Tallinna Sõber Kl 27. laköleisikümnrS aSlaMk ZüllinttüS, H. Htinakuu päälval W 6. Uleöldne aralthl Eesli rsdiiiiilk ««««l ja liiiiialiks. Tuleb ükskord nädalis ivasja Maksab Tallinnas Linbfors'! pZrijate irllkimasas: aastas 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaSIaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud? saStaS 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyll selle aseme pealt 5 Ssp. Trcltmtfrp waSjq k > rlnk!u..>'r i SeetaM, » kt. Harku» l raatmann. :Z. Änl! - aid,»: Stldckbttg. --Kaxsatns: A. AaNerg. —D. PstliuerU.vmidis. -- S.Z. Mra«'l roamaiMod, N«r»»« l Dl. MSer. Mrus: Arana Mekas,. MaM.iz: M. N«d»tst. .Knrrsaare»: Hst. .Lange. Maakt laida iseäranis wuliltikse. Waötaja redaktor W. F- Tichhor n. sr«b BaU!aki«, Urial, kõiwad VsliiDki ->u - - UstrUiekül-Mji» Register: Uus Wüna põletamisc-seaims. üleilldistd sõnumid maailmast. Omalt maali. Tallinnast > Mntral Todlcbeni mäleStuse-sammaS. Kauimisstau kodutSZ akjus. Waugiladade loiigrcZsifi  KalapiMmitc  asjust- Sulru aktsts. Tallinna linna korrast. W-ne mis kirik Tallimms. -- ?i««i,k kirikod Baltimaa kubermangudes. Jsitapja. Pahak-ud. Maru. Hobust- ukMnö. ?lo°r-d p-.istssb - ?»ru»r«ft : Mwr. Siku s.h«k. Haps.uilst? Mrgkb wöirod. «alwenfi: Laat. - Maru. ! Pahalkiib. Ma.Ut KtMüteg». TMfah),,. 'U..i «.,>>. T-irlu?. - MisjaMst. Lliwlmaali. Pi>»rha,g>l«. ?õ«sch.'ivist. -- N.jhnl NavghrahlS, - MmmaM. ??«!.>» alg Und. TifliS'ist: Mttsamlne Slb-ilst. IPZiaNzu. «« sõliumiS. Mõnd» Uus Wiinapõletamise-seadus. Et wiinapõletamine, kuida üleiüldise rahwamajapidamise asjad meie päiwil nülld kord feisaivad, põlluineeste kohta wäga tahtjas, EeSti rahivas aga omas majapidamises kaugelt suuremalt hulgalt põllutöö peale põhjustatud on, selleparast paneme siin uut Wii nap Sletami s e - s ea d u st, Kõigekõrgemalt kinnitatud selle aasta Jaanikuu 4. paamal, ,Walilsuse Teadaaudja" Nr. 530 järel lugejate ette, et igaüks seda tähele panna wõiks, kellel sellega ühe! eh? teisel wiifil tegemist on: I. Ülepõletuse Vabastamine aktstst-maksufl kaub kõikides wiinapöletustes ja parmi-wabrikutes Viinapõletamisega, Heinakuu 5. pääwal 5891 ära. 11. Aastal 5387 wälja antud Zookidemaksu-seaduse kohaliste artiklite muutmiseks on määrata: 5) Kõikides wiinapõletuStes (ilma pärmi-wabrikukeka Viinapõletamisega) on spiritusefi, mis akM-maksu all seisab, ühes allapõlelusega wabrikankide kasuks, attflfita ülepõletus järgmisel «viisil arwata.- esimese millioni graadi pealt ühel põletuse-aeal 2 protsenti; peale 5 millioni graavist 3 millioni graadini s'/, protsmti; 3 millioni graavist künni 12 millioni graadini '/, protsenti. Seda arwu tehakse aktsi all sciSwa, eh? falagge läbi kinnitatama spirituse-wäljaandmise keskmise arwu järel. Tähendus: See kord ei maksa mitte suwi aeal põletatud spirituse kohta, (punkt V.) 2) Wiinapõletused, mis alamal (punkt 4) üles paupud tingimiste kohatised on, saawad peale ülemal (punkt 1) nimetatud  arwu Veel lisa-arwu järel aktflsita ülepõlekust spmtnsest, mis põllutöö otstarveteks põletatud saab, järgmises määrus:  esimese ühel põletuse-aeal põletatud öOO,OOO graadi pealt 4 protsenti; järgmiste 500,000 graadide pealt kuuni 1,000,000 graadini 2 protsenti; 5 million graavist kuum 3 millioni graadini I'/- protsenti ja 3 millioni graavist 6 millioni graadini 7, Protsenti. ülemine wabaStamine saab wäljaande järel lubatud, sellest hoolimata, kui palju aktsisi-alnst spiritust põletusest müüdud saab. 3) P õ llu tö ö - wiina põletns t ek S saawad need peetud, milles 200 stSsesegamise-pääwa! Mihklikuu 1. pääwast Jaanikuu 5. pääwani mitte rohkem ei põletata, kui 75 wedro 40 graavist spiritust iga selle mõisa ühe dessätini põllumaa kohta. Tähendus: Kui wimapõletuS ühes mõisas selle mõisa põllumaa suuruse kohaline on, s. o. kui kõikide fissesegamise-tõrdede suuruS mitte rohkem ei ole, kui 6 wedro iga põllumaa desfätiui kohta ja põletuse tegewus mitte peale 200 pääwa Mihklikuu 1. ja Jaanikuu 5. pääwa wahel ei kesta, siis saab see põletuS seda lisawabastust  ksigist põletatud spiritusest, kui «väljaanne mitte peale 75 wedro iga põllu dessätini kohta ei ole. 4) Aktstsita ülepõletuse lisa-wabaStuS saab põllutööwiinapölelustele  mõisadcs lubatud, millel mitte wähem põllumaad ei ole, kui 60 deSsätini. Tähendus: Mõisa põllumaa wõib üheS tükkis ehk ka mitmes tükkis olla, aga üksikud pölluMd saawad kõige põllumaa arwu juures ainult siis arwu sisse wõelud, kni need wiinapvletusest mitte peale 55 «versta eemal oi ole. 5) PSllutõõ-wiioapõletufeks ei saa mitte arwatud: g. wtinapõletamine pärmi-wabrikutes; d. Viinapõletamine sukru-ivabrikuie jätetest ja c. wi«««apõletamine «'õlcti-SteS. mIS mõisast lahutatud rendi peale autud ou. 6) Spiritusefi, mis 520 smvipääwa käikuS, mille sekk.i Jaaui-, Heina- ja Lelknsekuu dää oad snuiiitanml «viisil arwatud saawad, ci saa akksisita ülepõletnff (punkt f ja punkt 2) koguni mitte lubatud. 7) PõletuSleS, millcS suivi-aeal (punkt 6) wiina põletatud  saab, saab kõik selle aea hakat««sest (Heinakuu l. pääwast) saadi? põletatud splrituS aklsssila ülepõletuse arwainise jiilireS (Üleüldise ja lZsammm) «vkifiateglja heaks, maha arwatud. On sedawiist s«««vi aeal (Heinakuu l. päaivast) ükS millkou graadi võleliilnd, sisS saab järgmise spirituse «väljaande pealt aktsisiia ülepõleluS sel «viisil arwatud, kuida see keise millioni graadi kohla määmlud on j. u. e. 3) Zoolidemaksu-seaduse artikel 2Z2 sees määralud spirituse-wäljaandmise alam kord saab ära kautotnd. Käärimise aeg kõikides wilnapõleiustes ei pia mitte peate kolmkord 24 tundi keStama. Wiina teine "uhaStaminc. enne kui spirikuS läbi konlrol-riiSla josksmid, on ara keelatud. 9) Kui Viinapõletamise juures lihe iMlamisenUuniStuse  sdeklaratiou) järel keskmise «väljaande wMa (lookidemaksil-seaduS ZZ 2! st ja 2! 7) astopõletnst au, sits «võib see puudus rohkemattst wälja-aadmlsiest selle pool-aaSta teiste põletamisc-tnnuiSkuSte järel, kasutud saada. Aklfls alla-põletufe eest ei saa wiiuategija käest initke sisse aetud, euue ar«vutege«ulst, u«IS emis esimese pool aasta löpekusi Näärikuu I. pääwanl ja teise poolaasta  kohta Näärikuu 5. pääwast parast põletufe-aea lõppu, tehtud saab. Kuuni selle armu tegemiseni tähendatud  aegade lõpul, saab allapõletus kohalise wliuapõletuse rehnungi peale pandud. 50) Wiiuapõletufed. kuS pettusi aklstsi.m.ittn aaSta leikakse, kautawad õig«ist akksisita Ülepõletuse peale süle. üldise ja lisa-arwu kohta) läbi kõige selle aea. mille kaikus pettusega akM-maksu «vasta wiina põletatud on, ja saawad seda wast kolme aasta pärast jälle tagasi, sellest pääwast arwatud, kuõ pettust leiti. Kui ühe wimapõlctufepereulehe  veale petluse-kaeblust tõstetud, tema aga pärast kohtu poolest süüst lahti mõistetud ou, siis laab. kui see otsuS ülema kohtu voolest seaduslikuks ou ttmMkakud, akksisita ülevõletus temale tagajärel kõige selle aca kohta omaks mõistetus mille käikuS tema seda olekS saama pidanud, s. o. sellest pääwast hakates, kuS aktsisi-auietnil selle asja üle prololli üleS «võttis. 15) Wiiuapõletufed, «uis pärast Heinakuu t pääwa 5890 awatud saamad, wõkwad õigust põllutV-wltuapõleluste  lisa-arwu piale (punkt 2—4) ainult siis saada, kui uende tegemuse suuruS selle mõisa põllumaa suuruse kohaline  on, kus «viinapõlckuS seisab, f. s. k«>i kõikide käärtõrdcde  suuruS mitte peale st medro iga põllumaa deSsätkilk kohta ei ole. 12) MikuapõlettMeS, mis pärast Hmmkm, 5. pääwa 1890 awatnd saamad, et tohi kokku fukiremat käär-lõrdcde ruumi olla, kui 9000 wedro. Endised wttnapõkcb«s«d wähema käär-tõrdcde ruumiga ei tohi seda mitte Me lahendatud ruumi laiendada. WiiuapõletuSkete aga, mille kaar-tõrdede ruumid juba u illid peale 9000 wedro suured on, on kõik laiendamine keelatud. 53) Uute wiinapõletuste asutamine pärast Heinakuu 1. pääwa 5890 on linnades keelatud, niisamati ka aktsiaseltside  asttt.miue wilm«M'li«AK' ehitamiseks ja ülespidamiseks,  kni ka unle wliuapKeinSke ehitamine ja omastamine  neile «Md juba olewattle Msta-seltsidele, mille põhjiMri õigust MnapöleluSle ehitamiseks mitte iseäranis e« uimeta. Täheudus: Selles artiklis ülespandud kitsendused ei mõju mitte Viinapõletamisega ühmaatud pärmi «vabrikute ehitamise kohta M. Selle seaduse N. santuse punktid 5 künni 50 saaivad Heinakuu l , pääwal lB9t makSwakS. Üleüldised sõnumid maailmast. J»an«ku« zZ. Mwal. Paniza ja tema ftllsilaste protsess B«rlgarias ja kohtuotsuse Kmue täitmine saatvad kõigeist Europa lehtedest  arutatud, 'Uamlst «valju sõnaga hulka mõistetus, selle kõrwoS ka iihetS fiittreks eksituseks Bulgaria tauiöte wSimuSmeeste  poolt peetud, mis ««eile «««itke head «vilja, ei konda. Kuida lugejad küll «veel maletawad, oli Major Paniza ennast mitme teisega Bulgaria Walilsnse ,vägi«Wtdsew  muutmiseks Ühendanud. Prinz Ferdinand, keS sumlikkidcst Zlulgaria Wümiw kinnitatud ei ole, kuida VM,ii kongressi protokoll seda pärib, kni tema kui selle n«aa WaMfeja seadnsiilnks piab pee!««d saama, pidi Major  Pauiza ja tema feltstlaSte plaani järel ühel pidul kinni «võetud kaau«a, niisamati ka tema Ministrid. Mis nendega pärast pidi tehtud za kuida Bulgaria Walilsus korraldatud saama, selle Üle on sõnumid nii mitmesugused ja räägmad niipalju üksteise waSla, et sellest sasist keegi õiele aru ei saa. libe jutu järel Mud kokkuivandujatel u'u. Koburatt Pmi-i ära tappa ja «valitsust cfllekS ühe Kindrali kätte anda, keS juba NumäniaS ootamas olnud ja keS siis Anurt Sobranjet sisse kutsuma pidanud, uõltupidamifrks ja MMamksM BiKgarta tule«viku üle. Seda jutu kminMas Paniza walelS. Teine jutt ütleb Prinz Ferdluand  fa tema Ministrid pidanud Bulgaria'st «välja «viidud ja fiiS Prinz Aleksander van Battenberg (nüüd (siras Harlemi'.:)  tagasi kutsutud saama. Seda juttu tunnistatakse mamM igalt poolelt watekS, kni ka teada on, et Bulgaria'? patju Mameib foo«M selle maa esimese Walitseja «vasta lõõwav. Sellega olgu nilüd, kuiva iganes tahes, salgatud ei «või saada, et Major Paniza suur süü-alune ja raske Mkhttufe wääriline oli. ükski ilmalik seadus ei anna sõeameMele õ«g««st Walitsnst oma meele järel muuta, «vaid kõige riik.de seadused maä«a«vad. ei sõean Sgj ainult Walttfuse  Mrttst piab olema, seda arutamata jättes, kuida WMsuS wõimust oma kätte sai, ja pühakirja käsk (Rõm. 53. l) msjub iseäralise rõhuga sõeameMe kohta. Paniza fa tema selkstlased satwad kinni wõetnd, Walitfuse poolest fteawäe keSkist «välja heidetud ja sõeakohtu alla antud, knS Paniza surmanuhtluse alla, teised enamist pikkema wsngipõlw? alla Mõistetud saiivad; keS lahti mõistetud attwad. need faiwad pärast uendan ime talud , Walitfuseteel/  Onlgariast mälja wtidnd. SõeakohuS oli Panizalle Würsti sPrinz FkrdmaMs poolest nii kaugelt armil pawnvd, et tema surmanuhtlus wtiSleistkümne aaStasekS kndtboone uuhttttteks muudetud saaks. Kuida räägitakse, olla Prinz Ferdinand seda ka leha tahtnud, aga wägew Minister-prDdeuk Skambulow olla murdu selle waSta seisnud ja pärinud, et Argusele oma käik" antud saaks, teistele hirmuks, kellele ka seesugusteks tegudeks himu tulla