Tallinna Sõber K! ss KuuSteiflkümneS aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 46. pääwal 4894. Kleüldiilt aealesit Eesti rahwalc Mllai ja linuades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinna» eindfor»'i PSrijaie trükimaja»: sa»ta» L rubla, 4V kop.— pook-aaStas ......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk po»rigo saadetud: aastal S.rubla pool-aaSta« 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aksamad iga rea eDS kelle aseme pealt 5 kop. TeUtmised Võetakse rvaSta r pärijate trüMmajas.- Hek-rSurgts: H. Seelandt. o»uusposa» s^' z J, AnHS. Paides z A» LikV/K» l"» - KoNSerg. Lihulas -K. AüttucrU poosis. - MUjaudis - Z. Aara«'t sa K. roamotukauplustd. - Uarwas: W. Põder. - Wörus- Praua Aietroke - Maliia»! Ui. Uudetst. Auresaare» ! Tv. Laage. Maal! kuiva Mranis kuulutakse. WaStasa redaktor W. F. Elchhorn. Älab BaNi»lie, kirjad kSiwad Balltski (BMschport UaariaoM.Uvpr,..) Register. Üleüldised sõnumid maailmast. - Omalt maalt. Tallinnast! Keisri Majestäti nimepääw. - Lalsti. j lastud koolmeistrid. Wale rahad. - Kholera. - ,Russalka" kere. Laewa õnnetus. Pahateud. ! BaltiSNst! Ilmad. - Maalt. - Rakverest. - Zmjewist. - Ltiwimaalt. - Peterburgist; Keisrikojast. Uputus DwmsNst. - Nishitt-Siowgorodist. - Jaltast. - ZanzSinist. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski's, Leikusekuu 31. päciwat. Ahiina-Zapani soda äratab seda rohkem ksige haritud maailma tähelepanemist, kui seda üheks wõitlemifekS kahe hariduse-joone wahel nimetada wõib, mis omas järges AstaS uusi hariduse- ja politika-nähtusi awada wõib. ,Norddeutsche Allgemeine Zeitung" waatab üheö juhtkirjas  iseäranis sellest seisupaigast ssea peale Asta kahe tähtsama riigi ja rahwa wahel, keda mõlemaid weei ainult selle maailma-jäuu pärik-riikideks ja päris rahwustekS nimetada  wõib, kuna kõik teised juba wähem ehk rohkem, ehk ka tätevte Europa juhatuse ja walitsuse all seisswad, ja kirjutab: ,Zapanlastd saamad ethnographia (rahwafugude-teadnse)  poolest üheks teiseks rahwaste-jäutusekS luelud, kui Khiinlased. On nemad oma esimest haridust ka Ke/kpaiga.riigtst saanud, siis on nemad seda ometigi täieSte omal witfll wälja kujuStanud (ümber muutnud). Kõik KhitnlaSte haridus seisab kahe suure mõtte (Idee) wõimuse all, miS ennast siin iseäralisel wiisil kosutanud  ja wälja lautanud ja seltSlikule elule oma tähtesi peale majutanud on; see on p atriarchlik (perewanema wõimuse) mõte, ühendatud õpetatud-meeste bureraukratliku  (kanzelleiliku) walitsufega. Neist paleuslikkudest wöimudest, mis meie seltSlikku elu ja selle korralduste elukomblikku seadust (Ethos) määrawad, ei tunne Khiinlane  pea muud ühtigi, kui auuStust isa wõimuse waSta sa esiwanemate auuStamist. Lapseliku tundmise eeskuju järel on ennast Khiinlase juureS ka kõik arwamine seltskondlikust  ja riiklikust allaheitmisest ja ülemwsimusest korraldanud.  LigidaS ühenduses unustamisega esiwanemate wasta seisab fiiS ka määramata auuStamine kõige esiwanematest päritud teaduse waSta. Haridus tähendab Khiinlase eeS pea sedasama, miõ teaduS tähendab. Ühesuguseks nühitud  rahwahulga keSkist paiStawad oma studerimiSte ja ekfamide  järel riigiteenistuseks sündsaks mõistetud õpetatudmehed  wäl>a. Kõige inetum ülemale-tungimine seisab selle läbi õitsemises. Et seespidise kvlbdufe peale selle riigi poolest nõuutud teaduse juures wäga wähe rõhku pannakse ehk koguni mitte ei panda, fiis maksawad töuSmise juureS Mandarinide-klaSfisse ainult wäliscd aSjad. Ka ,õpcta!ud»mehed" kõige kõrgemates rang-klaSfibeõ maakarvad  sellepärast waimlikkude warede peale ainult sellest seisupaigast, kui palju need stsse kannawad. Kõige alastisem  ja wilum utilitariSmuS (wäärtuse-arwamine kaju järel), miS ennast ainult küsimisest juhtida laseb: miS see siSse kannab? on läbi rahwa kõikide seltskondade selle läbi ainuS õigeks peetud elu-seaduõ. 3 apani seltskond  oli ikka aristokratlik (sündimise-seisuSte järel korraldatud)  ja on ka läna-pääwani selleks jäänud, ühe mimese-polwc  eest oli see maa omais seespidistes korraldamistes  täieSte sedawiisi, nagu ükS Europa feudal-riik*) «) „Ftudal-rM" Lks riik PäriS-WiirSti piiramata valitsuse all, kelle omaks kõik maa ja kelle päris-atamateks listt rahwaS arwa>  tud, kes maast ja rahwast selle peal kui „maaherra" piiratud Lkfikutes  jügudes möstadeS Ritter- ehi Adel seisuse liigete nendanimetatud  „Lehuifi" (laenust) vende ja nende pärijate omaks ja valitsuse alla andis, mi kauaks kui nemad ja nende sugukond elus ja WitrSlile truuwid alamad oliwad. Riigt-Würst oli nende „Lehn- nemad ol,wad „Lehnkandjad". ol,wad ainult WLrSri, oma Lehnherra" ees wasrmmvad, ja walitsesiwad omats „Lehn^-(laenu-) möisades nagu Päris-Wiirsud. Nrnda oli see ka meie kodumaal mõne müümisega ja kitsendusega künni talurahva päriSpölwe ärakuulamiseni.  Sur, tiks Adel-svgukond wälja ehk „tegi Lehukandja" sitüd oma „Lehnh«na" wasta, siis langes lehu Lehnherra, Wltrsti, Me lagastkesk-aea  wiimasel poolel. Vasalli- (Lehnkandja-) truuwus öehnherra ja KeiSri wasta, kõige oma-enefe andmine sellele truuwuse-mõttele kunui witmoseni iscenesc-ärasalgameseni.  saimad esimesteks woorustckS peetud, miS lapsest saadik Zapani ülematele seisustele sisse poo,situd sasivad. Sellest ohwrimeelest on Zapan'i Aristokralie (Adel) nüüd jälle üht näitust annud, on lühikese aeaga sõeatuludekS ühe suure laenu ilma intressideta kokku toimetanud. Ja siiski seifawad need snurhercad waenlikult nende muutmiste  wasta, miS Zapan'iS pärast wiimast Walttsusemuutmist  ette wvetud on. Nende muulmiöle läbi aga, mis mõnele üksikule liiga warased olema näidata wõiwad, on ennast Zapan, mille endine kosumise ja hariduse-aealugu  Europaest mitte palju teisiti ei ole, taieste haritud riikide sekka asutanud ja omale nende keSkis auuStamist teeninud. Nenda ek selsa wcma maailma ldapoolisel serwal nüüd mitte aiunlt kaks Iseäralist rahwuSkonda, waid ka kakS iseäralist hariduse-joont wõltlemiseS ükSletse waötaS, mille käik ja wiimane järg rohkem kui ühelt poolelt Europa rahwaStele tahtjas on." Wahe-aeal Khiina- Zapansi sõeast tulnud sõnuuiid on ikka nii kirjud ja umbuõtatawad,  et neid üleS wõtta ei maksa. Khiina'fl saadetud  sõnumite järel olla mää.omata hulk lapanlaste surnukehast Tatungi jõe peal ujuma nähtud ja sellest olla arwata, et Zapan't sõeawägk, miS Port-Arthurll peale tungis, raSkest löödud on; üks teine seesugune sõnum laseb pool-tuhat Zapanlast oma laewaga õhku kargata j. n. e; ükS jutt on ikka koledam kui teine ja mõlemad filmanähtawalt tuulest wõekud ehk kangest ükeS puhutud. Sõnumite järel Mihklikuu 9. (Leikulrtun 28 Z pääwast seifiwad «vaenlikud söeawäed Korea'S Imtschin'i jõe kallastel  üksteise waStaS, ei peaSnud aga üte, ses! wefl oti wäga kõrgesse kõuSnud sa üle kallaste ajanud. Asjad Khiina sceSpook näiwad pahad olema. Noori mehi, keda sseawäe-kohusc täitmiseks saadckakfe, tulla küll ikka peale Tientfin'iSfe, need ei saada aga mitte Korea'Sse saadetud, waid Khiina ranna-jaamadeSfe. Shan-TnnNs olla elurahwaS  wäga waStane; wähe mehi tulla söeamäe-teeniS. tufeSss ja palju karata ära. Seal üteldakse, lapan sõdida Khiina Walitsuse wasta, mitte Khiina rahwa wasta. MandshurellS kaSwada wihawaen wõeraõte waSta ikka suuremaks ja uulilfa-kõnemehed kulsuda  rahwast lausa ,wõeramaa kuradeid" wälia ajama. Shanghai'st põgenewad weel senna jäänud Zapanlad kõige oma waraga ruttu wälja. Jutud käiwad, Khiina kohtub olla neid Zapanlast hukata lasknud, keS kui ,äraandjad" nende kätte antud samad, üks söealaew, mis Shanghai'Ssc  tulemas oli, on Ühe ankrusse pandud lorpedo peale sattunud ja ÜleS kargannd. MeeStekond olla enamifi peaStetud. Sõnumite järel Mihklikuu lk. (Leikusekuu LV.) pääwast on Khiina sõeawägi põhjapoolises Korea's AapanlaSteft  ümber Piiratud; KhiinlaStel olla loidust puudu, nemad lahkida juba oma hobuseid. Khiina Admiral Ting on argdufe ja kõlwatuse pärast degradirltud (rangist lahti mõistetud ja lihtfoldatikS pandud). Zapansi söealaew »Hiyei" on hiliutk wsiklemiseS Khiina sõealaewa »Chenquenllga"  nii palju wiga saanud, et teel JapanllSfe põhja wajuS. Sõnumile järel Shanghai'st Mihklikuu 7. (Leikusekuu  26.) pääwast oli ÜkS kngew jägn lapanll sõeawäest ühe suure saare Societäl-lahel, 4V penikoormal põhjalääne  pool Port Arthurist, ilma wSillemife sisse wõinud, tuetuse-paigakS sõeaS. Sea! saada moona ja riideid kogutud  ja suurt ettewalmiStamifl pitkema flssepliramise waSta tehtud. Üks jägu Zapan'i kaewuStikust oli tagasi tulnud, rohkem sõtawäge Korea'sse saatma. Ka Khiinaiased saata senna rohkem sscawäge. Uokohama'st teiegrafertti Mihklikuu  S. (Leikusekuu 25.) pääwal, e! Zapani Feldmarschall Graf Zamagata Korea'sse läinud olla, ülemat käsku söeawäc  üle oma kätte wõtma, mis seal pea juba 166,060 meest suur olla. Arwatakfe, ek tungimine Pekingi peale ette wakmtStamisel on. Korealaste keSkis walitseda aga lahkus Ähiinlaste waSta. Kopenhageni kaudu tulnud sõnumite järel olla Shaughai'õ kauplemised ühe nendauimelatud  sõeariiSlade wahe-aea üle Khiina ja Zapani wahel algatud. Kas see lõst on ja kui tõsi, mis seal siis korda saadetakse, see on muidugi weel teadmata. Wihawaen Zda-Asia kahe suure ja ainult weel oma käe peal fciSwa rahwa wahel näib nii suur olema, et seda taieste lepitada wäga raske olla wõib. Kahesugused hariduse-jooned  kaswatawad wihawaenu suuremaks ja wälistest ässitaiatest ei ole ka puudust, kui ka Europa'st ja Amcrika'st  ametlikult kinnitatakse, et kõik Walitsused sõdijaid lepitada püüda. Laksamaatt. Sõeawäc sügisesed manöwrid, mis Sevani wõidupiduga, Mihklikun 2. (Leikusekuu 21.j paa. wal, kottu langemad, näiwad sel aaStai Zda-Preussimoal iseäranis suurel mõedul peetud olema. Zuures oliwad Saksa Keiser ja Keisripraua, Saksen'i Kuningas, Preusst Prinz Mbrecht, Würtemburg'i Herzog Albrecht ja teised. Sõeawäe ofawusega on Keiser Wilhelm ja tema kõrged wõerad wäga rahul olnud, mitmed hiilgawad pidud on antud ja Keiser Wilhelm on Mihklikuu 6. (Leikusekuu 25.) pääwal pidulaual Königsbergis tähtsat kõnet Preusst riigi seespidise politika kohta pidanud, mis aealehtedes elawusega, mitmetes õige nukra meelega arutatud saab. Tõsise sõnaga on Ketser ennast Preusst Adeli poole pööranud,  PõllumeeSte.ühenduse wasta, sedawiisi siis ka tõrelemiseks  Rsigiwalitfose waSka, Adcli poolt asutatud sai. Keiser on nimelt ütelnud: ,Nüüd on neli aastat sellest aeast möödas, kus Mina Teiega Minule maakonna voolesi  walmistatud söömalaual ühendatud olin. Minna kinnitasin selle juureS rõhuga, et Jda-Preussi maakondas, kui üheS pea-asjast põllutöö-maakondas, kõikide asjade ees üks tööwõimulik üles peetud ja alles hoitud saama piab, ja et see Minu Monarchie sammas ja tugi olla. Sellepärast saab Minu alaline püüdmine olema, Zda-Preusst hea elukäigu ja majapidamise kasutamise eest kõigist wöimust hoolt kanda. Nende nelja aastate sees on raSked mured põllumeest rõhunud, ja Minul tahab näidata, et selle jarges kahtlused minu tõutamiSte lohta tõusnud on, kas need ka peetud saada wöiksiwad. Za Mina olen koguni sügamast kurwastatud südamega tähele panema pidanud, et Minu ligemal seiSwatest Adeli-kreistdest  Minu kõige paremad tahtmised eksfikult mõistetud on. ja isegi sõna opposi tton (tõrelemine wastarääkimine)  on Mind kuulda laStud. Minu herrad! üks PreuSsi Adeli opposition oma Kuninga wasta on üks umbusi, sellel wõib ainult siiS öiguS olla, kui see Kuningast omaS eeSotfas teab, seda õpetab juba Meie ko/a aealugu. Kui sagedast ei ole Minu eelkäijad ühe seisuse eksijate wasta kõigi heaks üleS aStuma pidanud!" Siis on Keiser kinnitanud, et tema niisamati nagu tema ketserlik wanaisa  ikka ,Kuningaks Jumala armust" jääda tahab, kes oma krooni oma lündimtse-oigust mööda saanud on ja eist kord Friedrich Suure sõna karwitates oma enese ja oma riigi wäliSte ja seespidiste wastaste ees nagu malmist  kallu seista töutanud. Tema (Keiser) tunda põllumeeste  häda wäga heaSte, sest tema olla kõige suurem krandi-peremeeS PreuSsi ciikis, tema muretseda iga! pääwal  selle parandamise eest. aga Adel pidada teda aitama mitte käraga, mitte törelejate erakonna abinõudega, mille waSta Adel nii sagedast wsidelnud on, ci, usaldawa läbirääkimisega  oma Monarchiga. Tema uks seista igale tema alamale lahti. See olgu Adeli tee ja kõik mis ette