aMM Kui tema Bärön Neinäch'i snrmäft 20. (8.) pääwa öhtal kuulda saanud, siis õn tema aga kohe London'iSse sõitnud, mis ikka üks õige kahewUrtliue uähtnS on. Tema Ütleb ka: ,Kui fee surnu, kelle rahu haudaS rikuti, rääkida wõiks, kui tema perekond oma wihaseS kurwastuseö mõnda paberit näidata tahaks, missugused  kardetawad ja kättetasuwäd ilmutused saaksiwad eunast stiS üle selle ilma wälja lautama, miS nüüd weel kahtluse all ei seisa." SelleS wõib tenlal õiguS olla ja, kuida juba tähendatud, tõuseb läbikuulämise-kommissionift ikka rohkem nimest ÜleS. Dr. Cörneliuõ Herz on Amertkä'st  päritud, tnshettiör, keS köikfuguSteS suurteS tegewusteS uudes ja wanaS maailmas osawötja olnud. Kõrged politika-meyed Prantsusmaal on teda tüetanud ja tema on Auulegioni ritier ja Sunr-ohwttser, kui Amerikanlased muidn ka seesugustest asjadest ei hoolt. Palju räägiläkse tema' ümberkäimisest Miuistrilegä ja teiste nieeStega kõrgete paikade peal. Palju Senatorifl ja Ministreid  seisäwad kahtluse all ja uuS Muisterium olla kõikumas. Teiste keSkis, kes oma nappust sopastanud, saab ka endise Präfident Grevy wäimM Wtlson jälle kord nimetatud, kes oma äia walitsuse-aeal wägew oli ja auunimedega, auutähtedega, awalikkude töödega j. n. e. nii jultunud wiisil kauples, et wana Grevy sellepärast Prästdeuti-tvolt pealt maha aStuma ptdi. Wana 87aaõtase Lesseps'i kohta ilmub ka tagajärel mõnda, miS teda petiseks  kiitlejaks tunnistab. Nenda on tema juba aaStal 1881 Aleksandrias kiitlenud, >tema sõber", Brasilia Keiser Dom Pedro, olla temale Panama-kanali ehitamiseks 1000 töölist anda ja neid aegnti uute, wärSkete jõuudude, wasta wahetada lubanud. Graf Ferdinand LcõsepS näitab  üks meeS mitmekesisest loomusest olema. Kõikumata julgusega on tema oma kõrgete eesmärkide poole tõttanud, raskustest hoolimata, mille eest kõik teised kohkudes tagasi põrkanud olekfiwad, aga sagedast ka abinõude loomusest hoKimala. mida tema oma otStarbete kättesaamiseks tarwttas,  kord nagu turukarjuja, kord nagu näitemängija. Oinail wanail pätwil on tema kui lesk mees weel noore abikaasa kostnud ja kui Panama-kanalit ehitama hakati, siis ptdi tema wetke tütar esimese dynamiti-padront määratiimate  kaljude lõhkumiseks põlema pattema. Wäga hale lugu olekS ikka, kui see õigusega kuuluS rauk oma halli pead mitte auuga hauda panna ei wõtkS. Wagramisaajis  peeti Jõulukuu 13. (1.) pääwal nõuukogu uue Panama-seltsi waSta, millest mitmed Parlamenti-liiked hoidlaste erakonnast osa wõisiwad. Serrna oli aga ka palju Svzialistlasi tulnud; pea läkfiwad kärad ja kiskumised lahti ja wiimakS kargas ÜkS weike padrou lõhki, miS peale kooSolek sumvs sastduseS lõpetatud sai. Üht teist nõuukogu pldastwadSozialiftlased MontparnaSse'sja katsusiwad lõppeks üht uulitsa-näitust sigitada, kus juureS nemad Politseimehi  nugadega ja wafaratega haawasiwad, ka rewolwritest tuld andstwad. Kolm Politsei-meest saiwad raskest haawatud  ja ükS Politsei-kommissär sai kuuli rindesse. Kiskumises  on ligi 30 inimest haawatud. Shandarmid on hulga Svzialistlasi kinni wõtnud. Kõik need pahandused  näiwad nüüd ometigi tähelepanemist nende wiimaste põhjuse, khristlikust maimust lahutatud koolide, peale juhtima.  Isegi »Nevue deS Deur MondeS", üIS leht, mis tõeste mitte ülekirikline ei ole, kirjutab juba: ,Köik, mida WalitsuS rahwakooliõ, keskmistes koolides ja suurkoolides khrtstsitu usuõpetuse waSta kõik see on sellsliku mässamise heaks tehtud. Tõe poolest on ainult kaks asja woimalikud: NtStiusk on kaS igawene ja sedawiifi ka seltslik tõde, ja siiS piab lapse kaSwatamine igal aeal samm sammu korwaS khristlikust waimust läbi õhutatud olema. Noorusel piawad siis khrtstltkud õpetajad olema, õpetajad, keS oma enese uskus ja omas õpetamises khristlikud  on; nendauimelatud usutunnistuseta kool paistab siis iseenesest kui põhjuseta ja mõistuseta wälja. Ehk NiSliusk ei ole mitte tõsi, ja siis on seltSltkul mässamisel oiguS. Milla saadakse kord aru, et selle kooli-politikaga, mille teele meie aaSta-sada aõtub, seltslikule mässamisele uks ja wäraw lahti tehtud on, mis mitte ei ehita, waid, '.varemeid waremele peale ladub? TöeSte on feltSlikku  parandamist waja; aga seda parandamist piab kas Ewangeltum toimetama, ehk see ei lähe koguni mitte toime." Piaksiwad seesugused mõtted Prantsusmaal waStawötmlst ja laiemal aset leidma, küll stis ka selleS umbusu- ja mäSsamise-pesaS see kuri wili närtsima hakkaks, miS suure mässamise koledast werekülmist kaswanud on. ParlamentiS on kuludeks Dahomey'S 6 millioni franki lisa päritud ja lubatud. Jõulukuu 9 (Talwekuu 27.) pääwal on Paris'is raskest lund sadanud. Afrika-uuriia Gaston oy Algier'ist Sahara kõrbe läbi reisima läinus'üpMiW, tuida Tagasahara-raudtee woiks ehitatud  saada. Santiagos, Chtli pealinnas, on suur kahin. Sõeakohtu eeS saab protsess mitmete endiste ohwitseride waöta peetud, kes witmasest söeawäe-mäSsamisest  osa wõtuud on. Arwatatse, et mitmed nendest mahalaskmisele,  teised ärasaatmisele mõistetud faawad. Omalt maalt. TMmüast. Keisri Majestäti poolest on luba antud, ära põlenud linnade Mosõir ja Borissow, ja alewiku  M ir hädaliste heaks ühe aasta käikus, selle äästa Talwekuu 26. pääwast hakates, köikiS riikis andid korjata. Hiljuti tõi j,Nowoje Wremja" sõnumit, et ÜkS kommission Würst Kantakusenl juhatusel üht uut seadus  e - P l aa u t E wa n g. - L u l h. u s u t u n n i S tus e kiriku kohta teinud ja seda juba läbivaatamiseks Püha Synodt Ülemprokuröri, Pobedonzeiv/i, ette pannud olla. Kuida nüüd Zeitung" ustatawalt poolelt kuulnud,  et ole üks' seesugune tsiumisfion koguni mitte koosolekut  pidadud, sedawiifi siis ka ühtigi nõuuks rvõtta ega ette panna wõinud. -- Tallinna kirikuõpetajate abiliseks kutsutud ja õnnistatud  kirikuopetäja-ameti kandidat Friedrich W i e ck m a n n, ou oma palme peale Eestimaa kousistorialkonnast lahti lastud ja läheb kohalist kutsumist mööda Pärnu Elisäbethkiriku  abiõpetajaks. Balti raudtee saab Näärikuu 1. pääwal 1894 ksrge Kroonu omaks. Wasta wõetud saab see raudtee aga wast Küünlakuu 1. pääwal. Niikaua saab kõik weel manal wiifil tallilatud, siis arwatalse ametnik, kude ja teenijate kestis Mõnda muutmist tulema, wahest ehk ka sõiduplaanis ja teistes asjades. Nöuu olla Balti raudtee ja Niia-Pihkwa walitsufi ühendada, walitsuse-peapaigaga  Peterburglls. Haljama mõisaherra Baron Stackelberg ja herrä E. v. Ramm on wäljawedu paiga juures Pärnu maantee ääres, 12 dessjätini linna maad 24 aasta peale rendita oma kätte wõtnud ja saamad seal ühe poudrette- (sõnniku-) wabriku asutama. üht seesugust oleks Eestimaal juba ammu tarwis läinud. Kuida omal aeal kirjutatud, sai talumees Zuhan Lauri öösel waöta Jürikuu 7. pääwa üheS pahanimeliseS  majaS Waestelastemaja-uulilsaS ära tapetud. Selsamal  öösel saiwad kahtlufe-alused, 23-aastane Tallinna weike-kodauik August Mägi ja Kloostre wälla 21 aastaste hingeklrjaline Madis Estre jch, kinni wõetud. Mõlemad saiwad Mihlikuu 25. pääwal Tallinna Ringkonnakohtu poolest 4 aastaks wangitööie mõistetud ja mõlemad kaebasiwad  Peterburgi Kohtute-palatisse edasi. Selle kuu 8. pääwal sai see asi seal arutatud jä Madis Estrichsi eestkostja  oli adwokat Nikolai Johannson Tallinnas. August Mägi sai 3"/, aaötaks tuhthooneSse, Madis Estretch süüst lahti mõistetud. Jõulukuu 4. pääwal anti Politseile teada, et aurulaewa .Elbe-Germania" ruumist ühest kasitst 50 rubla eest suu-harm o n i k a i d warastatud on, mis kokku 16 naela kaaluwad. Kast olnud teel natuke katki läinuud ja töölistel laewa-ruumiS wöis kerge olla, weikeid mänguriistu sealt wälja wötta Öösel wasla Talwekuu 29. pääwa on wargad Suurel-Tartumaanleel Ruchuo maja kolm kuuri lahti lõhkunud ja sealt poolteist puuda fialiha ära wiinud. Selsamal öösel warastati Gonfioriuulitsas  maja Nr. 453 kuurist mitmesugust pesu ja üks triikraud, kokku 15 rubla wäärt. Öösel wasta Jõulukuu  1. pääwa on Rae waldaS talumehe Hans A. lahti muugitud aidast mitmesuguseid riideid, kokku 62 rubla wäärt, ära warastatud; wargate jäljed oliwad juba leitud. Jõulukuu 4. pääwa õhtal on Aruküla walla hingekirjaline,  15 aastane Aleksander 8., kes warguse-kadtluse all seisab, Rae walla wangimajaft ära karganud. Öösel wasta Jõulukuu 3. pääwa ou wargad ennast Waestelastemaja-uulitsas maja Rr. 598 hoowisse lohkunud  ja ühest kuurist mitmesuguseid asju, teiste keskis ka ühe theemaschiua ära wiinud. öösel wasta Jõulukuu 5. pääwa juhtus see õnnetus, et raudtee-ametnik L. sel silmapilgul, kut üks kaubarong Peteubergi ülesöidu üle jooksis, wagoni aste peale kargas, rataste alla sattus ja puruks muljutud sai. See asi on ülekuulamise alla antud. Jõulukuu 1. pääwal õhtal kell 7 sai ükS hobuse-waraõ,  Gustav S., teu pealt kinni wõetud, kui tema Suurel Roofikrantsi-uulitsal Hindreus'e poe eest ühe senna üksi jäätud herraskondliku saaniga ära sõita tahtis. Poe sulane oli seda õigel aeal näinud ja mehikese kiuni wotnud. Hobune ja saan on 275 rubla wäärt.  Jõulukuu  3. pääwal pärast lõunat kargasiwad kaks kaabakast  Uuõhollandii-uulitsal Sutlepa hiugekirjalise Aado J. peale ja rööwisiwad tema rahapunga 3 rublaga. Politsei on mõlemad kaabakad juba kiuni wõtnud. Jõulukuu 2. pääwa õhtal waraStas Läänemaalt päritud Friedrich Grossmann ühes fissesöidu-majas Pärnu-maanteel ühe talumehe ülikuue ja ühe talunaese rätiku. Waras sai pea pärast seda ühes kõrtsis kinni wõetud; ülikuub oli weel tema juures, rätik juba paigale pandud. - Talwe-27.  pääwa öhtal oliwad wargad Gousiori-uulttsas maja Nr. 441 kästkamrist 20 rubla eest mitmesuguseid riideid ära wiinud. Üks nendest, Nikolai T., on juba kinni wõetud, teiste jäljil ollakse ka. Sellesama pääwa õhtal warastati Suurel Tartu-maantel maja Nr. 21 hoowist Üks punane lehm, 40 rubla wäärt. Wargad, lihuniku-sell AreSsenij P. ja Afrika uulitsalt maja Nr. 472 peremees Aleksander M., on leitud ja kinni wõetud. Lehma oliwad nemad kohe tapnud ja liha järgulisel homikul  ühe linna kõrtsmikule müünud. -- Hiljuti warastati  Makre-uülitsaS maja Nr. 364 hoowist 90 rubla eest mitmesuguseid riideid. Muist neist oli Jõulukuu 2. pääwal talunaese Marie O. juures leitud, keS sellessamas majaS elab. HobuSte- r a u d t e e kutsar, kelle wagoni alla hiljuti üks laps jäi, on 7 pääwaks kinni ja 9 rubla maksma mõistetud. Maalt kuuldakse järg. mistest Margustest: Ambla kthelkõndas löhkufiwad wargad öösel wäSta Talwekuu 27. pääwa ühe aida lahti ja waraStasiwad sealt 70 rubla eest perenaefe riideid. Talwekuu 24. pääwa õhtal warastati Udu kõrtfi eest Ambla kiriku ligidal talumehe GuStaw H. hobune. Talwekuu 23. pääwal peeti Järwamaal Pir s a kõrtsi ees kaks peremeheta hobust ja saani kinni, mida wist wargad senna maha jätnud oliwad. RMsk'ist. Jõulukuu 15. pääwal. Wiimasel nädalil tõusis külm juba künni 13 grandi peale ja lund on ka sadanud. Meie lahe hakkas kinni külmetama, hiljemini ajas iõune-tuul jea wälja. Täna sajab natuke lund tuisuga; külma on 4 graadi. üks Eesti Ahlwardt  ehk keegi, keS selleks saada tahab, kirjutab Baltlast  ,Postimehele": ,Kui ma ei eksi,'pole tänine mitte kusagil lehes lugenud, et Baltiskis mingisugust lõbu, näitemäugu, laulu, üleüldse, et rahwa hariduse hääks tööd tehtud on (muidugi teada wälja arwatud, et siin , Tallinna Sõber" ilmub) Balliski linn loetakse 1000 elunikuga, enamist kõik eestlased, ehk küll rohkem jagu ennast seks pidada ei soow!, waid sakslasteks, mis ka armastust ühisele  tööle takistab. Parteisid selle wäikse linna kohta on palju, millest praegu siin kõneleda ei soowi. Laulukoor, mida minewal aastal kord aun oli kuulda, nähikse ka surma sülle suikunud olema. Aga kudaS karskusega lugu on? Jah, wa' kallis" wiin töötab omas täies uniformis  edasi, kõrtsid kihawad inimesi täis, et üsna hale päält waadata. Siin on tõesti parandust tarwis, et rahwast sest hirmsast lakkumisest eemal haida. Aga kuidas asja parandada? Eks ole jälle ühendust tarwiS? Kadugu kõik parteid; ühendust! ühel meelel ja nöuul afutagem karkuse-seits! Meil on tublisid mehi küll! Töö ei saa ilma kasuta olema, isegi järeltulew pölw saab meile tänu ja kiitust laulma. Loodan, et seegi awalik hääl saab mõne mehe körwu tungima ja asi läbirääkimisele wõetama. 4 Õiendame esiteks kaks eksitust, mis meelega näiwad tehtud olema, fiis teised, mis tähelepanemise ehk järelmõtlemise  puudusest wõiwad tulnud olla: Meie laulukhor ei ole mitte ,surma sülle suikunud", waid elab rõõmsast edasi, kuida meie tundmata ,karskuse-sõber" weel wiimasel Püha pääwal, selle kuu 13. pääwal, olekS kuulda wõinud, kui öhtal kell 6 kirikusse oleks läinud, kuS waimulik konsert  antud sai, millest kõik.parteid", .eestlased* ja .sakslased"  silmanähtawal .ühendusel" osa wstsiwad, kui ka kõik laulud EeSti-keclised oliwad. See laulukhor on seesugust  kontsertisi õige sagedast annud, .lõbuõtab" peale selle suurtel pühadel meie Zumala-teenistust ja trööstib leinajaid oma kena khori-lauluga, nende armsate ärasaatmise  juureõ, kui nemad seda soowiwad, ja selle laulukhori  liiked ou muist Eestlased, muist Sakslased, soowitawas  ühenduses. .Tallinna Sõber" ei .ilmu" mitte Balltsk'iS, waid Tallinnas, saab ainult siin kirjutatud ja on kõige Eesti rahwale kirjutatud, mitte ainult Baltiski  .eestlastele". Kas ei plaks selle .wälja-arwamise" sees mitte natuke üht oige wiletsat .partei".waimu olema? Meie ei saa aru, niis see muidu siin tähendama piab. Meie äeale on mitmesuguseid nimest antud, meie arwateS wöiks seda aga ka täie õigusega .kõla- ja kära-aeaks" nimetada. Omas .esimehe" auu-himus tehakse kõiki, mida .rahwa-kasuks" tehtud olema üteldakse, suure kõlaga ja käraga, asutatakse seltsist .lõbuks" ja .hariduseks", sagedasi selle peale mõtlemata, kaS see ka õige .lõbu" ja õige .hariduS" ou, mida seal taga uöuutakfe, kui asutaja aga .esimeheks" saaks ja tema nimi kõlaks. Kord oli .näitemängu"-tuhin nii suur, nagu oleks näitemäng .hariduse"  ainus abtnõuu ja nagu ptakS kõik GeSti rahwas üheks komödiantide-seltsiks, .ühendatud" saama, jääti aga tähele panemata, et mitmed näitemängud, mida .ettendati", koguni mitte .hariduse"-maimust läbitõhutatud ei olnud, waid toorusest ja roppusest nõretasiwad, nagu see paraku ka teiste rahwaste juureS on, ja igatsetud teised .lõbud" on sagedast kiStumistega lõppenud. Nüüd on .karskuseseltsid"  pääwakorral ja neid asutatakse kõlaga ja käraga, selle peale mõtlemata, et see kõla ja kära Eesti rahwa kohta teulus ja laimduS on, nagu oleks Eesti rahwas ülepea üks joodik rahwas, mis kaugelt mitte tõsi ei ole. Ka Eesti rahwa keSkis on joodikuid ja BalttSki linnas on ka mõned, aga uit wähe, et nende nimekirjaks poolteist tolli lai ja kaks tolli pitk paberi-lapike küll olekS, nende nimesi ühe külje peale kirjutada. . . . ei ole wist järel mõtelnud, et tema käratsew kutsumine .karSkuse-seltsi" asutamiseks meie waikse linna ja nimelt selle linna .eestlaste"  laimamine on. Katsugu ülepea igaüks läbi, kaS karskusseltsides mitte wahest wäga palju Wariseride