie õnnetumatele, inimeste seltskonnast  (väljaheidetud pidalitõbiste!? kaaswendadele üht inimefe-kohalist elukorda (valmistada, selle hirmsa haiguse wäljalagunemife wasta wõidelda ja selle ohwritele, kui ka mitte terwekssaamist, siis ometigi kergitust saata. Lnke-maksust nende käest, keS seltsi sekka astuda tahawad,  wötavad igal aeal herra M. Baron Stackelberg  Tartu Kredit-seltst adressi all, ja Dc. Truhart  Wiljand'is wasta, kus stis siSsemaksjatele järgmise  postiga kwittuug saadetud saab, mis ühes ka kui liike-kaart maksab. Seltsi walitsuse-nõuukogu poolt ou nõuu korjanduste paremaks korraldamiseks wõetud ja saab seda omal aeal kuulutatud. Olgu siin lõppeks need seltsi põhjuskirja paragrafid, mis seltsi-liigete külge puuduwad, ja nüüdsete liigete nimed üles pandud: §7. Seltsi liikeks wõib igaüks saada, kes ennast kohustab, wähemast 3 rubla aastas maksa, ehk korraga 50 rubla seltsi otstarvete kättesaamiseks annab. 8 15. Peakoosolek on köigeist seltsi-liigetest kokku pandud. 8 16. Peakoosolek saab igal aasta! walitsuse-nõuukogu  wastatamise- ja kassa- aruande wastawõtmiseks ja rewisioni-kommissioni walimiseks seltsi präsidentist ehk abipräfidentist  kokku kutsutud. K 19. Peakoosolek on uöuuwötmiseks täieline, kui mitte alla 20 liiget kooõ ei ole. Ainult siis, kui pöhjuskirja  muutmise ehk seltsi lahutamise üle nõuu pidada on, piab wähemast kolmas jägu köigeist neist liigetest  koos olema, kes Tartus elawad. Kui liiteid mitte küllalisel hulgal tulnud ei ole, fiis saab, mitte hiljemini  kui kahe nädali pärast, uus peakoosolek kutsutud, kes siis igatahes, kokkutulnud liigete hulgast hoolimata, uõuuwötmitseks täieline on. Liigete nim e d: Dr. 3. Bernsdorf; Dr. A. Braschnewitz; Dr. A. von Brehm; Professor Dr. K. Dehio, walit suse abi-präsident; Dr. G. Deeters; Dr. K. Devrient; Dr. P. Gaethgens; Dr. W. Greiffeuhagen; Professor Dr. F. Heorschelmann, walilsuse-liige; Dr. P. Hellat, walitsuse-liige; preili E. von Helmersen; Dr. 3. Krannhals; Dr. A. Kussmanow; Redaktör P. von Kügelgen, walitsuse-liige; Dr. M. von Middendorff; Dr. J. Meyer; 3- von Mensenkampff; Baroni-praua Nolcken; Landralh A. Baron Nolcken, walitsuse-liige; Professor G. von Oettingen, walitsuse-liige; Dr. W. von Raison; Notar C. Nosenthal; G. vou Samson;O. von Samson; Barou V. Stackelberg; Baroni-praua E. Stackelberg; Baron M. Stackelberg, walitsuse-nõuukogu kassahoidja; Dr. Chr. Strömberg; E. Baron Sass, walilsuse-nõuukogu  kirjatoimetaja; Dr. H. Truhart, walitsuse-liige; Dr. K. Vogel; A. von Wahl; Dr. W. vou Zoege Manteuffel,  walitsuse-liige. (Kõikide lehtede toimetused, kes oma osawõtmist selle inimese-sõbralise töö poole pöörawad, saamad lahkest palutud,  eesfeiswale teatustusele ka oma lehtede sees aset anda. (Kõik' inimefe-sobralifed käed on nüüd lahti, meie nälja-hädaliSte kaaskodanikkude abiks riigi seespidistes kubermangudes, ja see ou röömustaw. Selle pärast ei piaks aga hädalised meie ligemal kodumaal mitte ära unustatud saama. Wiletsamad wiletsate keskis on pidalitõbised;  saagu ka nende peale mõteldud! Kuida ülemal lugeda, wöib igaüks Lepratõrjumise-sellsi liikeks astuda, tehku seda siis ka igaüks, igast sugust ja seisusest, kelle tööd ja tallitust 3»mal nii palju õnnistanud, et tema wiletsamate kaasinimeste waewa ja häda kergitamiseks ja