Tallinna Sõber M 1. WiiSteistkÜinneS aastakäik Tallinnas, Näärikuu 8. pääwal 1893. Kltkiildine llklUkht Eesti rshWuIe msal ja linuades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforsN Pärijate trükimajas: aaStaSj S rubla, 40 kop.- pool-aaStaS I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas S rubla — pool-aaStas.... 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk islke aseme pealt S kop. Tellimised wöetabse wasm: TaMmms- pärijate trüktmajas. - PelerSurgi-- H. Heelandt, w 54 -Harkus: Laakmann. — Iiakweres: J. Aulis. — Paides: Ä. SeidelSera — sus: H. Kokkverg. —Lihulas: A. Mtt»er'i poodis. — Mkjandis : lZ. J Aarow'i ia Le-k-'se raamatukauplused. - Narmas: W. Põder. - Mõrus: WalÄas: W. Audolst. Auresaares: Hh. Lange. — Maaki kuida iseärauis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Balti«k>s, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport - Register. Üleüldised sõnumid maailmast. — Omalt maalt. Tallinnast: Kirikuõpetaja F. Hörschelmamr f. — Mitmed seaduste ja maksude plaanid. — Wana paberraha Ümberwahetamine. — Wale-rahad. — Raudteede wago- I — Riigi-budget. — Pahateud. — Tuletõrjujate.selts Haljala's. — Liiqnimedest. — Baltiskikt' — Rakwere st-. Protsessid. Tartust: Tulekahju. — Põllumceste-selts. — Mitmesugused sõnumid kõigist riigist. Önne ja önnistust uueks aastaks soowtme sellega oma lugejatele ja kõigile EeSti rahwale uue aaSta hakatuseks, käiguks ja lõpetMekS. Saagu Teil ja meil «valmistatud watm ja arvatud süda olema, kõiki seda head ära tundma ja tänuga wasta «võtma, mida helde Jumal ka sel aaStal saatma saab, ennast ka tõrkumata  selle üle rõõmustama/et raskused ja waewad, mida möödaläinud aaSta meile toonud, mida ka uuS aaSla tooma saab, mitte jäädawad ei olnud, ka edaspidi jäädama»  olema et saa. Roomu otstwad kstk maailma loomad, inimesed kõige pealt; rõõmu, puhast rõõmu, soowtme Teile ja meile läbi kõige hatarawa aaSta ja läbi järgmiste aaSlato, mida Jumal Meile «veel edaspidi annab. Waikist puhast rõõmu wõime kõikide eluraskuste juureS leida, kui usaldama ja tõrkumata meelega tähele paneme, kuida armulise  Looja käest ikka jälle pehmet, parandawat salwi löödud haawade peale, tasumist tulnud kahjude ja kurwaStuSte peale woolab. Isegi need, kelle elu-jöud juba lõppemas, kelle elu-rööntti alused juba murtud, kelle lootused oma enese eln-rõõmu uue üleSõitsemise peale juba närtsinud on, wõiwad waikist, pahast rssmu leida, tänuga lagast waadateS möödaläinud õitsewate aegade, uSkuS ja lootuses edaft waadateS tõutatud uue elu peale, armastuses omaksete  ja ligemiSte tärkama, kosuma ja üleõõitsewa eluõnne peale, seda kosumist jõudu mööda kinnitateS ja tuelateS, sõnaga ja tcuga, igaühe saadud annete järel. Ainult nukker meel, mis paraku meie päiwtl nii rohkest läbi maailma käib, armastuseta alla poole, kadedusega ülemale poole waatab, thkaldateS, ahnitsetes, ainult see nukrus wõib kõiki elu-rõvmn intmeSte südametes lämmatada ja häwitada. Selle nukra meele, selle lämmatama kihwtt-udu eest hoidku Jumal EeSti rahwast hakatama! uuel aastal ja edaSpidi. Lahke ja tänuliku meelega waadaku Eesti rahwas oma täntse rahmuSliku, watmliku, «vaimuliku ja jõuuliku elu peale, kuida helde Jumala mägew kast teda nii mitmetest raskustest läbi attauud ou, jõukama elukorra, sjtsewama waimu-hartduse peale, mis EeSti rahwast nii kõrgele üle oma enese esiwanemale, üte lugemate teiste rahwaSte tõstnud on, fiiS leiab meie rahwas tänuks ja watkfekS, puhtaks rõõmuks asja küll, stiS uärtfimad nukra meele kihwtised idud, miS läbi maailma lendama» ja ka meie rahwast puudutamata et jäta. Ja kui ka ptlwerüngad  ühelt poolelt eht teiselt tõuSma tipukstwad, fiis mõteldagu selle peale, et Jumala kast lühendamata ja Jumala armaStuS jahutamata on. Truuwuft surmani, küll fiiS Jumalal «võimust on uut elu ja sellele oma igawest  krooni anda. Läbi «võitlemise rahule, see on elu igawene seadus. Truuwust heas wvitlemises rahu poole, truuwust, wirkust, suue ja õnnistust kõikides töödes ja tallituSteS waimulikkus, waimlittuS ja igapääwaseS »valdkondaS,  lahket meelt ka kõige kiusatuste juures sellel uuel aaStal ja edaspidi 1 Üleüldised sõnumid maailmast» BaltiS ki'S, Jõulukuu 26. pääwal. Saksamaal?. Näärikuu 1. (Jõulukuu 20.) on Keiser Wilhelm ja KeiSripraua suurriikide Saadikud ja omad korpuste»kommandörid lahkus teretamisele ja önnesoowimisele  waSta «võtnud. Wist on Keisril oma Kindralitele midagi ütelda olnud, mida wSeraSte eeS hea meelega ütelda ei tahtnud. Kindralitele on Ketser siis ka ütelnud, söeawäe uut korraldamist olla Saksamaal söea- ja rahu-polilika pärast kibedast tarwis. Tema loota kindlust, sellest saada tkka laiemates ringkondades aru saadama. Tema seista kindlast selle ettepaneku pool, kulda seda Saksamaa ühendatud  Walitfuste poolest Riigipääwal fisfe toodud on. Kuida näitab, leiab see ettepanek ka tõe poolest ikka laiemates  ringkondades eestkostjaid ja fõbru, keS arwawad, et Prantsusmaad selles mitte ülearu Saksamaa ette et tohita jõuda laSta. Sellepärast pidada selles täie wõimuga ette astutama. Prantsusmaa olla selles wiimasele piirele jõudnud ja ei peaseda iialgi enam ette jõudma, kui Saksamaa  nüüd õiget aega tarwitab. Ikka wõib olla, et see ettepanek Riigioääwal ometigi wasta wõetud saab; üteldakse  ka, et need 05 millioni marka, mis sits söeawäe ülespidamiseks aaStaS rohkem tarwis lähemad, rahwa majapidamisesse suuremat mulku rõhkuda ei wõida. — Muidu «valitseb Saksamaa lehtedes uue aaSta hakatusel kaunis nukker meel, kuida seda sealiste mitmesuguste seespidiste  raskuste juureS imekõ panna ei «või. ,Hamburger Nachrichten" kirjutab uue aasta läwel: poole ka «vaadatakse, igal poolel umbkmdws; ükski erakond ei tea öiete, mis tema tahab; .Walitsusel ei ole küllalist «võimust; SozialdemokratlaSte liikumised on ikka meel riigi- ja seltskonna  korrale kõige suuremaks hirmuks; järelandmtne Poolakatele on «viimases waltmises jälle näitanud, kuhu see wiib; hirmu-mõedu täitmiseks on Saarbrückeni ringkondaS  aaõta lõpul tööliste-tõrkumine lahti läinud, millest keegi weel ette arwata ei wõi, kui kaugele see wenib. Prevsstmaal on laiades ringkondades nukker meel uute maksude-seaduse üle; Anlifemitismus on nii laiali weninud, kuida seda keegi enne ette arwata ei oleks «võinud: afumaade-politikaS  tuleb üks eksitus teise järel, ja Saksa üksikutes ühenduse-rtikideS hakkab partikularismus (lahutusehimu)  uueSte üles tõusma. Igalt poolelt paistab wälja, ek Saksamaal ikka kirjumalt ja ikka kallimalt «valitsetud saab, et kodanikkudel ikka kõrgemate maksude all kannatada on, ilma et teiselt poolelt järgesi näha oleks, miS seda ära tafukstwad. — Ainsad walgustuseikiirud Saksa rahwa rahwuslikkus oliwad «viimasel aastal tänu, truuwuse ja auustamise näitused Würst BiSmark'i, kui «vana suure aea eestseisja wasta, ja need oliwad seda sügawamad igalt poolelt, mida rohkem uus WalitsuS katsunud oli. Saksa riigi asutajat Saksa rahwa ja wõera «naa ees alandada." — Üht teist »>valguse-kitret" näewad Saksamaa  Lutheranlased Wittenbergi uuendatud Lutheruse-kiriku pidulikkus pühitsemises. .Post' kirjutab: ,Kui üks unustamata  mälestuse-pääw saab möödaläinud aaStast meie isamaa Ewangeliumi kirikust see pääw wälja paistma, kuS Wittenbergi uuendatud ja muudetud SchlosSkiriku, ühe kiriku-pahastamise mälestuse pühitsemine kuningliku lätgiga KeiSri läbi täidetud sai. Selle ja «veel mõne teise peale mõteldes, mida Jumala arm meile «vanal aastal toonud, on meil kõiki aSja rõõmsa ja sügawa tänuga tagasi «vaadata".  - Ka on Saksamaal neid, keS AntisemitiSmuse laialt-lagumisest omale isamaale tulu ootawad, kui selle liikumise tuum kord koreda koore seest peastetud on." — Mitte kadedus Juutide mammona peale et olla Antisemitismust  sigitanud ja kaswatanud, «vaid ainult see määratu ülemeel, millega ükõ wõeras rahwasugu ikka rohkem Saksa rahwust lagunema panema kipub. — Saar'i jõgikonna sütekaewandusteS on tööliste-tõrkumised kangest lahti läinud.  Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) pääwat oliwad umbeS 30,000 töölistest ainult 4546 tööle läinud. MitmeS kaewanduseS  on raskeid rahurikkulnisi ette tulnud; tõrkujad on töötegijaid wägtwallaga töölt ära peletada katsunud. Tõrkujad loota, et neile wõeralt maalt abi saadetakse. Ükõ tõrkujate esimeestest, Warken, on kinni wõetud ja saab ülekuulamise alla antud. — Hamburg'is on kholera liikumas ja näib takistates kangemaks minema. Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) paamal on seal 2 inimest kholeraSfe haigeks jäänud, paar pääwa enne seda 7. Ka AltonaS on mõned haigeks-jäämised kholerasse ette tulnud. Saksamaal loodetakse, et Prantsusmaa Panamaa-pahandused  Elsass-Lothringen'iS selgitateS mõjuwad ja neid Saksa riigimaid riigiga kiiremal sammul lepitama hatkawad.  Nendest määramata millionidest, mida Panama-seltS niisama määramata kergemeelega Panamaa-kanali ehitamise  nime alla ära pillas, on wähemast 40 millioni marka Elsass-Lothringi rahwa käest kokku aetud olnud. Juba saada seal nüüd awalikult tunnistatud, et Prantsusmaa asjad wäljaspoolises politikas, seespoolises politikas ja majapidamises nii pehastanud olla, et keegi ennast enam nende peale tuetada ei wsi. — UltramontanlaSte kuuluS kõnemees Peter Reichensperger on Jõulukuu 31. (19.) pääwa õhtal ära surnud, peale 82 aaStat wana. — Rektor Ahlwardt. keS juba Plötzenfee wangimajasse pandud oli, on oma äia ärasuremise pärast aegliselt lahti laStud. — KöntgSberg'is on laewasõidud Jõulukuu 30. (18.) pääwal seisma jäätud. — Saksamaa Juutidel olla nõu olnud, Keisrile palwekirja saata ja kaitsust AntisemitlaSte waSta paluda. Isegi wabameelisemad lehed nimekamad seda tühjaks ettewötmiseks. Keiser Wilhelm II. »g juba tema isa, Keiser Friedrich m., olla Antisemitismust walju sõnaga hukka mõistnud, ei ole aga keelata wõinud, et Stöcker, Pickenbach, Böckel ja Ahlwardt Preusse Maapääwa  ja Saksa Riigipääwa liigeteks «valitud saiwad. Ka Juutide eneSte nõuukogus on wiis healt selle waSta olnud. — Hambmg'ist tulnud sõnumite järel ei olla seal sellest ühtigi teada, et Würst Bismark Paastukuul Graf HoyoS'e möisadele läheb ja seda ei olla ka uskuda. Würst Bismark'il olla küll himu kemadeks lõune poole minna, aga reisu raskused olla ikka nii suured, et tema neid ilma iseäralse tarwituseta kanda ei tahta. Äustria-Angrumaott. Pitkematest kõnedest uue aaSta teretamise juureS ei ole Wien'ist ega Pest'ist tänine vea ühtigi kuulda olnud. Keiser Franz Josef on üht Mohammedanlaste-saatekonda  BoSniast waSta «võtnud, keS tulnud oli, kohtumõistjate - kooli asutamise eest Serajewo'S tänama. Rohkem ei ole sellest kirjutatud. Ungrumaa wabameeline erakond on MiniSterpräfident Dr. Weekerle juures õnne soowimaS käinud, keS uueSte kinnitanud, AuõtriaiUngrumaa seista kindlast Kolmriigi-ühenduse pool. niisama kindlast pidada WalitsuS omast programmist kiriklikkude  ettepanekute kohta kinni, mis usupõhjuSte külge ei puudutada, maid atuult igaühe kodanlikkust jy rahwuslikkust  õigust kinnitada tahta. Monarchiriik seista lahkuses kõige teiste riikide wasta, mis lootust anda, et rahu üles peetud ja selle läbi riigi seeSpidised aSjad korraldatud ja kosutatud saada wõiwad. — Nende rahaootuste körwas  hakatakse aga ka Austria - Ungrumaal kahe aastasest teeniStuse-aeast sõeawäeS ja sellest tulemast söeawäe rohkendamisest  rääkima. Ka arutatakse wiimast Wene - Türgi sõda, kust see tulnud, mikS AuStria-Ungrumaa selle tulemist keelanud ei ole ja mida ksiki Wenemaale Balkani - poolsaarel  mitte lubada ei wõida. Kas see just suuremat lahkust »kõikide riikide ' wasta näitab, see jäägu arutamata. Kiriklik tüli, miS Ungrumaal nähtawalt tulemaS on, immitseb nüüd nagu sädemed süte all ja läheb wist leekama, kui Parlamentid jälle kokku aStuwad. Rooma-Katholiigi Piiskopid piawad nüüd kõnest ja sadamad karjalse -kirjast wälja, mtlleS kõiki süüd selle peale lükatakse, et rahwüs omast emast, Rooma-Katholiigi kirikust, lahkuda; OlmÜhi Juudi-sugust uus WürstpitSkoo, Dr.Kohn, olla sõnumite järel Antisemitismust walju sõnaga hukka möist-