 keda aga Kesk-Emopa ühendatud riigid koguni mitte ei soowi. Selleparast olla Saksamaa Astika aZjns rohkem ja rutemini järel armud, kui ehk muidu, et Lord Salisbury  paigale jääks ja Gladflone mitte tema asemele et saaks. Stanley kiidab nüüd ka suure healega seda kaupa Inglastele wäga heaks, millega Salisbury Kesk-AfrikaS Inglastele 600,000 ruutpenikormat ja Niiluse aasudes 100 ruutpemkoormat Võitnud. Selle kauba seeS olla aga weel mõnda seletada. Nenda pärida Inglismaa kalamehed, et nendele ka edaspidi õiguS jääks, Helgolandi randas kala püüda, sest selle oma tallituse korraldamiseks olla nemad seal palju raha wälja annud ja ei tahta seda raha ja tõömaewa nüüd mitte kautada. üks teine asi on Inglaste waba kaubatee läbi Saksa asumaade Mctoria- Nyanza ja Tanganyika järwede wahel. Lord Salisbury oli soowinud, et üks kitsas ferm maad Saksa asumaade ja Kongo-riigi piire wahel wabakS jaäkS, kusi Inglased kaupafi ilma tollita oma Põhja-Aftika ja Löune-Afrika asumaade wahel wedada wõikfiwad. Selle wasta olla aga Keiser Wilhelm 11. ise seisnud, ennemini wabat läbiwedamift  lubanud ja selles mi kindlaks jäänud, ek Lord Salisbury wiimaks nii palju järel andis. Küsimine on nüüd, kas Saksamaa Inglastele luba annab raudteed läbi oma maa Victoria-Ryanza järwelt Tanganyika järwele ehitada. ,Morningpost" kinnitab, Helgoland ei olla koguni mitte tasumiseks Afrika maade eesi Saksamaale antud, waid kõikumata sõbruse täheks Inglismaa ja Saksamaa wahel. Sellega olla Lord Salisbury nende kahe suure Teutoni sugurahwaste sõbrust ja ühendust kõige maailma eeS kinnitanud ja jäävamalt laia ja kindla aluse peale nihutanud, mõlemite tuluks ja maailma rahu pandiks. Inglismaa ei seista nüüd mitte enam üksi, nagu enne. Neist ei ole aga Inglismaal koguni mitte puudust, kes Helgolandi andmist Saksamaale Inglismaa alandamiseks ja Lord Salisbury'! äraandjaks nimetawad. Kõige rohkem käratsewad Gladstone erakonna lehed, kinnikamad, et Saksamaa  ka ilma selleta Afrika aSjus järel annad oleks ja püüawad  sellest üht köit keerata, millega Lord SaliSbury't tema aseme pealt rebida wõiksiwad, tarmktawad selleks ka teisi asju. ParlamentiS oliwad nemad mõne paama eesi toimetada oskanud, ek wiimaue healede-andmine ühe meikema  asja üle ette wõetud sai, kui maga mähe Lord Salisbury sõbru seal oli. Nemad lootsiwad Valitsuse ettepanekut sedawiisi healede-enamusega tagasi tõugata, kuS siis Lord Salisbury Inglismaa pcuuki mööda omast ametist taganema oleks pidanud. Kamal nõuu on aga nurja läinud; Valitsuse ettepaneku eest koststwad siiski neli healt rohkem. ,Times" tähendab selle paha meele peale, mis Prantslastel Helgolandi andmise wasta Saksamaale  on. Tõrelejad Saksamaal pidada seda tähele panema  ja sellest mõetu wõtma, kui kasulik see saar neile sõea aeal olla wõib. Prantslased olla seda ära mõistnud, ja sellepärast olla neil nii paha meel, et see lepttuS korda läinud on. Prantsusmaa Valitsuse ja jJngliSmaa wahel olla asjad Sanstbari Sultankonna pärast läbi räägitud ja Prantsusmaa Valitsus ei saada seda kaupa tülitama, mis järel see Sulkankond, ainus korraldatud riik Afrikas, Inglismaa kaitsuse alla wõetud saab. Prantsusmaalt. Kuna kõikis maailmas arwatakse, Inglased olla Saksamaad Afrika jagamise juureS kurjast petnud, arutawad mõned Prantsusmaa lehed järges, Lord Salisbury olla rohkem järel annud, kui tarwiS läkS ja kuulutawad temale selle eest langemist ette. ,Temps" kirjutab: ,See on üks määratu tükk, mida Saksamaa omale Asrikast wälja leikab, kus juureS Inglismaa tema nuga tuetab. Nüüd on Inglismaa üliwalitsnS AfrikaS otsas. Unenägu ühest Inglis-Afrika'st Kapist Niiluse deltast (jõesuust) saadik on tühjaks läinud. Nüüd piab jagatud saama. Teatakse aga, et ühtigi raSkem ei ole, kui seda jagada, mida nagu unenäus omaks peeti. EktekujuStuS ei salli mitte heameelega teisi oma kõrwas. . . Mõte, mida see üleüldise politika seisupaigast äratab, on see. et selle kauba tähtsam jagu saladuses peetud saab. Olgu, kuida mitmed tähed nättawad, et selle eest Inglismaale piiramata woli Epyvtuses antud on ehk et Inglismaa ennast täieSte Kesk-Europa ühenduse külge köitnud, acwaka wõib igapidi, et Lord Salisbury mitte ainult Inglismaa pärandust Afrikas rikkunud ja killutanud ei ole, waid ka kerge südamedega Palmerfion'i ja Claredon'i politikat maha jätnud, s. o. oma wabat kätt Europa asjuS, et ennast Kolmriigi-ühenduse külge köita. Inglismaa awaliku heale asi on ütelda, kas selle juures üks kaup teist tasub, wõi kaS selle politika mõlemad pooled üksteist täieldawad, Vastastikku weel rohkem rikuwad." Kuida näha, püüab see leht Inglaste wiha Lord Salisbury waSta lõõtsutava, ajab selle juures aga täieSte wõeriti juttu. Teada on. et Kolmriigi-ühendus hakatusest saadik Inglismaad oma sekka soowis ja Inglismaa okks siis selle oma asumise eesi selle ühenduse kõrwa, üht hinda pärida wõinud, mitte aga oma waStawõtmise eest üht hinda maksma pidanud. Paha meel Inglts-Saksa lepituse üle on selle lehe toimetajate meelt seganud ja ühe seesuguse arutamise läbi ei lase Inglased ennast wifl miile eksitada. lirjulak »Kana aega enne seda. kui Wilhelm I. throni peale sai, on tema ütelnud: »Helgoland piab ükskord Saksaruaa omaks saamad Täna on asjad aga muda: Lord Salisbury  on see, keS ühi saart Emopa's pakub, ilma et selle waSta Asti?a'S midagi saaks. KaS tõrelejad seda sõeariiSta mitte Ministeriunri wasta tarwitama ei piakõ? Mina arwan, et seda tehakse, ja inina armau kognui, Lord Salisbury ei saa selle maru wasta jeiSta wõiina. See on kindel, et kui Inglismaa täua Helgolandi käest ara annab, fiiS piawad järgeS ka Jersey, Gibraltar, KyproS antud saama. AaStal 18'S tehti wannet Helgolandi  juureS, täna antakse seda kalju-saart Põhjamere? käest ara. Nüüd wõib küll ütelda, -Inglismaa on oma wabadnfl EgyPtuseS ara müünud, Prantsusmaa pidada NeufundtandiS tehtud kahju eest woStauia. Teda ei wõ! täna meel keegi teada; selle asemel teatakse, nähakse ja tuntakse igal poolel, et Inglismaa MiniSterlum Viletsast  taganenud on ja et IngltSmaa rähma pruuk inltte ei ole, üht seesugust politlkat HeakS kiita Arwala kl ole mitte, et need ärritamised ZugtiSuraal patju mõjumad, sest Inglased teadmad, et Prantslased nende peate Tguptufe  pärast wihased on, mis juure nüüd ka meel kütid kalapüüdmise pärast Neufnudlandi randa? tulnud on; et aga see, keS Vihane on, midagi ei laida, mis tema mihaalnsele  lahju teeb, seda teadmad Inglased ja Sakslased ka ja saamad fliS wist seda kindlamine üh! kaupa pidama, mille üle nende mõleiuike Vaenlane ennast pahandab. - Prantsusmaa Valitsus ei näi ennast neist lehtedest mitte juhtida laskma. Selle kõige jnureS teemad Prantsusmaa  enese asumaad Valitsusele ikka rohkem ja rohkeni muret. Tonking' iS kipub nendankmetatnd ,mere- ülenreel ikka suuremaks kaSwama, kelle eest seal maal ega linnas keegi euam julge olla ei wõt. Reed on aga Kbiina palgalised ja sedamtlsi wõib nende uus liikumine uue sõea hakatust Khiin'aga tähendada. Dahome n K u ningaZ aikal a" on Egba sugukonna peale tunginud, kes PrantSlaSkega sõbrust pidas ja nendest lnhak meest Abomey'Bse, oma pealinna,  wedaund, kuS nenrab harjuiurd witsil pidude iluks tapelnd piawad saama. Kibedast läheb tarmlS senna rohkem sõeamäge saata ja sõbrade surma DahomcylaStele kakke tasuda, kui nende julguS mitte kardetawal wiiflt kaswama ei pia. Nüüd on Senegali asumaal Segu Sultan Ahmadn Kale jnureS 4000 Prantslase peale tunginud, keS neid ma emaga tagasi tõrjuda fuutllwad.  Kindral Archinard, kelle Võitudest seal palju klideldi, olla Sultan Ah madu eest taganemas. Kõik need kitsikud smmimad Prantslasi Saffa-JnM kaubaga leppima, kui neil selleks ka misi mitte head tahtmist ei ole. Jaanikuu ?!. (9.) päämal andiv Saksamaa Saadik Graf Münster Präsindent Caruot' annkS pldn-lana, millest ka Ministrid Freycinet, Nlbot ja Noche, ja Inglismaa ja TÜrgl Saadikud  osa wõtsimad. -- Jaanikuu 20. (8.) pääwak katsuti Paris'iS kitsa-roopalist raudteed sõeamäe-tarwlknstkks käbi. Katsete juureS oliwad Vene Kindral Annmkom (Taga- Kaspia raudkce ehitaja), SkaaMakh von GierS i« Kindral- Major Baron FrederikS. Protsess Vene NMWaSte wasta saab tule mal nädalil ette mõeknd. Jtaliast Kuningas Humberl saada Viinakuul Berlin'isfe,  Saksamaa Keisrikoja wõerusele tulema. Italia ParlamentiS peetakse nõuu ühe ettepaneku Üte smirlikidele, mis järel liiii-aSjad üksikute riikide wahei Ühe Üleilmlise Vahekohtu läbi piawad seletatud saama, ek sõead kaduda ja rahwad fõeawägede ülespidamise kuludest mabaStaiud saada mõikstwad. Karta on, ek see kena nõu ka nüüd uuenaukS jääb, nagu ennegi. - Greekamaa Kuninga? jõudiS Jaanikuu 22. (10) päämal Veuedig'iSse sja reisis Air leS Bains'i poole edasi. Rooma Kogudufe-Mmkogu  walimkSteS Jaanikuu 22. (!0.) päämal, on Knuing' riiklased PaapsilaSte üle täil mõitu saanud- MimMele on ka meel see äpardus juhtunud, et Üks nende käredama, tesi ligetesi. Adwokat Leopoldo di Loggo, klnna suure sega. meeliste-ma ja kassast 277,000 lkri kõmale saatnud ja sellega redusse läinud on. Paapst on pidulikku Ksnsistoriumit  pidanud ja seal hulga uusi Kardlualasi nime, tanud. Foggia ' S, Atbltalias, on mälk Jaanikuu 23. (li.) päämal seitse inimesi maha löönud sa miil inimest wigaSkanud. Spauiast. Terwiseholdmise-nõuukagu on lõbe Valencia ümberkaudu Ma kholerakS tunnislannd. Tõde wälja. lagunemise wasta ou elle wõelud, mis tarwiS ja 'wõimalik  on. Amellikkude fõuumike järel on neliteistkkmnes paikas. kuS kholera lahkt läinud, Jaanikuu 24. sl? ! päämani 194 inimest sellesse haigeks jäänud ja kk? ära surnud, nendest Rugal'tS, kuS kõdi efikckS kõusiS, haigeks jäänud 144, ara surnud 83. Valencia'? on terwtse-aSju ikka meel nii heakS leitud, et suure kiriku-ja rahmavidu pidamist mitte ära keelata tarwiS ei olla. Viimased sõnn, mid kuulutawad jälle kholera kahanemist, kui nSlakawad need aga on, see näib kahtlane olema. Kanbaajamise pärast katsutakse ikka Mesi salata. Portugalis!. Pmlamwlis on Mnemäe-MtuiSter MsS tuuuiSkauud, ei Inglased ühe Portugali lipu Schire jõe ääres Lõune-Wila'S, sealiseZkodurahma näheZ ära põletanud  on ja audis teada, et Mosamdigne Knbernvr Inglismaa  Konsuliga asjade korraldamiseks kauplema on hallanud.  Portugali iõeawägi olla Schire jse äareS, iõunepoos Nuo jõe suud kokku kogutud, selle üle walwama, ek Portugali  NwalWS seal mitte tülitatud ei saa ; seal olla muidu rahu. Nao jõest .pchja poote ei saada Portugali sõeawägi mitte minema, et kemplemised JuMmaaga mitte tülitatud ei saaks. WäljaspidMe asjade Minister kuulutas,  tema olla Inglismaa Valitsuse poolt lipu ärapõletamise  üle seletusi pärinud. Vada lanbaajamise üle Sambesi jõge mõõda saada kaubeldud. Türgi riigist. Türgi waMsus on Venemaa poolt sõeakulnde mõla tasumisega HM-süglsmi kannatust palunud, kui need maksud mitte korraliselt sisse ei jookse, miS selleks määratud on. Venemaa Saadik on aga tasumist määratud  aeal Muud; muidu pidada Venemaa poolt teist nõuu wõelnd saada. Türgi Valitsus tahta oma Wõkalafumise-kommiSsioui  ära kantava sa selle asemele Üht iseäralisi  lmnkl asutada. MshammenbanlaSte Vaimulikud mehed, uleamad ja soflad, on selle üle nurisema halka und, ek Snltau niäaratuluatd sumuiasi mõeraste WürStide ja nende Saadikute, kaaskondade ja teiste Koustanliuopcl'iBse tulewate wõe.aste pidudeks sa kiugituskeks wälja annab, kuna MohammedantM'.' keskis maa! suur häda ja milelsus  olla. Tõstad on hiljuti koosolekut pidanud ja sealt awalikult knutuiauad. et Valitsus manale teele tagasi võõrama pidada, mis peal rli? suureks. wägewakS ja rikkaks saanud. Tutt-.,» olla suureS hirmus selle liikumise üle, mis mässamist sigitada wõib ja millest arma takse, ei see Sultani ligemast kaaskonnast üles kihutatud on. Brüsseli konferenzi protokoll orjakauplemife häwitamkse aSsuS, ei olnud Türgi Valitsuse poolest meel salla kirjutatud.  Seal olla Waua-TürkiaSte wõimud selle konferenzi otsuste waSka tegewad, arwatakft aga ikka, et Türgi WaliksuZ protokoll! alla kirjutab, sest muidu saaksiwad konferenzi olsustd ka ilma Türgi lubata täidetud. Kreeta saarel on Oreekamaakk tagasi tulnud põgenikkude  ja Türgi sõemväe wahel jälle kokkupõrkamist olnud, kiis kolm n">i neli Khristlast haawatud saanud. Selged sõnumid puudusiwad, sest kesk-saarelt on neid ülepea raske saada. Sultan on neile süüdlastele Kreeta saarel andeks andmist kuulutanud, keS pahategude pärast mässamise käikuS künni kolme aaSlam mangi mõistetud oliwad. Sultani õemehe Djelaleddin Pascha poeg, kes 90 ktlometret Konstautinopesist eemal ühe sõbra jnureS wõerusel oli, on seal oma sõbraga ühes rõõwlitest mangi mõekud, kes nende eest j 9,000 Türgi naela luna pärimad. Rõõmlile wasta on ratfawäge wälja saadetud. ---- Armeuia'st, Ersernml ümbertkaudu, on jälle sõnumid rõõwimiste üle tulnud. Armenlased o» oma Patriarchile Konstairliuopells paiwektrja saatnud, et tema neile TÜrgk Walitsuse poolest abi ja kaitsemist toimekaks. Kui Valitsus aga Sultani lkgtsugulast pealinna ümberkaudu rõõwlite eest kaitseda ei luuda, siis ei m?l KhrlstlaSiel Armcnka's palju lootust selle kaitsemise peale olla. AmmlaSte ja KmdlaSle wahel on fermi jälle meriseid mõitlemisi olnud. Miuisteriumis on nõuuks wõelud Vulgarla pärtmise peale, Prinz Ferdinandi  kinnitamise aSjuS, kognut mitte mastust anda. Sultan on käsku annud kaht uut fregatti ja Üht teraskometkt  ehitada ja selleks on 77,000 Türgi uaela määratud. Serbia'ft. Kuningas Mila n tahab jälle jäävamalt Kelgradßse elama asuda, saada aga, kui lema seda teeb, igal aaSkak kauemat aega wõeral maal elama. °— Tollisõea  raskusi Austria-Ungrumaa maSta tuntakse Serbia'S wäga heaSke, toodetakse aga wiimakS wõitu saama ja tahetakse  otsani wõidekda. Greekamaalk. Kronprinz on Jaanikuu 18. (6.) paamal  kemMuse-wanNkt mandunud, kui Valitseja sel aeal, kus Kuningas wsewl niaai on. Kui kaua see kestab, seda et näi määratud olema. Bnlgaria ik, Pmu. Ferdinand on Jaanikuu 28. sl.) pSckwat Karlsbadlsse reisinud. Räägitakse, et MiniSlerpMdmk  Stambulow oma aseme peal kõikumas olla. Asrika'sk Kardinat Lauigerie on Prantsusmaa Walittusele  norm annud. kabi Sahara kõrbe raudteed ehitada, sest see kord ja Sndan olla maga tähtsad Prantsusmaa kohta. TranSvaal'iS (Hollandi asujate taluriikis)  on jälle kord maga paha meel Inglaste maSta. Tähtsamad mehed on kokku heitnud ja järgmist wannet mandunud: Humala, südameke iundja ees, kelle aemnlill asi meie raiume, oleme meie Löuneafcika Vabariigi  kodanikud, pidulikult nõuukS wstuud, meie eneste ja meie kaste HeakS ennast pühaks ühenduseks kokku heita, et mabakS. teistest tülitomola tahmaks saaksime- Meie oleme Natal'it asutanud, Oranje-wabariiki ja Lsuneaftika wabariiki,  ja kolm kord on Inglismaa Valitsus meie wabaduft jalge alla kallanud. Meie lipp, meie isade merega ja pisaratega riAitud. su maha tallatud. Reed nelikümmend