nud mehe tööd ja andnud mehele St) rbl. auupalka. Mees on asja kallal ligi paar aastat töötanud. Nowgorodi kuberm. walitsuse poolest lubati 34 Läti peremehele, kes Kuuramaalt Nowgorodi kubermangu on elama asunud, isesciSwat Läti malda asutada, mis Veresoon  nimel Troitzki walla külge arwatakse. Poltawa Krementshugi abipanga direktor  on neil päiwil jäljeta kadunud. Kassast puududa aga 87,000 rubla. Raamatu pidaja on tunnistanud, et tema sellest kuriteost  osawõtnud. Bugulmist teatab „Swet"', et sääl üks rändaja ümberhulkuda ja inimesi wiimse paewa wastu walmistada ja manitseda, mis õige ligi olla. Ühtlasi näidata ta panorama kombel kohutawaid piltisi ja seletada,  et inimesed ka siis põrgupiinast pease» ivad, kui nad temale rohkesti andeid andwad. Ja mõned uskudagi tema petust. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kuulu järele saawad Herbert Bismarck Peterburisse saadikuks ja tõStetawat sell puhul ka oberstiks. Saksa laew „Elbe" on Inglise ranaS teisega kokku jooksnud, kus juures 200 rnrmest ära uppunud. Shleswig Holsteiin Põhjamere rannalt  teatakse järgmist õnnetumat lugu: ilhel wiimsel külmal homikul saiwad ühe kalameeste küla elanikud mere päält kostma suurtüki paugu läbi unest äratatud. Kõik teatsiwad, mis see tähendab ja rutasiwad randa. Umbes paol weerand penikoormat rannast eemal seisis üks laew madala koha pääl kinni. Mehed oliivad mastidesse roninud  ja hoitsiwad ihust hingest köitest kinni, et laened neid lahti ei kisuks. Peastmise paadid toodi wälja, kuid selle südi juhataja  oli homiku wara naabri külasse läi' und. Et oodata ei wõinud, astusiwad 8 meest paati, sõudsiwad läbi mässawate laenete  laewa juurde ja toimetasiwad laewa hädalised paati. Üks aga jäi järele. Ta oli ülewel masti tipus, külmast kange ja teda ei juletud enam paati tuua, sest et see juba liig täis oli, kuna torm kaswas ja kõikide elu kaalu pääl oli. Kui paat randa jõudis, oli selle juht Harro juba sinna jõudnud. Kui ta kuulis, et üks mees weel laewa peale jäenud, hüidis ta: „Mina toon ta ära, kas tulete kaasa?" Kui keegi ci tahtnud tulla, hüidis Harro: „Siis lähen ma üksi!" hüppas paati ja sõudis minema. Sellsamal pilgul tuleb ta ema randa ja palub: „Ära mine! oh ära mine oma emale rõõmuks! ... Su isa jäi merele, niisama ka noorem wend Uwe! Oh ära mine." Säiü waikib emakene. Neli meest kargawad weel paati ja edasi läheb paat. Laew oli juba wee alla wajunud  ja raske oli temale juurde saada. Wiimaks läheb see ometegi Harrol korda. Ta ronib ise mastidesse, toob külmanud mehe alla ja tagasi sõit algab. Kui raat juba nii ranna ligidal oli, ei Harro tugewat  healt wõib kuulda, näitab ta käega ja hüib: „Ütelge emale, see on minu wend Uwe!" Konstantinovolis olla kolera tõbi jälle mässamas, nii et kõik laewad, mis Konstantinopolist wälja lähemad, mujal sadamates enne 5 päewa eemal merel peawad  seisma, kui sisse sõita tohiwad. Böömimaalt. BraunauS lagunes jutt laiali, et sääl ligidal metsas neitsi Maarja on ilmunud. Kuustuhat inimest jooksis sinna kokku. Kui politsei korda läks pidama, tuli taplus, kus kaks inimest haawu saiwad. Belgiamqqlt. Antwerpenis mõisteti üks proua Jnio selle eest surmale, et ta mitu oma sugulast kihwtiga ära tapnud,  et nende elukinnituse raha kätte saada. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, IS. Webruaril Eestikceli Jumalateenistust kellu V2t2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Selle läbi tunnistan, et olen sada kaheksakümmend  kolm rubla «viiskümmend neli kopikat rbl. 34 kop.) waStu wõtnud, mis 2!). Januaril s. a. „linnapääl" peetud kurttummade pidu läbi puhta kasuna sisse on tulnud. Ühtlasi ütlen ka siin Landrathi kollcgiumile ruumide lubamise  eest pidu tarwis, hr. L. Jssajewi kauplusele, kui ka kõikidele nendele, kes sääl juures awitonud on, et nimetatud pidu seesugust järeldust meie kurttummade häciks wõiS tuua, südamliku tänu. D. Lemm. X 6 Saar l a n e 1895 Tndmdmnt. M. Webrnari k. p. kell 12 lõuna ajal saab linna walitsuscs kuue pulli üles pidamine tulemaks suiks linna karja hääks oksjooni wiisil walja pakutud. Kuresaares, linnawalitsuses, 4. Webruaril 189 S. ZH 99. LinnapSä: Nolken. Sekretär: Fichtenberg. Smremlia «alliiisc-lüissa aastakoosolek oa pühapaewal IS. Webruaril kellu Ä p. l. Salongis. Eestseisus. Ämma Karskuse Skits. Teisipäcwal, 14. Webruaril kellu 8 õhtu (suures põllu-uulitsas hr. Kaube majas 8) otsustaw Koosolek. Päewakorda wõib scicilsamas «üha. Mitme tähtsa asja läbirääkimise pärast palutakse  NZ liikmeid sellest koosolekust osa mätta. Eestseisus. Poodla «õtsas saab hääd puhastawd wiina 4« kop. toop müüdud. Ssarkfe trükikojast sn saada Knlidt llroalldt lehti. Teadaandmised. Ak^zon. Kuresaare linnas rahukohtu kogus saab 27. Küünla k. p. kell 10 enne lõunat Leisi Lii-külaS elama Gustaw Jöesbergi päralt olewat kaks ühendud talu kohta „W«tzlgU- Roomu" kõige nende päralt olewate majadega  enampakkumise teel ära müüdud. Ligemat  aru saab rahukohtu kogu kantselleist. R. Kallas'e Perekonna raamat hind.- tl rubla on saada Saarlase trükikojast. Mitmesugust Ml ja Guba kchm soouiitab Sohni jahupood. GOGSGGGGHGSGGGSS Ainult 12 rubla käsirahaga wõib l. Märtsil 200.000 rubla wõita, kui 111. jäo wõidulaenupaberiga 5 rubla järelmaksuga igas kuus ostetakse. Tellimised telcgrahwi ja posti teel saamad korralikult toimetatud. St. Peterburi pangamaja H. Block'i ageutur Tallinnas, Harju nul. nr. 4«S. Tähendus. Wiimsel ajal on 11 wõitu piletite pSSIe langenud, mis järelmaksu pääle ostetud olimad. NN»»»»»»»»»»»»»» Saarlase trükikojast on saada: Eesti Karskuse Seltsi Kalender 1834 aasta pääle. Pääle seda meel 1892 ja 1893 a. kalendrid alandatud hinnaga. Nende kalendrite sisu ei wanane. Karskuse seltside lehti 8 nummert. Joomise-katk. Hind 35 kop. Töömehe sõber. 35 kop. Waenlane sõbra näul. Hind 8 kop. Karskuse Seltside Kalender 1895 aaSta pääle. Hind 15 kop. Karskuse Laulik. Hind 5 kop. trükikojast on saada: Sõna ja saakrament. Õndsa Luteruse katekismuse neljas ja wiies päätükk.  Jutlustes ära seletanud F. W. Ederberg,  Kaarma õpetaja. Hind kop. Helmi, „Rohu lillekesed." Hind: 19 ja. 15 kop. Rahwa leht. Hind: RS kop. Sisu: Meie juubeliaasta. Paradis ja Kolgata. Kas on kõik priid? Taewa poole. Kiriku laul. Zärwel. Ema sõnad. Kaks iilki.  Aleksander  11-se auusammaS. Peterburi tähtsamad Eestlased. Järwe ääres. Tühised asjad. Suur tamm. Surnu. Kawal peab olema. Kingissepp Toomas. Suil on weike kuldne süda. Lume regi. Selles raamatus on ka mitmed pildid.