nlstsrpräfidsni ja ksik wõeramaa Saadikyd läkfiwad WeK.e-° maa Saadiku juurs, sma ksKsiundmist kuNluigma. Linn seisis leim-chteS. KopenhageM KMetlik leht kinnitab, et see sõnum ZsiM Europaes sügawalt kMWüstsb, iseaW>üS aga Taanimaal, kus Kuninga-ksda Wene Keisrikojaga nii ttgisuguluses seisab, ja Mille pealinnas ses WZgew Walttstja  oma Ühtlase lahkuse xsrssi nii suures üMMusts ja armastuses seisis. Kuningas js Prinz Waldsmar reifiwad  Weuemaale; reisupääw ei olnud weel MaärÄud. NsVtsi-NorrkMaKit. Arstide nwukogu poolest Budm- Baden'is on RoM-Norm KrouprinzeZfi haigus nerwidenödruseks  ja were-puudustks tunnistatud- Endine kopsuhaigus  ei olla ka weel Meste paranenud. Arstid arwawad  tmwis olema, et KronminZess ksigxW talWeW lõunepoolistle  maale elama ja kohalist arstimist alla jääb. Kwnprinz ja tema mõlemad pojad olwad sma! koduteel Baden°Baden'ist Bsrlin'is ja rsisisiwad smlt WiinakM 30. (13.) pääwal edasi. Keiser Wilhelm saatis oma kõrget mõrrast wMHMsst. Pärast Mmistrite-nSmikogu  Talwekuu 2. (Wiinakuu 21.) pääwa! läks Kuningas  ja hiljemini KronprmZ Wene Saadiku juure, oma kaastundmist wäljs rääkima. Leinamine Kmckiga?oM on kslme nädali määratud. ZönköPing'is läks Wiinakuu 31° (19.) pääwal kange tuulega stgaMeelistk-umja linna ligidal põlema ja põles kange kiiruga maha. Ainult 3 segam eelist wõisiwad peastetud saada, 15 jaiwad sisse. OeIMP. Wiinakuu 29. (17.) pääiW õhta! ott GentiZ, Katholigi-ühenduse maja ees kange kokkupõrkamine Antisozialistlaste  (WastssoziaZiklaste) ja SoZialisilasie rongide wahel. Politsei oli ASimata, shandarmid pidiwad terariistu  tarwitama ja mitmed inimesed smwad haawatud. Pmlamenti-walimiStts maa! on RooMa-KatholMastd Luudes maakondas wõiw saanud; aiuuli ZahZA maakonda? Liberallastd (wabamselissd.) Arwsti et Katholigi kiriklased  ka Brabant'is wõidawad. SsZialWMe waSta nähti woolamist igale poolele. Khims Saadik London'is on Wiinakuu 23. (16.) pääwa! Belgia Kuninga jutul olnud ja siis wõeramaa Saadikute juures käinud. Tema tahtis Vüttich'iSse ja Herstal'isst minna, Khiina'ls sõemiistu ostma ja siiS Londonisse tagasi-----MÜch'is, Inpttle'A ja HersialW on haigeksjäämist ja ka suremist ktzolerasse ette tUINUd. JugIiSMKM. Itta rohkem selgib. §t Inglismaal himu on Khiinatt Zapszri Pealetungimist eest oma kaitsnse alla wõtta ja wiimases Miuistrits-kogus naib nõuuks wõetud olema, ksiki Europa MU Lepitamiseks", s. o. Zapani kinnipidamiseks Wõidu-tesl, kutsuda. Neid rahulimm-laulusi  Inglismaalt Zi taheta aga kusagil usaldada, weel wähem nende järel käia, sest Inglismaa on tämnZ ikka tüli teiste riikide wahel lõõtsuianud ja waritstnud, knida ühe ehk teise wõiduwilja oma aita tasstda wõiks. Inglismaa lehed kirMawad Zapansi waöta ja katsuwad Zapansi wõiiufi waleks ajada, üks Inglismaa kaupmees ÄapanW kirjutab sealt: Meie kuuleme siin wähe tõtt söeast. Mina mvsn, ZSiZ Japantts elawad Europlased loodawab, et Japau tublMs peksa saab. Mina loodan, et sõda pea ühel ehk teisel wiifil otsntawd saab. Meie kõige paremad ametnikud on lippude alla kutsutud. Kaksteistkümne  tunni käikns piouvad nemad minema. Kõik on fiin wäga käkis, toidukaubad maksawad kahekordse hinna. Inglismaa ja Zapan'i wahel tehtud kaup onZapanlaste wihawamu  Inglaste waSta ainult suuremaks kaswatanud. lapanlased uäiwad arwama, et nemad seda kaupa Inglastele  peale sundinud on ja nüüd teha wõiwad, mis tahawad. Nemad ähwardawad meid Inglasi juba, et järgmine .Ristisõda" Inglaste wasta minna. Nüüd pidada meile õpetatama, kuida meie ennast üleS pidama ptame Nemad ütlewad lausa, et wõeruSkäigu järel Pekingisse wõcruskäik Hongkongsisse tulla. Õnneks on Inglismaa Admiral Freematle üks mees, kes rumalust ei kannata, isegi mitte nende .Homikuinaa Inglaste" poolt. -- Inglismaa walitsus olla ka juba Japanlle .head nõuu" leppimiseks annnd, mida Khiina kaubaga" waSta wõtta lubanud, lapani poolt ei olnud aga weel waStust tulnud. Admiral Freemantle laewusttkule on weel tteuzerid /Spartan" ja .Edgar" appi saadetud. Igapidi teemad Ida-Asta asjad Inglastele murel. -- Teine mure tuli India kohta Afghanistan'i Em:ri haiguse läbi keda kord juba surnuks kirjutati, kelle terwiS aga juba paranemas olla. Emir Abdurrahman-Khan, nüüd üba 64 aaStat mana, on rahaga ja wägiwallaga armuga ja hirmuga" otse Inglismaa sulaseks sõbraks" -- tehtud, kohe kui tema EmirikZ sai, anti temale Inglismaa poolt 160,600 nael stärlingi (1 003 624 kuldrubla) aasta raha ja seda on hiljemini weel ropendatud  Kes tema järeltulijaks saab, see et ole selge. Tema wanem poeg Halsib Ullatz on ühest madalast sugust ema poeg ja Asghamstansi uhke Adel waatab põlastusega tema veale See erakond soowtb Emirt noorema naese na.aa iärettulijaks, kes aga weel laps on. Inglased ootafimad  Abdurrahman-Khani ja tema poja wõemskäiku Simj,  el!>d°..'is. -uid. !-! a-ul nsuu?- -li, -ui Sir MsrÜWer Dnrand Kabulis, AMmüstani pealinnas oli; ses nõuu näib maha jZZyud olsMa, isa ei ole haiguse pärast reisida wZirmd ja poeg ei julge eemal olla, kui isa ehk sureb, sest AfghmistMU ei oie weel ükski throniwchMZ  ilma mässamiseta mööda läinud; nüüd on seda aga Neel rohkem kmta j« see wõib Afghanistünls jälle Wms-ssbrMst ja Inglis-sõörsliK erakonda üksteist wasia põrkama panna. Egyp!uZ'es on Inglastel suured plaanid  eeS. Mitte ainult ei kutsu nemad sma sõsawäge sealt mitte ära, kuida oma! am! suurriikide wahel tehtud kaup seda pärib, waid nüüd piab ?a weel >uaa seeSpidme walitsus  ühe Inglismaa ametniku kätte antud saama. Seal olla wee! mõnda wanutmmd asja järel jäänud, mis nüüd uuendatud saama Pidada. Niit ust jõe ülemale jooksule, kus omal ma! Emin Pascha juba nagu Kuningas Valitses,  saada rohkem sõeawage saadetud. F. G. Zakson Ma Oberst Colville esimeseks abiliseks UgMda's nimetatud,  kes ise lähemal aeal tugewama sõeawäega põhja Poole MMM, Mluse-maakondast mõjuwamalt alla heitma. Tema minna läbi Unjoro, siis Niiluse jõge mööda ülespidi ja wist Wadelai's, Dufile's, Lendo's ja teistes paikad»l sõWWZge seisma panema. Wiimasel aeal sn palju luglDmaa  ohMstrisi ja ametnikkusi Uganda'Zse läinud. Jakfon piab 436 kandjat saama ja Memmi piaö weel üks ZM kandjat suur kild järel minema. Londontt Wene kirikus  sai Wim.!kuu 21. (3.) PZäwal Saadiku ja SaatekoMÄ-Mgete  ligioleMisel lumala-teenistus palwega Keiser Aleksander'! terwekSfaKmifsks Pestud. Neufundlond'iS on Wimakrm 10. (Mihklikuu 89.) PZäwal kanges tormis mitmed weiked kalamesõts-paadid hukka läinud ja umbeS 30 kalameest on surma saanud. -- Lord Roftbeny, Inglismaa Ministerpräsident, on oma mõtteid Parlamenti PealttM-kWmist üle wälja rääkinud.  Tema arwates piab Peatttuba küll Muudetud, aga ka alleshoitud saama. Ka Põhja-Amerika ühendatudriikides  olla Parlammti peallwba ja kogmsi weel suuremats  õigustega. - Tülidest Prantsusmaaga EgyPtuS'eZ ja MsdagaskarttZ klmitas Lord Roseberry nueZte, et Keed rahuga lepitatud saada wZida. Wiimaste! aastatel ei olla Inglismaa poolt ühtigi tehtud, mis wamlustks Prantsusmaa wasta wõikS nimetatud saada. Ingli Maa Walitsuõ ega rahwaS ei laSta ennast aga tahapoole rusuva. Nemad tahta riiki laitmata pidada, kuida nemad seda oma eelkäijate käest saanud on. Selle kõrwas tehakse aga Inglismaa poolt EgyptuS'es kõiki, Prantsusmaa wiimsse Võimust riiSmeid stait wälja kasida, ja tehakse MadagaSkm'is  kõiki, PranlsusMaa wõimust seal '.vähendada. - Prinz of Wales ja abikaasa IZksiwad Wnuaknu 31. (13.) pääwa wara-homikul Liwadia-teele ja tahtfiwad xääwad ja ööd Puhkamata sõita. Kuida juba teatakse, on nemad ometigi hiljaks jäänud. Mitmed Loudontt lshed on Wme KeiSri surma parast lsina-randiga ilmunud; kõik lehed klrjutawad kurwaStusega ja vsamõtmisega ja kinuitawad,  et Keiser Aleksander Europat mitu korda sõea eest peastnud olla, ja loovamad, et Venemaa edaspidine politika  ka rahujsonels jääma saab. Keiser Aleksander olla selles teadmises surnud, et tema oma kõrget seisupaika kaitsemiseks sõea kolednste eest tarwitanud vn. PrauisuZmaM. Parisl tähtsamad lehed on wäga rahu! Würst Hoheulohe kutsumisega Saksamaa Riigikanzleriks.  Kui tema Saksamaa Saadik Paristts oli, siis olla tema wäga lahke Prantslaste wasta olnud ja ikka mõlemite rahwaste lepitust joonele saata katsunud, niisamati  olla tema ka kui ElsasS-Lothringeni Maawalitseja tallitanud. Saksamaa rahuline ja wadameeline tallitus seespool ja wäljaspoo! olla üks Europa rahu kõige kindlamatest  tugidest. - Ettetulemiste parast Venemaal on Walitsuse poolest nõuu tühjade juttude waSta wõetud, miS ehk börsimeestest nende eueSte kaubaajamise heaks wõiksiwad tehtud saada. Politseile on käsku antud, hoolega  kõige selle üle walwaka, mis mhwa meelt Wenemaa kohta segada Võiks. Wiinakuu 29. (17.) PZäwal sai Pau's Marschall Bosquet' mälestuse-sammas katte alt wõetud, kes Krim'i sõeas Prantsusmaa sõeawäe kommandõr  oli. Sõeamimster pidas kõnet Bosquet elukäigust, kelle mälestus ritterliku aga ka wendmõrtsukliku sõea külge kahe suure rahwa wahel köidetud olla, kes ennast nüüd hiilgawalt IõbruStanud. Wene kanonipaat jatschtschi" ja torpedopaadid ja Kotka' sõitsimad Wiinakuu 30. (18.) pääwal Cherbomgllft Algierllsfe.  Talwekuu 2. (Wtinaknu 21.) pääwa homikul lasksiwad kõik Wene söealaewad Atgiertt lahe! omad lipud pool-maSti ja kuulutasiwad Keiser Aleksander Iv. surma 101 suurlüki-pauguga. Iga paugu peale waslafiwad Prantsusmaa awiso ja AuStrta-Ungrumaa kreuzer »Zriny'. Ksik awalikud hooned ja sõea- ja kaubalaewad oljwad flori sisse mässitud lipud pool-maStis üles pannud. Prantsusmaal on ülepea wäga suurt osawõtmisi  Keiser Aleksander Iv. surmast üles näidatud. PariSsis on suurtükiwae -ohwitscr Alfred Dreyfuss (wist EisasZlane) kiuni wõetud, kes Ztalia fõeawaele ühe plaani müünud olla, kuida Prantslased Italiaste tungimist üle Alpide tagasi tõrjuda tahawad. Wäga tähtjas ei olla ses plaan mitte, ikka aga sseawäe-saladus. PariZsi Politsei on sõnumit saanud, et AnarchMassd Lyonist ja Li!ls'st senna tulla tahta, Parlamenti-maja ära lõhkuma. Mitmed Saksamaa töölised, kes hiljuti kutsumise  peale Rieve de Gierllsst tulnud oliwad, ssalistss klaasi-wabrikutts tööd tegema, su SozialisilMe juhataja Eharpentiererlls kirja saatnud, milles nemad kinmtawad, st nemad mitte teadnud ei olla, et nemad tõrkujale klaasitööliste  asemele kutsutud on. Nemad ei tahta sellepärast tööle hakata, enne kui tõrkumine lõpetatud on, sest nemad seista tõrkujatega ühenduses. Nemad paluda sellepärast abi, sest neil ei olla ühtigi ja paluda, et nemad kutsujate kulu peale tagasi saadetud saMwad. --- Kärgatuse juures amulaswü peal surma saanud laevamehed scsiwad Wiinakuu 27. (Iõ.) PZäwal Brestsis pidulikult mahs maetud. Wme msremZe-ohwitssrid Brsstsi lshsl ottwad leinapärgast saatnud ja üks jäätus Wens meremehi  oli matusele tulnud. Kauged wihmasajud sliwad Wiinakuu Zl. (ZN) pääwa! Nord ja PM de Catais departementideD suurt uputust teinud. Jõe kaldad seisis wad wes all, mitmed linnad, mitmed külad jselumajad sliwad wete taga. Peale 3000 töölist, kelle tööpaigad rsze all seisiwad, oliwad tööta. - Prantsusmaa püssirohu walmistaja  T u r p i n, kes kord juba selle sõsKwZe-saladuss müümise pärast wõerastele wangis istus, on ühe kirja walja aunnd, MillsS tema sma kaht mt kibust seletab, üks nendest sn üks kergZ suurtükk, mis ühe lamgiga K? umbes 3 kilogrammi (12 naela) wsstt kuuli 3000 metrit  (ligi Z'/?. werSta) kaugele paisata ja 30,000 ruut-- msiret deSsätini) maapinda kuuli-Mdudega katta wõib, mis lõhkimineMiss-paigaK 200 metrit ssmal w«l kardetawad  on. Teine leidus on üks granat, mis õhkus lõhked  ja laswa-laZd, kantsid ja sõeawäed kartstschwega üle puiStab. MK on siin jaks rohkem kiitlemist kui tõtt. —° Kreuzer ..LalsKdz" on Tangeri lahele saadetud, asjad? käikude üle Marok?o'S walwaMs. -- Prantslaste asjad MadagMarß uäiwad nii kirjuks Minema, et seal küll wist waewalt ilma sõeariistade - wõimustta läbi saab. Prantsusmaa asjatalliiaja Ls Myrs de Bilers on seal küll kohe HavataZte Kunwgapmua ette saanud, ?ss teda oma mehe ja Mmisterpräsidmti kõewas waßta wõttis, kui tsma aga oma wiimase sõna ett? pmi, mis MKs tehtud kauba täielist ja kiiret täitmist pärib, siis M seda esiteks WõmatM peetud ja siis mõnda UZZwa järelMõttZ-- mifeks ssowitub. Oma eeskirja mööda on Ls Myre de Vilers 24 tundi aega anmd ja kui sel aeal wastusi tulnu  d ei olnud, pealinnast, Tananarivs'si, äm läinud. Kas temale kergemat kaupa kodumaal! ette kichMakss, see M weel teadmata. Cherbonrg'ist oli krenzer MadagaZkar'!ssx  saadetud, aga sse oli merel ühs teist, wist Inglismaa, laewaga kokku Mkmmd, rasket wiga faanNd ja ChNbourg'isse tsgaft tulema pidanud. - NuhtlusZ wängid Salnt-saarestikkus on ennast AnmchistlMZst mäZsamise  ärritada lasknud ja öösel wasta Wiinakuu ZL. (10.) päawa kolm ülewaatajat am tapnud. Mässamine on lämmatatud, 12 -vangi, nende keskis 5 Anmchistlast, olla surma saanud. lia!ia'st. Öösel wasta Wimakuu 31.(l9.)pZZwK kargasiwad  Roomas kahe maja ees, kus PMsti meesicksnnals eluaset  antud on, lõhki. Need mõlemad ja koguduse  koolimaja saiwad wigMawd inimestest ei ole keegi häda saanud. Kümme AnarchistlM on kinni wõetud. F!orenz'is põles Talwekuu 1. (WiiuakM 20.) päawal snur wõeraSte-maja maha. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Paapsti enese juhatusel pestakse PiiskopidekonferenM  HoMikumM-Kathsligi ja Rooma-Kstholigi kirikute uueks kokkusuiatamiseks edasi. Peale SyM, Mr!- chitlaste ja Maronitlaste Patrisrchids wöiawad RsimS'§ Erzpiiskop, Kardinal Lmlgsnieux, Kardiml Zsdochowffi, Rooma-Katholigi Propaganda (usu-wKlMazMmist) Prä'- sekt, ja Kardinalid Galimbnti ja ds Ruggero Nendest konftrenzidest osa; hilisemats sõnumite järel si keelsta Sultan ka ArmenlaZte Patriarchils KonstantiKspelÜs mitte, neist konftrmZidsst osa wõtta. tema ist näitab neist aga eemal seista tahtma. KonftrenZide otstarbel seletas esimesel  koosoleku! Paapst ist, siis Kardinal Langenimr ja nimetatud Patriarchid. Homikumaa Ützendatud-kkik langeb oma keskis mitmesse arust,, mida nüüd kõiki Rooma kirikuga  ühendada tahetakse. Eesotfab seisab Greeka kiri? mis ist ka mitmesse arusse langeb; KattzoUgi ustümmiS» tusest Greeklased GreekaMaal, Sicilia's js Jta!ia's, kokku waewalt 100,000 hinge, kellest 50,000 Hinge Ztalia's elawad ja Greska-keelt omaks kiriku-keeleks wõtnud on. Greeka kiriku juure Wanaslawi kirikukeelega saawad Katholigi  usutnniswstst Wenelastd, Ruthsnlassd, Ssrblsstd ja Bulgarlastd, enamisi Ausiria-Ungrumaal, ja Wsr.emaa! elawad Ruthenlased, kokku 3'/, millioni hingega arwatnd. Rumänia kirik, nii heaste (ära langenud - kehtrlik), kui ka katholikiik, on ka Greeka-Zeett kirikukeeleks  jätnud, KW Rumänia-keelise liturgiaga. Uniritud (Rooma kirikugu ühendatud) Rumünlasi sn millioni