Tartumaalt. Õnnetus, Pallopera mõisas  pekseti wiljapeksmise massina pääl kaeru, tüdrukud paniwad kaeru ülemalt massina wõlwide wahelc. Korraga suhtus ühe noore 1S aastase tüdruku parema käe kasuka käis wõlwide wahcle, silmapilgul oli ka õnnetu tütarlapse käsi õlani wõlwide wahcl. Õnneks oli massina rihm lõdwasti pääl, mis kohe ratta paalt ära lendas kui käewars wahele läks. Oleks rihm pinewamalt pääl olnud, siis oleks tüdruk purustatud, kõige kehaga massina wõlwidest läbi käinud. Hale oli püält waadata kui wacne tüdruk ligi pool tundi aega käemart pidi massina wõlwide wahel kinni oli, enne kui wõlwid lahti said kruuwitud ning tüdruk massina päält maha tõsteti. Siiski oli tütarlapsel kõma waim, ta ei minestanud mitte ära; käewars oli taieste purustatud ning mõned sooned hoidsiwad teda küljes kinni. Homiku kella 8. ajal sündis õnnetus ja õhtu kella 8 jõudis õnnetu isa oma tütrega Tartu kliiniku, kus käsi kohe otsast ära lõigati. Tüdruk jäi elama. Petcrburgist. Ühe iseäraliselt asutatud kommisfioni  plaani järel, mille esimees würst Kantakusin on, olla „St. Petb. Wcd." järel sisemise ministrile õigus antud, ainult wõera uskude järele waataja departemangu ettepanemise järele Luteruse õpetajaid ametist lahti lasta, ilma et siin juures iga kord riigi kantselei tsiwil- ja usu asjade osakonna iseäralist  otsust tarwis oodata oleks. Luteruse waimuliku  meeste kongressid ja konwerentisid lubatakse ainult siis, kui nende programmid enne ministeeriumi  poolt läbi waadatnd on ja nimelt selle tingimisega, et koosolekutest üks ministeeriumi liige osa wõtab, kes ette antud programmist kinni pidamise ül: walwab. Konwerentsi protokollid sa otsused peawad sisemise ministri kätte kinnitada saadetama. Sääl juures seatakse ka Luteruse kirikute  kuratorimnide terwe tcgewus ministri ülewaatamise  alla. Mellbörncs, 25. Detsembril 18Lö Kiri Australiast „Olewikule." Auustatud „Olewiku" toimetaja! Teie tänuwäärt  kirja kui ka Olewiku sain juba paari nädala eest kätte. Ma rõõmustan temast ülimaga ja saadan selles kirjas pool naela sterlingi ligi. Ei tea, kui palju ta teie juures Teie sooivi tahan heameelega täita ja Teile siitsest elust kirjutada. Aga ma palun wabandada, kui kiri kõhn on, sest ma ei ole mitte kirjamees, maid ma toidan ennast saega ja wasariga. Ka palun wabandada, kui ma wahcst säälse seaduse wastn kuidagi juhtun sest ma elan ju kaunis kaua siin suures wabaduscs ja olen ehk midagi ju unustanud, mida kodumaal tarwis läheb. Mina olen siin ju ligi 14 aastat elanud ja inul on naine, (Inglise sugust, siin maal sündinud) kaks tütart (5 ja 3 aastat manad) ning üks poeg (1 a. 9 kuud mana.) Ma teen majade ehituse kallal tööd ja siin eksitakse palju majasid. Ma jätsin oma sündimise maa. Saaremaa juba 29 aasta eest jumalaga ja rändasin mitmed maad ja riigid läbi, kuni minnaks siia eluaseme leidsin. Kui mu termis ja sulg jaksaks, ma mõiksin omast elust terme romaui wülja kirjutada. Kes minu maal, kus ma kui waene õpetamata poisike üles kaswasin, mõis arwata, et ma mana ca sees nii kaugel omast sündinud kohast hea elu sees elan ja paari maja omanik olen ühes kõige suuremas ja kuulsamas linnas lõune kaare pool, kus näib, nagu oleks maailm mööriti pöörtud, kuS lõune tuul jahe ja põhjapool kuum on. Täna peetakse kodumaal jõulupüha, mis kõige suurem püha on, aga siin ei ole ta muud kui lustipidu !) Sek Jnzlis- kuldraha maksab siin 4 rbl. S<> kop. r) Et see ki sünniks, scllc ccst kannab toimetus hoolt. ja kõhutäitmise päew. Kallil kodumaal on nüüd külm tali, aga meil on praegu nii palan?, et ilina päewawarjuta üle läewegi ei wõi astuda. Kes ennast päcwapaistel ei taha praadida, jääb hoontesse ja sööb pluum-pudingat. See meie jõulu Christme pudding on marjadest, munadest ja jahust tehtud ja maitsed wüga hästi. Kui siin noore rahioa käest küsid, mis Jõulud tähcndawad, siis ei tea nad muud öölda kui seda, et Jõulud rõõmsad pidupäewad on, mill süüakse ja juuakse ja reisitakse. Wähe on neid, kes teadwad, et Jõulud risti-usu alguse pühad on. Aga kingitusi antakse ka siin Jõulu ajal üksteisele. Peaasi on aga hea Jõulu söömaaeg, Christmes dinner, kus praetud hani, praad ehk kana laual peab olema. Ka jahu sarnane jook piwa ja ivein ei puudu. Jõulu laupäewa õhtu on see õhtu, kus iga inimene iväljas wärSke õhu sees ennast lahutab. Poodid on siin sel õhtul Lige toredasti ehitatud ja seisivad pea pooleni ööni lahti. Iga poe akna pääl seisab ilusal kirjal mingisugune kena soow, nagu A.Marrp Christmes ta all! rõõmsaid Jõulupühi kõigile! Uulitsal rahiva scaS muud ei kuulegi kui ainult seda soomi, ja ka minagi sooivin oma kodumaale häid rõõmsaid Jõulu pühi! Täna on siin suur külaskäik ja raudtee rongid wurisewad ühest teise. Sõber sooniib sõbrale õnne ja igamees on rõõmus. Home teisel pühal on siin niisugune päew, mill wõib öölda: Teisel Jõulupühal on MellbörneS, kus pääle 200,000 inimese elawad, suur rahwa ilutsemine: Sadam on laewu täis ja laewad inimesi täis. muusika juures. Mittu sada aurumasinat on raudteel  tööl ja sagedasti tuleb wagunitest puudus, nii et mõnedgi esimese klassi sõitjad looma maguniga peawad leppima. Kui nad aga teisel Jõulupühal linnast ivälja haljasse metsa saamad, kus nad ligiwõetud toit : söömad ja lusti pidamad, siin on inimene nagu Türgi sõjas. Püssi asemel pauguwad pudeli korgid igal pool ja kui õhtu kätte on jõudnud, siis on sõimamine ja kaklemine igal pool lahti. H. Kaupcr. (Järg tuleb.) Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa riigil näib suur pööripäcw  käeS olewat. Kuna ju wiimsete riigipäcwa ivalimiste läbi riigi olu ja seisukord teise näo sai, on nüüd meel palju suurem muudatus riigiwalitsnscs sündinud. Riigikantsler würst BiSmarkon oma ametist lahkun ud. Ju mitu kuud oli sellest juttu, aga ikka püüti asja wõimalikult eemale lükata, kuna nüüd sarnaseks sammuks õige aeg armati olcwat. Et Bismark keisriga miimati mitu korda pikemal nõuupidamiscl oli, arwati ikka, et nad oma mõtteid meel kokku sünnitada püüaivad ja nii Bismark ikka ametisse jääda wõib. Asi on aga teisiti tulnud. Kas toona ka ju Bismark oma ametist lahkumise soowi keisrile ette pannud, hiljem aga tagasi wõtuud oli, nagu mõned tõendasiwad, ei ole õieti teada. Nüüd aga oli ta häkisti teatanud,  et ta end ametist tahti wõtab. Ministrite nõuukogu pidi 5. Märtsil otsustama, kas seda wastu sünnib wõtta. Mis otsust sääl wõetud, ci ole kellegile awaldatud, üleüldse hoitakse kõik selgemad teated BiSmarki ametist lahkumise põhjuse ja müsi üle salaja. Niipalju aga teadis telegrahw,  see on 6. Märtsil ütelda, et Bismarki soow kuulda on wõetud ja ta ametist lahti lubatud. Ühtlasi sellega oli ka ta poeg Herbert, kes riigisekretäri ametit peab ja seni isa parem käsi ta ametis oli, oma ametit maha panna tahtnud, temale ci ole aga seda mitte lubatud. Nii on siis see mägew mees, kes pääle wcerandsada aastast 1802 saadik enne Preisi riigi, siis Põhja-Saksa riigikogu ja hiljem ühendatud Saksa riigi käiku wõimsa käega juhtis, kelle mõju aga ka üleilmlise kohta wäga suur oli, nii et seda kõik Europa riigid tuudsiwad, wiimati ometi oma ameti wõimu enne käest andnud, kui teda surmaingel selle juurest ära oleks kutsunud. Ametist lahkumise soowi oli Bismark küll ju mitukümmend korda awaldanud, aga kuuni keiser Willem I. elas, ei olnud selle pääle mõteldagi, sest temale oli Bismark  nagu teiseks käeks saanud, milleta ta midagi ette wõtta ei tahtnud. Keiser Friedrichi lühikesel walitsuse ajal oli ju Bismarki seisukoht kangesti kõikumas, kuna tema ja keisri mõtted ammu kokku ei sündinud. Kuid keisri Willem 11. troonile saamisega arwati ta wõim uuesti täitsa kindel olcwat, kuna see igapidi oma wanaisa jälgedesse näis astuma, nii ka Bismarkist lugupidamises. Manamees ise aga teadis asja paremine ja ütles: „Keiser Willem 11. saab pea keiser ja kantsler ühtlasi olema." Ja nii läksgi. Noore keisri elama maimu kõrwa ei passinud wanamehe raudne, aga aeglane asjatalitus, lõhed tõusiwad nende tegewusc wiifi wahel ja wiisiwad wiimati lahkumisele.  Et Bismarki poeg Herbert kunagi isa ameti pidajaks saab, mida Willem I. ajal kindlaks arwati, on nüüd küll waewalt wõimalik. Bismarki ametist lahkumise järele wõib ta eluloo kirjeldus küll peaaegu lõpetatud saada, sest ta eraelust  ei ole ometi enam tähtsad sündmusi oodata. Muidugi saamad nüüd terme ilma ajalehed BiSmarkile  „matusckõnefid" tooma, mille toon aga küll tuhande sugune saab olema. Ühedele on Bismark ingliks, teistele saatanaks olnud. Teisiti ei wõi lugu nii tähtsa mehe juures olla. Tema töö see oli, et aastal 18S4 Taanlane peksa sai ja Shleswig-Holsteini maa kaotas, mida 1866 aastase sõja järele, mille tõusmine jällegi Bismarki sõrmede sorimise järeldus oli, täitsa Preisi omaks wõeti, kus ka ühtlasi Hannoweri, Kur-Hessi ja Nassau riigid Preisi saagiks langesiwad,  Preislane Saksamaa riikide juhtijaks tõusis ja Austria Saksamaa osadusest löökidega wälja saadeti. Tema töö wili oli ka 1870, kui just mitte Saksa-Prautsuse sõda, siis ometi selle järeldused  i Prantslaste täieline ärawõitmine ja Saksa riigi uuesti asutus Preisi juhi all. Selle juures mõistis Bismark sõlmi, mis teisi Saksa riikisid Preisi küljes hoidsiwad, nii sõlmida, et need küll suurt ei piigistanud, aga milgi moel lahti ei cmnud. Hiljem sepitses ta kolme-keisri lepingu Wene, Saksa ja Austria wahel ja kui see ta plaanidesse enam hcasti ei passinud, siis Saksa- Austria lepingu, millele hiljem Jtalia kolmandaks wõcti. Ka muidgi riikisid, nagu Hispaniat, Rumeniat,  Nootsimaad jne. oskas ta Saksa kasude külge sõlmida. Weuemaa wasta püüdis mees küll alati head sõpra mängida, aga kui õiglaselt see sündis, sinna tuleb mitu küsimisemärki teha. Kas ja mis uutesse roobastesse nüüd Saksamaa politika juhitakse, ei tea sugugi arwata, aga esiotsa wist ei tule suurt muutust. Bismarki ametist lahkumise kärmal jäämad muud tähtsamad asjad Berlinis marjule, nagu uue riigipciewa kokkutulemine, mida pea oodata on ja tööliste konwerents, mis ju Z. Märtsil amati. Saksa kaubaminister Berlepsch terwitas mõeraid saadikuid kõnega, milles seletas, et tööliste küsimuse selgitust mitte ainult inimese armastus, maid ka riigi juhtimise tarkus nõudwat. Siis waliti seesama kõneleja konwerentsi esimeheks, mis oma tööpõllu järele kolmesse osakonnasse nõuupidamiscks jagunes: mäctõöliste, pühapäewa töö ja naiste ja laste töö küsimuse arutamiseks. Inglise troonipärija, Walessi prints, kellest enne arivati ei ta oma sugulase, noore Saksa keisriga hästi kokku ei sündida, on nüüd nagu nende juttude maleks tunnistuseks oma pojaga Berlini wöörsile tulnud, kus keiser ta ouukS suure pidusöögi andnud ja saal Saksa ja Inglise edespidise haä sõbruse püäle joonud. Ta loota 12, Saarlane 1890,