„Nüssaul on jälle üks leht." „Aga see läheb wiimaks ometigi liiaks!" hüüdis hcrzog mihaselt. „Mis on ta jälle teinud?" Grahw Nassau astus herzogi juure ja ulatas sellele oma lehe. Wiha pilwed tumestssiWsd  herzogi nägu, km ta lehte luges. ~Kss Teie ei ole mitte teeninud niisuguste  hullustuste järele, mees, et Teie uniformi seljast ära kiskuda lasen ja häbiga koolist ära kihutan?!" Üks häkiline kohkumine, üks kartlik häälte sumin -ta is u.wcS saalis. „Ei. r.r:.g!tt kõrgus, seda ei ole ma mitte r-n.nnut! ütles Nassau sügawasti liigucanau, isa karistab oma üleannetumaid  ssegi, aga ta ei lükka neid mitte enesest ära! Ka olen ma pistolit laskma õppinud. Nrge herra, ja üks Nassau häbiga ära aetud, on sinult ühe kuuliga pääs mõeldss^ ?m?ksran?m.tts kahin läks üliõpilaste rid.tt.si ..ttsi. räägitud, nagu üks mõisniku sugust mees '.ääkima peab, grahw!- ütles :räre'c u'.sitt!-.rr.ise järele herzogmna FravntkL,  äiigutaeul, aga särawacc stlinadcga. „tterzrg!tt kõrgus saab ka karistades isalikuks  ttäma. Äga see ei ole mitte kiiduiväärr.  re-na bääd südant kurwastada!" „S-:t i?c'p see asi on, armas Franziska", ütlcs herzog juba pehmemal toonil, „mida pikemaks need poisid kaswawad, seda rumalamaks  lähemad nad. Tuhat ja tuline! üeeõge mulle Nassau, mis teeksite Teie, kui Teie minu asemel oleksite?'' „Mina, herzoglik kõrgus? kas ma tohin julgeda?" andis Nassau wastuseks, ja midagi iseäralikku oli ta näo joontes näha. „Ja mis siis?" ütles hcrzog peaaegu hääl meelel. Sääl astus grahw Nassau ette, läks hcrzoginna  Franziska juure, hakkas ta ümbert kinni, suuteleS teda südamelikult, ja selle kätt mõttes, ütles ta naeratama pöörduscga herzogi poole: „Tule, armas Franziska, jätta see rumal pois rahule!" Igaüks mõtelgu, kuda see päältwaatjate pääle mõjus! Kõik oli nagu kohkumisest aimatud. Kooli direktor v, Seeger oli näost Kalgeks läinud, nagu kriit: tummalt mahtisiwad ametnikud üksteise o>.sa. Aga juba oli Nassau norgus pääga oma koha pääle tagasi astunud ja ootas nüüd kõige pahemat. Herzog Karl, isegi imestusest tumm. siis aga tuluvihaseks minnes, hakkas ärapnnastanud  hcrzoginna käest kinni, kes oma taskurätikut  suu pääle surudes, waljusti ja südamelikult naerma hakkas. —Uus ime! Srlmapuklik üleüldine kohmetus muutis ennast tagasi tõrjumata naeruks. Hcrzog Karl pldi uegi rõõmsat nägu tegema paha mängu juures naeris kaasa, läks aga sõnalausumata herzogiunaga saalist wälja, millest ka üliõpilased walju „hurraa" kisaga koridoori tormasimad. Direktor v. Seeger, inspektorid ja ametnikud  läksiivad naljakas kohmetuses kõrge - paari järele. „Jägame, wend, jagame! hüüdis Schiller oma toa seltsilisele Nassaule kaela langedes! „Ma pean ka midagi sest musust saama! Tuhat ja tuline, mees, ma olen kade su pääle!" Sõbrad hakkasiwad üheteist ümbert kinni ja suutlesiwad teineteist südamelikult. ~1894 ja 1895 aastas! „sõprnse sidemeks" „saateS, sädistab noort „Knngla" seltsi üli„wäcga  ccsseiswale pitkale ja waewaliscle tee„käigule.  „RZõmul wõtab ta oma wanema wcmia, „nüüd sõbra, üle wahutawaie mere moode sirn„totnd  kaest kinni ja ütleb oma csimisele „sõbra!e südameliku tänu tema armsa annetuse „ja sõpruse sideme loomise eest." Esimees K. Hellat. Kirjatoimetaja A. Tamberg. Silmaarsti baron Krlldcneri siin olemise ajal sai ka Havsalusl keegi pottissep J., 76 a. wana, kes 7 aasta eest oma nägemise ära oli kautanud, Kuresaarde arstimiseks saadetud. Siin sai tema silmade jnureZ lõikamist ettewõctud, mille läbi ta oma nägemise jälle tagasi sai. „Rlshöki Westnik" teatuLtab, et Saaremaa  randwahtide ülem hr. Himmci Tallinna randwahtide brigadisse ametnikuks on tähendatud. Hiljuti teatasime, et praegu ehitatawasse  Kaarma-Snurcwalla wallamajaSsc ka ruumid maalt linna tulcwate walla ametnikkude tarwis saamad sisse seatud. Knida kuulcine, saada selleks otstarbeks iga Saaremaa wald Kaarma-Suurewallale 109 rubla tasumiseks andma. Saaremaa Laudrati-kollegiumi poolt on hr. Andreas Ollina siinseks loomatohtriks tähendatud.  Hr. Ollina jõudis 1-1. Augustil Kuresaarde.  Knida omal ajal „Saarlaseü" kirjutati, oli mõnel pool Saaremaal loomade suremist elle tulnud. Nüüd olla aga see haigus täiesti ära lõppenud, nii et Saaremaa nimetatud haigusest jälle puhas on. Künni siiaajani on Kuresaarde asutatud rahwa-röögi hääks ühtekokku 857 rbl. 78 kon. sisse tulnud. Juba kümne aatta eest tagasi sai Kuresaarde  haigete laste kolonni Dr. Wiedemanni abikaasa  tegemiste läbi elule kutsutud. Paari aasta eest sai kolonn tarwis oma maja ehitatud, ja nüüd saab ka nimetatud kolonni wart-li oma haigemaja olema, mille nurgakiwi maha panemine 13. Juulil sa. korda saadeti. Augusti kuu lõpul on siin ühe turu ligidal olema maja hoowi päält kirsi puu päält õitscid leitud. Wist esimine seda sugu nähtus KnrcsaareS! Praegu ei ole KuresaarcS, kui ühcS EeSti linnas, mitte ühte ainust Eesti raamatu kauplust.  Kui mõnda ümberrändawat naisraamatukcmplejat  maha arwame, siis wõib EeSti-keelscid raamatuid ainult ühest Saksa raamatu kauplusest saada kuid sugugi mitte kõiki. Sääl on ainult paari Eesti kirjastajate raamatuid olemas. Tahad keegi mõnda tähtsamat raamatut saada, siis on kõige parem abinöuu raamatut kirjastaja käest tellida, ehk kui miiinase adress teadmata on. siis „salsa laada" aega oodata. Eesti raamatu kaupluse puudus ei ole küll mitte saarlastele ega kuresaarlasie auuks! Et meil meel täielikku EeSti j raamatu kauplust ci ole, tuleb muidugi sellest, i et siin mähe Eesli kirjandust tarwitataksc. Sellepärast  peaksiwad Saare eestlased enam Eesti kirjandust lugema hakkama. Hakkawad nad seda, siis saab ka wist marsii meie linna üks EeSti raamatu kauplus ilustama. Kihelkonna kirikkonna ruhwa hulgas nähakse  ebausk surnute kohta üsna lõmaSti malitscmas  olcwat. Atlast Kiheikor.ua Ew. Lutheruse usu kiriku poole sõites näeb reisija Kuusnõmme ja Loona mõisade ligi metsas manade mändide külge ristid sisse lõigatud olcwat, mõne kulges mitu kümmend, nende hulgas manu ja märskeid ristisid, millede juurde meel isesugused geometrla wigurid tehtud on. Rcndc ristide ja wiguritc üie lühemalt järele pärides, auti nende ridade kirjutajale waStuscks, et Alla küla mehed olla need ristid mändide sisse lõikanud ja nimelt igakord, kui üks surnu säält külast äramaewd saab. Ristid saada see tarmis puude sisse lõigatud, ci surnut keelata „kodu käimast." Surnu tulla nende arwamlse järele seda teed mööda, kust ta surnuajale wiidud, kodu tagasi, aga olla rist ette lõigatud, siis ci saada ta tulla. Ristide juures olewad geometria wigurid tähendaivad selle talu õuemärki, kust surnu pärit. Nõnda wõib õncmärkide ja ristide waral teada saada, kui mitu inimest ühcstgi talust aja jooksul surnud. Kurewere ja Tammese küla meestel on teistsugune „konkS", millega nemad surnu hauas sunniwad rahule jääma. Kui säält poolt saab surnu matmiseks  kirikule toodud, siis murrawad matuselised ühe noore kuuse wõi männi ladwa tee äärest, kust surnu läbi wiiakse, pooleks. See hoida nende arwamisc järele jällegi surnut „kodu käimast." Sarnaseid murtud puu latwu wõib tee ääres Kurewerest Kihelkonnale tulles palju näha. Wcidcr ebausk! Oleks aeg juba rahwa seast kaduda! x. 2. Juuli kp. saadik ei ole Saaremaal Filsand: ja Kihelkonna wahel mitte enam lelegraf käimas, waid telefon (kõnetraat). Selleks on wist wähene tclegrafi tarwitamine põhjust andnud. Nüüd saamad Filsandist saadetawad telegrammid kõnetraadi läbi Kihelkonna tclegrafi kontorisse saadetud ja säält siis tclegrafi teel edasi tähendatud  kohtadesse. Püha kihelkondas olla keegi noormees oma wõõraemaga kokku elanud, mille järeldus lapse sündimine olnud. Liiwimaa konsisioriumi korda seadmise järele on asi kohtuliku järele uurimise alla wõctud. Ülekuulmise ajal on süüdlased mõlemad oma patutegu üieStumüstanud. Sellessamas kihelkonnas on keegi naesterahwas ühte kurttumma tütarlast nii rängasti piitsaga peksnud, et see pärast peksmist mmestanult maas laamanud ja teiste abil tuppa saanud kantud. Asi on ka kohtu all. Karjast. Metskülas kukkunud kaheaastane laps kaewu. Wälja mõttes olnud temal küll wcel elu sees, aga pärast surnud la ära. Oleks küll soowida, et kaewud maal päält kinni saaks peetud. Augusti kuu algas meil üsna sügise ilmadega.  Jgapäew puhus wilu põhja-hommiku tuul ühes sagedate wihma hoogudega. Wilu ilma pärast otsisiwad mitmed wanemad inimesed ka juba kasukad talikortcrist üles. Kartohwli Igatsus. EMUa mõtlen kangel sinu pääle. Mu armastatud neiuke! Ma nagu kuuleks sinu hääle. Mis oli armas minule. Kui hommikune koidu sina Ju tõuseb, tähed kustumad: Siis koidu kullalt küsin mina: Kas sina mind meel armastad? Kui wiimne õhtu eha walge Wcei taewa telgil wirwcndab: Siis nagu näeksin sinu paige. Mis armu tulest õhetab. Kui tähte hulgad rahus rändmad Ja maigust andwad ilmale: Siis minu mõtted ära lendwad, Mu kallis neiu, sinule. Kui mere wahutawal pinnal Waht wastu kalju seinu lööb: Siis hingaksin ma sinu rinnal. Mis õusust otsata mull' toob. Siis iõppcksiwad mure tormid. Ma unustaksin ilmamaad; Siis kauksi'd elutuuled karmid. Et sa mind neiu armastad! I'g.ulmoistsr. .V ilsi. Saarlane, 895,