teada, kuida läbi talwe elama piab. Tuli on Schrotmann'i  majas Karjamaa-uulitsas lahti läinud ja sealt kange kiiruga Schrotmann't teise maja ja WelSmaun'i maja peale karganud. Tuli olla ühe lapse käest lahti läinud. Kaks perekonda olla iseäranis suures hädas ja ,Rakwere tuletab meele, et Punaristi kohalisel jäutusel luba on, seesuguste juhtumiste MreS hadaalustele andeid korjata. Helduse-andeid, raha ja ka riideid, wõetakse Kuhs'i kazrpluseS ja PunariSti abikomikeeS  wasta. Zlarwa'st. Lühikese aea sees on Narwchs kaks tulekahju  olnud. Kesk-öösel waSta Mihklikuu 15. pääwa Põles Awangorodi pool Golubjew'i maja tsige kõrwaliste hoonetega maha ja waewaga saiwad ümberkaudsed majad kaitsetud, öösel waSta Mihklikuu 18. pääwa läks tuli Gerlach'? majaS WanaS Petri-alewi. lahti, sai aga nii kaugelt kustutatud, et seinad seisma jäiwad. Mslcmi tulekahju juureS kaebati, et liiga hitta sõuumit antud on. Car!u'st. ?Tartu EeSti kes oma präfident redaktor Z. Tülk'i juhatusel iseäranis linade kaswatamise ja harimise eest palju hoolt kannab, saab ülema lubaga selle aaSta Jõulukuu 6. ja 7. pääwal Tarkus lina- ja wilja näitust pidama. Selle tänuwäärilise nõuu otstarbe on, kadumaa linade ja wilja hindafi wõeramaa -turndel kõrgendada, põllumeestele juhatust  anda, miS teha tuleb, et linad ja wili ilma wäljawalimise-kuludeta  wõerale maale wõiwad saadetud saada. Lina ja wilja, wõiwad nii heaste põllumehed, kui ka kauplejad näitusele saata, auuhmdast saawad aga ainult esimesed, teised wsiwad kiituse-kirjafi saada. Näitusel saawad järgmised jäutused olema: 1) Müümiseks walmtstatud  linad, 1 kuuni 5 puuda igast proowist; 2) wili ja igasugune seemne-wili, nagu rukkid, nisud, odrad, kaerad, tatrad, härjapca-seemned, lina-feemned, erned, kartuhwled j. n. e., künni 1 wakk (Riia? igast proowist; 3) maschinad ja riistad linade ja wilja puhastamiseks. Auuhindadeks saawad antud: Kcoonumaade MiiitSteriumi medaljed ja Seltsi kiituse-kiriad ja raha, 10, 5 ja 3 rubla kaupa. Soowime rohket osawõtmist. Mtjonllllst. ,Wiljandi EeSti  põllutööja  käsitöö-näitus, mis Wiljandsts Mihklikuu 5. pääwast 7. pääwani peetud sai, on kohalise sõnumite  järel sel aastal hobuste ja sarwloomade poolest jälle tagasijäämtst endiste aastate waSta näitanud. Hobuseid on 25, 40 waSta wiimasel aastal, sarwloomi 10, 16 wasta wiimasel  aastal, mõne lamma ja fia kõrwas olnud. Tähendatud leht arwab, et see känawustest iseäralistest ilmadest tulnud on, miS läbi põllutöö wiiwitatud sai, nenda et sel aeal põllumeestel  aega ei olnud näitusele tulla. Käsitöö jäutuses on rohkest häid aSju näha olnud, nimelt saab kaugrmtöösi kiidetud. Mihklikuu 11. pääwal on WiljandllS linnakirikuspetaja  walimine olnud; kandidatid oliwad  Eestimaale Risti kirikuõpetaja Ernst Mickwih ja Woldemar Schulz. Kohaline kaebab, et umbkohalifi tuhinaid ühe nõuukogu siSse kantud, mis palwega algatud sai, knna neist tuhinatest ka inimesed osa wõtnud, kellel koguni mitte walimise-õigust ei ole. Walimine on pooleli jäänud ja protokoll Liiwimaa Ewang.- Luth. usutunnistuse Konsistoriumi kätte saadetud. Liiwimaa Krstide-Müw sai Mihklikuu 14. pääwal Wõnnu linnas awatud. Kokku oliwad 64 osawõtsat tulnud, nende keSkis mitmed arstid Kuuramaalt, Eestimaalt  ja Peterburg'ist. Kui pea-afi seisis jälle wöit - lemine lepra wasta pääwakorral. Professor Dr. Dehio audis aru lepra-hospidalite üle Muhlil Tartu juures ja Nennal, Dr. Reissner Riia linna lepra-hoSpidalt  üle, mida lepra-uurija Dc. Peterseun Peterburg'ist kõige paremaks Europa's nimetanud on. Edaspidi sai maa-hoSpldalite asutamine ja mitmed teised teaduslikud küsimised arutatud, chirurgika ja elektrita riistu ette näioamd,  mida arStid tarwitawad, ühe haige kõht elektrika teel läbi walgustatud j. n. e. Järgmine, wiieS, Liiwimaa Arstide-pääw piab Jürikuu lõpul ehk Lehekuu hakatusel Tartu'S peetud saama. Kuida ühest teisest sõnumist leiame, on lepra-hospidal Nennal nüüd walmis ja eestseisuse  poolest ametlikult wasta wõelud. Ruumi on seal 50 asemeks ja ette teatakse, et need kõik pea wiletfatest lepra-haigelest täidetud saawad. Ainult Saaremalt on 21 lepra-hatgek üles antud. Riia'st. Saksamaa Kindralkonsuli poolest on kholera üle Riiga'S ametlikult aru antud. Selle järel ei ole tõbi seal iialgi kange olnud ja oli kahanemas. Lrikusekuu 13. (25.) pääwast saadik oliwad Riiga'S 72 immest kholeraSse haigeks jäänud ja nendest 38 ära surnud, BslderachS 10 haigeks jäänud ja 7 ära surnud. Viimases paikas ci olnud Mihklikuu 15. pääwast saadik keegi enam kholeraSse  haigeks jäänud, tõbe arwati selle järel seal kuStuuud olema. Kuresllare'ft. , sõnumite järel on Kure. saare linna kirikuS kuuS korjandnse-karpi lõhutud ja helduseanded  seest ara rööwikud. Pelersiurg'tst. Mihklikuu 25. pääwal ou Mai e » stätid Keiser ja KciSripraua, Keiserlikud Wx. gused Suurwürst A u u j ärj e pär i j a, SuurioursliprinzesS  Ksenia Alekfan d r o w n a ja Suurwürst Aleksei Alekfaud r o w i t s ch Tpala'st S kieruiewice'sse  jõudnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Dmitri Konst a n t! uowi l s ch reisis Mchtlikun 23. pääwal lühikeseks neaks Poltawa kubermangusse. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Konstantin Konstant tao. wilsch ja SuuuwmSli'prana JeliSsaweta Maw« rikjewna asustwad oma Kõrge laSlega Mihklikn» 24. pääwal kalwekS Ttrelnast Peterbnrg-Sse, Konstanlinpaleesse,  elama. ,Journal de St. Peterkbourg", WätiSte asjade Ministerinmi ametlik leht. tunmskab Ausiria KeiSri ja sealifc WäliSte asjade Ministri. Graf Kalnoky, kõnest Delegationide awamise l»urcS rahul isteks. Mi maiest olla näha, et aSiad AuStro-Ungru ja Weue Wattlseja-kodadc wahel, korralised, ssbralised ja wäga head on, uiijamati ka, rt kõikide WalitsnSte poolest kmnitatud saab, keegi ei mõtelda srlle peale, siht pealetungimise.sõda algata. Mihklikuu 25. pääwcil on köiktS Greeka-Kalholiigi usntunnisluscS seiSwas Wene ciikiS püha Sergie-Troizo kloostre asutaja. 500 aaStast snrmapääwa pidulikult pühitsetud. sZärgmiseS numres rohkem neist hiilgawatest pidudest.) Metropolil Jsidor ' i järeltulijaks olla Kijewi Metropolil Joauniki maara, tu d, enne 40 pääwa pärast endise Pelerbmgi Metropoliti  suremist ei saa seda aõ,a aga ameklikuit arutatud. Sits paneb Püha Synod kolm kandidall elle. kellest Majestät Keiser tihe nimetab. Mahe neal on Kijewi Metropolil Jommilt Peterbmgsisse tulnud, jääda köigetS lalwcks ja on Püha Synodi >uha?ust juba oma kätte wslnnd. Mihklikuu 24. paäwa löunest 2ü, pää oa lk uneni on Peterbnrgis weel 19 inimest khole rai? st haigeks jäänud, 13 ter.veks saanud >a 10 ara surnud. Arstimise alla jäiwad 111 kholera-haigel Kõige kangem oli kholera meel Lublini, Oreli ja Saratowi kuber mangudes maal, linnades palju wähem, SaralowlS knSlnnud. —> on Mihklikuu 17 ja ?8 pääwal kolm inimest kholeraSse haigeks jää und ja Üks ara surnud; hiljemini ei ole sealt enam kholerast kuulda olnud. RruusiM'ist. Hillutt on Kronstadti Ewang.chuth. usutunnistuse kogudusel estmest korda see suur rösm olnud, et oma 24 aasta eest ehitatud kiriku tornist kellattöömist kuulis. Pärast pitkalist muretsemist ja ootamist on kirikul kaks kella, suureni koguduse enese muretsetud, weikem kirikule  kingitud. Zwjnnttst. Kisani söewäe-ringkonna kommaudöc kuu. lutab ringkirja läbi aegliSle Söeakohtzu te asu. tamist, nende üle kohut mõistma, ke) kholera-kära. dest SaratowiS ja Astrachan'is osa wõtnud on Aõeep kohtuid saab kolm asutatud, SaratowiS, WrachansiS ?a ZarewoS. Zarewo'S tnlewad 25 inimest kohtu elle, kes käradest Astrachantts osa wõtnud, Saratow is on kohtualuste  hulk 218. Kui valju Ustrackanis kohtu ette tulewad. seda ei ole ringkirjas üteldud MS neljas SõeakohnS  faas ChwaMnSki linnas asutatud, knS pöörased ühe arSti hirmsast ära tapflwad. TlMlwwM kirjutati Mihklikuu 19. pääwal: ,Geskuulamised  mollamiSte üle lusowo wabriknS on lõpetatud ja 180 karistuse.alust Sõeakohtu ette lekaierinoslawllS saadetud^. Butt>mn - A»lee'st kirjulskse sealiSte Eestlaste elust /PoSiimkhele", e! nende käsi känawu pahemini käib, kui mullu. Nende tähtsam wili, mais, mis neile kõige rohkem sissetulemist annab, vn põua läbi Metsaks jäänud. Ka wiinammjad on mamist ära kuuranud, nenda et saak tänawu palju Mttllise saagi taha jääb. Mihklikuu 1. paäw oli küll juba möödas, aga ilmad ikka weel wäga palaivad; pääwa aeal W kumtt 38, isegi öösetel 25 graadi. -- K hoie r a k« St u m ise pärast saawad kholeralalsarelid  Rikolai raudtee-jaan>ades (Kliu, Twer ja Võlusime)  za reisijate läbiwaatamisr paik Ltnbawi jaamaS kinni pandud. Wiinakuu ?. paawast saadik ei wsla rongid enam haigeivagnuisi kaasa. PoormnaM ÜkS suur pahandus on Mihklikuu 5. paamal Lodzsig igihluirud. Senna tuli Saksamaalt WÜrst Karl Radziwill, Keiserlikkudest jahtidest Spala juures "osa wStma. üheS weel mitte seletatud kujus ou tema woeraStemaw  aknast mitu korda' rewolwrist rahwa sekka lasknud la siht watzti haawauud. ArStld lunniStanwad teda segameeliseks  la tema sai Saksamaale lagast wiidud. Ühe trise sõnumi järel olla tda üks häbemata inimene nii kangest ärrilanud, rt keiua mStted selle läbi aeglisell segamini  läinud. lUumuun'st. Hiljuti surnud endine Moskwa linnapea Tretjakow oir oina ksrgchinmlise pildikogu ja 2 millioni rubtaheategewale asntuSle heakS Moskwaliun 'joäridajätnud. .)lo6lou> ist (Doni jõe ääres). Kholera on ffiu taieste kustunud. Kauplemiskle ja laewasöidudele tuleb uus elu. Mõne vaama rest saiwad siit 1,200,000 puuda wilja sisemise Wenemaale saadetud. Doni-KaSfakate maal möllab loomade katt. Mihklikuu 13. za 14. pääwa ööl kippnsiwad lõ söeariiSladkga ehitatud meest Konkowo laamast ißMowMladikawkasi raudteel) läbi-sõitma rongi kallale, kapsi vad rongis o'ewa raudtee kaSsshoidja ara ia roomisimad ninbeZ 5000 rubla Peale selle saiwad maschjnifti abiline a uks l.inc raudteeametnik haawatud. Mkjnsaagl ju itmnss üle on wiimasel nädalil kõigist uigist maga mitmesugused sõnumid tulnud. Üleüldiste sõnumile järel ou kümnes kubermangus wilja-ikadust olnud, teiStes on 35 kuuni 911 puuda deSsjatiui pealt saadud. Iseäranis kirjutatakse Chorlizi kolonicst Zekatertnoslawi  kttberiuangnst ,WöeruSlusega, aga ka murega lueme wkusk-aruandeid Cherssoni za Besfarabia kubermangudest, kus ötSjlalinidc huik u»t>rs wiiS kord suurem on, kui saadud wilja tschelwertite hulk. Kelle waSta ou lekakeriuoilawi  knberinangn suuremal jäul Üks iviljasaak olnud, kn-da seda inimeste mälestusel uähind ei ole. Sellepärast ei jaa, kulda mina arwan, ka sel aaStal mSke olema, südant ja taStul lahti keha nendele, kellel seda wist tarwiS saad olema. Aabistikku wöib Chortiji ringkondas saadud olla: Snwinisn 10, odre 18 tschelwerti deSsätini pealt, sagedast ka weel rohkem. Suurem jagu peremeestest on omale pekjiMMschinab muretsenud, ilma mllleta wiljast seal aastal waewatt zägn saada wöib/  Tscherepowcz'  lst , Mihklikuu 15. pääwal: ,Wilja leikuS jõuab lõpule. KukkiS annab wahem wäkja kui mullu; kaer os hea ja annab rohkem kui mullu/ —> E h a b a r o w k a'st, Taga-Siber ist, Mihklikuu 19. pääwal: ,Ä!in on nii kange küim, kui seda enne nähtud ei ole ja warast jeakäiku  kardetakse; wilja- ja heina-jaak on igal poolel hea.^ No w o«s ch erkas k ' i st, Mihklikuu 20. pääwal: ,Kuiwa ilma pärast ei ole k. ikis waldkoadaS wilja mahategemine  weel algatad/ Aostroma'st, Mihklikuu 21. pääwal : /Talwewilj ou igal poolel heaste tõusnud/ Ala ts irvist, Mihklikuu 23. pääwal: »Heile õhta sadas siin luud/ A°«so.«mo K°2LN>ov. - Sni vLi-6pi- ISS2. lleisikvo » r«-srx-chis° » e««-. Praegu on ilmunud! Jahi-seadus Juhatusega mellawahtidete. mäljawahtibele, metsatinduite-hoidjatele  ja üks keeluaja lakel, Wäljaantud Gestimaa Jahimeeste seltsist. Hind tugewaste köitetud S kop. "WU ou saada Kiadsorsl parisatc tculumias, Tallinnas, Laia-uuliisas Teadaandmistd. »»«»««>«>»!»»»»? Tartu Uniwcrsititi MestmlMa WMus !saamad igal aea! ilma maksuta raS ted ja mahasaajad uaesterahwad uleswõetud ja haiged nmsierahwad ilma maksata tallitsetud. . Haigete wastawõtmrue igapääw kell tl) e. l. Haigete waZtawõtmine Septembrikuu t, pääwast saadik. Direktor- Vrvk. vi-. KWner. »«»«»»»»>»»»»» Dl) rubla maksan sellele, keS mulle selle u>etsa- marga üle kindlat teatust annab, kes > t. Augustil Panku möifaS minu võsa peale lasknud on. Pasik, cr. kleMpß. )! Illilt kaeru lmüib ' J. C. Kuhlmsnn, KoKebue uulitsas. Baron ToÜ'i majas 142, > jWitte»hofi uulitsas alumise korra on üks k o r t e r üüri peale anda, mis ka üheks Warkkmaks kohaline on.