eilse palwekirja pääle. Nii oli üks asi paarikümne tunni sees kirjalikult kahest kohtukohast läbi käinud ja ära õiendatud. Et rahukohtu kogul palju tegemist on, näitab kastuse number, mis mitte maike ei ole, nimelt 6335. See on nii ootamata ruttu läinud, et telegrafi meelde tuletab. Jurjetvi kreisist. Kurw naljakas lugu juhtus ühe laulatuse juures, mida õpetaja pruutpaari kodu toimetas. Pruutpaar tuli ja seisis kombelikult kõrwuStikku,  aga kui laulatus alustas, nihkus peigmees aegamööda, kõrwatagust kratsides, ikka kaugemale, kuni wiimaks umbes kaks sammu nende mähet oli. Sõrmuse wahetamisel  hakkas peigmees taskust sõrmust otsima, mida miimati ka leidis. Õpetaja oli öelnud: „Niisugust paari ei ole ma meel laulatanud." Tallinnast. Sääl on küsimus tõusnud,  kaS ei tuleks pagaritele sunduseks teha, et nad nüüd, kus jahu nii odaw, ka saia hinna selle järele odawamaks määraksiwad,  tuna praegune hind ilmaaegu kõrge on. Walgast. Säälse endise seminari maja  tahtwat kroonu 13,000 rbl. eest ära osta ja sinna mangihoone sisse seadida, ehk küll efite nõuu olnud sinna suweks trahterit sisseseada. Pärnust» Halliste kiriku juures peetud 2. neli pühil Wändra kurttummade laste heaks näitemüüki, millest õige rohkeSter ahwast osa Võttis, nii et 1250 rubla puhast kasu järele M- Wõrumaalt. Pühade ajal on Tooste küla poisid jälle inetuma tembu ära teinud: ajamiteks, wõi ei tea mis jaoks, kiskunud nad ühel peremehel umbes külimüti külwi osa talw-rukkisi üles, kandnud pääd kokku ja laotanud öösel tee pääle. KaS wõib meel rumalamat nalja ette tulla? Riiast. Sääl lähedal on kole õnnetus juhtunud. Keegi nõdrameeleline töömees walanud enesele petroleumi ihu üle ja süüdanud  teda siis põlema. Muidugi mõista suri ta kõige hirmsama-piinaga raskete tulehaawade  kätte. Helsingist. Soome kujuraijuja Wille Wallgren'i tööd on wiimasel Pariisi kunsttööde  näitusel kõige suuremat kiitust leidnud. Paale 100 ajalehe räägiwad ta kunsttõõdest  kõige suurema kiitusega. Amcrika miljonääri Wanderbilti tütar ja Victor Hugu poeg, George Hugo on juba mõne ta töödest ära ostnud. Peterburgist. Riigi telegrahwi talitus  on Maikuu jooksul 1,036,999 rubla sissetoonud, kuna see summa möödaläinud aasta Maikuul ainult 941,400 rubla suur olnud. - 1. Januarist kuni 1. Juunini on üleüldse siSsewõetud 4,627,474 rubla 4,265,302 rubla wastu 1893. aasta waStu. Wäga kardetaw lõikus on praegu Peterburis wüöiwa Riia kooli-konna kuratori,  salanõuuniku N. A. LawrowSki juures korda saadetud. Kõrwahaiguse pärast on tema päälun lahti lõigatud, mida prohweSsor  ZKultauowSki kõrwa haiguse arsti Okunewi jnureSolemisel toimetanud. Kardetaw  ettewõte läinud soowitawa järeldusega  õnnelikult ja heaSte korda. Nagu „Grashdanin" teatab, olla pühafi nodi ülemprokuror Pobedonoszew oma tõsist tähelepanemist selle pääle juhtinud, et Wene-õigetuSku Wenemaal laiendada. Et Wene-õigetuSku iseäranis hommikupoolsel Wenemaal, Balti maakondades ja Soomemaal  kindlustada, olla nõuuks Võetud, uusi stribckoolifid, kirikuid, preestrite majasid jne. ehitada ja nende maatükkide laiendamise  eest hoolt kanda. Wene lehed hoitawad mana moodu paberiraha ülesostjate eest, mis ametisse iseäranis Juudid on hakanud. Mõned makswat 10 kopikat rublast, mõned andwat  pool hinda. On juttusi kuulda, et Siberi kohta seda täht-aega pikendatawat, mill wanamoodu raha meel wastu wõetakse ja et rahaministerium üleüldse ehk weel luba annab wana raha ümber wahetada. Samara kubermangust Bagulma linnast teatatakse, et sääl Jki jõe pääl hiljuti 15 inimest ära uppunud. Üks seltskond noori poissa ja tüdrukuid, umbes 70 hinge, kes ühelt rahwapidult koju tõtanud, hakanud ühe wiletfa sõiduriistaga jõest üle minema. Keskjõge hakanud laewuke wajuma. Kõik hüpanud meeleäraheitmisel jõkke kus juures ujuda mõistjad mitteujujatest ujumises takistatud  ja jõe põhja tõmmatud saanud. Ainult 25 inimest jõudnud ennast weel päästa. Krimmist. Suur kaljutükk, 27 sülda ümbermööta, weeres hiljuti Krimmis Damerdshimäe ladwalt alla ja purustas ühe Tatarlaste küla ära. Elanikud saiwad enne ära põgeneda, ainult üks wana naine oma tütrega sai surma. Wäljamaalt. Parisift. Hirmukarjatus käib läbi terwe maailma: Prantsuse wabariigi president,  Sadi Carnot, on mõrtsuka käe läbi surmatud! 12. Juunil sõitis Carnot Lyoni ja 13. Juunil õhtu kell i/,10, kui tatheatriSse  sõitis, kargas mõrtsukas, itaallane Cesario Giovanni Santo, tema lahtisesse tõlda ja pistis pistodaga temale südame kohta. Surmani haawatud langes Carnot oma sõiduriista istmele, kuna mõrtsukas kokkukogunud rahwahulga poolt kinni wõeti ja peaaegu puruks kisti. Öösel kell suri president. Pea saab weerand aastasada täis, et Prantsusemaa wabariiklise walitsuse all seisab,  aga üksgi kolmest presidendist, ei oleteda  nii rahulikult ja hiilgawalt walitsenud,  kui neljas, Sadi Carnot, keS temale ta endise anu ja lugupidamise tagasi muretses.  Carnot mõrtsukahaaw oli 8 tsentim. sügaw; et sisemist werejooksu kinni panna, pidiwad arstid ühe 12 tsentimeetrit pika ja 8 tsentimeetrit laia haawa lõikama, kuid päästmine oli juba wõimata. Carnot ärkas meelemõistusele ja ütles kaks korda: „Ma suren!" Kui arst temale selle järele ütles: „Teie sõbrad on siin," wastaS Carnot kustunud häälega: „ Nende siinolek rõõmustab mind wäga." Need oliwad tema wiimased sõnad. Carnot abikaasa on oma 2 pojaga kell 1 öösel Lyoni sõitnud.  Weerand tund enne surma salmis Lyoni peapiiskopp presidenti meel wiimast korda. Maja ees ootas määratu rahmahulk. Kõikide nägudel oli kartlik mure näha, kõik küfisiwad kas president eluga pääseb, wõi mitte. Rahwa hulk tegi rahutusi ja kisendas: „Maha mõrtsukaga!" ja purustasiwad  Casati, MataSsi ja Maderni söögimajad  ära. Mõrtsukas wiidi ülekuulamise järele ühte maaalusesse wangikotta, kusjuures wägiwalda pidi tarwitatud saama. Teda kaitsti waljult rahwahulga eest, kes lõpmata  kisendas: „Tapke ta ära!" Carnot surma järele kaswis ärritus ja wiha määratuks.  Üks osa tormas wõeraStemajade kallale, milles Jtalia teenrid teenisiwad, teine osa tungis wangikoja ette mõrtslcka surma nõudes. Politsei pidi igal pool itaallaste kaitseks wälja astuma, milleks politsei soldatite arwu suurendati. Jtalia konsuli maja kaitsis söjawägi. Kui mõned mehed Prantsuse lippusid lehwitasiwad, kisendasiwad teised: „Otsa wööraStele! Wälja wööraStega!" Carnot mõrtsukas on anarhistlane. Ameti poolest on ta pagar ja kui arnarhistlane Cete linnast, kus ta elas, wälja aetud, mille järele ta Lyoni tuli; tema nimi on Cesario Santo Hyeronimo, Mailandi maakonnast  pärit. Ta on 22 aastat wana. Oma mõrtsukatöö põhjuseid tahab ta ainult wandekohtu ees teada anda. Carnot surnukeha on Parist wiidud, kus ta riigi kulul maha maeti. Saadikutekogus oli suure wiisiline leinaawalduS äratapetud presitendi auuks. Berlinis, 28. (16) Juunil. Üle tuhande Prantsusemaalt rahwa wiha eest põgenenud Jtalialast jõudsiwad täna Metsi. Keiser Willem tahtwat pea õhusõitu ette wõtta. Kirjawastused. W. M. Poidel. Luuletust saame enamiite lõik iarwitama. ÜlcS andeid aza ei wõi pruukida, sest et Teie toimetusele nende seletusi saatnud ei ole. Rõõmustame, et ka cdeSpidi meid oma tööga waatma lubate tulla. Ehk gaks sõnume saatjaks meile jääte. Teie siiaajane wirkus rõõmustab meid. J. A. W. AudruS. Sõnum tänuga tarwitud. Jääme lubamise täitmist ootma. Kõiki meie lisid edeSpidi sagedama sõnumite saatmise läbi «Saarlast* sellest süüdistamisest wabaStada awitaksid. Selleks soowime neile ka õnne! Siia juure tähendame meel, et kui Mõnel ka sõnumeid puhtalt ümber kirjutamata saata. Pea asi on aga see, kui lehe toimetus sündmuste üle teatust saab.— Kirjanduse heaks töötamine on töö isamaa ja rahwa kasuks ja see on kaunis. Seda tööd teeb ka nurk sõnumite Nalja tilgad. Prohwessor: Mis wõite mulle maa külge tõmbamise jõust ütelda? Kandidaat (pitkema mõtlemise järel): Et ta öösel langemine külge tõmbab, kui päewal. Kerjaja: „Palun armu andi, mu kõht on maga tühi!" Herra: „Aga mikspärast ei tee teie mitte tööd?" Kerjaja: Seda olen ma katsunud, aga siis läks kõht weel tühjemats!" Student: Näu pildi pääl ei ole ma sugugi õieti üles wõetud! Paewa piltnik: Oho, kui minu rätsepp Teie pilti nägi, siis hojates ta mind kohe teie eest! Miks petsid. Mh neiu, miks petsid nii rängaste mind? Ma armastasin ju tõeste sind. Sa ütlesid: „Sull' truuks jäen igawestma!" Nüüd aga teist jälle armastad sa! Kus on sinu wanne, su tõutus jäend. Kes on sinu mõtted nüüd teisele käänd Sa oled mind petnud! Kuid hoja sa end. Et keegi ei petta meel rängemalt sind! N. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapaewal, S. Juuli!. Eestikeeli Jumalateenistus ja lauarahwa wastuwõtmine  kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine laupäeval kellu 2 pärast lõunat. 26. Saarl a n e. 18S4. WaStutaja tsiimtaj,: Hartwig Sab, oec.»ol.