üle jääb ainult weel, neid paluda, et nemad ka seda asja oma hoolekandmise alla wõtaksiwad. Just kirikuõpetajad wsiwad selles palju teha, et rahwas aeglikule wacaudusele saaks, mitte ainult sellega, et rahwale joomist ara keelawad,  waid ka sellega, et rahwast kokkuhoidmisele juhakawad.  Siis kaub joomine iseenesest/ Meie rõõmustame ennast xßalfs':" usalduse üle kirikuõpetajate wasta. Kokkuhoidmine  on hea asija joomine on paha asi,ja meiekirikuõpetajadou ikka ühe eest ja teise wasta wõidelnud. Et aga kokkuhoidmise-kasfadest  kanislete pealt plaks räägitud saama, seda ei pia meie mitte kohaliseks. Kui rahwas aga hoolsamini,  südamega, mitte ainult ksrwaga, Ewangelinmi puhaStawat õpetust ja seletamist, mis kantslete asjad on, kuuleks ja kuulaks, siis wast kauks joomine, sillutamine ja teised pahad nähknsed iseenesest, ilma kõrklewate afntusteta  nende wasta. Rahwas kuulgu jälle wäflmata kõrwaga ja alandliku südamega seda, mis kiriklikul korral kantslete pealt südame puhastamiseks ja waga usu äratamiseks  kuulutatud saab, rahwas tunnistagu ennast mehise julgusega teritajate wasta, küll siis kõik pahad nähtused iseenesest kauwad. BaltMst, Lehekuu 28. pääwal. Läbi wiimase nädal!  oliwad soojad ja kosutawad ilmad, sagedate wihmadega.  Esimesi rnkki-sifi nägime Lehekuu 25 paamal, mitte palju waremini, kui mullu. Wilu rvihm ülewiimasel  nädalil on looduse üle-liialist ruttamist nii palju wiiwitauud, et wäga palju mullisest aeast ette ei jõudnud, kus ju ka kõik ruttu kaswas, õitses ja küpses. Aurnlacw  ,Constantn/ on nüüd ometigi jälle Balti raudteega kaupa teinud, nenda et Tosna, Gaischina, Narwa, Rakwere.  Tapa, Tartu ja Tallinna raudtee-jaamadest sõidubilletid  Hapsalu'sse, Kuiwasle'sse, Knresaare'sse ja Niiga saada wsib. Baltiski sadamasse tuleb igal Esmaspääwal ja Laupääwa, laseb reisijad maale, wõtab teised peale ja sõidab siis jälle ära. Maalt. Saku mõisas on Lehekuu 25. pääwal pärast lõunat kell 3 tuli lahti läinud ja kohalistel tule- Mulatel on raske töö olnud, kunui tuli õhkal kell 9 kustutatud oli. Üks töömees on kustutamise juures uil rasket häda saanud, et ära pidi kantud saama; teine on oma kätt põletanud. Maha on tall tõllahoonega, peretuba,  puuseppade-wärktuba ia üks weike jae kelder põlenud. Meierei-maja katus on ka juba põlemas olnud, on aga tublidest tuletõrjujatest kustutatud. Hobused on peastetud, niisamati ka puusepa tööriistad ja majariistad. Kust tuli wälja läinud, seda ei teatud weel. Lügauuse surnu aidas on ,Rakwere Teadaandja" sõnumite järel wiimasel Jõulukuul ühe Ärra mõisa wiinakõõgi-tõölise surnukeha maha maetud, keda wiinaköögi trepi all surnult leiti, kust teda kogemata arwati maha kukkunud ja sedamllst õnnetumat surma saanud olema. Nüüd on tema Politsei ülemate ja KreisarSti ligiolemisel wälja kaewatud ja arwatakse teda wist ühel teisel musil surma saanud olema Sealsammas kihelkondas on Lehekuu 16. ja 17. p. wahel nii kange öökülm olnud, et homiknl maa walge oli. Kahju ei ole see külm palju teinud. Rnkki-põllnd ja heinamaad on seal waga uhkes kaswus. Kurtna maldas, Zsaaki kihelkondas, on Lehekuu 7. paamal J. Mahmasturi elumaja kõige kraamiga maha põlenud. Peale perenaese on kõik teised põllul tööl olnud ja peastn ei ole ühtigi wõidud. Weel kurwem on see, et peremehe 5 aastane poeg reheall maganud ja ka sisse jäänud on. Selle lapse käest arwatakse ka tuld lahti läinud olema. Tartust. Lehekun 23. pääwal on Kafire juures Emajões Daam alama Nielsen 'i surnukeha leitud. Kuida tähtedest arwatakse, on tema eelkäiwal öösel teel Mäkfi ja Kastre wahel mõrtsukatest tapetud ja surnukeha pärast jõkke wisatud. Teel leiti kaikaid, kiwa ja werd. Politsei poolest saab seda koledat aSja uuritud. Nelipühi estmcl pääwal on jälle üks studenk, Paul von Kymm e l, Curonia-ühenduse liige, ratsasõidul surma saanud. Ühe sugulasega oli tenia ratsa Ropka poole sõitnud ja temast natuke taha jäänud. Tagasi waadates näinud teine teda hobuse seljast kukkuma ja pea pärast seda surema. Õnnetumal oli mõni aeg eune seda raske peaaju-põletus olnud ja wist on tema enneagu põrutawat ratsa-sõitu ette wõknud, uimaStanud, kukkunud ja sedawiifi ema noort elu kautanud. Riiast. Kohaliste lehtede sõnumite järel on Riia Ringkonnakohtu poolest ,Düna Zeitungi" toimetaja Dr. Gustav Pi pirs üheks tuuks kinni ja ,RWi Westniki/ toimetaja W i t w i t z k i 100 rubla maksma mõistetud, laimu kirjade pärast herrade Tunzelmann von Adlerflug, Thonagel ja teiste wasta, kes selle üle kaevanud oliwad. Mõlemad tahawad kohtu-otsuse üle Petecburgi Kohtupalatis  kaebata. Peterburgist. Lehekuu 19. pääwal oliwad Keisri Majestätid, Keiserlik KõrguS Suurwürst Au u jä r j e p äri j a ja kõik sel aeal Peterburg'is olewad Ketserliku sugukonna liiked, nendega ka Greckamaa Kun i n gapraua ja Italia Kronprinz Balti werftil (laewade ehitusel), kus uus Keiserlik sõidulaew rP sljar n a j a Sw j e Sd a" ja psossoomnZlaew .Grsosjaschtschi' ja uute soomnslaewade. »N awarkn"ja ,N j u r i põhi pandud sai. Ilm oli aegute marune, wihmane ja ka rahet sadas, pidulikud tallitused on siiski wäga hraSte korda läinud. xPoljarna?a  Swjesda« ehitamist akgsti LeiM9,!i 20. pääwal 1887. Laew ou wee-joonel 315 jalga 6 telli piik, keskelt 46 jalga lal, käib ees 17 jalga ! koll, taga 18 jalga 6 tolli sügawnl ja ruumid on 3640 tonnl peale arwatud. Peamashinal ou 6000 holmse-jõndn. Terast on laewa ehitamiseks 62,600 puuda tarwilalnd. ,Ero- ou wee-joonel 229 jalga, kaunusega kokku 237 jalga pikk, 4> jalga 70» tolli lai, käib j 1 jalga sügawal ja ruum ou 1492 touni peale srwatud. Terast on 39,055 puuda tarwitatud. Laeivs peal ou kak? kaugele ulakamat snurtükki, mlnid ja Holchiss-küilute sunrtüklid. Mashtnal kelm kordse pingutusega on 200 hobuse-jõudu. plab 10,000 tonnl, .Nawarin' 9476 touni ruumi-sunrnsi ssasua. Nelipühi en metel vühal oliwad Keisri Maje siatid ja Keiserliku perekonna kilked Jumala-teenistusel Anilschkowi palee kodukirikns, kus niisamati nagu kõlkides pealinna ja Kroulladtll kirikutes, ühes ka Kiudral-Admiral Suur würst Aleksei Al e k sau d r o w i t s eh' i uiiuepääw  pühitsetud sai. Selsamal pääwal sai Kei s r i Majestätide, Keiserliku perekonna ja Kõrge wõeraste ligtolemisek Jsmaitowi - rügementi kiriku psr.rd Veetud ja pidulaud oli Talwe-valee Nik.aai soali? Lehekuu 22. pääwal oliwad K e iSri Majesta ! id, Keiserlik perekond ja Kõrged mõrrad kangelt reisult tagasi tulnud sõealaewa xNaSbotnlk" ja teisi laewu läbi waatamaS,  ja sõilflwad õhta poole Gatfchina'sche tagasi. Keiserlikud Kõrgused Sunrwürsi Konstanti u Konstantino w itsch, SnnrmürSllpraua J e l i saweta Mawriksewna ja nende lapsed asnsiwad Lehekuu 23 paamal Peterbnrg'ist Pamkowsl'iSse elama. Keiserlik Kõrgus Snurmürst Nikolai Nikolaje - wi tsch wanem jõudis Lehekuu 25. pääwal wõnall maalt Peterbnrgllsse tagasi ja köitis on>a palvesse - Keiserlik Kõrgus Herzog Kcorg vau Leuchkeuberg jõudis Lehekuu 24. pääwal oma abikaasaga ja pojaga wõerall maalt Peterburgllsse tagasi ja asus Waua-Peterhofi  juures Sergiewo mõisa elama. Keiserlikud Kõrgused  Simrmürff Michail Nt ko la jew i l s ch, abikaasa ja poeg, allisiwad Lehekuu 25. pääwal lumeks Strekna juures Michailomskaja mõisa elama. Jtalia Krouprrnz reisis Lehekuu 24. pääwal oma koduse ja Keisri Majestali poolest lema anuteenistuseks määratud Wene kaaskounaga Soonwmaale, on seal Imatra joal olnud, lõhest õngitsenud, WyborgllS j. n. e. käinud ja Lehekuu 25. pääwa õhkal Prterburglsft tagast luluud. Kõrge wõeraS oli Lehekuu 26. pääwal Gatschiua's Keisri Majestätide homiku-laual ja läkS stis Berllni-keele. KeiSrl Majestätide, Kõigekõrgema sugukonna, kõrgemale ringkondade  ja rahma poolest on kõiki ära tchlud, temale tema wõeruõkäikn Wene maal lahkeks mälestuseks teha. Keifer!ik-Ku>iiug!ik Kõrgus Edluburgi Herzog saab Heinakuu hakatusel PetcrburgllSse oodatud, kust tema ka Soomemaa kääridesse nunna, Daantmaa korwet! ,Dagamar*, ti?Z kooMaew, saab Kronsiadlsi lahele oodatud. Sellega tuleb ka Daaui Kroupriuzi teine poeg. Priuz Karl, ja Si a nr' i Kuninga poeg, keS Daanimaal merewae-teemslnst õpplmaS on. Wene lehtede sõnumite järel ost 17 Nihlllstlast Paris'is kinni wöetud, nende kestis wiiS naeSterahirast, kes enne Sch-veisis .stnderimas* oliwad. S õ e a w ä e- k o h u s e täitmisele ssawad sel aasta! 260,000 noort meest kutsutud. Peale selle 2400 meest Kubau-Tereki maatounall. Soomemaalt. Lehekuu 21. (9 ) pääwst kuklwad Kel serliknd Kõrgused Suur w >1 rst Konstantin Ko u - stautinowitsch ja abikaasa fuuretua kaaskvuuaga Wilmansirandllsse. reWwad auruiaewaga Imatrale, ia sealt öösel Saima kanalit mööda Wyborg'iSse, Lehekuu 22. (10.) pääwa õhtal raudteel Peterb»rg'iSle kaaM. Ka Austria Saadik Graf Wolkensteln-Trostbnrg w Wgarlane Graf Esterhazy on Wyborg'is ja Imatra joal käinud, Ztalia Kronprinz saab oodatud, Kõlakargemad wterad naiwad aga sel aastal tulemata jääma. Möksil m söest kirjutatakse VärkflläP, Lehekuu 24, (12.) pääwal: Wiimasel  öösel 01l 6 graadi kiitma; kaera oraked on rasket kahju saanud. Vjörkö'st selsamal pääwal: Wkimas/ öösel oli kõwa kiikm. Loigud ou kinni külmefauud, vatgulk narksiwad tched. Nukis, mis juba loonud oli, on wist, wähemast paiguti, kahju saanud. Maa on härmast ivalge. Turpa wabrikn tulekahju oli stmbertaudist metsa põlema pannud ja kuli on sellest palju häwikanud, Nenda põles ainult Haapala küla metsast 50 tüudremaad maha, Kuida juba enne kord-korralk kirjutatud, liigub Soomemaal uuenduste-waim rohkem, kui seda just soowids oleks. Helfing'is on jälle neli noort naeskerahwaff oma studenlieksami  teinud, ennast oma fludmli-mWdega uulitsatel näilanud, seal rahwahulkadest määraiuala hõiSkainifega teretatud ja aStuwad uue kooli-aea algusel suurkooli õppijate  sekka. Seal on ka üts surnn-psletajate selts, smm uinbeS 400 liitega, kokku Mmmd. kes oma surnuid mitte endisel wiistl malta ei lah ?. maid selleks ehitatud ahjudes ära põletada, nagu see enne pagana-põlwise! aeal mitme rahwa keSlis prnug-taw 011. Muusse! koosoleku! tahendas  selle seltsi osioues, Professor Bolin, et põhjuskirjade sisllandmisrks weel õige aeg talund ei olla. Esiteks pidada os.noõtmist aea lehtede j. n. e. läbi Äratatama ja raha karjatama, kohalise platsi ostmiseks ja ahju ehitamiseks. Kohalise seltsiga Rootsis olla ühendust otsida ja õigust toimetada, ka Soomlaste surnuid ära põletamiseks Stockholm'isse  saata. Senati poolest on Wene keel rõp p i iniseks Mrr e m eeS te - koo! ides karwiltst raha määralud. --Suwisic pühadel, mis Soomes sel aastal üks nädal mremlni peetud sniwad, kui Wene riigi telsteS jägndes, on ? a u g e Ul a r n Helsingi sadamad  palju paalist kaldale paiskannd ja osalt lõhkunud. Niisama.sugused sõnumid laiemad ka Soomemaa rauna telSlest paikadest, niis kangele põhja poole ula taunid. Lii au epo õlis t est ku ber mängudest, Petrokow' ist kirjutatakse'. Hiljuti sõitis üks pulmarong pärast pruutpaari  laulatamist linnast Maikowll külasse lagast. Esimeses MmlreS istust tv,id mängumehed, teises pruutpaar ja järgmistes  pnlmalised. Kni rong linnast wäljas oli, stis algas pöölane wõld»ajanl!ue. ilfs wanker, kuS 9 inimest peal isknsiwad, põikas niaanieel wasta kiwi-ladu, fak ümber paisatud ja lõhninh. Kolm naest oliwad paigal sumud, kõik teised raskest wigMatud. -- Rö ö w mõrtsukatest,  kes hiljuti Vrzezini maakondaS wana inõisapraua, Kochanöwskk, ära lapflwad, on üks, seatine endine kutsar Chonacki, juba leitud ja linul woelnd. Teda oli mõisaproua  poja. tütar, kes waewaga pensis, ära tunuud ja üles annnb. Min 3k' ist. Nagu igal kewadel, uenda on ka tänawn Juntide teSlig kange waljar « nda mis ehi  N u tõusnud. Nimelt weikemalest linnadest rändab palju Juntist wälja ja enaeuist kõtk lähemad Amerikasse oina sugulaste juure, kuhu need juba enne läinud on. -- Sõnumid snmke wäljarändamisie üle lulewad ka Warschaw'  k fl. Hiljuti on Koninllst üIS 12 liiget suur perekond wätja rändanud, ke? enne rikaS olnud, hiljemini aga wae seks jäänud. Kiieezea?o'st räudannd juba mitmed perekonnad wälja ja veel mitmed teised malmis ladu ennast teele. Dombrowo, Nalsroioo, Nembatowo ja mitmed teised asutused olla pea juba tühjad, aga ikka olla weel neid, kes Europa'st wäsinud on. Enne eliwad wäljarändajad enamlst Juudid ja aeg-sealt ka mõned Sakslased, nüüd hakata aga ka Poolakad ise suurel hulgal wälja rändama. Minök'lfl, Lehekuu 19. pääwal: Wihma sajab ikka edust, mls ptllmolijale wäga hea on. Nukkil o-r tälrd pead. Heina hakatakse wist Jaanikuu eflmestel pääwadel tegema. Mljapnn-aidadeS teemad rõöwikud palju kahju. Äesk.Weuemaast. Mos l w s st. Kohalise Ningkouiiakohln  eeS sai hiljuti protsess Skopzlaste (kohitsejate)  waska peetud, Kui selle meeletuma usnseltsi liiked seisiwad uaeslerahwad Wasstljew, Schmelew, Trofimow, Matwe;ew ja Dmitrljew, weike-kodanikkude ja talupoegade seisusest, kaedtuse all, Kohus mõistis neid kõigcist õigustest  lahti ja Jda-Nlml kaugematesse maakondadesse elama, kus nemad kohtute karmi Aewaatamise alla pandud saamad. NaeSterahwaS Seleuzow laluseifusest, keS ka kaebluse all seisis, sai süüst lahti mõistetud. —Mõskma ümberkaudu kaevatakse iväga hu n tlde üle, kes 5 kuuni 0 suurtes salkudes Ümber hulkuda ja palju kahju teha. Lehekuu 21. däämal sai ,Punasel uue kaubahoowi põhjuskiw!  pandud. mIS 120 Ma piik ja 45 sülda lai ehitatud  saab, ja milles veale 1000 poodi aset saama piawad. BsgorodS?'i kreistõ Moslwa kubermangus sai hiljuti kuukuS röömel Stepan Tschurkin, niisama kuulka roõwli Wassili Tschmkiu'! wend, kiuni wõetud. Stevan Tfchmkin ou juba kolur kord Siber'!st ara jooksnud  ja wlt hilj tl BogorodStS maakonda tagasi. Seal tabtts tema ennast kord ühe? saunas Koflino külas vuhtaks veSta tai aga ära tuutud ja kinni wõetud. MoskwaS sai Lehekuu 10. räämal üks kild wälja rändajäid,  keS kõuuepooliselt Weuemaall Siberisse minna tahistwad, kiuni peetud, sest Tomski Kubernör oli tekegraft  läbi sõnumit saatnud, et watjarandajale kogupaikas soetõbi kangest lahti läinud on, Orelist, Lehekuu 21. pääwal: Hiljuti tulnud wihm on pöldust karastanud ja lootust hea letsuse peale kinnitanud. Tolstoi Bogoduchowo  mõlfaS sabaS raSket rahet, mis 200 dessatmi peal wilja ära hawlkaS. Mullu sel aeal oli seal ka raske rahe.sadu. Aleschk' isi, Lehekuu 21. pääwal: Lehekuu esimesel poolel on stin rohkest wihma sadanud >a suwiVilzast, keeduwtljast ja west-melouitest loodetakse head saaki. Wihmaga GeS tuli paiguti ka rahet. AlatSi  r i st, Lehekuu 20. pääwal: Öösel sadas palju wihma. RnklS on loomas. Marinpol'ist, Lehekuu 13. pääwal: Wihma sajab sagedast. Wiijapõllud seisawad