Saarlane W ii» Teisipäewal, 9. Mail 1895. XII. aastakäik. maksab a Saaremaal aastas. ... 1 rbl. 30 kp Saaremaal pooles aastas t Pooles aastas I „ S 3 Ilmub igal „Saarlnse" toimetus waljsandmiue Kurefaares kaulmuulitsaö ur. ,17. MD Kiriildillk psSiiste sjsleht U»a- js liosirilivgle. UM Mõnda teenistuse seadusest. o. Teenistuse kontrakti tühja  k s t e g e m i s e st. Kui enne kontrakti aja mööda minekut töötegija ega peremees 'pole awaldanud, et nad teenistuse kontrakti lõpetada tahawad, siis jääb kontralt edespidi niisama pitka aja pääle maksma, kui ta esialguselt oli tehtud. Oli aga leping esialguselt mitme aasta pääle tingitud, siis ei wõi ta sell kombel mitte kauema aja, kui ühe aasta pääle pitkendatud saada. Tahetakse teenistuse  kontrakti üles ütelda, siis peab see, kui kontralt ühe aasta pääle oli tehtud, koks kuud, aga kui kuude kaupa, siis kaks nädalat enne teenistuse aja lõppemist sündima. Üles ütlemiseks wõib ka teine tähtaeg olla, kui mõlemad pooled eneste wahel seesuguse tingimise maha teemad (464). Nii kui eespool üteldud sai, pearoad mõlemad pooled palkaja ja teenija, mahatehtud kontrakti kindlasti pidama. Siisgi wõib kontrakti ka enne lõppemise tähtaega tühjaks teha, kui selleks lugupeetawad põhjused on. Nimelt saamad järgmised põhjused makswateks peetud,  millede järele peremehel õigus on teenijat  enne tähtaja lõppu lahti lasta, tema palka teenimata jäänud aja eest kinni pidades:  alatine sõnakuulmata olek ja kangekaelus,  halb eeskuju, mis ta peremehe lastele  ehk teistele teenijatele annab, millegi asja rvarastamine, meelega hooletus oma ameti kohuste täitmises, peremehele meelega kahju tegemine, liiderlikust elust tulnud külgehakawad haigused teenija juures, öösetel ilma peremehe loata kodust ära jäämine, järele jätmata himu joomise, (kaardi) mängimise  ja muude liiderliku elu järele, täieline  tööle kõlbmatus, teutawate juttude rääkimine, pahandawate tegude tegemine, pere isekeskis tülisse kihutamine, mõlgu tegemine peremehe nime pääle, mitu korda ette tulnud hooletus tulega ümber käimises, riidu kiskumine ehk kui teenija tüdruk on, (kes mitte abielus 'pole) tema käima pääle saamine. Pääle selle on peremehel õigus ka siis teenijat lahti lasta, kui peremehe kodustes asjus niisugused muudatused eite tulewad mis teenija lahti laskmist nõuawad.  Niisugusel korral antakse teenijale kõik maha tehtud palk kätte, aga ilma tasumise juurde armamata tingitud söögi ja riide eest lsee on kui teenija teenistuse ajal peremehe käest söögi ja riide saab) (468). Peremees wõib ülemal nimetatud asjaolcmiste põhjusel  teenistuse kontrakti ka enne teenistuse aja algamist tagasi lükkaia ja wõib sarnasel korral ka käsiraha tagasi nõuda (458). Kui peremees teenijat aga ilma lugupeetawate  põhjusteta lahti laseb, siis peab ta temale täie kokkulepitud palga wälja maksma ja temale lahtilaskmise üle tunnistuse  andma. Teenijal on siis õigus enesele  teist kohta otsida (469). Kui peremees  enne teenistuse aja lõppu ära sureb, siis waimad pärijad lepingut, mis surnud peremehe ja teenija wahel oli tehtud, kas kinnitada ehk lõpetada. Wiimasel korral peawad aga pärijad teenijale palga mis temale kõige maha tehtud aja eest maksta tuleb wälja maksma (478). Ka teenijal on õigust peremehe juurest enne kontrasti aja lõppu  ilma üles ütlemata ära minna. Makswad põhjused selleks on: halb ümberkäimine, üleliigne  waljus, kurjamõttelised nõudmised peremehe ehk tema kodurahwa poolt, söögi andmise lõpetamine, peremehe ära sõitmine kaugetesse wööraStesse maadesse ja oma raske haigus. Niisugustel kordadel peab aga teenija selle üle kohtule teada andma ja neid põhjusid, mis teda ära minema sundis, tõeks tegema. Teenija wüib ka enne tingitud teenistuse aja lõppu ära minna, kui peremees  temale korratumalt palka maksab, kui teenija peremehe süü läbi awaliku teutamise  alla langeb ehk kui teenijal wõimalik peaks olema, ise oma majapidamist asutada. Sääl juures peab aga ikka kas kaks kuud ehk kaks nädalat, selle pääle waadates, kas teenistuse leping aasta pääle wõi kuude kaupa oli tehtud, üles ütelda. Teenija naesterahwas wõib ka meel sell juhtumisel enne seatud aega üles üteldes teenistusest ära nunna, kui ta mehele tahab minna (487). Teenija peab peremehe juurest ära minnes kõik tema kätte pruukimiseks ehk hoidmiseks antud asjad korralikult tagasi andma ja puuduwate asjade eest tasumist kas palgast maha arwamise ehk rahata töö tegemise läbi maksma (470). Kui peremees  oma kulu pääl teenijale tema enese, Ilu ja süda. 40 —Sa räägid armastusest? ütles Paul tulise Kihaga. Sa ei ole talgi armastust tunnudl Sa ei teagi, mis see sõna tähendab! Sa ei ole ialgi tunnud, mis sugune wägi sa wõim armastusel sees on! Sa lased aga paljalt oma meelt ühest teisest Vintsutada ja seda nimetad sa ise armastuseks!  Sa oled armastanud? Kuda moodi? Kui sa teaksid, mis asi armastus on, siis sa sureksid häbi pärast Na samasse paika, kus sa seisad. Wihaselt põõras ennast Leena ümber ja läks minema. Tuimalt laskis ninast Pau! ühe mm najale. Sügawad kortsud iiiknstwad tema otsa ees . . . Tema sthsn-esU ci tulnud enam midagi lootuse mõtet . . . Tea-s eest oli kõik nii tume ja tühi. sv. Nädal Wxsi-le iStr.s Paul oma pisukeses toas ja mõtles murega oma mõõda läinud juhtumiste  pääle. Ts nägu oli küll kurb ja tasane, oga ometi oli ta eneses suurema südame walu üle jälle söits saanud. Mis pidi ta nüüd LeenaK anvamo? M midagi see oli temale kadunud k Ts ei armastanud teda enam; ts tundis ainult ja kätte tasumise himmu tema «astu- Aga ometi «viiks üks seestpidine hääl temas selle Wasts. Lnda wõis ta Leena pääle wihane olla? Älcks sõi» ts temale käite tasuda? Kas ei olnud see ikka seesama naeSterahwaS, keda ta enne nii palawalt armastas? KaS ei olnud see ikka seesama tütarlaps, kes temaga lapsepõlmes nii lahkesti mänginud sa temale ikka sa alati nii paisu hääd teinud oli? KudaS pidi ta nüüd teda wihkama?  Tee ci olnud mille õige! Ta pidi seda temale andeks andma; ta pidi see protsendi, oma armastusest kadunuks andma sa siis temaga ära leppima! Kui Leena teda enam ci armastanud, siis ci wõinud seda ju kudagi enam muuta. Ei aitauud Ml wiha, lius, ega kütte tasumine. Niisugused mõtled käisiwad Pnuii pääs ringi. Ta ci pannud ka sugugi mitte iähele, kuda uks tasakesti lahti läks ja leegi noor neiu sisse astus. Miina! hüüdis Paul, silmi üles tõstes. Missugune salawaim sind nii kuulmatult siia kandis?  Ma arwan, et ma tulles ju paljugi kära tegin, kostis Miina. Sina olid aga nii sügamas > mõttepaeluS, et mind sugugi tähele ei pannud. I Mis suil küsi lsigs on Paul? - Mull on ka selle iarwis oma sügawad põhjused, kostis Paul. Kas tead Miina, sinu peremehe tütar Leena armastab nüüd Mihkel I Armwcldi, N. walla hälvi kirjutajat? j Soo, see on uudis ! kostis Miina naerdes, j Aga kuda see siis sinusse nii mõjuw on? Sa tead ju, et see naeSterahwaS enne mind armastas! Aga nüüd? Nüüd? Sa kuulsid ju; asi on puhas hukkas! Leena on ju Mihklit armastama hakkanud ja ei kannata mind enam sugugi! j Siis ei looda sa temast enam midagi? Ei enam midagi! Mis sa sest loost arwad Miina? küsis Paul. Ta waatas segaselt tüdruku otsa, kes asjata wastuse järele otsis. Noh, mis sa arwad? küsis Paul uuesti. See polnud Lcenast mitte ilus! lausus Miina miimaks pool salaja. Seda ma usun ka! ütles Paul maljult naerdes. Ja ometi tegi ta seda. Wäikene waheaeg tuli. Paul waatas mõtetes enese ette maha, Miina astus wähe Pauli lähemale  ja õdkaS tasakest!. Kas sa siis tead, et Leena sind tõesti armastas? küsis ta wiimaks. Ma tean seda, ta armastas mind! kostis Leena ägedalt. Ta on mittu korda minu rinnale langenud, ta on oma palamast armastusest mulle palju ette lobisenud, ta on koguni minule truudust mandunud ja siisgi pettis ta mind! Kui muutlik on küll ühe naeslcrohwa meel! Ta ci ole aga sind mitte, ammugi mitte nii palamait kui > Jah, ta ei ole mind mitte armastanud! j õhkas Paul. Aga ometi on ta seda mulle tunnisj  tanud ja nii ütlemata kindlusega, et ma selle juures I mitte silmapilkugi kahewahel olla ei wõinud- Ei, ! sega ma ei mõiuud! Aga ometi oli see kõik ivale, I hirmus häbemata male! Kuda pean ma seda nüüd kõik kanda suutma? Kust pean ma nüüd I jälle oma hingele troosti leidma?! —— Sa j ütlesid hiljuti Miina, et ta nüüd minu petjaks I ja põlgajaks saanud on l Snll oli õigus; aga ometi ei uskunud ma seda! Ma armastasin teda ja seda ! oli ta ka wäärt! Ma armasin aga seda, mis ta z mulle enne oli, nü lahke, nii armuline, nii pehme.