pitkanäpu meest ühe taluperemehe aida ukse lahti tehja ja sisse margale minna, mida aga tubli õue koer märkanud ja peremehe üles haukunud. Toa aknast silmanud peremees, walge ilmaga, mehi sääl, mõtnud rewolwri peusse ja läinud asja lugu ligemalt järele pärima. Teine neist hakkanud kohe wastu ja löönud peremehele kiwiga selga, et see peaaegu maha pidanud kukkuma, sellel pole muud nõuu üle jäänud, kui peremees lasknud teisele „punase üba" jalgade sisse, kes see pääle karjuma hakkas ja jalgadele walu andis, et enam teist ootama ei jäänud. Kumbagi ei ole peremees tunnud. Aida ukse eest mõtnud ta wõtme, mis wargate oma oli ja kiwi maast, millega nad tema kallale tungisiwad ja tõi linna politseise, kus ta kõik jutusta», kuidas asi olnud. Politsei lubas wargaid järele kuulata. Tartust. Wanemuise seltsi eestseisuse poolt teatatakse, et kassa rcwidentide aruande särele wiimsel aastal s. o. Märtsi kuust 1890 kuni Juni lõpuni 1891 seltsi kassasse 2982 rubla 82 kopikat on sisse tulnud. Kulusid on seltsil selle asa sees olnud SB2S rubla 45 kopikat, nii et kulud tuludest 848 rubla 83 kopikat suuremad on. Walgast. Haleda otsa wiina mõjul leidis Walgas mõne päewa eest üks liht töömees. MecS tulnud maalt, kus ta tööl olnud, koju, nimelt linna. Läinud aga enne kodujõudmist linna juures olewasse Soorumõisa kõrtsi ja purjutanud sääl ligi keskööni. Kui pea juba hästi wäfinud, heitnud  mees eeskõrtsis olewasse tühjasse woodisse palja põhjaraami pääle magama, kust ta teisel homikul leitud aga surnult. Pea ja käed olnud woodi põhjaraami nööride wahelt läbi wajunud. Wiina wäsimusel pole ta ennast muidugi aidata wõinud ning et ühtegi inimest appi ei saanud  ja nöör kurgu kinni pigistanud, jäänud ta igaweste magama. „Walga Teataja" järele on Hargla, Karola ja AntSmõisa ümberkaudu palju hobusid ja weisid Siberi katku ära surnud. Arwatakfe, et katk põtrade  küljest parmude ja kärbeste läbi koduloomade külge on tulnud. On kolm Siberi katku ära surnud põtra leitud. Peterburgist. Kuulus Edison, telefoni ja mitme teise tähtsa asja leidja, saab Leikusekuul EuropaSse oodatud. Pääle Parisi, Wiini ja Beriini, tulla tema ka kaheksaks päewaks Peterburgisse. Prantsuse laewaStik wiibib Neewa kaldal ja tema juhatajaid tahetakse otse kätel kanda. Wäljamaal pannakse seda terawaSte tähele ja püütakse mõnest küljest pisendada. See külaskäik jätab aga jäljed järele, milledel cdeZpidises politika elus suur mõju saab olema. Wene-Prantsuse ühendus ei ole enam sõnakõla, milleks teda siin ja sääl peeti, maid tegu, millega tuleb rehkendada. SlaawlaSte keskes sünnitawad meie pealinna pidud rõõmu. Tschehhid, kellede wäljanäitusel ju miljon waatajat käinud, awaldaivad oma rõõmu selle üle iseäranis soojalt. Nende pealeht Narodni Listi kirjutab: „Täna annab Wenemaa oma truud kätt Prantsusmaale, oma ainsale loomulikule sõbrale. Wene-Prantsuse sõbrusc awalduS Kroonlinnas on ajaloolik sündmus. Meil on põhjust, sellest rõõmustada  ja seda südamest teretada. Selle sõbrusega  heidab Wenemaa BiSmargi järeltulejat liginemise  enesest eemale. Wene-Prantsuse söbruse läbi on see mõõk, mis ju aastat kümme meie pea pääl heljus, kõrwale wisatud. Meil ei ole enam karta, et Berlini ja Peterburgi wahel wcel sõbruse lepingut wõiks ül-Sse seadida. Täna wõime meie hinge tõmmata ja hüüda: Wenemaa ja Prantsusmaa  on üksteisest wiimaks aru saanud! PreiSlased katsuwad asjata Wenemaa sõbruse eest kõrget hinda maksta. Kui Austria politika juhatajad oma riigi elutingimisi tu.inewad, siis wõiwad nad hea meelega Wene-Prantsuse sõbruse pääle waadata, mis praegu Kroonlinnas nii hiilgawalt ennast näitab." Üks Lõuneslaawi leht räägib tulewatest asjadest ja soowib, et Lõuneslaawid endid wõiksiwad  iseriikideks teha. Iga rahwas oleks sääl siis oma riik ja walitseks oma sifimiste asjade üle wabalt. Kuid nende loomulik pea wälimistes asjades oleks Wene Tsaar. Sündmused Hiinas annawad asja, sääl suurt mässu oodata. Rahutuma alama rahwa kihutajad olla sala seltsid, kes nüüdse keisri majaga rahul ei olla, maid tahtwat wanameelset keisrit trooni pääle. SuroplaSte elu läheb juba Hiinas kardetumaks. Lõuna-HiinaS olewat rahwas sõjariistus.  Kaukasiamaalt. „Taga-Kaukasias on umbes  800,000 deSsätini maad rohutirtsu-parwedega kaetud. Iseäranis palju on neid Karajasöi ümberkaudu,  kus igal päcwal pääle 5000 töölist neid häwitamaS on. Abinõuud nende häwitamiseks on aga wäga aluspärilised, kuida need juba aastakümmnete  eest oliwad; rohutirtsutega ühes saab aga ka wili häwitatud, nõnda et talupojad „häwitajate" wasta koguni mitte lahked ei ole. Ainult neis koloniedeS on lugu teisiti, kus rohutirtsud  täieste, ruttu ja odawalt häwitatud saamad, wiljale kahju tegemata." Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa pangas saadi suure pettuse jälgile, mida üks panga ametnik toimetanud. Nimelt on Wene paberiraha juures ühe Berüni sahkerdajaga ühes nõuus palju pettust tehtud. Ametnik on pakku läinud, sahkerdaja aga kinni wõetud. Panga poolt makseti neil päiwil 12 miljoni marga eest paberiraha sularahas wälja. Panga kahju on 1,100,000 rubla. Prantsusemaalt. Parist ligidal on hirmus raudteeõnnetus juhtunud. 35 inimest on surnud, Rumeuiamaalt. Rumenia troonipärija kosjalugu näib ikka õnnetult lopewat. Ju räägitakse, et kroonprints ise olla ütelnud, ta ohwcrdada oma armastuse riigi kasudele. Kõige paremaks unustuse abinõuuks oleks muidugi, kui ta peatselt kosja läheks walitsewate würstide perekondadesse. Ning ollagi tale seks ju teed tehtud. Kroonprints läheb pea pikemaks ajaks Ingli seina  ale ja arwatakse. et säält ka omale mõrsja toob, olgu troonipärija (Walesi printsi) tütre, millest ju enne juttu kuulda oli. Mis neiu Vacarescu süda ehk ka kroonprintsi oma süda selle juures ütleb, wõi politika selle järele küsib. Muudgu waiki ja kannata. Kuninganna (Carmen Sylva) näib aga meelgi oma lootusest kinni pidama, et sõbranna VacareScu ta minijaks saab- Olla talt ka hiljuti üks Rumeenlaste  saatkond tänu owaldanud, et nii südisti armastajate eest kostab. Teiselt poolt aga kuulub, et armuplaanil ju hakatusest kange politika magu juures olnud. Neiu V. ei olla just nii waateline, kui teda wahest kujutatud, maid oma ilu kõrwal ka kaunis rehkendaw peakene, kes küll tunda ja teada, mis wäärtus kuninganna kroonil on, nii et selle järele püüda ja nõuda maksab. Kroonprintsist  enesest hoolida ta wähem/ kui ta auust ja nimest. Ning tema taga seisnud suur salk kuninga kojalisi, kes just plaanilikult noort kohtlase meelsusega ja elutundmota kroonprintsi neiu V. wõrku püüdnud, et siis selle najal oma ercmõuusid täide saata. Õnn olla, et kroonprints meel õigel ajal kiusatusest pääsnud, enne kui hiljaks jäänud. Mine tea, kellel õigus on. Hiinamaalt. Sääl ähivardawad rahutud lood, mille üle säält wiimati kurdeti, meel kasivamat.  Terme Lõuna Hiina olla segaduses; walitsusest ei hoolitawat midagi, rööwlisalgad käida lausa maad mööda ümber ja tilkuda külade kollale, ka linnadesgi ei olla enam Eurooplased julged. Nimelt Shanghais olla hirm suur. Sõjamäed  minewat tihti ise röõwlite ja mässajate poole, keda karistama neid saadetud. Hiinlastel enestel olla Formosa saarel kimbatus suur. Selle mägilises osas elawad südid saarlased, wõulewad  su mitu põlwe alatasa Hiinlastega, kellest end alla heita ei lase; nüüd olla ka mujal mäss haudumas ja kui Hiina kindral-kuberner, kes praegu raskesti põeb, surema peaks, siis olla kohe üleüldine  mäss lahti. Õnnetu on Hiina wiimsel ajal küll: rasked weeuputused, suured tulekahjud, kurnawad wiljaikaldused rõhuwad rahwast ja sinna juurde tulewadweel alatised kodused mässudja waenud. Alustuseks. Lüdi minu süäume, mulle ssäu võimu, Lt võin luus. luulukss. Luulstuu mu kurval tunnil Lui suur murs mulgud minä, Nuiclu võtust lõkkeks rinäl' muiste põlves Lanäle kssleä kõlasiä, Lesti rukvas õnne kölwns Lustil lauläes elusiä. Lulun teiä mu Lesti öeä, LuMän neiä mõttelisi, Ais ussil mineviku tösä .lätnuck minu kinxssss. I. Lkulu. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 22. Juulil. Kroonlinnas anti eila pidusöök 200 Prantsuse ja 100 Wene laewameestele.  Lauad oliwad rohkesti kaetud ja ilusti ehitud. Peterburgis, 22. Juulil. Eila lõunal jõudis Serbia kuningas oma kaaslaste ja asewalitseja Ristitshi seltsis Peterhowi. Keiser majesteet ja keiserliku perekonna liikmed oliwad teda raudteejaamas  tcrwitamas, mis südamelikult sündis. Siis sõitis keiser majesteet kõrge wõeraga Peterhowi paleesse, kus tale korter walmistatud. Siin terwitasiwad teda keisrinna majesteet ja teised keiserliku perekonna naisterahwast liikmed. Õhtul oli palees pidusöök. Peterburgis, 22. Juulil. Eila käifiwad Prantsuse meremäe ohwitferid, admiral GervaiS ühes, Aleksander-Newski kloostris, oliwad kirikus Jumalateenistusel ja käisiwad altariruumis, kus neile pühalelba pakuti. Siis läksiwad nad metropolil  Jsidori ees ja saiwad tema õnnistust. Metropolil andis admiralile püha Aleksander- Newski pildi, mida see kätt suuteledes waStu mõttis. Ka Jsaki kirikus käisiwad Prantsuse wõerad ja saiwad säält kingitusi. Peterburgis, 22. Juulil. Prantsuse asujad Peterburgis andsiwad ka oma maa meremeestele „Arkadia" aias suure pidusöögi, kuS aid wäga kenasti ära oli ehitud. Prantsuse saadik jõi sääl Wcue keisri majesteedi termist „Now. Wr." toimetus andis ka omalt poolt Prantsuse ohwitscridcle  pidusöögi, mis wäga sõbralikku laadi oli. Peterhoowis, 22. Juulil. Keisrinna majesteedi  nimepäewa puhul oli linn ilusti ehitud ja rahwas hulgana jalal, hoolimata et ilm wihma ähwardas. Kell 11 algas pidu, millest Serbia kuningas ja Prantsuse ohwitseride saatkond osa wõttis. Pidusöögil istus Serbia kuningas keisri majesteedi kõrwal. Andrea ordo kaelas, mis tale majesteedilt antud. Õhtul oli palees pidusöök 200 inimesele. Parifis, 22. Juulil. Sherburis wõsti Wene sõjalaewa «Admiral Kornilow" laewamehi üli suurel wiisil wasta. Linna poolt anti neile tore pidu; kaupmeeste poolt niisama. RahwaS kannab Wcne laeivamclii otse käte pääl. Koustantiuopolis, 22. Juulil. Kreeta saare kristlased saatsiwad sultanile paiwekirja, milles saarel walitsewa korratuse ja ettetulewate mõrtsukatööde  wasta abi paluwad, mis muidugi õnnetust saada tooma. Arabia mässust olla Türgi mäed ometi jägu saanud ja mässajad tahta alla heita. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, 4. Augustil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Eestikeeli Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb õpetaja Rinne. M 31 Saarlane, 1891 Vastutaja toimetaja: Hartwig Sah, vauä. oee xol.