Saarlane St. Teisipäewal, 18. Detsembril 1890. VII. aastakäik. maksab - Saaremaal aastas .... 1 rbl. LV kp, pooleS aastas I „ AL „ Ilmub igal tsiftpÄS<T»t»k. Kuresaares kaubauulitsas ur. 17. Saarlase toimetusele, Kuvesaares. Kleiildint voliMa «jaleht MM- ja linnariihVlilt „Auu olgu Jumalale kõrges!" Jälle on need kallid Jõulu pühad meil ukse ees, weel ainult mõni päew, siis on see ammu oodetud Jõulu laupa meil käes. Ehk küll aastas nii mitmesuguseid pühasid on, siiski ei ole need ükski nõnda kallid ja rõõmsad kui Jõulud. Need pühad on teiste aasta päewade auukroon, mida ka hoopis mälestusrikkalt pühitsetud saamad. Jah, need pühad on ka tõesti seda wäert! Mis on meil nüüd külmal talwe ajal muud oodata ja millest endid rõõmustada, kui Jõulu pühasid mitte ei oleks! Need jahutawad  meie meeli, trööstiwad meie kurbi südameid, annawad ka uut jõudu meile meie igapäewases elus. Jõulud on niisama  meile kosutuseks, kui päewa järele öö hingamiseks; oleme öösse ennast wälja puhkanud, siis wõime teise päewa homiku uue jõuga jälle oma tööd tehja. Jõuludest tunnewad kõik suurt rõõmu, nii heasti suuremad kui alamad, rikkad ja waesed, manad kui ka noored, ükski ei jäta Jõulusid tähele panemata ega pühitsemata, kui kull paraku kõigil mitte see tõsine Jõulu rõõm südames pole, siiski rõõmustawad nemad ometi teistega ühes! Ka kõige õnnetumad, maesed, rõhutud ja kurwad hinged, kes kusagilt ega miskist asjad enam rõõmu ei tunne, nad saamad ometi Jõuludest weel rõõmustatud; Jõulu laps rõõmustab ometi oma sündimise mälestusega kõiki. Juba wäikeste lastele õpetawad nende wanemad, mis tarwis Jõulust nii ülitähtsaks  peetakse, ehk nad Äll weel sellest Siget aru ei saa, aga siiski on nende wäikestes südametes juba ka see rõõm, mis wanematel on. Tõega peab tunnistama, et wäikefed lapsed wahest Jõulude tähendusest rohkem teadwad, kui mõned manad inimesed, sest nendel näikse wahel oma kõhtude eest muret» femine hoopis tähtsam olemad, kud nende kallide pühade auustamine. On küll tõsi, et igaüks suuremateks pühadeks mõndagi paremat suupäralist endale walmistab, aga ilmaski ei pea sääl juures seda ära unustama, mille pärast meile need päewad seatud on. Need peawad meile hinge õnnistuseks olema! Kui meie Jõulu laupäewa õhtul kirikusse läheme ja sääl õpetaja suust järgmisi ingli sõnu kuuleme, mis Petlema wäljal karjastel öeldi: „Waata ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis kõige rahwalc peab saama ilmutatud!" siis ärge tehke ome südameid mitte kõmaks, maid ütlege rõõmuga: „Auu olgu Jumalale  kõrges, maa pääl rahu ja inimestel hea meeel!" Pühitseme neid kallid Jõulu pühasid sellel aastal jälle õige kasinasti, ei mitte liias söömises ega joomises; käime kirikus ja korjame Jumala sõnast omale pärandust igaweseks eluks! Awalik rõõmu-sõnum. Usinale Eesti lauljale ja mängijale, eidele kui taadile, neiule ja peiule, ülemale kui alamale läkitab Eesti Kirjameeste Selts selle rõõmu-sõnumi, et kõrge armuliste ülemate lubaga tulewal, 1891. c-iStal Tartu linnas neljas Eesti üleüldine ja 11. tänu laulupidu saab peetud. KaS paremat ja kallimat üleüldist jõulu-kingitust meel wõib soowida, kui see armuline luba Eesti Kirjameeste Seltsile ja üliarmastatud Eesti rahwale. Tulewal aastal, paastu kuu 2. päewal saab 10 aastat, mill suur Wenemaa ja temaga ühes meie kitsas kodumaa noorele Wenemaa malitsejale, armulisele Keisril Aleksander 111-le, Tema Kõrgele abikaasale, Suurwürst Troonipärijale ja terwele keiserliku perele truuduse wannet mandus. Need 10 aastatjäämad ajaloosse kuldtähtedega hülgama! Kuhu poole ka iganes oma silmad pöörame, ikka uuesti ja selgemalt rooolawad meile need helcudajad, õnnestawad Jsaliscd hoolekandmise kiired wastu, ikka laiemaks paisuwad need armuwärawad,  kust Majesteedi tahtmisel ja käsul rahma elukorra parandaw püüe ja seadused wälja saadetakse;  iseäranis meie Eesti rahwale, koolide uuenduste  ja uute kõhtude sisse seadmiste läbi. Rahma süda paisub tänust, ja mill teel oleks küll wõimalik sarnast tänu kõige paremini awaldada, kui palme- ja tänu-laulus? Tänu awaldame laulus kuningate kuningale, kõige wägewamale Jumalale, et tema Wenemaale sarnase sõlmitud mehe trooni pääle kutsus seda suurt maailma riiki walitsema; tänu awaldame Keisri Majesteedile, kes meid kui Isa warjab, kaitseb, meie kodumaad tema üleüldises  kodanlikus elus paremale kindlamale järjele seades tänu, tänu awaldame, et Wene riigi alamad tohime olla. Palwet toome kõige kõrgemale, et ta meie Häätcgijat kaitseks kaua, kaua, tema koguna maja marjaks, temale usutaivaid nõuuandjaid ja sõnakuulelisi  teendrid annaks, et meie tema kaitse all rahulist, laitmata elu wõiksime elada; palwed kõlagu ka meie suust, et Keiser ikka meie armuliseks Isaks, Keisri Proua meile armuliseks emaks jääks, kellede poole meie lapse usaldusega, nagu seni, waadata ivõime. Tuhanded suud peawad neid palme- ja tänu-laulu häälest taewa poole saatma, tuhanded suud peawad ilmale kuulutama Eesti palwct, EeSti tänu, mida õhk Neewa kaldale kandku! Et seda ülemal tähendatud rahwa soowi, mis Eesti Kirjameeste Seltsile mitmelt poolt awaldatud teoks teha, julges eestseisus selle kohalist palwet sellel aastal Juuni-kuu sees kõrge Ex. Liiwimaa kuberneri herrale kindral leitnant Sinowjewile alandlikult ette panna. Kõrge herra wõttis meie saadikud armulikult wastu ja lubas omalt poolt lahkesti teha mis wõimalik, et sarnane tänu-pidu ülemalt poolt lubatud saaks. Septembri-kuul s. a. anti E. K. S. eestseisusele ametlikult poolt teada, et laulu ja muusika tänu-laulu-pidu sisse antud eeskawa  järele 18S1 lubatud on. Et pidu sõna täies mõttes üleüldiseks teha, sai siit poolt kõrgeauulise Eest Kirjameeste Seltsi eestseisuse liikme tsensor mnss. Truusmani läbi palwe kõrge Exelenzi Eestimaa  kuberneri herrale würst Schachowskoile sisse antud, et ta ka Eestimaa laulu- ja mängu-kooridel pidust lubaks osa wõtta. See luba jõudis sellel kuul Tartu. Nõnda on siis nüüd täieline luba käes Eesti tulemal 18S1 aastal neljast üleüldist ja 11. tänu laulu pidu ära pidada wõida. Ülemal tähendatud seletuse põhjusel on siis Eesti Kirjameeste Seltsi eestseisusel auu ja õnn kõiki Eesti laulu-koorisid, nii hästi meeste- kui sega-koorid, nõnda sama ka puhumise kui keelpillide mängu-koorisid awalikult paluda, sellest ülitähtsast pidust osawõtma tulla. Tulge ja koguge endid Taara tammikusse, kus lauliku üteluse järele see koht on, kust Taara muistsed tuuled jälle helisema halkamad ning laulame kiitust ja tänu, et taewa lagi wastu kajab, laulame oma isaliku Walitseja auuks ja meie eneste kosutuseks! Pidu cttewalmistamised on kibedasti käsil. Muusika osakonnas on kõik asjatundjad mehed juba töös ja saab, kui wähegi wõimalik, juba selle aasta lõpul esimene raamat „Pidu-laulud scga-koorile" trükist ilmuma. Mida warem nüüd koorid endid üles annamad, seda parem on see nendele ja pidu toimekonnale, sest lauljad wõiwad aegsamini laulusid harjutama hakata ja toimekond teaks jälle mitmes eksemplaris umbes noodi raamatuid trükkida lasta. Tähendama peame weel seda, et üleüldine pidu toimekond, kes nende päewade sees walitud saab, aeg ajalt oma tööst ja selle edasi jõudmisest awalikult  ajalehtedes arutust saab tegema; nõnda saab ta pidu aega ja kohta, pidu programmi jne. omal ajal teatama. Adress, mille all kõik neljanda üleüldise ja 11. tänu laulu-piduSse puutuwad küsimised, laulukooride  üleSandmised sündigu, on: Eesti Kirjameeste Seltsi eestseisus,  Tartus. Inglid lauli»ad Edmin!" E. K. S. Ee st sei fu ». Tartus, Nowembri-kuul 1890. ..Saarlase" tellimine on alganud. Tellimist palutakse pea ära toimetada. KK- Lehe hind on: iW Saaremaal aabtas ... 1 r. 50 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ Tellimisi wõtawad wastu: Kuresaare linnas „S aar lase" toimetus, kaubauulits as nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast. MM" Igaüks, kes ..Saarlast" tellib, saab kalendri kingitud. Number SÄ „Saarlam" ilmub pühade pärast reedel ÄB. Detsembril.