tal lugu mitte parem ei olnud. Ansekülast läks ta wiimati Jamajasse ja suri sääl, 81 aastat ivana, ära. 8) Hildebrand, 1788 —1801 enne seda abiõpetaja Kuresaares.  9) Dingelstäd, Kuresaarest pärilt, 1802 —1808, enne abiõpetaja Kuresaares, siis Ansekülas ja säält läks ta Pärnu linna õpetajaks. 10) Schmidt, Saaremaalt, 1808—1841. 11) Bröcker (Soomlane) 1841—1844, tuli Ruhnust Ansekülasse. 12) Kõrber, Liiwimaalt pärilt 1846—1876; ja kui tema ennast haiguse pärast ammetist lahti tegi, siis pidas Jamaja õpetaja F. Masing sääl Jumalateenistust. 13) Aastast  1887 3. Paastu kuu p. peab õpetaja ammetid Ansekülas Friedrich Adolph Greinert, Liiwimaalt pärilt. Isamaalt. Kuresaarest. Puudustest ja wigadustest meie linnas, saab üsna sageli kõneldud, niisama ka soowitud, et kõik halb asi paranema peaks, aga wäga mähe pandakse seda siin tähele, näitab nagu oleks kõik tuulele räägitud. Nüüd oleme näinud, et ühest asjast jälle uus puudus ja takistus kätte tulema hakkab, milleks meie parandamist soowime. See puudus on: korterite peremeeste kui ka üürijate juures. Korterite peremeestel on see paha pruuk, et nad ilmaski seda aawalikult teada ei anna, kui neil korter ära üürida on, nimelt alama sugu rahwa juures. Mõni otsib kusagilt korterid, mis just sünnis oleks temale, nüüd peab ta esmalt terme linna läbi küsima, enncgu teada saab, kus kohta kauplema wõib minna. Sellepärast rändawad nii mitmed aasta sees ühest kohast teise. Ta ei leia omale sündsat kohta, maid peab ühega rahul olema, mida ta juhtumise korral oli leidnud. Praegus otfimad mitmed omale ühte paari toaga korterid, mis ka mitte wäga kallis ei ole, aga asjata! Alati saab siit ja säält kahetsedes kuulda, kuida sääl ja sääl alles eila tühi oli, aga täna juba elanikud sisse läinud. Kes wõib korraga kõik linna arud kätte saada! Selleks oleks wäga soowida, et majade peremehed ikka omad korterid teada annaksiwad, mis jo sugugi kallis ei ole, siis saaks üürija kui ka üürnik sellest palju rohkem kasu. Paari nädala eest oli jälle linnas kuulda, et Suure wäina paar meest oli ära uppunud. Jah, on küll iga kewade niisugust õnnetust sääl juhtunud ja saab kes teab kui palju weel oma elu natukest wäina põhja matma, aga kuni seiamaale  pole selle hoiatuseks weel mitte sõrme otsagi liigutud. Paari nädala eest oli ka jälle postide takistus sääl taga, mis jo enam aruldane asi pole. Seda pudi peame meie Saarlased üsna rahulikult päält waatama ja kannatama, mis ometi üsna kerge teiseks tehja oleks. Riigi walitsuse poolest on küll kangesti ärakeelatud, et wäijamaalt ei tohita ilma bcmderolita  wiina ehk piiritust wädoda ja saab ka neid kangesti trahwitud, kes sellest keelust üle aStuwad.  Mere ääres walwawad küll sadandcd randwahid, et ei peaks keegi tohtima wiina maale tuua: aga meie Sõrme taadid ei taha sellest suuremat hoolida, waid wädawad sagedasti seda keelatud -vedeliku wõcralt maalt seia. Paari nädala eest saadi ühe käest jälle 14 keha piiritust kätte, mida linna TamvSna toodi. Mehed langesid küll kange trahwi alla ja jäiwad kõigest kraamist ilma, aga kas nad sellest palju hooliwad! Mõnikord  wõetakse ka kõik see laew nende käest ära, aga juba mõne aja pärast purjutawad needsamad mehed jälle Meemeli poole. Niisugune asi ajab üsna naerma, et nad nii kangekaelsed on ja ühest kangesti keelatud asjast omale kasu püüawad, mis aga suuremalt osalt kahjuks muudab! 11). Aprillil juhtus siin imeline õnnetus  ja ka ühtlasi õnn. Keegi noor neiu oli omast isast sunnitud kooli-õpetajanna eksaami tegema, aga ta pole seda tahtnud; sellepärast olnud ta mitu päewa kodust ära. Wiimaks tulnud ta ometegi kord kodusse, kunas tema koolitajad temalt mittu korda vliwad küsinud, miks ta mitte kooli ei tule! Säält wõtnud ta isa rewolwri ja pannud putkama- Isa saanud asjast aru ja jooksnud järele, künni tütrele üsna lähedale jõudis. Korraga käis kõma pauk ja rewolwer kukkus neiu käest maha. Ta oli küll lasknud, aga õnneks mitte suurt wiga saanud, kuid külje sisse natuke trehwanud. säält wiis isa teda kodusse, kus ta mitu päewa pidi olema. Mõnikord on kuul targem kui laskja. Noh, sui hakkab üsna silm nähtawalt ligemale tulema. Kõik puud aidades hakawad roheliseks minema, kunas ka linna park üsna ilus juba on. Jalutajaid leiame igapäew juba sääl, kes muidugi endid rõõmustawad, kewade ilu nähes. Paljud ootawad ka, millal puud ja põesad lehte lööwad, et siis nende wilus parem kõndida oleks. Selle aasta näitab see wäga moodis olewat, et jalgratastega sõidetud saab. Parkis on wahest üsna tegemine, et peab silmad hästi lahti pidama, kui alla ei taha jääda. Ega see sui küll ei taha sääl nii hästi minna, kui rohkem inimesi parkis on, selle tarwis peaks üks teine rahulisem ja waiksem koht walitud saama. Selle kewadine äärkalade püüd oli üsna lühikene ja ühtlasi ka wäga kehwa. Mõned suuremad püüdjad, kes iga aaSta ikka, kui nad kõrtsuS käisiwad, jalaga ukse lahti ja seljaga kinni tõukasiwad, nähti selle kewade üsna kahe käega seda toimetawat ja leti ees mütsata olewat. See iga aastane uhkus oli see aasta kõik kadunud! Mõned arwawad, et püüdmine selle läbi wähene olnud, et iga öösse wäga walge ilm oli, kes kalad erguks tegi, et nad püüsetesse ei läinud; teised jälle, et wäga järsk sula wõimatuks tegi püüseid sisse panna ja kalad juba ennem jõgedest läbi läksiwad. Saab nähja kuidas selle suure, see on, räime püüuga lugu oni Paari nädala eest nähti juba Sõrwe mehi linna kolinud olewat, kes siin mere ääres püüawad. „Kuld ankru" kõrtsi ees oli neil esimise päewa, see oli, Palmi puude pühal, esimine „wõidu peksmine", millest ka mõned Torilased nähti osawõtwat. Jah, mis sa teed, kui „?arja Jaak" nii kõwa on, et meeled segaseks ja käed kergeks teeb! Saaremaa rahukogu presidendiks on tõsine salanõuunik Selenski nimetatud, Kuuramaa  rahukohtunik. Kärlalt. 1. Aprillil põles Paadla waldas ühe taluomanik» rehe maja maha, kuhu hulk kartuhlid ja mõnda muud kraami sisse jäi. Tule hakatus teadmata. 6. Aprillil põles Nnijalgas ühe wabadiku elamise maja, hulga maja kraamiga, maha. Nende kahju olla suur! 10. Aprillil warastud ühel kiriku walla wabadiku tüdrukul, kes üsna üksi omas majas elas, hulk riide kraami ja ka muid asju ära. Õnnetu tüdruku kahju olla ligi 40 rubla. Wargad peawad sääl üsna julgeks minema, kunas natuke enne seda kiriku mõisast hobuste riistade küljest hulk rihmast ära warastati. Sõmera küla juure saab tänawu jälle uus pood ehitatud, mis Kärla kauba asjanduse kohta wist head edenemist toob. Poidelt. Öösel, 13. Aprillil põles Otti walla kohtumaja, kõige sees olewa walla kirjadega ja korteris olewate inimeste kraamiga, maani maha; naine, kes pärast oma laste wälja toomist weel läinud muud kraami tooma, on raskesti tule haawu saanud. Õnnetuse hakatus on teadmata. Jamajast. Hale õnnetus. 11. Aprillil läinud üks noor ja teine wana mees paadiga hülge püüule. Nooremal olnud weel wana moodi „tule lükiga" püss kaasas. Korraga juhtunud ta eemal hüljest nägema ja sihtinud teisest paadi otsast, kunas teises otsas wana mees istus ja paati edasi ajas. Sihtimise aegas kukkunud laskja istukile pingi pääle, kunas püss korraga siis lahti läks ja kuul otse wanamehele kõrwa äärest pea sisse ja teiselt poolt wälja tuli. Wanakene oli kohe surnud. Pärnumaalt. „EeSti Postimehele" kirjutakse:  Mehele! See on enam ehk wähem meie wäikese Tõstamaa kihelkonna iga neiu soow. See on ka üsna õige sest see on naisterahwa loomulik kutse maailmas. Muidugi teada, on neiudel kellel aastad juba wanaduse poole kaaluwad, rohkem hirmu et mehele ei saa. See lugu oli ühel wanadlasel neiul Pootsi wallas. Ta läinud „targa" moori juurde kuulama, kas kosilane tuleb wõi mitte? Targa moor katsunud käsi, ladunud kaardid wälja ja teinud muid sõnadega sosistawad tempu. Siis toonud „targa" moor pangi wett tuppa, ja käskinud neiut juua ja pääle seda oma silmi pesta. Oli see walmis, siis wiidi wesi ristteele ja walati maha. Sinna kohta pannud moor puutikku püsti ja käskinud neiud üle hüppata! Kus ta jäeb! Neiu hüpanud, aga saba jäänud õnnetuseks tikku otsa ja waenekene kukunud kõhuli. Moor kuulutanud  nüüd, et neiul midagi lootust mehele saamise üle ei olla. Paha lugu! Riia ringkonna kohtu asukonnaS tuleb Wändra õpetaja Sakolowski 8. Mail segausuliste laulatamise pärast ette. Peterburgist. Uus riist. Keegi postiametnik  Peterburgis on lihtsate kirjade kontroleerimiseks  postiwalitsusele plaani läbiwaatamiseks sisse andnud, mis iseenesest wäga lihtne on. Tema soow on, et praegu käidawad postmargid ärakaotatud saaksiwad ja nende asemel stempelmargi wormilised saaksiwad seatud. Sääl kus stempelmargil kuupäew, kuu ja aasta nummer kirjutakse, tuleb postmargile kuupäew ja tund kirjutada. Nõnda wõib kirjasaaja  kohe otsustada, kas kirjakandja seda õigel ajal äraandnud on. Iseäranis on kontroll tulus linnades käidawatele kirjadele, kus palju on ette tulnud, et postmargid ümbrikude küljest ära wõetud on ja wanad nende asemele külge liimitud. Siis on selge, et uute markidega nõnda teha koguni wõimatuks jääb—  K. K. suurwürst Nikolai Nikolajewitshi  surma üle toomad pealinna ajalehed pikki eluloolisi kirjeldusi ja seletusi. Kadunud kindralfeldmarshali tegewusest „Grashdanin" kirjutab,  kuda suurwürst terwes Wene sõjamäes isana auustatud ja armastatud olnud. „NowoSti" seletab kadunu agarast tegewusest sõjawäe korralduses  enne miimist Türgi sõda ja siis ta tublist wäejuhataja ametist. Suure osawusega oli ta Wene wäe üle Donau jõe ja Balkani mägede wiinud, Osman-pasha wisa wastapaneku Plewnas murdnud, kuni Wene wäehulgad Konstantinopoli wärawate ees seisiwad, kus nad kord ligi tuhande aasta eest suurwürsti Olegi all ju käinud oliwad. Seda kangelase tegu on Wene mägi oma mehise juhataja, nüüd kadunud suurwürsti all korda saatnud ja see sündmus hoiab suurwürsti terwe Wene rahwa juures heas ja tänulikus mälestuses ning annab tale ajaloos auusa aseme. Nii kirjutawad ka muud Wene ja Saksa keele suuremad  lehed. Wäljamaalt. Saksamaalt. BiSmark on Saksa riigipäewa saadik! See on asi, millest nüüd kõige päält Saksamaa, siis aga kõige ilma suuremad ajalehed harutawad ja korrutawad, nii et muudeks asjadeks palju ruumi ei jäägi. Age ! ja käre on walimise käik küll olnud ja wõit oli ! kahtlane, kuna BiSmarki walimise pääle ka walit- I suse poolt wiltu silmaga waadati ja see mõndagi ! meest BiSmarki walimast ära peletas. Ja te lg Saarlane, 1891