nukeha toimetati läbiwaatamiseks tornimäele.  Teated wilja-turult. Awalikkude teadete järel oli 1. nowembril  1894 terwes Wene riigis rukki hind 25 kuni 105 kop. puuda päält. Lõuna-pool kubermangudes oli hind 25—35 kop., põhja poolses jaos enamasti 55—65 kop. puud. Wirumaal ja Peipsi ümberkaudu saadi 75 —86 kop. puuda päält. Kõige kõrgem oli hind Walge mere juures, nimelt 165 kop. Kaerte hind oli sellsamal ajal 36 kuni 86 kop. Suuremalt jaolt makseti riigi lõuna-poolsetes kubermangudes alla 36 kop., põhjapool läbistikku 46—66 kop., Lääne- ja Pärnumaal  76—86 kop. puuda päält, mis aina weel Peterburi lähedal ja lõunapool  Ladoga järwest saadi. -Kohtukojast. Ringkonnakohtu  istumisel, 13. januaril 1895, tuliwad järgmised asjad harutamisele. 1) Aleksander Treumuth, Eduard LilS ja Johannes Kroonow  rööwimine,  2) Aleksander Ohakas, Jaan Riismanu ja Juhan Uluberg wargus. 3» Wladimir Madissow rööwimine keha wigastamisega. Minewal aastal juuli-kuul tunginud  kolm rööwlid: Aleksander T., Eduard L. ja Johannes K. (nr. 1.) zirkuse maja ligidal kellegi T. kallal ja rööwmud temalt saapad jalast ja rahakoti taskust ära; rööwitawa karjumise pääle lähenenud sinna kaks gorodowoid, kellel ka korda läinud ühte rööwlitest, nimega T., kinni tabada, kaks teist aga pannud plehku. Et aga rööwitaw neid kõiki tundnud,  püütud nad paari päewa pärast siisgi kinni ja antud kohtu kätte. Et nad kohtu ees küll oma süüdi salgasiwad, mõistis kohus siisgi T. ja L-si kaheks aastaks, K. aga l a. ja 8 k. wangi. Siis ilustasiwad  : Ania wallaliige, 21. aastane Aleksander 0., Salla walla hingekirjaline,  31. aastane Jaan R. ja Saue walla liige, 32. aastane Juhau  U. süüpinki. Kõiki kolme süüdistati  wmguses. Minewal aastal 2. juunil näinud üks sadama silla waht, kui kolm tähendatud meest paadiga wäikese purjulaewa „Mariale"  lähenenud Kui nad wähe aega ümber saanud waadata ja kedagi  inimest pole näinud, kes nende toimetust oleks wõinud takistada, (silla waht oli putka marjus), roomanud  kaebe-alune O. laewalaele ja katsunud laewa ankrut paati toimetada  ; see pole aga ankru raskuse pämst  tal mitte korda läinud. Siis wõtnud ta laewaköie, 31 sülda pikk, ja paki purjuriiet ja lasknud «eed paati, karganud ise taga järele ja nii jõudnud nad kolmekesi ära. Sillawaht  aga, kes kõik see aeg meeste „tööd" wagusi päält waatonud, läinud  nüüd laewa pääle, äratanud kippari magamisest üles ja rääkinud temale asjaloo ära, mis pääle see teise paadiga wargaid taga ajama läinud. Et ta muidugi parem söudja oli ja wargatel ka enam aerusid ei olnud kui kaks, siis sai ta peagi nende kannule. Nüüd oli meestel wesi ahjus;  saagiga ennast alla anda oleks päris rumalus olnud, mis muud kui dawai warastatud asjad üle paadi ääre merde. Teisel päewal õngitsetud  köis merest mälja. Nüüd oli ka kipparil peenike peos; üksi kolme mehe wasta wälja astuda oleks ka ebatarkus olnud. Tema jõudis aga wargatele kuni sillani järele ja kui need silla pääle kargasiwad ja „putged mängima" paniwad, tegi ka tema sedasama kuni talle wiimaks ühe madruse  ja gorodowoi abiga korda läks wargatest kaks kinni püüda. Pärast poole wõeti ka kolmas kinni, jn nii sattusiwad kelmid, sel põhjusel, et nad enne mitu korda kohtu poolt warguse pärast on uuheltud on, ringkonnakohtu  kätte. Kohtu ees ütlesiwad  nemad, et nad mitte ei olla warastanud, on aga kalale sõites „Mariast" mööda sõitnud. Kohtuniku  küsimise pääle, mis asja nad siis meresse wisanud, kui neid taga aeti, ja mikspärast katsunud nad põgeneda,  kui nad ilma süüta oliwad, wastasiwad kelmid: nemad olla paadist  wett kühwliga wälja wisanud ; mis aga põgenemisesse puutuda, siis olla nad sellepärast ära põgeneda katsunud, et kippar neid ära lubanud  uputada. Sillawaht, keda kohtu ette tunnismeheks oli kutsutud, tõendas  näinud olewat, kui O. walge purjeriide paki merde oli wisanud. Tunnistajad, madrus ja gorodowoi, ei teadnud pääle kinniwõtmise midagi  tähtsat rääkida. Kohus mõistis  0., kui pääsüüdlase kõigi iseäralikkude  õiguste kaotamisega üheks aastaks  ja neljaks kuuks wangirootu, R. kaheks ja U. kolmeks kuuks wangi. Wiimaks tõi weel mõõgamees Jamburgi kodaniku, 28 aastase Wladimir  M. (w. nr. 3) süüpinki, kes ka rööwimise pärast enese eest wastutama  pidi. Pühapäewal, 28. augustil m. a., läinud keegi Hans Mikk mööda Rügemendi uulitsat edasi kahe sõbra seltsis. Kui nad Krapsi kõrtsi ligidale jõudnud, kargunud  äkitselt Wl. M. tema pääle, löönud talle noaga rindu, tõmmanud ta hõbe taskukella ühes niklist ketiga taskust ära ja jooksnud sessamas uulitsas olewasse Kanawalli maja hoowi: Hans M. aga keeranud oma sammud kohe pristawi poole, kus ta 100 ära rääkinud. Paari tunni pärast  läinud ta gorodowoiga tähendatud  majasse ja wõtnud säält rööwli kinni. Tee pääl, kuni politseisse, kobanud rööwel kõik see aeg oma taskuid läbi otsida Kui teda politseis  läbi otsima hakatud za saapaid jalast ära tõmbama sunnitud, kukkunud  lal põuest tükk uuriketti wälja, mis rööwitaw kohe kui oma warandust  ära tundnud. Rööwel tõendanud  küll, et see kett tall juba mitu aastat olla olnud, aga muidugi teada ei uskunud seda keegi. Kohm ees ütles ta, et ta sel päewal rahulikult kodu olnud; ka oli ta omale kaks tunnismeest kohtu ette lasknud kutsuda, kes tõendasiwad: nad olla kõik sell päewal kodus kaarta mänginud, kui H M-e uur ära rööwiti Rööwitaw  ja ta kaaskased aga ütlesiwad tõesti tundnud olewat, et rööwel keegi muu kui Wl. M. ei olnud. Linna arsti vr. Bondarenko tunnistuse  järele ei olla haaw just mitte wäga kardetaw. Prokuror nõudis kaebealusele kõwa nuhtlust, selle pääle waada es, et haaw pahemal pool külje sees ja südame ligidal oli, mis ka kergesti surma oleks toonud, ja arwas ka rööwlil täiesti tapmise nõuu olnud olewat, sest nad oliwad enne wihamehed. Kohus mõistis Wladimir M. kõigist õigustest lahti ja eluajaks Siberimaa kau gematesse kohtadesse elama. V—v- Kohalikud sõnumid. Keisri Majesteet on Jurjewi ülikooli õnnesoowi eest tänada  lasknud Ülikooli õpetajad ja õppijad oliwad 21. skp. aula-saalis koos kõrget tänu wasta wõtmas. Ülikooli ruumides on rahwahariduse ministri poolt kuulutus wälja pandud, milles üliõpilastele teatatakse, et mitmes ülikoolis allkirjasid ühele palwekirjale  alla korjatud, milles ülikooli  praeguste pöhjusseaduste muutmist  palutakse Et niisugune tegu seaduste wasta käia, siis olla asja eestwedajad kinni pandud. Ministri herra manitseb kuulutuses üliõpilasi endid niisugustest asjadest eemal hoida. Õpetatud Eesti seltsi aastakoosolekul andis kirjatoimetaja  „Neue Dörptsche Zeitungi" redaktor eanck Hasselblatt seltsi tegewusest  teatust ja nimetas iseäranis tähtjaks Eesti rahwaliku mus umi alustamist 1894. aastal. Selleks olla kõige rohkem tänu teminud seltsi auuliige prof Or. Leopold Schröder, nüüd Innsbruckis, ja gymnasi-kooliöpetaja  Oscar Kallas. Haudade uurimises  nimetas kõneleja iseäranis prof. vr. Hausmann'i, kuna keeleuurimise  töösid seltsis president prof. vr. Leo Meyer ja Or K. A. Hermann  olla kirjutanud. Linna woli kogust 19. skp on meil weel täiendada, et polizeimeistri  herra ettepanek, mis wolikogu  koosolekul ette loeti, koor > mawoorimeste llomowoide) kohta käis. Joogi asutuste parema ja hoolsama järelewaatamise poolest on ütelda, et kommission sisse seati, mille liikmed on linnapää-abi Botownew,  lwd Grevingk, Faure, Bahrs ja Königsfeld. Siis wõeti nöuuks kubeneri herrad paluda, et bospital (haigemaja) linna waUtsuse alla tuleks. Praegu olla haigemaja hääs korras, ning ta pääl olla 8900 rubla wölga, mis linn enese pääle wötab. —Kriipsu trahteri mitte lubamise teine põhi oli, et seda taheti ligemale kui 40 sammu Peetri kirikust asutada, mida seadus ei luba. Joogimajade maksu uuesti määramise kohta on nimetada, et otsus 6-dast oktobrist m. a., mil 25 prozenti patendimaksust wõtta otsustati,  pidada tuleb. Kohalik kreisiülem kirjutab oma uuemas ringkirjas: „Teede st. Sellc pääle waatamata, et ma mitu korda olen ettekirjutanud alati selle pääle waadata, et kõik teed hääs sõidetawas korras oleks, on mõned  teed niisuguses olekus, et sõitmine  nende pääl waewalt wõimalik on. Seepärast kirjutan mina weel kord wallawanematele ette alati selle eest hoolitseda, et kõik teed hääs korras  on, et augud lumega wäljatäidetaks  ja et teede pääl sagedamasti lume - rege weetaks. Teede äärte pääle peawad igal pool tähised üleS seatud olema.  Polizei-urjädnitkudele  käsin mina alati selle minu eeskirja täitmise üle walwada." Õpetajate januarikoosolekule,  mida 18. ja 19. skp. meie linnas ära peeti, oli umbes 70 õpetajat ilmunud, nende hulgas Liimimaa  kindralsuperintendent herra F. Hollmann, ka mõned õpetajad  meie kubermangu Läti osast, Eestimaalt jne. Koosolekul pidas õpetaja Mäthel Peterburist kõnet pühaõhtu-söömaaja sisseõnnistamisest, kuna professor I>r. F. Mühlau pühakirja seletuse üle rääkis. Sellele  tublile ülikooliõpetajale, kes küll näimast korda Liiwimaa õpetajate koosolekul wiibis, awaldas kindralsuperintendendi  herra palawamat tänu tema 24-aastase töö eest meie ülikoolis sa Ewang. Lutheri usu kiriku  kasuks meie maal, mille Pääle prof. Mühlau liigutatult ja südamlikult  tänas. ,N. D. Z ' Õpetajate prozesside asjus on „Balti kuukirjas („Baltische  Monatschrift") pikem kiri awaldatud,  millest meie järgmise koha umber tõlgime : Üleüldsi on läinud kümne aasta jooksul (1884—1894) 178 õpetajat kaebtuse all seisnud. Kolmeteistkümnel korral muudeti kaebtuste  tühjastegemise kohtus ringkonna» kohtu otsus, waimuliku ameti kaotamine,  ajutiliseks ametist äraolemiseks ja wangitustuseks ümber; seitsmel korral muudeti kohtuotsus Kõigekõr. gemal käsul Balti kubermangudest ja ühel korral Liimi kubermangust ärasaatmise  karistuseks ümber Õpetajad,  kes selle karistuse saiwad, oliwad:  õp. Bernhard, Loddigerist,  Carblom Gutmannsbachist, Christiani Harglast (praegu Pihkwas õpetajaks), Hilde Aamõisast,  Vogel Laudonist ja õp. Wegener Äksist; Liiwimaalt saadeti Wändra õpetaja Sokolowski  ära (praegu Baltiskis õpetajaks).  Teised õpetajad, kelle süüasi kaebtuse tühjakstegemise kohtus ümber muudeti, on: õp. D ö b n e r Kalzenaust,  Brenner Marienburist, Andres Laudonist (suri enne kohtuotsuse täitmist ära). Lezius Malgast, kes pääle ametist äraolemise kaheks kuuks mangi mõisteti, õp. W. Reiman Kolga-Jaanist ja paron  Nolcken Poidest (kahe wiimase kohta ei ole kohtuotsus meel mitte täidemd, sest et kuebtuse tühjakstegemise-kohtu  otsus meel mitte kuuluta» tud ei ole). H ääle ülemal nimetatud  õpetajate on Kõigekõrgemal kii» sul meel Balti kubermangudest wälja mõistetud: õp. Brenner Marienburist  (on Saksamaale läinud), õp. Grimm Ükskülast (praegu õpetaja Rattelsdorfsis Eislebeni juures), õp. Brand Palzmarist (praegu õpetaja  Jaruslanis, Samara kubermangus),  õp Harff Ascheradenist (praegu õpetaja KremmliugenisßrauN' schweigis) ja õpetaja Porth Kokenhusenist  (praegu õpetaja Uebersees Hamburi suures.) Üleüldsi on 12 õpetajat Balti kubermangudest wälja saadetud. .E. P.' Teistest lehtedest. „Rijhsk. Westnikule" kirjutatakse  Jurjewist. „Kohaliku Eesti ajalehe „Olewiku" toimetaja ja wäljaandja  hr. A. Grenzstein on nõuuks wötnud raamatut päälkirja all „Die nationale Bewegung" srahwusline liikumine iiauiouaabuoe AuuWeuiej  wäl ja anda. Selle kirja'öö ülesandeid, plaani, suurust ja sisu wõib enesele ette kujutada wäljaandia poolt trükitud eeskawa järele: „Weriste  sõdade ajad usu ja wabaduse eest on mööda läinud," räägib hr Grenzstein „Nende asemele astub rahwuslise liikumise aeg. Paraku ei ole see asi keni weel ühtegi tõsist uurijat leidnud. Ei ühesgi keeles ei ole laialdast kirjatööd selle tähtsa küsimuse kohta." Seda puudust parandada  wõtab hr. Grenzstein oma pääle. Temalt wälja mõteldud kirjatöö  peab wõimalikult kõigi, ei mitte ainult Europa maid ka Aasia, Afrika,  Ameerika ja Australia rahwaste liikumisi kujutama. Iseäralist tähelepanemist  saada raamatus mähemate  rahwaste pääle pandama, kellel raske olla „oma rahwuslisi püüdmisi hariduse edenemise nõuetega ühendada"  jne. Seda ja teist. Waikiw akademia. Persiamaal  asus kord kuulus teadlaste selts, mille esimene põhjusmõte ja püüe waikimine oli, mille pärast teda ka „Waikiwaks akademiaks" nimetati. Kord soowis teadlane Said selle seltsi liikmeks saada, aga sellest, et määratud liikmete arw juba täis oli, pidi tema soow järelduseta jäetama. Waikides andis seltsi esimees seda temale teada, kuna ta ühe kruusi pääle näitus, mis ääretasa wett täis oli, nii et temasse mitte tilkagi enam ei mahtunud, ilma et wesi oleks hakanud üle ääre jooksma.  Said aga noppis ruttu ühe pöösa küljest roosi lehe ja pani selle nii õrnasti kruusis olema wee pinnale, et mitte tilkagi üle et läinud. Selle waimurikka wastuse tõttu wõeti ta seltsiliikmeks wastu. Kahewõitluse wastane. Ma thematika professor Vinc, Cambridge linnas, ülles ühes seltskonnas, et sugugi mõtelda ei olewat, et kahewöitlusel  ialgi mõistlik põhjus wõiks olla. ..Ohoh," hüüdis üks ohwizer, „mis siis Teie teeksite, kui ma Teile suu sisse ütleksin, et Teie pääkelm olete?" „Ma ütleksin: Tehke seda tõeks, mu herra!" wastas arwuteadlane Ja siis oleks lugu nii, et Teie oma ütelust wõite tõeks teha, wõi Teie ei suuda teda mitte tõeks teha. Üks nendest kahest on ainult wõimalik. Oleks Teie ütelus tõsi, siis peaksite selle lootuse rahulikult ära kannatama, ja sellega peaksite Teie leppima; kui ta aga mitte oma sõna tõeks teha ei saa, siis jääb see „pääkelm" Teie enese kaela, ja sellega wõin mina jälle, rahul olla. -^r. Walitseja palk- Kui tuttaw Prantsuse abbd Dubois alleS rikas mees oli, siis kinkis ta kõikidele, kes iganes ta teenistuses oliwad, uuel aastal midagi meelehääks, üksnes oma moisade walitseja saatis ta harilikult tühja käega koju ja ütleS temale: „Sulle kingin ma kõik, mis sa aasta jooksul minult oled warastanud!" Walitseja kummardas selle pääle auupaklikult  ja läks sõnalausumata oma teed. Mõistatuse - nurk. Silbimõistatus. a, a, nd, e, e, es, di, gil, is, jak, ko, ka, kand, li, li, mas, mir, no, nn, niz, ot, ot, piir, pol, päew, ri, ri, ti, wa, wär. Kui ülemal seiswad silbid kümneks  sõnaks õieti kokku seatud ja need sõnad õiges järjes üksteise alla kirjutatud  on, siis tähendawad nende algustähed ülemalt poolt alla poole loetud ühte kuulsat luuletust ja nende lõputäked alt poolt üles poole loetud selle luuletöö meistrit. Otsitawad sõnad tähendawad: 1) Endist khaniriiki Kaspia mere taga 2) linna Türgimaal, 3) lossi Kri »> mis, 4) nädala päew, 5) wärwi walmistamise  materiali, 6) kõige suurema äramndja lügnime, 7) sadama lmna Soome lahel, 3) naesterahwa nime, 9) Muhamedi würstide auunime Astas ja 10) Sahhalini saare päriselanikku. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis. „Now. Wr." teatab:  Peterb. linna-pääwanema juures linnapääde auuks pidusöögil olla küsimus  tulnud luba paluda, et aeg ajalt kõigi Wene linnapääde üleül» dist koosolekut wõiks ära pidada, mil mõtteid wahetataks linnamajanduse  üle Gmshdanin teatab: Põllutöö ministerium  andis 2500 rubla abiks wiiele piimaloomade wäljanäitusele. Parisis 20. jan. Senat wöttis politik.i-kurjategijatele armuandmise  216 häälega 7 hääle wasta wastu. Wene kirikus oli eila pühalik hingepalwe  lahkunud ministri herra von Giers'i eest Juures oliwad wabad- riigi presidendi asemik, ministerpresitent,  wäljaspidiste asjade minister ja wäga palju diplomaatisid spolitikamehi  kõrges ametis). Tfchiftts, 20. jan.  Kahepäewase  mitmekordse heitlemise järele wõtsiwad jaapanlased kolmapäewal Wei.hai-wei linna ära. Hiinlased põgenesiwad 2000 surnut ja haawatud  järele jättes. Madridis, 20. jan.  Teenistusest  lahkunud kindral TueuteS lõi kepiga Marokko riigi saadikule mööda pääd, ta pandi selle pärast sojakohtu alla. üteldakse, TuenteS on meelest nõrk. (Eila ainult ühes osas lehtedes ilmunud). Berlinis, 19. jan. „Frankf. Ztg." on Sofiast sõnumi saanud, milles teatatakse, et Zankow Koburgi pringi pailapseks olla saanud. Ta tahta Bulgariad Wenemaaga äralepitada.  Pringil olla nõuu troonilt tagasi astuda. Londonis, 19. jan.  Jaapanlased  on Wei-hai-wei läänepoolsed kindluse märgid ära wõitnud. Kohalikud kiriklikud teated Jaani kirik: pühap. 22. jan. jumalateenistus kell 10 hom. Jutlustaja ülemõp. Oehrn. - Lastejumalateenistus  kell Jutlustaja õp. W. Schwartz. Maarja kirik: 3-el pühapäewal  pärast kolmekuninga püha: Eesti keele jumalateenistus lauarahwa wõtmisega k. 9 hom. Laupäewal Eesti keele pihi - jumalateenistus k. 3 p. l. Ristitud: Amalie Marie Charlotte, isa Karl Kajak; Anna Marie Wilhelmine, isaHendrik Postaw;  Rudolf Johannes, isa Alexander  Eduard Jlwes - Detlef Ferdinand,  isa Jürri Kukk: Salme, isa Karl Wilde; August Emil Gustaw, isa Märt Lorits, Marie Rosalie umdrits, Arnoldi t, Peter Johannes Napritson, Johani p., Emilie Annette Binsol, Taweti t., Auguste Rosaline Went, Jaani t. Kuulutatud: Jaan Koppa ja Lisa Põdder. Maetud: Earoline Martha Lorits, Mardi t. 19 a., Eduard Päiw, Woldemari poeg 11 k. wana, Jaan Ott, 32 a.. Madise n. Marie Krijer, 36 a., lesk Liso Saron, 74 a, Friedrich Johannes Rudolf Went, 20 a, Kristjani n. Lisa Wiilu, 28 a. Peetri kirik: 3 pühap. pärast kolmekun. p. kell 10 e. l. Eesti keeli jumala - teenistus ja wõetakse laua« rahwast. Ristitud. Julius Abram Wassil'a t. Martha Minna, kingsepp  Johann Mikk'u p. Friedrich Woldemar. W. Jõgi p. Jüri, R. Kon'a t. Amanda Leontine Emilie. Kuulutatud. Hans Wardjg ja Minna Moskow: Andreas Adon ja Anna Marie Liberg; Johann Sommer ja Natalie Marie Pärit; Jwanow Toots ja Julie Johanna Lisette Jakobson. Õige Püha Georgiuse kirik. Pühapäew 2?. jan. pääjumalateenistus  kell 9 hom. Raha-paberid ja rahahinnad. Nvtsrpnrjs. 19. 1895. pooUmpsri»U6 . . 7,40 7,43 Hskernkl»B . . . 4prMsirsnt . . . 96 96'/, 6 pr. lae» 1883 146 5 pr. . 1884 .162 5 t vüillvlssaa pt»k. 186 i 21»» 211 52. . . ,66»i226». 227V-5  rütxi-r«.Ullte«cis rvot 101'/» I«>2 4pr sisvvailis lava 1887 96'/» 96 V» 5 pr. paax» vdiclnl. . 2»»3 205 3 pr. rsuUtvvclv 1»vo 101», 102 4V> pr. » m»s>-kr«<Ut p»nt>r 132 153 5 pr. Urm» . c>KU»s»e?,i. . . . 100'/, 101 V» 3*/» pr. ()Bess» . 100 V« 100»/, püUup»utx» » 5 . . „ 100 100'/» . , 99'/» 100'/» tc»nk»n » panjx»»lctsi»<l 260 445 lOO rudi» kn!I» j»r«lv Mlrk . 147'/» 148'/» vlcs «»vl»d«rUoxi S r 80 8»k«»t m»rk 45 45 , tr»nk Ag 77V«. k»U»lrurs üsrlwis 19. )»n. «UQ« Isuv»t pr. u!t 221,50 Postimees. 1895. X» 17. Aastutaw toimetaja ja wciljaaadj» vr. K. A. Herman».