mullast põllupinnast saawad, aga nii pea kui need sunnitud on surnust mullast eneste ja taimete-kehade elu ülespidamist muretsema, jääb orase kajw kinni, oras-põllu wärw läheb kord korralt helkjamaks, ja selgesti on näha, et wilja-taimed elu lusti on kaotanud ja et nende kaswus jõudu ei ole. Juured, mis „surnud mullast" tarwilikku toitu ei leia, ajawad ja tekitawad küll eneste külge peenikesi kõrwalt-juurekesi, mida nad kõrwale naabritaimeteni paremat toitu otsima wälja saadawad, mis läbi ka nende toidupõld kahandatud saab, aga ei kosu küllalt. On aga juurte eluwald sügawa harimise wäel sügawalt läbi haritult taimete kaswu ja ülespidamise  toiduseks priiõhu ja päewakiirte mõjul kobedaks ja küpseks tehtud, siis muretsewad taime juured süga wast põllupinnast enestele ja taimetele  kaswu ja toitu ja taimed ise kui toidujõuudu küllalt pinnast leidub,  ajawad weel poegi ja seeläbi on taimete kajw palju tihkem põllul ja wäljaand on Põhus tugew ja rikkalik. Sügawa harimise taimed seisawad ka selle pärast, et nende juured toitu otsides sügawamale maapinnasse  tikuwao, paremini ja tugewamini  jalal ja muretsewad siis ka taimetele päewakiirte soojuse mõjul, mis nüüd jalalseismise korral wöimalikult  kõrte alalise iga külje pääle paistmije läbi kõwad ja tugewad üles iaswawad, lükkimise aegu pikad pääd ja pöörused otsa. Puudumata toidu külluse pärast kaswatawad siis ka taimed nendesse palju ja tugewaid teri, mis ka oma sisu oleku poolest tuumakad ja rängad on. Madalas harimises aga, mida kõwemalt meie oma põldusid wäetame, seda paksemalt  kaswawad küll taimed põllul, kuid seda kergemini lööb wili ehk hein põllul maha ja mädaneb säälsamas  ära, wöi kaswatab kõhne päid ja pöörasid kõrte otsa wähe ja kõhnade  teradega. Siis oleks nüüd see asjalugu selge, mida rohkem meil wöge põllule panna on, seda sügawamini  wõime sügawa harimise tünnis  minna, ja seda kasulikum on see künd wilja ja heina-tannete kaswule paremaks Põhu ja terade saagiks wäijaannis. Lina, mida põllumehed arwamad kõige rohkem oma põldusio kurnama, laswatab ikka oma pääjuure otse nii sügawasse maasse, kui lina ise pääle maa pikk kaswab, hoolimata  sawist ja kiwi rahast. Peenikesi  kõrwalt-juuri on linal nii palju, et ainukesel taimel pääjuure küljes neid sadade kaupa leida on, mis terwelt  maa seest wätja kaewatult juudi - habeme moodi meile silma paistab. Eks niisugused juured tööta siis ju küllalt hoolsalt ja wöimurikkalt  lina taime-keha ülesehitamiseks  ja ülespidamise Loiduseks. Lõppeks  peame aga tähendama, et mida mustamulla rikkam põllupind on, seda sügawamini wõime sügamas harimises  minna, aga mida waesem, see on, mida õhem põllupind mustamulla  rikkuse poolest on, seda wähem on meil tolliaru järele sügawat harimist  taga nõuda wõimalik ja sügawalt  toimetada kõlbulik. P. O. (Lõpp) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Kristlaste tagakiusamiste ja hulga kaupa tapmise kohta Aasia Türgimaal  awaldas würst Uhtomskij omas lehes „St. Pet. Wed/' neil päiwal pika kirjatüki, millest meie siin tähtsamad kohad oma lugejatele ette toome. Mürst Uhtomskij kirjutab: „Kristlaste tapmine on Wäike- Aasias jälle päewakorral. Eila tõi näit. telegraf sõnumi suurest weresaunast,  mis neil päiwil Egini linnas,  Diarbekiri maakonnas olnud. Sääl tapetud 400 armenlast ära ja riisutud nende majad paljaks. Weretöösid, mis minewal aastal Armenias, Mesopotamias ja teistes paikades Asia-Türgimaal korda saadeti,  nimetas Tügi walitsus waigistawalt  „rahutusteks Wäike-Asias" ja tähendas sinna juurde, et ohwrite (tapetute ja haawatute) arwainult 10,945 ni ulatanud. Selsamal toonil  annab ta kahtlemata wiimati ka Egini loost „ametlikult" teatust; esiotsa püüab ta seda muidugi mõista nii kaua kui wõimalik tühjaks tunnistada. Õnneks ei ole meie mitte sunnitud ainult Türgi hallikaid Larwitamo, et tõele järele saada, ning ei suuda türklaste waled kedagi eksiteele wiia. Meie teame wäga hästi, et Türgi walitjuse poolt ametlikult awaldatud armud mitte wiiendat osagi neist õnnetutest ära ei tähenda, kes minema!  aastal muhamedlaste fanatismusele  ohwriks langesiwad. Nüüd ei kahtle keegl selle juures, et ütlus „rahutused Wäike-Asias" kristlaste metsiku ärahäwitamije kobta (Türgi silmade ees, wahest ka nende nõuu pääle, nagu mitmed kinnitawad) ei wöi tarwitatud  saada. Pangem tähele, mida päältwaatajad säälsetest lugudest teatawad. Hauranis elab umbes kuussada õigeus u l i st perekonda. Nende elu, nende naeste ja tütarte auu ja nende warandus on kõik rööwijäte  druuside meelewalla alla antud. Nende metsikute inimeste wasta ei ole kohut olemas, ka siis mitte, kui nad kristlaste majade kallale tungiwad,  majaperemehe säält minema kihutawad,  ta waranduse ja naese ära riisuwad ning ta wiljapuu aia, ta ainsa sissetuleku hallika, ära häwitawad.  Ristiusu kirikud Hauranis on kõik paljaks riisutud ja ära häwitatud,  ainult kolmes paigas on katakombid  puutumata jäänud. Urfas hukati minema aasta dezcmbri kuul umbes 12 tuhat kristlast ära. Sääl jääti üleüldsi ainult ilusad naesterahwad  elusse. Mõrtsukad ise hakkasiwad wiimati sellest öudsast weretööst hirmu tundma  Kaua aega oliwad surnukehad matmata; wast siis, kui nendest kange hais kaugele laiali hakkas lagunema, arwati tarwilikuks neid mulla alla panna. Juutide linnajao elanikkusid sunniti ähwarduste läbi seda tegema. Selsamal kuul surmati Diarbekiris mitu sada kristlast ära Natukene aega pärast seda häwitati kaks kõige wanemat pühakoda Wäike-Asias ära. Püha Jumala ema ning Püha Kosmuse  ja Damiani 'kirikud. Hinnawääriuse  waranduse wõtsiwad »ööw> lid säält kaasa, paljaks rüsumd pühad  kujud ja relikwiad heitsiwad nad porisse. Kes kristlastest elusse jääda ja oma warandust riisumise eest päästa tahtis, pidi Muhamendi usku heitma. Kristlased kutsuti kusagile kokku ning küsiti neilt jääl siis, kas nad Muhamedi  usku tahawad wastu wõtta; wostupanijad löödi sedamaid maha. Ei ole siis imeks panna, et mitmes paigas terwed külad ristiusu ära salgasiwad.  Kirikud häwitatl ära wöi muudeti medschedideks ümber. Neid sõnumid lugedes peame meie ilmtahtmata küsima, kas mitte wahest jälle need ajad tagasi 'pole pööranud, mis ristisõdade eel käisiwad.  Kõige encm on pidanud armenlased  nende jõledate tegude juures kannatama, kud wiimjel ajal on mitmes paigas Türgi riigi piirides ka teistest rahwasugudest kristlasi muhamedlaste käte all piinasurma surnud. „Kui lood nii edasi kestawad,  ei jaa Antiochia patriarchatis pea mitte enam ühte ainustgi trrstlast  leida olema, selles Antiochias, kus õnnistegija järelkäijad endid kõige esiti Kristlasteks" hakkasiwad nimetama", ülemad päältnägijad. Aeg on kättejõudnud, mil Europa rahwad oma õnnetutele Türgi walitsuse all clawaMe usuwendadele appi peawad tõttama. Mitmesugused  politised ja ökonomialised olekud hoiawad praegu Europa riigid üks teisest lahus. Ometi on üks asi olemas, mis kõrgema! seisab, kui kõik olulised tulud. See on ta kristlik haridus, mis lahus seiswad rahwad ühe perekonna liikmeteks ühendab ja sõda rahuks muudab. Europa rahwaste püha kohus on seda haridust laiali laotada, aga ka kaitsta. Nii kaua kui nad ristl-inimeste  nime kannawad, ei tohi nad mitte kannatada, et nende kõige kallimat warandust nende eneste silmade ees jalgade alla tallatakse. Nende kohus on taltsumata barbaride tooretele tegudele piiri ette seada. Seda kohust tundsiwad juba keskaja rahwad ära! Abinõuu, mida ristisõitjad  selle kohuse täidesaatmiseks tarwitasiwad, ei ole küll mitte meie aja kohane risti rüütlite püha ülesanne aga seisab weel praegu meie silmade ees. Kas ei peaks meil täiesti jõudu ja abinõuusid olem seda ülesannet lõpuotsusliselt ära täita?! . . ." Prautsusemaal oodatakse kõigift  wiljaseltsideft palju paremat saaki, kui minewal aastal oli. Ungriamaal on tänawu nisusaak  murewa aastasest natukene taga, kuna rukkid umbes 3 miljoni puuda enam arwatakse saawat. Suwiwiljast  olla igapidi hääd lõikust loota. Belgia kuningas arwas hääks rahwasaadikute walimise seaduseid wabameelsete kasuks muuta, muidu kaswada sozialistide arw Belgia parlamendis  ühte soodu suuremaks. Dongola sõjakäigust on wiimsel ajal wähe kuulda olnud. Meie teame  ainult, et Jnglise-Egyptuse sõjawägi  hoopis wähe edasi nihkunud in ja et tema seas kolera möllab. Läbirääkimistest Inglise parlamendis  saime meie pääle selle teada, et Egyptuse riigi-kassas selle sõja pidamiseks  küllalt raha ei ole. Inglased peawad praegu nõuu, kust ja kudawiisi seda raha muretseda.  «liines» arwab kõige paremaks  Jnglisemaal Egyptuse  riigi rehnungi pääle laenu teha. Niisugusest laenust saada Jnglisemaa kahewõrdset kasu: ta wõida sõjapidamist Sudanis nii kaua edasi ajada, kui ta seda hääks arwab, ja saada endale uusi „wvoruslisi  õigusi" Egyptuse kohta, kõige päält õiguse seda riikt kauem aega oma ülemwalitjuse all pidada. Jnglisemaa tahab siis Egyptusemaad  just niisama wõrgutada, uagu liig suure kasuwõtjad rahalaenajad mõisnikkudega teemad. Egyptuse wakitsusele  pistetakse ilmaaegse, juure kulu tegema, sõjakäigu pääle hää summa raha pihku ning wõetakse talt selle eest ta maa pandiks, wäga hästi teades, et tast kunagi wõlatasujat  ei saa. Protestisid teiste riikide poolt Jnglisemaa ei karda, wäga hästi teades,  et nad temaga Egyptuse pärast ometi sõdima ei hakka. ilksgi riik ei ole.minewal ajal teise, iseseiswa, riigiga nii häbemata omawoliliselt ümber käinud, kui Jnglisemaa Egyptujega. Saab näha, tui kaua need Emopa suurriigid, kellel Suezi kanaliga tegemist ou ja kelle tuludesse Egyptuse küsimus puudub, inglaste äriajamist Niiluse jõe ääres rahuliselt päälr jaamad waatama? Inglased uäiwad kindlasti  lootwat, et keegi niipea ei tule neid Egyptujes tülitama. Buda-Pesti wäljanäitujel on sisseastumise piletitega kelmust tehtud,  misläbi näituse walitsus umbes 10 tuhande guldeni mõrra kahju saanud. Athenast teatakse, et sinna Santormig  1000 treeralast olla jõudnud. Nad ütlewad, et kristlastel praegustel  olekutel täiesti wõimata olla Kreetas elada. Kaks ristiusulisi rahwasaadikut oleks Kaneas neil päiwil  pea-aegu muhamedlaste sanatismusele  ohwriks langenud. Inglise ja Prantsuse sõjalaewad jõudsiwad Herakleionisse. Athena lehed nõuawad,  et Greeka walitsus ka sõjalaewasid  Kreeta randa saadaks. Kaneast teatatatakse, et jääl 6. skp. korratust ette olla tulnud. Kristlased olnud juures hädaohus. Inglise, Austria ja Jtalia sõjalaewad saatnud sõjamäe osakondasid kristlaste  kaitsmiseks maale. Korratuste sünnitajad olnud türklased, kes seeläbi  saadikute kogu tööd tahtnud takistada.  Linna elanikkude meeled olla wäga üritatud. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wiist e i st - kümmeud polizei-ohmitser:  ja 220 gorodowoid saadetakse 12. skp. Peterburist Nishnij-Nowgorodisse.  Kõigekõrgema käsukirja  järele seatakse Warsjawi kiudral-kubernerile abiline ametisse, kelle all iseäranis Polizei-asjad seisawad.  Käsukirjas on öeldud, et see uus amet hää korra ja rahuliku oleku alalhoidmiseks Poolamaal asutatakse. Kindral-kuberneri abilise ametikohujed  on iseäranis riigikurjatööde läbikatsumine  ja nende eest hoidmine. - Raudteewagonississe seatud kirik, mis Siberi raudteel  saab sõitma kohtades, kus mähe kirikuid on, õnnistati 11. skp. sisse. See rändan? kirik on Butilowi wabrikus  ehitatud ja maksab 25,000 rbl. Wagon on 1. klassi wagonite näoline aga ümarikkude atandega ja seest lakeeritud  puuga wooderdatud. Pühade  piltide kapp ou wäga kunstirikkalt  tammepuust nikerdatud ja piihad  pildid ilusad. Kiriku kõrwal on wagonis toake preestrile ja teine kirikuteenrile. Sisseõnnistamist toimetas  metropolil Balladi, kes selle wagoni-kiriku preestriks Aleksander Newskij kloostri hieromonahi Stefani on nimetanud. Tulewal nädalil wiidakse wagon Nikolai raudteega Tscheljabinskisse.  Raudtee-departamangus  peetud „Now. Wr." teate järele  6. skp. nõuu magamise p a ikasid  11. ja UI klassi wagonites sisse seada, mida iga reisija wäheje lisa maksu eest wõib tarwitada. Siberi asumaadest mõõtis walitsus minema aasta jooksul  215 tükki, kokku 730,597 dessätini,  40,246 sisserändajate ära. Asumaadest on zuba puudus käes, mispärast walitsus uut maad tahab juurde muretseda aidata. Walitsusel on nimelt nõuu asujatele metsalaastamise  ja põllumaaks tegemise tarwis abiks olla. Kuulu järele tahetakse  ka stepimaid asumaadeks teha. Kirjanikkude ühisust mõteldawat „West. Jew." teate järele  lähemas tulewikus asutada, kus ka auu-kohus saada olema. Põhjuskirjad  olewat juba walmistatud. Wene n ä i t e m ä n g u-k i r- j anik N. A. Potechin jun 7. skp. ära. Ta sündis aastal 1834 ja oli ühel ajal oma tööde läbi kaugel kuulus. Umbes kümme aastat  ei kirjutanud ta haiguse pärast enam pea midagi. Tema kõige tähtsam  töö on iisr.in". Warssawis olla wiimasel ajal kohaliste lehtede sõnumite järele wäga palju wale 100-rublaseid rahasid liikumas.  . Rugibanga iontor andnud teistele kroonu asutustele walerahade tundemärgid teada. Radomist. Järgmine kohutaw lugu sündis neil päiwil siinses ringkonna-kohtus:  Äobus oli parajast! ühe rööwlijalga prozessi lõpetanud ja muude seas kaebealused Fedorowitschi  ja Nowaki sunnitööle mõist' und, iseäranis ühe Maichschaki nimelise  mehe tunnistuste najal. Waewalt  oli otsus ette loetud, kui Fedoromitsch  ja Nvwak wälgu - kiirusel nende lahedat istuwa Maichschaki kallale kargasiwad ja ta rusikatega maha lõiwad, kus juures Nowak talle noa rindu pistis. M. oli mõne minuti järele surnud. See kõik juudis  ui', rutiu, et õieii arugi ei saadud,  m.s kui M. ka juba oma ivere sees maas laines. Suure ivanvaga jöudsiwad shandarmid mõlemat  rööwlit oma wõimu alla saada ja wangikatta wiia, kus nad raudu pandi. Aga lähemal öösel murdsiwad  Fedorowitsch ja Nowak oma ahelad puruks ning põgenesiwad. Õnneks läks aga korda neid kiuni wõtta ja jälle trellide taha wiia. Brjanskist. Mõne päewa eest waatas jäaljes raudtee waksalis kirjutaja  Jlvauow ueid asju üle, mida reisijad maha uuustawad. Oma suureks  imekspanemiseks leidis ta ühe sitsiriioe räbala seest 14,000 rubla wäärtuses rahapaberid, enamasti wõidulaenu  paberid. Rlidekimbukene oli ju mitu kuud maksalis wedelenud, ilma et keegi teda taga pärima tuli. Rahad saadetawat raudtee walitsuse kätte. Odessast. Minema kuu lõpul sõitis aurulaew „Michail" Beresaui saare lähedal täie hooga Ulvi otsa, kus ta kolm päewa liikumata kinni istus, 'l>äästmise'laewade, aluste ja tuukrite päästmise katsed jüimad asjata, laew oli oma terama põhjaga jügawal pudenema kiwi sees. Ka see, et kõik kraam ja katladgi laewast wälja wõeti, ei aidanud midagi. Alles 28. juunil kui tuule pööramise  läbi wesi tõusis, wiis woolus laewa kiwi päält ära. Õnnetuse Põhjuseks arwatakse hooletust, et meremärkisid  tähele ei pandud. Asi on ülekuulamisele wõetud. Hersoni kuhermangus on rahe juuni kuul wäga palju kahju teinud. Kõige rohem kannatawad Dnepri äärsed Saksa ja Rootsi asutused. Üleüldsi on mitu tuhat dessatini wilja purustatud, mille kahju 50,000 rubla pääle arwatakse. elitopolis olewat suur seltskond  juutisid kinni wõetud, kes wale rahasid, enamasti 20 kopikulisi, walmistasiwad.  Balaklawast. Weealune masi ii, mida põhjalangenud laewade ülesotsimiseks walniistati, on oma tegewust juba alganud. Köig.' esmalt tahetakse grimmi sõjas põhja lastud Inglise laewa „PrinZ-Regent" ülesse otsida, kus kuulu järele 200,000 nael-sterlingi kuldraha paal olewat. Kõik abmöuud otsimiseks antawat kroonu poolt maksuta; masin ise olewat bugsirlaewa „Pamjat Merkurija" järel weoköiega kinni. Eamarast. Wolga jõel wedas neil päiwil üks aurulaew kahte lodja, millel ülestiku mitu korda oli ja neil kordadel 1111 tapahärga, Kamarast Nishnij poole. Teel tuli maru, misläbi wiimane lodi tuule mõjul ümber läks. Ülematel korda» del olewad härjad ujusiwad kaldale, alumisel korral aga uppus 175 looma ära ja omanik sai umbes 12,000 r. kahju. Baku lähedal Arbati postijaama juures on kole rööwlitöö ära tehtud. mööda sõitsiwad 4 reisiwankrit reisijate ja kraamiga. Hommikul kett 7 tuli neile 3 iversta jaamast eemal 12 sõjariistus ratsanikku  wastu, kes nõudsiwad, et nad tagasi peawad pöörma. Seda tehti ka ja püüti jaama-hoowi marjule põgeneda.  Rööwlid lasksiwad aga püssidega,  surmasiwad kaks hoost ja haawasiwad  üht tütarlast. Sette päält käskisiwad nad reisijaid pölwili heita ja oma raha ära anda. Siis wõtsiwad  nad ka reisijate paremad riided ja ehteasjad ära, ladusiwad rööwitud kraami üheksa hobuse pääle ja kihutasiwad  Schemacha poole. Reisijaid olnud 40 inimest. Maakonna päämees  ja pristaw jõudsiwad hiljem 25 kajakaga paigale ja hakkasiwad kurjategijaid  taga otsima. Soomemaalt. Helsingist. Soome posti asjanduse  kohta teatab „St. Pet. Ztg.", et need Soome postmargid, millel kõwi-wapp pääl ja mida jääl kodumaa  kui ka väljamaa posti-saadetuste pääle pandatje, venemaale saatmiseks  mitte ei maksa, waid selleks olemat  iseselrs poftniarklsid. Kui !õ« wiga postmark Wenemaale saadetama kirja pääle juhtub, siis loetakse see lihtsalt järelmaksetawaks kirjaks, mille eest saaja kahekordselt maksab. Lätimaalt Riiast. Riia Läti selts tegi minewal pühapäewal lõbusõidu Dahleni lossi jumde. Lossi omanik ise teatab selle üle „Düna Zettungile" nõnda i „Pühapäewal, 7. skp., pühitses  ZOOt) osawõljat linnast, pooled maalt) pidn. Rõõmlikul kii' tusel neab tähendama, et pidu kõige rõõmsamal tujul, ilma mingisuguse takistuseta, korda läks, et kõtk wi lsakuse  käsku isetund si w a d, ilma mähema polizeita. Kus terwesEuropasolekssee.röimalik!  malik! Dahleni omanik tunneb ennast kõige südamlikumale tänule kohustatud olewat." Kõik wäga ilus, aga seejuures nii imelik  imelik  esmalt, et keegi losji-omanik is e Läti rahwa lõbusõidu üle ajalehele teate kirjutab ja imelik, et ta rahwast awalikult ta wnsakuje eest kõige südamlikumalt  tänabennemini pole sedasarnast ilusas Baltias sündinud. Dahleni lossi omanikule peame aga ka selle eest kiitusi ütlema, et meie tema käest nüüd teada saime, kes Europa kõige wiisakam rahwas on. Lättlased muidugi! Auu lättlastele, auu Dahleni lossiomanikule.  Niisugune rahwasõprus lossi omanikkude poolt on ju pi» sarateni liigutaw. Riia orelimeister Hermann Walcker  on Nishnij näitusel oma ehitatud  oreli eest kuldse medalje auuhinnaks  saanud. Liiwimaa kuberneri hcrra, kindralmajor Surowzow, söltis kesknädal: hommikul sõjalaewa Tjchassowoi pääl, mis Riia piiriwahi brigadi ülemal tarwitada on, hr Erameri  jaadetujel jälle Pärnu. Talurahwa  asjade kommissioni liig?, tõsine  riiginõuunik Jacobi, oli juba enne Kuresaarde sõitnud. Kuberneri ei oodata enne 17. juulit koju tagasi. „Sinowjelvi-tammi" sisseõnnistamine ja awamine on 15. juulil. Liibawist kirjutatakse„Pet. Wed," et säätne supeluspaik oma tähtsuse täitsa olla kaotanud, sest et suwitajäid  liiq wähe olewat. Põhjuseks l5l. Postimees. 1886.