hakab rahutumaks jääma, ta südametunnistus on karskete maenitsuse läbi ärkanud ja tema mõistab oma lakkumise ja kõrtsis käimise hukka. Kallis patu orjade rahuaeg on otsas. Karskuse selts on joodikule kahjuks! Teiseks on tema kahjuks kõrtsile; kõrts ei jookse enam nii hästi kui enne. Karskuse mõte liigub rahwa meeles, joodikuid saab wkhemaks, kasinaid rohkemaks; kõrts jääb rahwa meelest halwaks häbi kohaks, kõrtsmik jääb pankroti, peab üraminema. Karskuse selts on kõrtsile surma õhuks saanud. Kas pole kahju! Kolmandamaks saab karskuse selts kahjuks mõisnikule. Kõrtsi rent kukub kord korralt wähemllks, wiimaks jääb kõrts kuiwaks ja kinni. St), 100 ehk 200 rubla aastas on kaduma läinud. Kas pole jälle kahju! Aga mõni anus mõisawanem on ise oma kõrtsi luku pannud ja kahju heaks wõtnud. Neljandaks on karskuse selts ka riigiwalitsusele  kahjuks. Kui wähe juuakse, kui wähe kõrtsisi on, siis on ka mähe aksisi raha ning patentide raha kätte tulemas. Kas pole jälle kahju! Aga riigiwalitsus annab ise luba karskuse seltsist asutada, kinnitab neid ja paneb neid oma kaitse alla; jo ta siis ka kahjuga lepib! Wiiendaks on karskuse selts kahjuks saadanale. Nüüd on temal iga Jumala koja juures kabel ja on temal palju rohkem kabelid kui Jumalal kirikuid.  Kui kirikus Jumala sõna sai kuulutud, kõrtsis ning muu kohal, kus lakutakse, riisuti süda jälle paljaks ehk sõna seeme svtkuti ära. Kui aga kurjuse ja roojuse riik hakab kiduma ning ära lõppema, kas sest poleks saadanale kahju? Jah, küll! Kui karskuse setis nii mitmele kahjuks on, kas on ta siis ka ühelegi kasuks? On küll! Esiteks on ta kasuks l astele, armsa nooresoole.  Laps ei näe enam isa ehk koguni ema joobnud olewat, ei kuule wanemate luust roppusi sõnu, ei saa ilmaasjata peksa ega meriseid haawu tal on nüüd rahuline ja pahanduseta kuldne lapsepõli. Ja wanem, kes karsk on, jõuab oma last hästi koolitada, laps ei jäe rumaluse ja pimeduse sisse, maid saadab wanematele jälle kasu, kolme mõrra ja kümne mõrra. Teiseks on karskuse selts kasuks igapäewase leiwale. On mees kasin, maata, ta teeb rohkem tööd, rõõmuga on naine ja lapsed temale abiks, rahu on walitsemas, rahu kosutab; raha on ka, sest kõrtsile pole enam tormis renti maksta maid aga maa eest; igalühel on oma jäuks toitu ja katet, jätkub ka waestele anda. Peremees on ihu poolest terme ja wiinast rikkumata,  kunas lapsed keda ta sünnitab siis ka terwcd on. Kolmandaks on karskuse selts kasuks joodikule ja kõrtsmikule. Jätab joodik joomise maha, siis alles tuleb temale õige rahu ja raha, termis ja õnn. Ta saab jälle töömeheks, kes oma palga wäert on. Endine kõrtsmik saab muus ametis jälle auusaks meheks. Neljandaks on karskuse selts kasuks mõisnikule  jariigiwalitsusele. Kasin rahwaõ on ka jõukas rahwas, ta jõuab kõik omad maksud  ära seletada ja ei jäe kellegile mõlgu. Kasin rahmas on ka sõnakuulelik ja täitab oma kohut. Wiiendaks on karskuse selts kasuks Jumalale. Jumala riik on õigus ja rahu ja rõõm, Jumala rahwas on õige, nõuab õigust; siis kaub ka märgus,  petmine, riisuja ja mõrtsukas rahwa seast ära. Jumala rahwas on rahu nõudja, siis lõpeb riidlemine, taplemine ja mandumine. Jumala rahwas on rõõmus; ropp maailma lusti pidamine  on tema meelest jäle, ta otsib rõõmu, mis Jumala meelepärast on, sest et Jumal seks luba on annud. Mis on aga see mägi, mis rahmost õigeks, rabunõudjaks ja rõõmsaks teeb? Wägi on Jumala sõ»a. Sõna aga leiab ükspäinis säält aset, kus teda kuuldakse ja tallele pandakse. Joodik kuuleb sõna, miin kautab seda ära. Ka- sin paneb sõna tallele. Olge kasinad Jumala anuks, ligemise kasuks ja oma eneste hinge õnnistuseks.  Ta ütleb: olge kasinad! Pühapäew, 17. Nomembril pidas Eesti selts Maskeraade õhtud. Niisugust lõbusat pidu pole ammu saal enam peetud; osawõtjaid oli kaunis rohkesti, iseäranis naisterahwaid, kes üksi endid maskeerinud oliwad. Nädal enne seda pidllsiwad niipalju meesterahmaid nõuu, et soowisiwad maskeerida, aga sellel õhtul polnud ühtegi nähja, mis nende kohta küll suur häbi asi on. See wäikene raha, riiete eest peawad ära andma, see on nii kallis, et ennem teab mis ära annaksiwad, kui endid maskeerida wõiksid, millega niisugune pidu palju tocem wälja näeks. Soowida jääb aga, et meie Kuresaare noored mehed natuke wähem seda wa' „tuli-wett" jooksiwad,  külap siis jääks rohkem raha mõne tarwilikuma  otstarbe asja jäuks järele. Pühapäew, 17. Nowembril õnnistati meie Meremeeste kool sisse, kes Esmaspäew homiku juba esimist õpetust oma kaswandikudele andis. Kuida kuulda, olla esimise päewa 17 õppijad olnud, kunas pärast mõned juurde tuliwad. Mõned üsna wanad mehed olla säül õppimas, kelledel see muidugi raskem saab olema kui noorematel; aga ega see halb ei ole, kui ka need sest osawõtawad, kes alati merel käiwad, kas kalu püüdmas ehk pitkcmate reiside pääl oma äri ajamas. Soowida jääb aga, et meie Saare rahmas sellest kasulikust koolist rohkem osawõtatsiwad,  siis saaksime endale rohkem ja paremaid meremehi! Õnne ja jõudu sellele koolile! Karjast. 18. Nowembri õhtul seisis lääne pool taewas üks suur täht, peaaegu Weenuse (eha-tähe) suurune, mis otse kui rist waatjale silma paistis; pea lõi ta wirwendama ja käis otse ringi; wiimaks langes ta lõuna poole maha. Oma kiiredega lõi ta kaks tähte ka maha, mis üsna ime oli waadata. See kõik sündis mõne minuti sees. Kärlalt. Tän.wu kewade hakati Kärlale, Sõmera küla lähedale uut kauba poodi ehitatama, mis nüüd juba täiesti malmis on, ainult kaupa ei ole weel sees, mis ka uuest aastast sündima saab. Siis on meil Kärlastel juba kaks kauba poodi omas kihelkondas. Noh, eks siis kaup seda odawamaks lähe! Pühast. Ühendatud Pihtla walla wolikogu on oma esimisel koosolekul, 12. Nowembril s. a. otsuseks teinud, Wenemaa nälja hädalistele, iseäranis  Eesti asutustele 100 rubla kinkida. Ka on seda raha juba auustatud walla wanem kommissari  herra kätte äraannud. Wäga ilus eesmärk Kihelkonnalt. Kmda kuuldub, olla säälne kogudus oma õpetaja kätte 100 rubla raha ja kaks paki pruugitud riideid korjanud, mida paari nädala eest juba Saratowi kubermangu ära saadeti. Auus tegu säält poolt rahwast, kes ka waeste näljaliste eest muret peawad! Tallinnast. Wiina klaas ja wilet-- su s on maa päül kõige kindlamad sõbrad. Seda näitab ela igal pool. Üks näitus sellest ka siin. Wäljateeninud soldat B. oli üsna ilma kopikata waene mees. Aga ta oli ka agar sa kokkuhoidlik, niisamuti ka tema naine, keda ta pärast kroonuteenistust  wõtnud. Kui nad tööga, mida siis paremaSti saada oli, mõned kopikad teeninud, hakkasiivad wiimaks oma enese peremeheks, nimelt kaubeldes. Nende asi läks hästi ja nende elu oli lahke ja kaunis. Juba mõnest aastast saadik on neil ilus oma maja ja kaks poodi, teine neist wiina-pood. Wististe iviimsest on tulnud, et nad mõlemad jooma on hakanud, naine meel enam kui mees. Joomisega on lahkus nende elust ka kadunud, ja ka varanduslikule olekule tikub turb wähjakäik kallale. Endise õnneliku elu asemele on joomisega selles perekonnas toguni nii ivilcts lugn tõusnud, et naine minewal nädalal pool purjus peaga enese üles poonud. Õnneks juhtunud tema üheteistkümne aastane poeg tale kallale, kui ta oma enese toas seina küljes konksu otsas rippunud, pannud kisendama ja kiskunud ema konksu otsast maha, kellel suremine weel pooleli ja hing alles olnud. Kui ema tagasi toibunud, luuranud wäike poeg weel kaua noaga ta kannul, et, kui ema jälle ennast surmata tahaks, siis tema paela noaga katki rapsata ja uuesti teda päästa wõiks. Peterburgist. Loterii-piletidn älja  hädaliste heaks, millede üle waremalt oleme rääkinud, on ülemalt poolt kinnitatud ja ka juba walmis trükitud. Kuda nüüd pikemalt teatatakse, wõib neid piletist wiiekordse maksuga, igal korral üks rubla, osta. Piletist on 1,200,000 ja nendest wsidawad 2528, esimene wõit 100,000, teine 50,000, kolmas 25,000 rubla suur, 10 wõitu 10,000 rublasid, 15 wõitu 5000 rublased, 100 tuhande, 200 wiiesajalised ja wiimaks 2000 250 rublalist wõitu. Seega kulub wõitudeks 1,110,000 rubla ära, kuna piletide müümise läbi 6 miljoni rubla kokkutulek. Loosimine sünnib  PetsrburgiS Peterburgi kubermangu mõisnikkude,  maakonna ja linnawalitsuse saadikute juures olemisel. Wõidud maksetakse 14 päewa jooksul pärast loosimist wälja ja need wõidud, mida ühe aasta jooksul wälja ei wõeta. loetakse kustunuks. Nende piletitega wõiwad siis nüüd ka kehwemud inimesed õnne katsuda ja kui wäljaantud 5 rubla mõnele 100,000 rubla ehk ka wähem kätte toob, siis on see tõeste õnne laps. Kuulu järele hakatakse  neid Loterii piletist 5. Detsembril kõikides kroonu- ja era-pankades müüma ja loosimine sünnib kohe nii pea, kui kõik piletid müüdud on. Wilnast. Kolerööwmõrtsuka töö on hiljuti Wilna kubermangus Beloserowka külas ära tehtud. Tähendatud külast läbi minema suure maantee ääres on rikka Juudi Jtska Abramowi  kõrts. Hilja ööse, kui kõik magasiwad, sõitsiwad neli meest ja nõudsiwad ust lahti tehes kõrtsi sulaselt wiina. Kui see kõrtsimeest äratama ' tahtis minna, lasksiwad mõrtsukad ta sedamaid püstoliga surnuks, tungifiwad siis kõrtsimehe magamisc-kambrissi ja surmasiwad selle ühes ta abikaasa sellsamal hirmsal wiisil. Selle paale kiskusiwad nad kõrtsi rahwa 10 aastase tütre woodist ja ähwardasiwad ka teda surmata, kuita ei peaks ütlema, kus raha seisab. Kui see ehmatuse  pärast sõnagi suust ei saanud, lasksiwad mõrtsukad  ka tema pääle püstoliga, nii et ta maha langes, rööwisiwad siis maja lagedaks ja pistsiwad  põlema. Kõrtsimehe tütar ei olnud õnneks surma saanud, waid ainult haawatud, ja jõudis weel enne wälja ronida, kui tuli juurde jõudis. Rõõwmõrtsukaid otsitakse taga. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Ai peapiiskopile mõisteti  300 franki trahwi. Tagasi sõites kogus hulk rahwast Parisis ta tõlla ümber, kus ühed talle elagu hüüdsiwad, teised wilistasiwad. Selle mastu auustatud teda aga enam kiriklisteS kohtades,  kust ta läbi sõitis, kuningliku auuga. Mäemeeste tõötõrkumine näitab ivaiksemaks olewat jäänud. Inglise maalt. Inglise ajakirjandus kaebab ju mõnest ajast saadik selle üle, et sõjamäe olekus altkäe maksmine ja teise silma kinni pigistamine  moodis olla. Nüüd julgetakse koguni suurdest pettustest meremäe ülemate keskel kõnelda, kus halbu asju päewawalgele wõida tulla, kui rewiderimist  ette wõetakse. Üks kõrge ametnik ütelnud wiimati, et iga Inglise laewa juhataja lahingi korral rohkem oma enese halwaste walatud suurtükkide  lõhkemist kui maenlaste kuulisi karm; ehk ohwitserid ja madrused küll asjalugu tunda, ei wõida nad midagi teha, sest ülem mere sõjamäe juhatus ja wabrikandid olla ühes nõu». 49. Saarlane 1891