Zige suured Wimäe-sMmissb NNtawaö, wRGüb KZjsd Kuba saarel aga ikka SPlmialMr kohta Sjgs ?jrj»d olla. Turg riigist. Znlud, ei jälle kholara lshti täilnid saawad tühjaks kuulutatud. lialgi ei olla rahwa tsrwis parem olnud, kui nüüd. Wastus, mida Türgi Walitsus  kolmele riigile nende Saadikute PZriMise peale on annud, tunnistab parandust tarwilisekZ, Armenlast  nimetamata jättes, ja tahab üht Ülem - kommisiri ametisse pauna, aga ilma smmikche osamötmiseta. Wastnkirja  teine sisu oli nii segane, et Saadikud üht selgemat pärisiwad, iseäranis nende punktide kuulutamise kohta, mille arutamine Türgi Walitsufe enese poolest soowiwd on. Konstantinopeltts on uus SuurverZiu ja ei tema üht wastatulijat wastuft aimiw su, seda saab esimeseks lepikufe-teel peetud. ja Prantsusmaa osawStmine  x ühest wõimalikuft Inglismaa tegemast talliwseft. mis Türgi Walitsuse esimese wastuse peale küsikawaks saanud oli, näitab jälle Mõtteidata "ü!tt olema. Ikka aga loodetakse meel lepitamise peale Türgi WaMfusega, kui ka kemplemised pitkale wänitatud saaksiwad. Weuemaa, Inglismaa ja Prantsusmaa Saadikud on ühe! meelel kinnitanud, et Türgi Walitsuse wasluse põhjus kauplemist Võimatumaks teeb. Saadikud olla sellepärast nust juhatust  ära ootama sunnitud. Inglismaa Saadik on teada armud, el tema Walitsuse pool! Suur Vez ri muheluse pärast üht lühikest aega otsnse-Wõtmiseks lubada paluma saab. ülepea olla see asi paranemas, sest uus Suur- Vezir äratada usaldust ja anda leol,isi, et Türgi Walitsuse  vige-aegne wMatnlemins tõsiseid kokkupõrkamist eema hoida wöid. Inglismaa laewustik on malmis Kyprose saarele ssitMa. Arwamine seista eesotsas, st Weuemao ja Prantsusmaa Inglismaa etteastumist mitte takistama ei faaksiwad, kui neniad sellest ka ise osa ei wZta. - TÜrgi Walilsus oli omas Vastuses Berlim kongressil tehtud otsuseid pidada tahta kinnitanud, soowiba aga mõnda määratud uuendust mue weel usuupibamise alla wõtta. Sellega ei näi suurriigid mitte leppida tahtma > — Makedonias on paiguti mässamist Türgi kohkute  wasta ja Türgi sömwAe kokkußörkamisi mässajatega olnud. Türgi soldatitest on mäsfajviest F surmatud. GreekHWMlt. Ministerpräsident DelyanniZ son Psrlamentile  aasta 1895 budgeti (MajapidaMise-arwu) ette pannud, mis ennast sissetulemiDtk kohta Wtimaft budgeti piiretes piab. WäljamiKemised saada ametMkude hulga wähendamise läbi Müüslerwmis wiis millioni dmchmat kuldrubla) wähendatud. Jda'Asist'st. üks madrus Amsrika kreuzer „Ctz«- KZton" pealt on San Franciscosse erasõnumid saatnud, et Jasani torpedopaat Nr. 16 Lehekuu IZ. (Zikikuu 36.) pääwal Kalameeste - saarche juures hukka läinud on. MeesSekommst, 14 meest, olZa ainult üks peasüüd. Teist sõuumeid Zda-AsiaP ei ole sel korra! tulnud. Asr AP. TrauswoM sseawägi m MZZsajüte-.juhatajat  Mongoebat täieste ara wõitnnd. Mongoeba on langenud, mässamine on lämmatatud. - Lsontjewi rong on Jaanikuu Zl. (9.) pääwal AbessWia saadikute saatmise!  Abessynia'st Odessasse sõitnud. Omalt maalt. Tallinnast. . Eestimau Anhexmangu-Zeitung" kuulNtab järgmise Medicinal - departementi ringkirja  Eeõtimaa Kubernerile wsitl emisest lepra wasta: .Sõnumite puuduse ja umbtäiduse peale waadates,  mis lepra wäljalagnnemise üle Wenemaalt saadetud  saanud ja kibeda tarwituse järges, täielisi aruandeid selle asja üle saada, on herra Seespidiste asjade Minister ühes nõuus Medicinalkonseiliga tarwiliseks leidnud, et nimekirjad leprahaigete üle walmistawb saama piswad; selleks otstarbeks on üksikutes kubermangudes täielisi kirjast  kõikide haigeksjäämiste üle lepmsse (pidMõbesfe) üles panna ja Medicmal-departementisfe saata, ühes on Medicinaldepmtementi poolest ühe kaardi egemiseks käsk antud plaan, mille pea! lepra-haiged üles pandud on, herra Seespidiste asjade Ministrile saata. Medicmal-dTpartement  auuslab ennast, Tele Exzellenzile seda otõtarblikkude nõudmiseks teada anda/ Nuhtlused postmarkide ja teiste postidokumentide  kõrmale- saatmise ee st on Wiin'i-konwen!ioni nõuumõtmise järges üleilmlise arutamise  alla määratud oliwad ja saamad nüüo kuulutatud. Iseäranis on selle peale rõhku heidetud, et, kes teades W kustumise-margiga postmarki tarwitab, selle eest kuuni kölmkunse kinnipanemisega karistaiud saab. ,Niia PZäwalehe" sõnumite järel on Mgibanki-jäutuste  kontoritesse ku!d - r ah as i saadetud, W iseäralise  ametniku läbi Khe konwoi kaitsuse all. Sel wiistl on mõne sääwa kaikus juba 2.590,9 LV rubla eest kuldraha neile kontoritele saadetud.^ Üksm e.d a ljeKörgestõN u s aKeiserAiek - sauder M. mälestuseks on Riia lehtede järel August LM kauPluses saada. Ses medalis näitab, ksr- guse poolest srwata, alNminÜMist löödud olema ja kannab Ütze külje xm! Keiser Msksandsr M. wäga korda läinud pea-pW. teise külje peal kirja: Maailm leinab Sinu surma üle, MmÄpismaid wslsb Sinu truuw mhwas. Wiinakuu ZO. xäaWal 1894.^ Riigjhan ? kuulutab »Walitsuis Teada- et Pr.erw.rg!, Moskwa ja Warschawi Riigi-- b nki-toniolides kuldrahas! müüdud saab. Äegline hind hakatuses on ühe imMiali eest uuest löögist -4 rubla 80 kopikat, ühe Pool-imperiali eest uuest löögist 7 rubla 49 kopikat, ühe imperaN eest manast löögist 15 rubla 24 kopikat, khe pool-imperali sest'manast löögist ? rubla 57 kopikat. Hiljemini wõida need Hinu.ao mahe järel kulla ja hõbeda mahe! suurel maailmaturu!, tarwiwst mööda muudetud saada. Üks Wene pmlewstja (potrjaW) Sih er i«r aNd tee juures, olla Tallinnas ligi 150 töölist palkanud, handmerkisi.  lukuseppasi j. n. e., keda tema lähemal mai senna kaasa wõtta tahta. Jaanikuu 8. päawal olla kohatised kontraMd Nstarius Dr. Epinatjewl poolest alla kirjutatud.  Selle järges on ennelõnua-tunöide! suur tungimine Waekoja ees olnud, kus Notar EpinatjeV'! kontor on. Walguse toimetaja, Jakob Kõr w, on Auu - kodanikuks oma iseenese kohta, nimetatud. Harku ümberkaudu on Jaanikuu 9. paama! kange ksuemürist a m ine, paiguti rohke wihmags olnud. Tallinnas on ainult Mõnda kõnel'Mi kuuldud ja mõned tilgad widma tid ulanud. Wiimase! nädM sn sõnumite järel Weue4ural, poodide-jsone taga, ühe naes !e « rahwa lniestik, umbes s jalga sügamast -välja toomatud. Peale stidi--kk-dl.de, tanu- ja kübara-paelade ja lintide, on kõik riided juba mädanad olnud. Zuiestiku all ja luiestiku pea! leiti üks paks kord sõnnikut. -- WiiMasel nädal il on, kulda pealinna lehed kirju-- tawad, ü?Z waggon kustuwMüta lubjaga Balti raudteel põlema läinud. Põhjus on raske wihma-hoog olnud. Waggon on kohe rongist wälja weetud, et rohkemat õnnetust  ei tuleks. Kahju on 700 rubla peale arwmud, sest et waggoni pmmZrgid ka ära põlmud on. Saupääwal, Jaanikuu 3. pääwal, on ZsN.' sõnumite järel weitekodani? Aashewski wneasstsne tütar WZikekodMik Kermsm.! koerast raskest kistud, kes temaga ühes majas elab. Lapsele sai kohe arstliku abi toimetatud, koer sai tähelepanemise-majasse witdud js koeru peremees linna-üMeti poolest antud sundima korra üleastumise  Pärast wastutamisk Ma kutsutud. - TrauZporllnew Art e! is i! tsch i k ja üks JngliZms a u r ula e w on Helgolandi saare juures kokku põrkunud. ArkWttfchi? on mõned tähtsuseta wigs-- dused saanud. Hiljuti on üks peenes riides naHsterahVaõ Tallinnas mimeid inimest sellega petnud, et tema neile üherublafsid paberirahast kümnerublasste aseme- kätte toppis.  Jaanikuu 5. päawa! seisis ses naesterahwas i. JurzZVi kohturingksnna Rahukohtu-WsneMa eeS, kaedtuss all wiimase! aasta! tehtud pettuste pärast. See peenike naesterahwas, keda wast nüüd kätte saada jõutud on, on 24-aastane Wõifik! walla talu-neiuke Kathariua st ja on juba enne pettuste eest nuhtluse all seisnud. Wiimase nädal; lõpu! on tema TallumaP, kus maapind tema jalge all palamaks läks, Jurjewisse läinud. Rahukohtu-mmmna küsimise peale, kes ja mis tema on, wastanud lema heas WenTskeeleb; niisama HZask mõista tema ja Eesti-keelt. Esiteks ei olnud seda asja mee! arutamise alla wõstud, maid tema sai läbiknulaMise-wangimajasse wiidud. BaiWW, Jaanikuu, 15. päarval. Ilmad on järges soojad, enamik kerge tuulega. Pilweid piirab sagedast meie linnakest Ümber, wahest ka kerge kõue-müristsmifegq, wihma on aga ainult aeguks natuke tibutanud, mis ?n tolmu kinni panna ei suutnud. Talwine, wõi õigem kewadsne,  niiSkuS maapinna sees on lSppeutaS, kõrgemad karjamaad mets linnakese juures on juba kõrwenud. Ümberkaudu  on aeguti kaunis rohkest kosutawat wihma olnud, meis wei keliuM lased roaatame ahastusega, kui ka ilma kadeduseta, pilweid oma õnnistust teiste juure kandma, mida küll suuremalt osalt ümberkaudne kolmepooline ahne meri oma täitmata kehasse imeb. Täna lõuna aeal on pilwiss tarivaga ja idapooiise tuulega 15 graadi sooja. Maalt. Rakwere ümberkaudu liigunewad kohase sõnumite järel talurahwa laste kestis rõtige  d ja on juba mõnda last vhwriks pärinud. Rakwere linnas oli senni üks ainuke laps rougesse haigeks jäänud ja oli ka juba paranemas. Aumere mõisas oli Jaanikuu 9. pääwal suur tulekahju. Herrade-maja kõige ksrwaliste hoonetega on maha põlenud. Tuli oli süda pääwa aeal herrade-majast enesest walja läinud ja on nii suure kiirusega edast lendanud, et mõne filmapilguga  kõik leekis seistS. Rakwere'st. Öösel vasta Jaanikuu Z. pääma on margad laste-aia wärawa luku lahti lõhkunud ja ühe hoone akna lühÜ teinud, ws sssel lasis mängu-asjad ja ftidurüiiaq seisaWab. Nemad on ühe luku klube-ratta ketatamisM ketiga äm warastsnnd. LMPZZwa, Lehekuu 8?. päZwa. shts! sn Tammiku trahteri aidas Rakwere jmrß weike kontsert olnud. Selle asa sees Nitkanäpu-Mched trahteri sisse läinud ja tõi? senna jäätub kuuljate riided, umbes ZVV rubla Väärt ära u.Varastan Muusika Wsheaeal  on üks zmwsiker tuppa läinud ja tehtud kahju Näinud.  Politseile on seda kohe teada autud ja juba järgmise!  warachomikul on PMsei-Mswaataja Steiuftld margad  ja marguse katte saanud. Viljandist. Tänine Viljandi kiriku abidpetajs, kiriku-» õpetaja Ernst vm MiÄwitz su WWimüs Koßsifioriumi poolest Viljandi Zinm kirikuõpewjaks kiKnitstud, sest et Viljandi Kiriku-konweut teisi kanSidatisi saanud si olla- Sellega on siis fee tüli lõpetatud, mis Viljandis peale kolm aastat kirikuõpetaja wslimse pärast kestMud on. SmTõMKklt. KuresaattP on Lehekuu lspul kirjutatud  : nädalist saadik on silMKhaiWske--arst Dr. Baron Krüdmer Pimebate-kumtoriumi kutsumist mKZdK siin ja WStab iga! pääwal filmaZhaigeid waSta, keda iema ilma hinnata arstib. Igalt poolelt wsslawad silma- Haiged maalt maK-hospidaliSfe, sest et meie ialumhwa fuitsu-majades silma-ha igksed pamku wäga sagedast stte tulewad. (Operationide XlsikamiNs ja teiste kZAW-tehtud arsiimiste) hulk, mis ette wõetud on, peale 86. Maarahivas  räägib temast nagu ühest imetegijast. Zsswiifi piab see ka rahwa meele mõjuma, kui tema, kes nagu siin ette tuleb, üks inimene seitsmest aMM saadik ühtigi naha ei Wõi, järsku jälle selgete silmadega smas külas seisab. Selle juures ei ole silma-Haigetel mingisugust hirmu operatiom eest, kuna talupoeg seda emMist mSksst lubab. Kui Dr. Barm assistsnt tallitab Dr. Baron Sass. Aölt maa m wist Dl" Baron Krüdmrlle ja Pimeda te-kmatsMMele, W leba saatnud, palju tänu Võlga. Õõss! wasta Jaanikuu F. pääwa m Karja kirikuõpetaja, endine Saaremaa Snperintmdmt, Pwpst Reintzold Winkler, ära sumnd. Propst Wmkler on Eestimaal, kui Rakwsre kirikuõpetaja KoustMtin Winlleri poeg Leikuseknn L. paamal MakwereH sündinud, ja on Karju kirikuõpetaja ametit 26 aastat tallitsuub. Kui tema esiteks Tartus kameral-teadusi, sijg philslogat studernwd,  KZöms tema ennast theowgia poole ja lõpetas sma siudeNMjst aastal oli siis kobukoolitsja Wormsi saare! ja sai aastal tBBZ Samemm Superintmdeutiks Valitud ja kohalisest paigast kinnitatud, kuuni Saaremaa Konststorium üleüldise Liiwimua Konsistoriumga ühendatud sai ja Saaremaa SypmMmdeM-SMet Me Mi ära kadus. Propst Winkler on 28 aMat, Karja koguduse kirikuõpetaja olnud, on seal kõikidest Mustatud ja armastatud  saanud ja smais ametites kui Propst ja Guperintendeni  kaige mm uus kodumaa heaks palju ssgWgt ja wirku tösb teinud. Tema mälestus saagu MdawM Mustatud. M PeterbWrist kuulda saamv. st Saaremaa Taluö-m? Kuresasre's Seespidiste Made Mmsteriumi poolest rsVistoyi alla wõetud oNs. See iseäralik Kreditbau? mmab laenu mm kogudustele Viljas ja rahas. toimetab see bauk MaaparMdaMsst fwee- Mahalaskmist j. n. x.). Bauki käes ftiswad y«d Saaremaa  RMsrkomw ja Kroonu poolest. KmsssMeS sa.' ZshsTuu 9/- pAwal SaareMaa Eesti- Rikolai-Kraistwo jubiläNM peetud. Zu<- beli-pZäwa ou Kuresaatt GMMfiuwi-koMWetajK A. A. Bode iseäranis sellega hiilgawali auustanud, et Katholig? kogudusesse astus. Selleks olla temal juba KMM nõuu olm-d ja sellega, et MM-PäälMl emast salivlda laskis, su tema oma Wmna-armastust ja oma tuima! Iruuwß Gretta-Katholigi W«iu. laSle waSla üles näida!- tahtnud. N-ltvühi -oima», demal püha! oa suur metsapõlemine Parasmetsa mõisa metsas olnud. Kuida tuli lahti läinud. see on teadmata arwatakse aga pur.dud olema. Muhumaal on Jürlkuu Zg. pääwol MM ruutsülda s heinamaad ära korwemd. Tuld arwatakse ühe tuhakasuitsetajK läbi tulnud  oldma. --- Kärla kihelkondas on üks talumees rohkem kui !l)0 rubla eest puid Kroonu-metsast ostnud Me jumes aga ka keelatud fesmne-puud maha raiunud' Tema sal metsast -välja aetud, pidi 12 rubla tradwi maksma, kõik tema raitud puud saiwad ära wõetud ja edast-raimmm temale ma keelatud. . wMI M Mahal-lahel üks neli puuda raske stör ('uurtala) kinni püütud. Riia st. Hirmsast õnnetusest, mis Relipühj teisel  pühal Stint-jmws peal juhtus, M hiljemini kirjutatud' ei kõikide seal ära uppuuud inimeste surnukehad neid oliVKd 1.2 üles leitud on. Kaks perekonda ou iseäranis  selle õnnetuse läbi raskest kurwastatud DiodKM perekond ja Gail perekond. ' Tõrkujad Miia woorimehed vn Rahukohtu waizema ette wastutamissle kutsutud olnud. RshksM kui