Weigner Koli wallast, Tartu Eesti Seltfi 1. kiitusekirja  warsa, eest. 11. Sarwloomad. Pullid. 1) Kusta Rebane Sangastest, Ministeriumi brongS-medalje, 3 aastase Soome pulli eest. 2) H. Sakkit Ohseli mõisast, Ministeriumi kiituse-kirja, 2'/» aastase Angleri pulli eest. 3) A. Assmann Pura wallast, 10 rubla raha, I'/z aastase pnli eest. Lehmad. 1) K. Halsma n n Lnhde Suurmõisast, Liiwimaa Seltsi hõbe-medalje, 5 aastase kirju lehma eest. 2) C. Sakkit Ohseli mõisasi, Liiwimaa Seltsi hõbe medalje, 5 aaStase Idafriesi lehma eest. 3) M. Rudolf, Tarku Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, 2'/, aaStase musta lehma eest. 4) C. Sakkit, Tarin Eesti Seltsi 1. kiitusekirja,  Angleri lehma eest. Wafikad. Minna Tauring Kaagwerest, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, 4 nädalise harg-wasika eest. m Siad. H. Sakkit, Tartu Eesti Seltfi kiituse-kirja, 6kuuse põrsa eest. IV. sulgivamad. I) K. Berg Malgast, Ministeriumi kiituse-kirja, parkide eest. 2) Praua Pontius Kokilt, Tartu Eesti Seltfi kiituse-kirja, kahe paari kanade eest. V.' Põllutöö-riistad. 1) Karl Lepik Viljandist, Ministeriumi hõbemedalje,  wiljapuhaStamifc-mashinate eest. 2) Kaupmees C. Dunnow Malgast, Ministeriumi brongs-medalje, mitmesuguste põllutöö-riistade eest. 3) Peter Pettäi Adsel-Koikiilast, Tartu Eesti Seltsi kiitnse-kirja, wikatikinnitamise  kruuwide eest. 4) J. Bobks Adselist, Tartu Eesti Seltsi kiituse-kirja wikati lniSkade eest. 5) H. Blumberg Malgast, Tartu E. Seltsi kiituse-kirja, kuiwatannfe-mashina  modelli eest. Landrakh Baron W r a ngell  Luhdelt, Liiwimaa Seltfi hõbe-medalje, mesilaste tarude eest. VI. Kunstfõnnik. 1) G. Post Tartust, Liiwimaa Seltfi brongS-medalje, kunstsõnmkn eest. 2) Krum mingi kunstsõnniknwabrik  Liibawis, Ministeriumi kiituse-kirja. VH. Seemned ja aiawili ja muud. 1) Hans Jõgi Leebikust, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, rukiste ja nisude eest. 2) Peter Kirs Zõgewestest, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, odrade eest. 3) Hendrikson, Tartu Eesti Seltsi 1. kiitusekirja,  aia-maasikate eest. 4) M. Rudolf Malgast, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, maasikate ja tikerperide eest. 5) G. Pohm Tallinnast, Tartu Eesli Seltsi kiituse-kirja, kolme sugu marjawiina eest. 6) Aldnik Kull Malgast, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, rooside kaswakamise  ja pookimise eest. Linade eest sai Peter Pettäi Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja. Seepi, w 5 i d, juustu ja- nende wärwifi oli 10 numret ja saiwad auuhinda: Minna Ta u ring, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, wõi eesi. 2) A Hellal Malgast, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja wõi eesi. Kuiwatud ja soolatud kalu oli kaupmees J. M. Lees ma nn Tallinnast näitusele toonud ja sai Liiwimaa Seltsi brongS-medalje, kalade ja tinutamata karpide eest. Ka rtuh wli- st är ?le s e eest sai perenane Anna Roomet Ellistwerest Tartu Eesti Seltsi 2. kiitusekirja.  Vm. Meesterahwa käsitööd. 1) M. Lutheri wabrik Tallinnas, Tartu EeSki Seltsi 1. kiituse-kirja, puutööde eest. 2) Otto KolleyS, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, palmitsetud toolide ja sofa eest. 3) Karl Pen Mrmese wallast, Tartu Eesli Seltsi 2 kiituse-kirja, oreli eest. 4) J. Nurmik, Tartu EeSti Seltsi 3. kiituse-kirja, mesilaste tarude eest. 5) G. Rötgeri naha-ka üba-wabrik Riigas, Tartu Eesri Seltsi 2. kiituse-kirja, uaha-tööde eest. IX. Naeskerahwa käsitööd. 1) Perenaene Leena Parts Pollist, kuld-sõrmuse, willase kanga ja waepade eest. 2) Emile Undi Lootost,  Tartu Eesli Seltsi 1. kiituse-kirja, willase kanga eest. 3) Mari Bankin Purast. Tartu Eeski Seltsi 2. kiituse-kirja, willase kanga eest. 4) Ali d e Selting Helmest, kuld-sõrmuse, willase rätiku eest. 5) Anna Roomet Ellistwerest, kuld sõrmuse, willase rätiku ja linase riide eest. 6) Anna Jõg i, Tartu E. Seltsi I. kiituse-kirja, willase rätiku eest. 7) An n a 11 nt, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, willase rätiku eest. 8) Ann Luukas Ropkast, Liiwimaa Seltsi brongS-medalje, poolwillase  teki eest. 9) A. G a i k y, knld-sõrmnse, poolwillase teki eest. 10) Marie Aab Malgast, kuld-sõrmuse, poolwillase  teki eest. 11) Wilhelmine Ruut KooSülast,  Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja, poolwillase keki eest. 12) Anna Eiub a u m, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, poolwillase teki eest. 13) Marie Kollist, Tartu Eest! Seltfi 2. kiituse-kirja, poolwillase teki eest. 14) L. Kisfa Ropkast, kuld-sõrmuse. poolwillase kanga eesi. 15) EIS Sepp. Tartu Eesli Seltsi 1. kiitusekirja,  poolwillase kanga eest. 16) A. Sest meier Wisusist, kuld-sõrmnse. käterätikule eest. 17) M. Lelles Peddelni mõisast, Tartu Eesti Seltsi 1. kiituse-kirja käterätikute  ja linase riide eest. 18) L. Klkkan Malgast, Tartu Eesti Seltsi 2. kiituse-kirja, käterätikute eest. 19) Ch. Krohnberg Malgast, kuld-sõrmuse, poollinase kuotud teki eest. 20) 8. Kukk Karvastust, kuld-sõrmuse, willase keki ja poolwillase kanga eest. 21) Neiu Nurmik,  kuld-sõrmuse, häleldatud tööde ja käte rätikule eest. 22) Elise Dvnr m Koselt, kuld-sõrmuse. teki eest. 23) Milhelmi n e S p r inge r Zarolasi. Tartu Eesu Seltfi 1. kiituse-kirja, tekkide eesi. 24) Sus anna Kamoldin,  kuld-sõrmuse. häkeldalud poolwillase teki eest. 25) E. Mehlien, Tartu Eesti Seltsi 1. kiikuse, kirja, häkeldalud poolwillase leki eest. 26) lulianne Knoppe, Liiwimaa Seltsi brongS-medalje. põranda tekkide eest. 27) Charlotte Tannbau >n Sangastest, kuld sõrmuse, spitside eest. 28) M. Lahrmanu Malgast, kuld-sõrmuse,  õmbluse-tööde ja laudlina eest. 29) Praua Neumaun  Riiast. Tartu EeSti Seltsi 2, kiituse kirja, hääldatud  tööde eest. 30) M. Csch e Adselist, knld-sõrmuse, õmbluS-lööde eell. 3l) Emilie Karlsou Malgast, kuld-sõrmuse, laastudest walmistatud tööde eest. 32) Preili U udri tz, Tartu EeSti Seltsi j. kiituse-kirja, kriidijoonistuste  eest. 33) Preili J C hristlaui Malgast, Tartu Eesti Seltsi kiituse-kirja. maalilud laua eest. 31) Behrsou Wolmarist, Tartu EeSli Seltsi 2. kiitusekirja,  lillekimbu eest. 35) S. Ch ristjani, Tarin EeSti Seltsi 2. kiituse-kirja, iillekorwl eest. Üleüldised sõnumid maailmast. BsMsklS, Hkwasuv k'?. pSZiwat. Saksamaalt. Salgakud ei wõi enam saada, ei Würst BiSmarkl'! lahkumine iema ametist Üht sügawat ja laia pragu Saksamaa Keisririigi sisse lõhkunud on. mida p,,- randada ehk wäga raske olema saad. Selgest aa Würsi Bismark nüüd wälja rääkinud, et tema noore KeiSrl kannatusega SozialdemokratlaSte wasta jr KelSri püüdmistega  wabriku-tööliste aSjuS, mille leppida ei ole wõinud  ja et Keiser sellepärast tema taganemist pärinud  on. Iseäralist seadust Sozialdemokrallasle wasta on Wsirst Bismark teritada tahtnud, mitte aga maha jätta, sest lõdwuS nende waSka wõida neid nii illijulgeks teha, et nende wasta wiimakS sõeawäge ja täit sõca-olekut karwiS lahed, mIS kana kestata ei wõi. ilma et ka teised ringkonnad hädast aja wõtma plawab. Pahandusega  on sedawlisi WÜcst VlSnwrk omast ametist tahku» nud ja kaik ammimed ja kingitused, mida Keiser Wilhelm temale teele järel saatnud, ei ole keda lepitada suutnud; need on, knida meie juba hakatuses tähendasime, nagu sukru-koogid lõwile olnud. Mana lõwi istub nsisid Friedrichsruh'eS  nagu koopas ja urised, wõtad kõiki aealehtedesõnumisaatjaid  oma jutule, seletab neile, kui wäga teisiti tema mõtted noore Keisri mõtetest on ja wiskad aealehtedele  mehise meele puudust ette, keS lgal tema sõna ülemäaru  kiitnud, kui ,võimus weel tema käes seisis, nüüd aga nii kergest ennast uutest woolndesi wedada laõka. Seda panemad need aealehed muidugi jälle pahaks ja põörawad ennast wähem eh? rohkem järSku tema waSta. ,Dresdeni Zeitungi" sõnumi-saatjale on Wsirst ViSmark tunnistanud, tema olla Keisrile nõuu annud Europa riikidest  saadikuid Töölistekaitse-konferenzile kutsuda, ainult selles lootuses, et nende läbi KeiSri mõtled tööliste Mus teisele poole pööratud ehk et nende läbi KeiSri xüüdmisld selleS asjas takistatud saaksiwad. Selle tunnistuse kallal nokiwad nöüd pahandatud lehed ja arukamad, et ühel Ministril õigust ei olla, sel wiifll oma Mouarchl püüdmlSte  wasta wõldelda; ühest seesugusest Ministrist olla Monarch ennast lahutama pidanud, olgu tema muldu ka nii tubli, kui iganeS wõimalik. Nüsid on Wsirst Bismark ka weel Austria aealchta ivaga pahandanud. ger Nachrichten" on üht kirja toonud, mida Wsirst Msmarki  kirjaks peetakse ja millest Saffamaa pMlka juhatajatele  tunglwakt nõnu antud saab, ennast Balkant poolsaare  asjus ülepea ja Vnlgaria asjus iseäranis mitte liiga AuStrla poole hekta ja sellega Wenemaad pahandada.  Sigiks ühe seesuguse pokltika läbi tõsine wihawakU Saksamaa ja Wenemaa wahel, siis langeda Saksamaa Austria wõimnse alla, sest silS minna Saksamaal kibedast Austria abi tanviS, kes j>r ka Saksamaast hoolimata Wenemaaga eraieplknst teha ja Saklamaad Üksi Wenemaa wihawaenu hooleks jätta wõiks. Ülepea on selles kirjas Saksamaa potitlka ametlikkudele juha tasa tele ja aealchtedele  tungla alt nõnu antud, Wenemaad mitte kujdagi ärritada. Teada oli ennegi, et Wsirst BiSmark ikka lepitust  ja rahu Wenemaaga taga nõudnud on ja see näib seda kirja lüeSte tema omaks tuirniSlama, mida aga AuStriaS  wäga pahaks pannakse. Äõit need jimninsep irpuwad  Saksamaad kahle laagrisse lõhkuma. Biömarki eest ja Biswarki wasta. Ametlikkudest ringkondadest ei usalda enam keegi FricdrichScuh esse tema. juure minna, aga ka mõjuwateö kõrgemates ringkondades olla woolust näha, mis ennast nimelt Saksamaa seespidise poolitika asjuS tema pooie lunniölab. knida ko arwalatse ja arutatakse, et Saksa Inglis tepiluö Äfnla asjnS tema juhatuse! Saksamaale suuremal kasu toonud oietS. Ei kõik kõned ja kirjad Sakslaste jun: ema huiga südameid Würfl Vismarki  poolt wõerulada ci suuda, seda on ka neist summadest  näha, mis ikka peale tema auusamma ehitamiseks kslkn jooksewad. Nenda on r.iimasel kahel nädalil jälle saadetud: Nmubcrgist 1000 marka. Le ozigast kuuet korda 3000 lõtku Ma 29,000 marka, Augsdurg'ist 5000 marka, DuiSbnrg'!st 0657, marka, Nürnberg'ist uueSlc 2000 j.a 2250 marka, Saksamaa alamale poolt WarschawH 1000 marka. Posem liuuasi 1400 marka, Põseni maalonttast 2100 murta, Gera'si 3500 marka, Plaum'ist 2000 marka. Kohandused kcölawad edasi. Nii rõõuluscaw see muidn ta Saksamaa ühenduse ja ühendaja  jWürst Viömarklj sõbradcle olla wülb, siiski ei wöi seal keegi salata, ei need woelud Wnrst BiSmark'i poole ja tema wasta üks kahtlane tähi on, mis näitab, et ehk, tui Saksamaale kuidagi ehk kusagilt poolelt kitsik piakS tulema, siis seda ühist waimuStust seal mitte enam ei leita, miS wiimases Talsa Prantsuse sõeaS nii fnnri aSju lorda saa is. Kord räägiti, Wnrst Bismark tahta Keisrit paluda, tema eln-aeal iemale mitte üht auusammast ehitada lasta, waid koktntnlnud raha ühe Mäteotnie.kiriku ehitamiseks  BerliulZ iarwtlada. Tõeks lnnnistalud ei ole seda sõit !mil aga weel mille. Kohatisem oleks see aga wist, sest auusamma ehitamine ühe inimese ein-aeal tähendab pea tema elusalt matmist. Keiser Wilhelm saada Leikoseknu 4. sHeiinakim 23.) pääwaks Inglismaale oodatud.  Keiser Wilhelm on omale Mehi linna ligidal ühe mõisa ostnud. Seda tähendatakse nenda, ei tema sell'ga näidata tahtnud, kui nähe tema! himu on ElsasS- Loktzriugi muid Prantsusmaale lagast anda, millest Prantslased  ikka meel nud nägewah. - Dr. Peters on Äanfihar3si ära reisinud ja tuleb kodumaale, wist ainult mõnekS aeakS. sest temast oodatakse weel palja tööd Saksa Ida-Afrika asumaade heaks. Teel Wadelarsi ranna poole on te>na Mp>vaptva'S Emin Paschaga kokln saanud ja temale luba annud Wndelai'si rlfenbeini ära tuna, mida tema iDr. PeterS) senna maha jälnnd. Randa on tema suurte härja-korjadega tulnud. Tema on rääkinud, et tema Uganda Kuningaga kindlal kaupa teinud, mis seda rikast ja pereta t maad Saksa nuia wõimuskonna alla heidab. Kõigist wõimust Mda tema selle wasta seisma, et Uganda M Inglismaa wõimnse alla langeb. Knida teame, on semi lepklnS Gatsamaa ja Inglismaa wahel juba tehtud ja Dr PeterSl waslawatdlemkm saab wist aSjata olema. Pahandust wõlkS fee aga Saksamaal selle une pslilikajomie  waSka suuremaks kaSwalaba, mis seal pärast Würst VtSmarN lahkumist walitseb ja mis Inglismaale nii kergest  järel annnd on. Sakfanma Keisripraua-ema (Keisriprana  Friedrich) ja tema tütred, Prinzesstd Victoria ja Margarethe, jõndsiwad Heinakuu 21. pääwal Inglismaa  knnlngtlki, fõidularwa .Victoria aud Albert" peal ja krenzer saatmisel Gibraltari sadamasse, knS netd fnnriüMde auu-nesirinaga wasta wõetl. Nemad rrlstwad Greekamaale. Lüde n sch e l d'lis lõhkes Heinakuu 19. l 7) pääwal sõeanieeste pidul üw suurtükk, surmas kaks Meest ja wjgastas kolm. Aachen 'js on kolm AuSlria Anarchistlast, kes Inglismaalt salaja llSseweetud mässamise- kirjast wälja lautanud, kuueks ja neljaks kuuks waugi mõssletud. AnSttla-Ungrumaalt. Saksa-Tschechi lepituse pärast M küli Waita-Tfchcchllasie ja Noor-TschechilaSke wahel jNe käredamaks läinud ja Waua-Tschechilasle esimees, Dr. Rleger, tahab sellepärast tagasi astuda. Ministerpräsideuk  Graf Taafft kahaks teda paigal pidada, sest et kkma temata Wana-Tfchechllaske erakonda lagunema kardetakse  -- J! ali a! a s tk g a Austria piiretes on jälle pahandust Italla koollseW patria" Triest'iõ ja T?kem'iS, keS Ztasia silmitsenud, on AuNria WaMfuse poolest ära lahutatud, mis Ztalialafi AnStrta'S ja ka Jtali.HZ wäga pahandab. Ztatia lehed mKSkawad seda raS'ell hukka, ka need, mis Italia Walitftlse  waimnS kirjutatud on. Austria laewustik on Pola sadamast wälja sõitnud ja tahad wõeraid sadamaid waakama  minna, ka Saksamaa Põhjamere ja Idamere randades.  - Kobmgi Priuz Ferdluand, Vnlgaria kinnitamata Würst. on Heinakuu 25 l 3) pääwal Karlsbadllft ära rcillm-d ja esiteks Kobnrg'küfe läinud. Rootsi Rorramralt Hammerfesii linn Norramaa  randaS. kõige.põyjapoosiseA kiun EuropaS, on öösel wasta Heinakuu ?!. (9.) pääwa fnuremalt osalt maha põlenud. Kahjtt on 5 millio n krooni peale arwatnd. - Heinakuu 20. i'B) pääwal li Saksamaa Keisri sõiduleew Norm--