tarwiS. Kirikuõpetaja, keS poisikest eksami waSla ette walmiStaS, ei mõtelnud kaua järel ja ütles: ,Meie õurS kaSwab üks põesaS, mis Ladina-keeles LoiMs Xvellava (sarapuu-pöesaS) nimetatud saab, nimetame Mikkot .Avel- See esimene Avellan suri aaStal j 761, kui AummiStt kirikuõpetaja ja tema järeltulijatest on terwe rida kirikuõpetajaid, professorist, kohtuwanemaid, mõifaherrafi,  ametnikkusi ja ohwitserifi Soomemaal saanud. KakS nendest, Gustav Adolf ja Edwin, on tuntud Soomemaa  kirjamehed. Karl Adam Avellan, üks Micheli järeltulija  kolmandemast põlisest, sai adeli-seisuSse tõstetud ja tema poja-poeg, Theodor Christian Avellan, on nüüdne Wahemere-laewuStiku kommandör. Saksumaalt. Dreödentts, Sakseni Kuningriigi pealinnas,  sai Wiinakuu 22. (16.) pääwal Kuningas Alberti 50aaStane söeawäe-teeniStuse jubiläum peetud,  millest Keiser Wilhelm oma wanema pojaga, PreuSst Prinzid Heinrich ja Albrecht, palju Saksamaa Würstifi, AuStria Erzherzog Albrecht, palju teisi ülemaid ja faatekondasi,  nende keSkis ka kolm Sakseni Kuninga Wene Kopori jalawäe-rügementist Nr. 4, osa wõtfiwad. Keiser Wilhelmtt käest sai Kuningas Albert Feldmarschallikepi  brilliantidega, kui ,wiimane suur sõeawäe-juhataja suurest aeast" (Saksa-PrantsuS sõeast). Kuningas Albert on suurt andeksandmist kuulutanud, millest ainult need ohwitserid osa ei saa, kes walju ja ülekohtuse ümberkäimise  Pärast soldatitega nuhtluse alla mõistetud on. Wene-Saksa tollide - kauplemised on tüli Riigikanzler  Graf Caprivi ja PreuSfi MintSterpräfident Gras Eulenbergi wahel tegema kippunud ja juba käisiwad jutud, et wiimane, kes PsllumeeSte-ühenduse pool ja Wene wilja tollide alandamise waSta seisab, omast ametist lahkuda.  Hiljemini olla see asi lepitatud, mitmelt poolelt päritakse aga, et Saksa Riigikanzlert ja PreuSsi Ministerpräsidenti  ametid jälle ühendatud saakfiwad, nagu see Würst BiSmark'i aeal oli, et seesugust kokkupõrkamist ette ei tuleks, kuida seda juba sel aeal kardeti, kai need ametid  lahutatud saiwad ja sellepärast PreuSsi Maapääwal ka raha iseäralise Ministerpräsidenti ülespidamiseks lubada ei tahetud. Wene-Saksa tollide-konferenzi nõuupidamised kestawad edafi ja saawad ikka weel saladuses peetud; konferenzi  liiked annawad üksteisele waStaStikku hiilgawaid pidust ja saawad pidudele Graf Caprivi ja teiste auukandjate  juure kutsutud; lahkus nende eneste keSkis olla wäga suur; kui palju tulu fee aga nende nõuupidamistele ja kokkuleppimisele toob, sellest ei ole weel ühtigi kuulda olnud. Stettin'is on Mihklikuu 23. (11.) pääwast,  kus kholera seal ilmuS, Wiinakuu 21. (9.) pääwani 38 inimest sellesse töbesse ära surnud. Linna weewärgi seeS olnud ükS wiga, mis läbi west mitte täteste puhastatud ei ole saanud ja sellest arwatakse tõbe tulnud olema. Professor Dr. Koch ja tema wäimees, soeawäe-arst Dr. Pfeisser, oliwad seal; Dr. Koch on leidnnd,  et kholera seal mitte külgehakkaw ei ole ja loodab selle möödaminemist pea tulema. Ka Tilfit'iS on ükS haigeks-jäämine kholeraSse ette tulnud. Wiinakuu 29. (8.) pääwal möllas kange marutuul Idamere randaS. Danzig'i ja Neufahrwasser'i wahel seifiwad kõik aurulaewade-jaamad  wee all. Kõik liikumine oli takistatud; Elbingi jõesuuõ oli west üle maade woolanud.  Wiesbaden'i  kuulsad terwisewee-asutused on Wiinakuu 18. (6.) pääwal awalikult ära müüdud ja nende eest 1,105,000 marka saadud, kuna need kohtu poolest 2,300,000 marka peale takseritud oliwad. Wietzow'i schlosfiS, GreifSwald'i  ligidal, on Wiiakuu 16. (4.) pääwal ükS kolmekordne  mõrtsuka-tegu tehtud. Schlosfi kärnal, ühes ka schloõfiherra Graf Blücher'i jääger ja üks wäga hea kütt, oli juba mõnest aeast saadik ühe teenia tüdrukuga  pahandamas sidemeS seisnud ja sellepärast oliwad mõlemad teenistusest lahti laStud. Kui Graf ja Grastpraua  järgmisel pääwal aknast parkiõse waatafiwad, laskis jääger peidupaigast nende peale. Graf Blücher sai paigal surmatud, Grafipraua kaelast raskest haawatud. SiiS pööraS mõrtsukas tuleriista oma enese wasta ja surmas ennast paigal. Ka Grafipraua on hiljemini ära surnud. Würst Bismark' i termis on nii heaste paranenud,  et tema koduarst Dr. Schweninger mõneks pääwakS  ära reisida wõiS. Würsti wiimane häda oli ükS õrilafe-pistest tulnud muhk õla peal. Würstipraua on Wiinakuu 17. (5.) pääwal Schõnhausen'iSse oma poja, Graf Herbert ViSmark'i, juure reisinud, kelle majaS üht röömustawat ettetulemist joodatud saada. Suurwürst Mtchail Nikolajewitsch tuli Wiinakuu 18. (6.) pääwal Berlin'iSse ja wöttis Cenlral-hotelis korteri. Tähtsates ringkondades on nõuupidamised, Danzig'tS kolmat Saksa ssea-sadamat asutada, kuna seal nüüd kaks o«, Wilhelmshafen Põhjamere randaõ ja Kiel Idamere (Baltimere)  randaS, kuS neid fiiS edaspidi kakS oleks. Sellel plaanil on suurte kulude pärast palju waStaseid, teiselt poolelt aga ka palju eestkostjaid, keS oma ettepanemifi wist osalt ka PrantsuS-Wene wennaStuse-pidude peale kuetawad. ülepea oli Saksamaal palju juttu suurtest raha-päriiniStest merewäe-kulude lisaks. Keiser ise olla aga neis päri- miSteS järel annud, et rahaga ilma maksude suurema kõrgeudamiseta läbi saaks, kuida ju Saksamaal ka loodetakse,  et Wenemaa Prantslaste sõea-himu taltstda tahab ja nüüdse palawa fõbruStufc mõnul ka taltsttada wõib. Danzigl sõea-sadam wõikS üheks wastusekS Liibawi sõeasadama  peale peetud saada, nagu wiimast juba ühekS «vastuseks Saksamaa Põhja-Idamere kanali peale nimetatud  on. Sakseni Knninga jubiläumilt ou Austria Erzherzog  Albrecht Berlin'iSse läinud. Austria lehtede järel olla sellel wõeruskäigul kaks otstarvet: Erzherzog Albrecht minna Keiser Wilhelm'it oma nimetamise eest PreuSft Kindral-Feldmarfchalltts tänama, ühes aga ka soowima, et Ketser Wilhelm Spania Kuntngapraua-walttseja wöerufele  läheks, keS Erzherzog Albrecht tütar on. Pea näitab  wälja, nagu oleks ka sellel mõttel natuke politikliku waStuse magu juures, nagu piaks see plaanitud wõeruskäik ükS waStus Suurwürk Wladimir Aleksandrowitsch'i  pitka wõeruSkäigu peale Spania'S olema. Austria Angrumuatt. Riigi mõlcmi jäu Riigipääwadel  on jälle tüli. Austria Riigipääwal ei taheta uut walimis e - s e a d u st, mis walitsuse poolest ette pandud on, mitte waSta wõtta ja juba on Graf Taaffe Riigipääwa lahutada ähwardanud, oli seda wiimaSte sõnumite  järel weel tegemata jätnud, kui temal selleks ka juba Keisri luba taskus olla. Ainud, keS sellega leppida tahawad,  olla üks seltskond sozialistlikkufi töölist, mis mitte just selle ettepaneku headuse täht et ole. Teist kära tehakse seal Pragi linna panemise üle aeglise sõeaseaduse alla. SelleS tõrelemises näiwad Sakslased ja Tchsechilafed ühel meelel olema, kui ka rahwuõlik wihawaen nende wahel muidu ikka weel leekab. Poolakaid tahta Graf Taaffe sellega lepitada, et üht nende keSkist Steinbach t asemele Rahaministriks kutsub, ülepea meelitatakse Poolakaid juba mõnest aeast saadik Austrla's ja Saksamaal, mis salgamata  ka ÜkS aegade-täht on ja Wenemaal suuremat rõõmu teha ei wõi. Ungrumaal tehti uueste kära Honved-mäleStusesamma ülespanemise pärast, millest walitfus  mitte osa wõtnud ci ole. Walitsus ja tvrelejad on seal waljust kokku põrkanud ja üksteisele pahu sõnu annud. Peale mõne wähesewaStafe heale on Ungrumaa Riigipääwal uusabielu-seaduSwasta wõekudja kaseadus,millejärelKhristlased  keelamata ja kõige riigtõiguStega MoseS'e uSku heita, s. o. ennast juudistada wõtwad. Arwati, et ka Paapst palju selle waSta panema et saada.  Tollidekauplemises  Wenemaaga ei olnud Wenemaa wiimase  kirja peale weel wastust saadetud, sest et Austria ja Ungrumaa «valitsused wilja-tollide üle weel üheõ nõuuõ ei olnud. Erzherzog Franz Ferdinand, AuStria-Ungrumaa määratud aga weel nimetamata Kronprinz,  on omalt maailma-retsult Wiinakuu 18. (6.) pääwal  Wien'isse tagasi tulnud. Roolsi-Zkorramnatt. Kuningas OSkar, Kuningapraua ja nende poeg Eugen on Wiinakuu 16. (4.) pääwal ö künni 6 nädaltks Christiania'õse, Norramaa pealinna, elama tulnud ja on rahwa poolest südamelikult teretatud. Kardeti, et Radikal-erakonna poolt, kes Norramaad Rootsi, maast lahutada himustab, pahandust tehtud saaks ja selle erakonna esimehed oliwad selleks rahwast küll ärritanud, aga see et ole mõjunud ja isegi selle erakonna lehed on ennast rõõmustama! wiisil taltfitanud. Ainult pääwal pärast Kuninga-paari tulemist on Björnstjerna Björnson üht meeletumat kirja Rootfimaa ja .Rootstkuninga" wasta ühes Radikallaste pealehes wälja saatnud ja selles wanat jampsimist üleS soojendanud, Kuningas Oskar saada ennast kolmrtigi-ühenduse sekka heitma ja Soomemaad Wenemaa käest lagast pärima. Igaüks teada, mis tulema saab. Mitte asjata ei walmistada Rootfimaa ennast sõea WaSta ja nüüd taheta ka Norralast selle jõleduse sisse kiskuda. .Meie armaõtame Soomemaad", üteldakse selles kirjas, .aga meie ei soowi Soomemaad omale. Meie ei taha WenelaStekS saada, aga ka mitte RootSkasteks". .Gothenburgi  Kaubazettung" ütleb: .Kõik seisab nüüd selle peal, et Rootstmaal nii palju wõimust oma enese üle on, et ennast ühelt ega teiselt poolelt ühe kontserti fiSse eksitada ei lase, kus tema heal nii wähe tähendaks."  Wiinakuu  16. (4.) pääwal on Värdal'iS suure augu põhjalääne poolisel küljel, jälle mitu hektarit maad sisse langenud ja natukeseks aeaks jõge paesuma pannud, weikemaid maalangemist  kardeti weel tulema. KõuemüriStamisc sarnane kära kostil ikka weel määratuma augu põhjast. Teaduslik  läbiwaatamine ei olnud weel wõimalik, sest et alla ei peasetud. Üks lenisfei'st tagast tulnud Inglismaa sõidulaew  on sealt sõnumid toonud; et jea Karia-meres mitte kardetaw ei olla. Arwatakse, et Nansen oma laewadega juba UuS-Siberi saaredele jõudnud. Inshentõr Andree wsttis Wiinakuu 19. (7.) pääwal Stockholmist oma kolmat  õhusõitu teaduslikkudeks otStarbetekS ette. Wiimast korda on teda Sandhamm'i kõrgusel nähtud; teist sõnumit ei olnud järgmisel pääwal weel tulnud ja kardeti, et temale õnnetus juhtunud. Betgia'st. Wiimasete sõnumite järel on sütekaewanduste  tõrkujad töölised Charleroi ümberkaudu enamist kõik jälle tööle läinud; ainult umbeS 1000 meest puudufiwad weel. Kongo-riigist on sõnumid tulnud, et seatine kommandant Pouthier Acablaste wiimase kindluse Kirwa (teise telegrammi järel Kirundu) flSse wõtnud on. Arablased olla täieSte laiali pillutatud. Selle wõiduga olla Kongo-rtigile laiad maad idapoolifel piirel awatud. Lchweizist. Berlini kaudu tulnud era-sönumite järel pärida Berni Politsei kõige wõerSte käest tunnistuse-kirjast ja ka seaduslikku raha-kautstoni. Palju wõeramaa alamaid, nende keSkiS Wene studentist meesterahwa ja naesterahwa sugust, kellel kautstoni anda ei ole. pidada sellepärast Berni kantonist wälja minema. Schweizi Rahuseltfid on ühenduse-nõuukogule Ber»'is ühe palwekirja 54.000 allkirjaga  saatnud, mtlleS päritakse, et Schweiz'i osawõtmine üleilmlisest Rahu-konftrenzist ametlikuks tunnistatud ja üleüldisele Rahu-kontorile abi-raha antud saaks. Inglismaalt. Wana Gladstone ja tema erakond on üSna kimpuS oma homerulega. Parlamenti pealttua üle wõitu saada ei näi neil enam palju lootust olema ja nemad tahakstwad sellepärast kõiki seda aSja natuke hapneda  laSta, koguni mitte Parlamenti järgmise koosoleku ette panna, aga ffiS ähwardawad nende eneste head sobrad  neile tüli teha. Juba on Parnellitlaste juhataja John Redmond waliksusele teada annud, et kõik tema erakond  Parlamentis walitsuse waSta healt andma saab, kui lirimaa «väljaheidetud rentijate (talupoegade) küsimine mitte juba sel sügisel ja homerule küsimine mitte aastal 1894 korraldatud ei saa. Suur Inglismaa leht .Times" tuletab seda sõbrust meele, mis Inglismaa ja Wenemaa merewägede wahel 16. aasta-saeast lahingini Navarino juureS olnud on, kuS Ühendatud IngliS-Wene- Prantfuse laewustik Wiinakuu 20. (8.) pääwal 1827 Türgi-Eghptuse laewuStiku Greekamaa wabastuse-sõeas häwttaS, ja soowib, et ükS Wene laewuStik ka PortSmouthi  lahele lulekS. See wõeruSkäik saada wist rahwuslikkusi  segadust seletama ja laewuStikule saada seal kahtlemata südamelik waStawõtmine walmiStatud. - üks Inglismaa diplomatikuS on ühe kuulsa Austria diplo«nakkusega  Prantsus-Wene pidudest rääkinud. Witmane on arwanud, et nendest Europa rahule ühtigi karta ei ole, ennemini wsida segadused AnStria ja Serbia wahel Europa püsfirohu-magastt põlema panna.  TööliStetülid  uätwad Inglismaal mööda minemas olema. Tõrkujate  keskiS oli häda mitmeS paikas suureks ja palju neist oliwad jälle tööle läinud. MitmeS paikaS kestastwad tülid ja tõrkumisel» weel edast. Sthelen'iS Liverpool'! juures on Wiinakuu 20. (8.) pääwa homtkul kell 3 ühes majaS üks dynamtti-padron lõhkenud. Maja on osalt lõhutud, inimestest ei keegi häda saanud. Greenwich'iõ oliwad Wiinakuu 18. (6.) pääwani ülepea 240 inimest kholeraSse haigeks jäänud, pärast seda mitte enam Dr. Klein on kinnitanud, et witmafed haigets-jäämised mitte Asta kholera loomust näitanud ei olla; haigetest on ka wähe ära surnud. Kapfladt'ist tulnud sõnumite järel on Löuneafrika-seltfl sõewäge Matabeleläst Wiinakuu 16. (8.) pääwal ära «võitnud, kellest umbeS 100 langenud,  kuna JnglaSte pool üks Kapten surma saanud. InglaSte wägi tungis Bulaway'S, Lobengula kindluse, poole edast. Afghanistan'ist tulnud sõnumite järel minna seal kauplemifed Emir Mdurrahman-Khani ja JngliS-India faatekonna wahel heaste edasi. Wene lehed ei taha seda õiete uskuda. Prantsusmaalt. Wenemaa mere»ohwitferid on Wiinakuu  25. (13.) pääwa wara-homtkul kell S PariSist ära reisinud, Lyoni ja Marseille kaudu Touloniõse tagast. Ohtal enne seda oli pidumäng operi-majas, kuS khorid Iwan GroSnõl (Hirmsa-) aegseS riides Wene hymnost laulfiwad, Wene ja Prantsuse laewamehed üksteisele pealtwaatajate  määramata hõiskamisel kätt andflwad j. n. e. Teel wakshallisse on nii palju hõiSkawat rahwast olnud, et Wene ohwtkferide tõllad waewaga läbi peastwad; niisamati  on ka tungimine ja hõiskamine wakshalliS määramata  olnud. Ka Lothringlafed on Admiral Avellanile ja tema ohwttseridele kingitust toonud, mis neile Lsthringenis walmiStatud oliwad ja on kinnitanud, et WenelaStel seal truuwifi ja kindlaid föbru olla. Wene Saadikule Pariss on Lothringlafed selle maa .Kuldse raamatu", ühe albumi uhkete piltidega, wiia nsuuks wõtnud. See album kaaluda  60 kilogrammi (ligi 2 puuda). Admiral Avellan on Auulegioni Simrohwttseri-ristt saanud; niisamati ka teised Wene ohwitserid Prantsusmaa auutähtest oma rangi kohaliselt. Teel ToulonkSse tagast on Wene ohwitserid niisamati uhkete pidudega ja määramata hõiskamistega waSta wõetud. Wiinakuu 27. (15.) pääwal tuli Prästdent  Cornot MiniSterpräsidentiga ja kolme Ministriga Toulon'tSfe, kuS waStaStikku pidust antud ja Prantsusmaa uuS soomuSlaew .Jauregnibory" pidulikult wette lastud sai. Uut sõealaewa õnntStaS Piiskop Rejus ja palus Admiral Avcllan'i Zartle teada anda, et Prantsusmaa Tema ja suure Wene rahwa eest palwetd teha ja foowida,  et sõbrus Prantsusmaa ja Wenemaa wahel rahu üle walwama saada. Wiinakuu 29. ehk 30. (17. ehk 18.) pääwal pidi Wene Wahemere-laewustik Toulon'i lahelt Villaftanca ehk Ajaceio lahele sõitma. (Esimene