tuli Jürikuu 19. (7.) pääwal Belgia, Amerika ja Inglismaa  lippudega ehtetatud errarongis Brüsselisse. Kuningakoja Marschall wõttis teda Kuninga nimel wasta. Bürgermeister  ja linna-eestseisjad oliwad temale juba piirele wasta sõitnud. Üks batallion kodanikkude-gardisi oli Kuuteenistuseks wakshalli saadetud, üks kuninglik tõld oli wasta saadetud ja sellega sõitis kuulus mees Kuninga schlosfi. Rahwas ei ole aga mitte suuremat waimustust näitanud ja aealehtede sõnumisaatjate ja kodanikkude-gardi wahel on koguni suur tüli olnud. Wiimafed tungitanud esimesi ühte nurka ja kui need selle wasta waidlenud ja tähendanud, et aealehed awalikudest asjadest kõige pealt sõnumid saama piawad, siis on teised toored ja häbemata olnud. Süü olla kodanikkude-gardi pool, kellel aealehtede tähtsusest aimu ei ole olnud. Kuninga ja Kuningakoja liigete poolest saab Stanleyle kõiki anu autud ja üles näidatud, mis aga Mõtelda wõib. Üht paha warju heidawad  kõige selle peale need wäljalaguneuud jutud, mis järel Stanley Emm Paschat Wadelai'st, kus tema wangis olnud, mitte peastnud ei olla, waid teda sealt ära minema ja omagol kaasas Sansibarisse tulema sundinud, kuna temal, kui Wadelai Kubernöril, seal ühtigi häda olnud ei olla. Stanley olla üht raamatut: ,Kuida mina Emin Pascha t leidsin ja peastsi u/ käekirjas  juba walmiS kirjutanud, mis Lehekuul ilmuda ja milleS kõik laimajad walelikkudeks saada. Ei Emin Pascha ega Saksamaa waSta olla Stanley'! iialgi paha nõuu olnud. Kõik haritud maailm ootab põnewnsega nende seletuste ilmumist. Niipalju kui aga Emin Pascha juttudest kuuldakse, olla asjad ikka koguni teisiti olnud. Minister Bernaert on Parlamentis teada annad, et Kuningas  Leopold 11. pidul, mis Jürikuu 22. (1(1.) pääwal Stanley auuks Börsisaalis antud sai, kinnitanud on, et tema kõiki oma õigusi Kongo riigi peale Belgia riigile päranduseks jätta tahab. Kuida teada, sai see suur maa, millest sedawiisi, Belgia asumaa Afrikas saama piab, Kuningas Leopoldi kulu peale läbi uuritud ja üheks üleilmliseks  riigiks asutatud. Kõiki oma erawaraudust, 15 millioni franki, on Kuninga? Leopold selleks ära kulutanud ja pärast weel omaist aastastest fissetulemistest, mis millioni franki suured on, igal aastal 2 millioni franki annud. Kui Belgialased ise seda maad wõtta ja selle eest hoolt kanda ei taha, siis pidada fee pärast Kuninga surma ära müüdud saama. Tahtjaid on kolm: Prantsusmaa, kellel ostmiseks eeSõiguS, Saksamaa ja Inglismaa. Arwalakse  aga ikka, et Belgialased seda ise oma hoolekandmise  alla wõtawad, esiteks juba unustuse pärast Kuninga wasta, fiis aga ka, et Belgia! kaubaajamise pärast üht asumaad Afcikaõ tarwis läheb ja wiimaks, ei mitmete Belgia rahameeste raha juba senna laenatud ja Kongoriigi  peale kinnitatud on. Prantsusmaalt. Präfident Carnot on Lõune-Prautsusmaa  ranna-linnades rahwa poolest palju suurema auustusega  ja waimustusega wasta wõetud, kui nende meele järel on, keS Kuninga, Keisri wõi weel laiema wabaduse nimel praegust Walitsuft kõrwale saam ja üht teist asemele asutada igatsewad. Sealt on tema Corfika saarele sõitnud,  Jürikuu 21. (9.) pääwal Ajaccio'3se jõudnud ja ka seal suure waimustusega waSta wõetud. Just Corsika saarest arwati, et see Bonapartistlastega ja ükiwabalastega nii kangest täidetud olla, et Prästdeut senna minnagi ei julgeda; tema on aga ometigi läinud ja wäga sooja waõtawõtmist leidnud. Jtalia Kuninga saadikud on Präsidenti  poolest Toulon'is wäga wäljapaistwa lahkusega waSta wõetud, pärast on Präsident Jtalia Admiral-laewa peale läinud ja sealt weel Kuningast tema lahkuse eest tänada lasknud. Kõik on nii wälja näitanud, nagu plaks jäädaw lepitus ja sõbrus Prantsusmaa ja Jtalia wahel tehtud saama. Niisamati arutawad Prantsusmaa lehed ikka peale lepitust, sõbrustust ehk koguni ühendust Saksamaaga,  muidugi ikka lootuses, et Elsass-Lothringi maad neile tagasi antud saakfiwad. Nemad lepikfiwad aga wist ka wähemaga, kui midagi tehtud saaks, mis nende auuahnust  kõtistaks ja mille alla nemad oma kära wähegi auuga maha maita wõiknwad, millest mõistlikumad  ringkonnad täitsa näuvad tüdinenud olema. Lepituseks  oleks nüüd selle poolest juba sündsam a g, et Prantslaste tähtsamad tagasitõrjujad ja Saksamaa sõeuväe juhatajad Prantsusmaa südamesse, kes neile kõige suuremat  walu tegiwad, enam Saksamaa ohZade-pidajad ei ole. Keiser Wilhelm 1., Krouprinz Friedrich, Sõea-Miuister Graf Roon ja palju teist on juba surnud, Riigikanzler Würst Bismark ja Feldmarschall Graf Moltke ei ole enam ametis, ei wõi siis ka enam nende , eesmärgid olla. Mitmed Weue lehed ou juba pahased Prantslaste kõikuma meele üle, mis ennast politika tuulelipu  pööramises jälle liii selgest üles näidata. Ka Prantsusmaal on hirm tööliste-pidu pärast, mis Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwaks nenda nimetatud üleilmlisest  seltskonnast/ Sozialistlastest, AuarchistlaStest j. n. e., plaanitud on. Basly, ükS tööline, kes kord ka Parlameuti-saadik oli, on üles annud, et Boulangistlaske kaed seal tegewad olla. Tema armab aga, ei tööliste n.õ istlikumad erakonnad sellest osa ei wõta. ÜW suur jägu Parist töölistest olla ka oma keSkiS selle pidu pidamist  ara keelanud. Teisel! poolelt kutsutakse aga ka poesellist  osawõtmisele. Walilsuse poolest on kõik ette wakmiskakud,  kõik Politsei-wagi kohalist kastust saanud, sõeawägi  käepärast peetud j., n. e., et kärad ülekäte ei lähe. Jtaliast. Jürikuu 20 (8.) paamal on 5430 Jtatia pilgerit Paapsti juures olnud, kes nende wasta mäga käredal wiistl Jlalia Kuningriigi uutest seadustest kiriklikkudes  asjades rääkinud, uus otse sõda kõige usu, etn hea kombele ja Paapsti waSta kuulutada ja maailma hukka ajada. Paapsti prnduse eest pidada kõik Katoliiklased  hoolt kandma ja Paapsti wõimuS pidada taieste manal wiistl uuest asutatud saama. Paapst õnnistas neid, käskis seda õnnistust kõigile Jtalialastrle wila ja ühes kuulutada, mis Paavsti mõtted selle kohta on, kuida inaailmas  rahu kulla mõiks. See kostab otse kui sõea-lnnlutamine  Jtalia Knningriigi wasta, aga seesugust sõuu on Vatmanis sagedast kuuldud olnud ja need ei mõjmeuam palju. Spauiast. Jürittui 20. (8) pääwa! sai Madrid'iis üks dyuamiti-kera promeuadi peale m isa lad, mis lõhkes ja üht inimest haawas, kes mööda mimmaS oti. Tegijat ei olnud seiini meel leitud. Protugalist. Lissabonis ou Portugali Parlament Jürikuu 19. (7.) pääwa! kokku talund. OmaS throuikõues on Kuniugas tülist Inglismaaga kui ühest asjast rääkinud, ,nis tem-a ja kõige rahma südant raskest knrlvastannd; lootust olla, et see asi mõlemk-pooliie auaga seletatud saab. MoSsamedes'st saada raudtee Lääue-Asrika keskmaadele ehitatud. Kuningas loota, et Parlament kõige haritud maailmaga ühes oina tähelepanemist hoolega MliSte-lüsimise  peale heidab ja selles asjaS tarka uõuu wõkab. Türgi riigist. Sultanil on jälle kõrge mõrras Sa!", samaalk, Mei»iugen'i Herzog oma pojaga. Mõkemile on Sultan kõrged annkähed anund ja sõbruse-pidndest ei ole puudast. jLoudoiü kandil tulewad sõnumid, et Khristlased  Selinos'es, Kreeta saarel, Greekamaa Konsulile teada aunnd, nemad saada Greekamaatt oodatud Kreeta põgenikkude ja Greeka priitahtlaste maaletulemise wasta panema, sest et nemad maa rahu rikkuda ei taha lasta. Nii mitmesugused ou sõnumid, mis Kreeta saarelt lulemad. Serbiast. Belgradist kirjutatakse Jürikuu 20. (8) päämat, et Kuningas Milan 10 pääwa kaikus senna oodatud soada- Katset saada tebtnd, Knnlugast Milanll ja tema abikaasat lepitada. - ° Skuplschina poolt on Ww. litsusele luba autud 1? aasta kaikus 10 mllltoul ftankl maakailsemise tarwitnstekS walja anda, mis maksude kõr> gendamisest tulema piawad. Ühe uue pWsirohu wadrika ehitamiseks on 600,000 franki määratud. BulgariaSse on üks aSjatallitaja saadetud ja sedawiist näib tüli Serbia ja Bulgaria wahel lepitatud 'olema. Valgemast. Major Paniza on wangikaja wahipeali kiile raha pakkunud, et teda ära karata laseks. Pealik on seda üleS ammd, Pankza ou teise wanglkokta wiidud ja karmima mahi alla pandud. Peastabi-ülem, Oberst- Leitnant Petrow, on selle sõeakchln juhatajaks mwekokud, mille ette Paniza ja tema seltstlaled tulewad Türgi seaduse järel, mis seesugustes asjades Vulgarias ikka weel maksab, wõib Paniza snrma-nuhtlnse alla mõistetud saada. Widdrnll maakondas. Tkanowizy' külas, on üks seltskond mässajaid, umbeS 100 meest, ilmunud. Widdm'isi õn sõeawäge saadetud ja külades waSta Serbia ja Rumänia piireid ja paljn inimest kinni wõekud. Serbiast  ou ka sõeawäge piirele malwama saadetud. Astast. Japaui Mikado (Keiser) on duellid omas riitiS raske nuhtluste all ära keelanud. Kes duellile kutsub ehk sed.i wasta wõtab, saab mangi eh? wangiliMe kuuest kuust kahe aaStaui mõistetud; on duell veetud. stis osawõtjad waugi eh? wangitööle kaheks kuuni wiieks aastaks. Kes teist duellis haawab ehk surmab, see langeb km lihttane wigastaja ehk mõrtsukas nuhtluse alla. Ka sekundant id (käemehd) langemad mangi ehk waugitöõ nuhtluse alla. ühest kunst kuuni Ühest uaSlast saadik. Ristiusk laguneb JapaniS aga kindlast laiali. Tütarlaste kaswakamiue ja naeSlerabma kaitsemine Ristiusu õpetuse järel, wõidab kõige rohkem Zapanlaste südameid. Afrikast Major WisSiann -u, käsku, mis järel mõerad kaubakillad Taaga'st ja Paugaui'st läbi minna ei tohi, Inglismaa Kindral Konsuli foowimffe peale lagast wõtnud. ülepea on Major WisSmann'i ja Inglis Ida- Asrika-seltst asjatallitaja wahel ühe aasta peale kaup tehtud, mis järel kõik asjad nende wahel korraldatud saamad ja mõlemad üksteist sõbralikult aidata kubawad. Õerumiõtest ei ole aga siiski nende wahel puudust, nenda on Inglaste poolest nüüd, kus Emiu Pascha kindlast Saksamaa teenistusesse astunud, jutud tehtud, tema mõlemi  silma peale olla kae kaSwamas, pea pidada tema kott pimedaks jääma ja stiS muidugi Kesk-Afrikast ära tulema. Dahome y maa !on Prantslastel fealrse  kodurahwaga ikka weel palju tegemist ja sagedast tuleb meriseid kokkupõrkamist ette. mis just wälja ei näita, nagu oleks wõillemme Kuningas Haikala wasta kerge afi. üks kiri Kotonu'st Jürikuu 5. (PaaStuknn 21.) paäwast juluSkab - ,Mõnest aeast saadik oliMweikemaid kokkupõrkamist olnud ja umbes wiisleistkümmend külli oliwad haawatud. Midagi oli oodata; aega mi?oda wästs aga walwamine, wahid magastwad, kui homikul kell s'/, Dahomeylased roomates ligemale tuliwad. Nemad langestwad wahtide peale ja lrikasiwad nende pead maha. Baltarei waht sai ara läägislatnd ja tema pea maha leigatud. Üks kena 16 aaõltt >e sõra iiein pistis ülema seuerwerkeri surnuks ja lrikaS tenur pea mahu. alama fenerwerkeriga tehti sedasama;  aga kära oli lahti läinud; Senegali kütid ruktastwad  senna ja pühkistwad estiiwsed peale-tungijad ära. Sekl samal silmapilgul laskis Knbmiör Bayal tihe raketi lõusta, sõealaewa ,San'ele" läheks, mis wõitlemise-paiga waslas ankrus 011. Kohe lohku st wad granakid ja hotchtiss-kunlid  pealetungijaid maha; laskmine oli wäga osaw; waewalt oli kodnrahwas ennast 8 künni 10 suurusteks salkudeks kogunud. siis Uä üks bomblkuul nende sekka ja kui suitS lahkunud, siis ei nähtud enam üht püsti seisma. Siiski oliwad Dahomeulased wäga stiked ja kahe tunni käikilS katsustwad neiuad- järges elumajadesse tungida ja mitmed ttmgisiwad tet.geasi >ua;aui. kus nemad ligidalt maha laulud saiwad. Telegrafi-majas oliwad wiis õuropa meeSterahwast ja üks »aeSlerahnu,S. Need laskstwad wahet pidamata kõige selle aea. TelegrH-ametuik üksi oli 120 padrunit ära kuku tanud. Wii makS taganesiwad Dahomeylased  ja põgeuestwad põrsaStikku, 5,00 kuuni 000 omalast wakuule jättes; meie pool on 14 surmatud ja 15 haawatud,  ueude keSkiS 5 >oõi 0 Enroplast. Kõik tunniStawad, ek Dahomeylased ilma ,San'e- alu ka elumajadesse tunginud  ja seal kõiki maha laiuuud olekstwad. Pealetungijaid oli IMO knuui 1900. ... Jürikuu 21. (9.) päawal ou jälle wõitlrmine Kokonu juureS olnud, kuS Prantslaste pool 4 meest surmatud ja 2> haawatud saanud, Daho- ' meykaste pool urnbeS 400 langenud. Sellega ei taha aga see sõnum mitte kokku mahtuda, et Prantslased Porto- Nowo'Sse taganenud on. -- Portugali Konsul NoaSsajärwek  on ametlikul! selle waSka tõrelenud, inls Inglased pärast seda seal teinud, kui Portugali sõeawagi Shire jõe äärest ara läinud oli. EgypluseS on kõik wõidumäugumlajad,  mida seal rohkest siginenud oli, Walitsuse käsn peale, ühes uõnuS Guropa riikide Kindral-Konsulidega.  ktmtt pandud. Kreekamaa Konsul oli esiteks selle waSka kõreleund, on aga pärast järel annud. Nmerikast. Ühendatud-riikide Kongress on kinnitanud, et suur näitus Chicago'S peetud saab. Chicago'S kahawad 70.000 Mkst Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) päawal ennast pidulikult ühendada ja kaheksa-ttmnist tööpäawa pärida. Omalt maalt. Tallinnast- Eestimaa Kubernöri herra poolest saadeti meile amellitttli kuulalauttfekS jarguitne Tea daa ndml n e: Taimekuskomilee talurahma tööhobuste tönn hobustenZitufe  asutuse kile Eestimaa Kubermangus, annab sellega kõigile kubermangu rahvale vada, et nimetud selkWobustenäkkus  sel aastal Tallinnas ??> Juunikuu paama peale on määratud. Rättnse peale saamad lastud mära- sa tätt-hohused, kaSwu poolest mitte wähemad, kui ! arshiu 14 wersheki, niisamati ka heatsuuliseö heast söödetud HeaaStalised salud, kelle eest teisik nMMkc peal weel mlite auupalka snpoM) pole saadud. Ützeaastalised salud piawad ilma rautamata näitusele toodud saama, Talurahva hobuße wäärtoleku olsustauüsc juureS saab ifeäranis tähelepandud, hobuste wästaspidtuc uähtnõ, nende ramm i nähta vale-faaksa olek, wDmatus töö peale ja Mkmli? ole?, s. o. kasw, jämedus, kaak, musklid ja lahjuS scrxaerk,). Talnmhwa WhobMe-nWusx peale ettetoomiseks (ettetooMekSj  lubatakse talupojad, asunlkknd (kolonistid) ja niisugused  kodanikus kes põlluharimise tööst elawad, kelle hulgast mitte maha ei ole arwatud kiriku teenistuses selSwad inimesed, Zellepärafl, et auurakgad näitusele toodud hobuste eest ükfi neile inimestele woiwad antud saada, kelle auupalga-wäarilised  hobused nende eneste juures on sündinud ja kaS ralatud pia-vad Inr"?esed kes oma hobuseid soowiwad  ette näidata, tunnMus-ttrja wallawalitsuse poolest ette näitama hobuse päralkolemise, nii kui ka selle kohta, et hobused nende omandus on, ühes hobuse nime, tõuu, karwa, wanadufe, kaSwu ja istarasiste markide tähendusega, aga ka ülesandega, kas ei ole enne millalgi etkenaidatawa hobuse eest mingisugust asupaika saadud, ja kui saadud, siis missugust ja miil ajal. Aunpalkadeks paremate hobuste eest on Mgi-hobufekaswaluse  peawallttuse poolest luba-ud Wv rubla ja peale