tolle sellkorral ühte ninarätikut näitnud mis walge on, nii tõesti ta oleks wist ka öölnud, et see must on. Aga laseme teda oma kanguse juurde jääda, eks igaüks ole oma tahtmiste ja mõtlemiste kuningas, wõi ehk mõtleb ta praegu juba teisiti. Nii jõudsime wiimaks Kuresaare alla, kus igaüks oma teed läks ja kodus selle suure wäsimuse püäle rahuliste magama heitis. Aga näe imet, öösse unistan, et jälle laewaga  sõidan ja weel uuesti kõik seda lõbu ära elan. Ka mu sõbrad Schulz ja Lehmann oliwad sääl. Suures rõõmutujus, et nendega jälle kokku saan, teen ühe pööru ja tahan nende ümber kaela halkata, aga näe imet, häkitselt leian ennast põrandalt maast. Waat sulle sõprad Schulz ja Lehmann, et teid kärmbsed söögu, arwasin ennast laewa pääl olewat, leian aga ennast põrandalt. Nõnda lõppis see ülirõõmus päew. Tänu nendele, kes musekandid maale tõiwad, tänu mängijatele nende lõbusate tundide ette, mis nende keskel äraelatud sai ja tänu ka kõigile lustisõidust osawõtjatele. Ä k s luStisõitja. 3. ja 4. Septembril peeti Loode laat wäga ilusate ilmadega ära; esimise päewa oliwad kaunis rohkesti rahwast kokku tulnud, kunas teise päewa natuke kesine rahwa poolest nähti olewat. Loomade hinnad oliwad kahe wahelmised, nii kui juba ikka selle laada aega olnud on, sest igaüks müüa loodab teiste eestulewa laatade pääle, millepärast ta oma looma ennem koju tagasi wiib, kui odawalt ära annab. Karjast. 29. Augustil läinud säälne postimees Ropaka mõisa kirju wiima ja jätnud oma hobuse mõisa tänawasse rehe juure; et herra umbes mitte kodus ei teie olete? Teite seltsimeeste riided näitawad, et teie wiletsad kurjategijad olete. Kawalusega  olete meite laewa tulnud, et meitid ära häwitada." (Järg tuleb.) Mõistatus No 12. Siin kolmekesi seisame, Kõik tutwad sõnad sinule. Kui aga heast meid silmad sa, Wõid saada meist ka kaheksa! 1. Ma olen wäga armas sull. Kui kõnnid sa weel õigel teel. 2. Tõest wäikene olen ma Ja hakan alles tärkama. 3. Kui ühe päewa puuduks ma Sa waewleksid siis näljaga. Nüüd mõtle sa neid ridasid Ja otsi sõnad kohaseid. Ning nii kui seia pannud ma, Neid ühe teise alla sea. Siis esi tähti ülewelt Loe alla, siis nääd Eestimaalt Meid oli leida endsel a'al. Weel palju nüüdki arwa weel. Nii tee ka tagumistega, Siis endale mind ihkad ka. Nüüd tähendasin sulle wiis. Need teised otsi ise siis. Kuid ainult nendest otsi sa, Ä' teisa haka waatama. Kes selle mõistatuse seletust toimetusele saadab, saab Saarlaste kalendri 1891 aasta pääle kingituseks. Seletus kahe nädala Pärast, olnud, pidi ta natuke aega wiitma. Selle aja sees käinud aga keegi kelm juba tema wankrit rewideerimas ja pole siis muud kätte saanud kui 1 naela tubakat, seda käristanud ta kange suitsu himmu pärast lahti, kunas ümber olem paber, mis sääl maas oli, seda tunnistas. Armsad Ropaka mehed! Minul pole küll sellest mitte suuremat kahju, et teie see naela tubakat warastasite, aga suurem häbi jääb ikka teile, et nii rumalad alles olete ja teise inimese waranduse  kallale kipute. Pidage see sõna meeles: Kes warastanud, see ärgu warastagu nüüd mitte enam! Kihelkonnalt. Sääl oli paari nädala eest üks tore neiu ühe „karu tüki" ära teinud. Lugu olnud järgmine: Keegi noormees  sõitnud linnast senna oma tutwate juurde külaliseks; õhtu hilja tagasi sõites näinud ta säälpool „Wikki küla" üht musta kogu aia ääres roomäwat, ligemale sõites kohkus hobune nõnda, et pidi lõhkuma minema, aga noormees jõudis teda taltsutada. Mõnikümmend sülda säält linna poole, oli üle maantee üks jäme palk pandud, mille üle kohkunud hobune kihutas, et wanker mitu sülda õhus lendas. Õnneks ei ole aga sõitja suuremat wiga saanud. Kuida pärast kuulda saadi, oli see ülemal nimetatud neiu ühe joobnud mehe palkanud, temale oma riided selga pannud ja käskinud nüüd selle linna mehele kolli tehja; mis põhjusel, ei ole praegus just teada, külap edespidi selgub! On küll rumal tegu, mille tagajärg oleks wõinud ka suureks õnnetuseks minna. Näe, mis Kihelkonna mõned neiud oskawad! Peterburgist. Tänawuse lõikuse kohta tulewad suurest riigist wäga mitmesugused sõnumid, millest muist wäga head, muist aga ka halwad kuuldumad- Üleüldse aga wõib ikka ütelda, et tänawune lõikus mullusest ette on, olgugi et just nii hea ei saanud, kui kewadel mitmed märgid lubastwad. Matjamaale wiia aga nii palju wilja ei saa, kui mõnel aastal sarnase lõikuse järele on sündinud, sest mulluse kehwa lõikuse mõjul on wilja tagawara wäga ära tarwitatud ja peab nüüd jälle sugu wilja tagawaraks jäetama. Riigi rahaümbrikusse toodud hiljuti jälle kullawoor Siberist, 331 puuda. Aukudega hõberahast ei wõeta tulewal aastal  enam täie hinna eest rentereidesse wastu, waid arwatakse iga puuduma hõbeda dooli eest kop. maha. Aastast 1892 ei wõeta neid üleüldse enam wastu. Poolamaalt. Suur tulekahju olnud jälle Bjela linnas. Umbes 160 maja saanud tuleroaks ja päälc 2600 inimest, enamasti kehw rahwas, on puupaljaks jäänud. Suurtest tulekahjudest  tulewad sisemisest riigist ühtelugu kurnad sõnumid. Üksi Mosku kubermangus on tuli Serpuhowi linnas 43 maja ja ligidal Saporjc külas 10 maja häwitanud, mis linnas 620,000 rubla ja külas 16,000 rubla kahju teinud. Shuboje külas põlenud 187 talu maja kõige hoonetega milja- ja heintega maha- Harkowist. 4. Septembril- Teise wõidulaenu  paberite loosimisel on peawZit 200,000 rbl. ühe säälse arsti prouale'saanud. Astrahauist. Astrahani ligidal rohtlaaneZ olla järgmine lugu sündinud. Karjalapsed on hundi pesa ära lõhkunud ja kolm hundi poega ära surmanud. Järgmisel päewal on terme hundi kari karja kallale tulnud ja murdnud 200 lammast maha. Ainult siis on hundid oma murdmist järele jätnud ja metsa jooksnud, kui inimeste hulk külast appi jõudnud. Küla elanikudel olla kindel arwamine,  et hundi ema olla kurjateule ülesse ässitanud, et sellega oma wäetimate surmamist kätte maksta. Odessast. Odessa Saksa keelne ajaleht teatab, et saal ligikonnas üks 20. aastane talunaine, kes minema aasta mehele on saanud, neljakud lapsed sünnitanud, kõik tütarlapsed. Kaks nendest on aga kokku kaSwanud. Wäljamaalt. Kesk-Europa to l liü he nd use kordaseadmine  on jälle üks suurem politika ühenduse mõte, mille kallal praegu Kesk-Europa riikides päid murtakse. Riikide tolliühendusel on oma tähtsus. Lugeja mäletab, et Põhja-Amerika riigid alles hilja aja eest niisuguse tolliühenduse tegiwad, mis Europale sellega walusaid haawu ähwarbab lüüa, et ta oma maad Europa wastu kaupade sisse ja wäljawedu wastu tolliga kinni paneb, s. o. tollidega hinnad kõrgele ajab. Sellepärast on Europal üht waStaühendust hädaste tarwis, mis aga siin kaugelt raskem on korda saata, kui koguriigis  Põhja-Amerikas. Siin wõiwad kaks oma jalal seiswat riiki muidu kõige paremal ja soojemal sõprusel üksteisega elada, kuna nende wahel tolli asjus ometi kibe sõdimine on, et igaüks oma kasust kaitseb. See ongi, mispärast Europa waremad tolliühenduse katsed suure hulga riikide wahel mitte korda ei ole läinud. Selle aaStasaa seitsmekümne ümber oli niisugune leping Saksa, Austria, Prantsuse,  Belgia, Hollandi ja Daanimaa wahel walmis saamas kui BiSmark 1577 selle ära laitis, et Austriaga  politika asjus ühendas. Praegune ühenduse koosolek on Wiinis. Sellel ühendusel näikse weel teine külg olema. Ta näib niisama heaste Wenemaa kui Amerika wastu käiwat, sest wiimane ei ole mitte nende seltsis. Nii oleks siis Kesk-Europa tolliühenduS, kui ta tõeSte korda läheb, teine Kesk-Europa ühendus  Wenemaa wastu. Esimene, mis nüüd paljaks nimeks on jäänud, oli Bismargist kokku plaanitud politikaline s. o. sõjaline ühendus. Lugejad mäletawad, et awalik arwamine Saksa nüüdset Keisrit mitte selle ühenduse sõbraks ei tunnista. Siiski ei näita nüüdsel tolliühenduse püüdel Wenemaa wastu seda kardetust olewat, mis esimesel oli, vähemalt ei wõi ta Wenemaale kahjulikuks saada. Järsk Wenemaa wastu tollidega wõitlemine tooks ühendusele kahju, sest Wenemaa jääb sõna tõsises mõttes ikka Europa wilja ja walmistamata produktide aidaks, milledeta Europa läbi ei saa, päälegi, kui ka Amerika ennast on tagasi tõmmanud. Praegu on Wenemaa kauba ja rahakursi olek õitsew. Wiimane on nii rohkeSte tõusnud ja nii kõrgel hinnal, kui arwa enne. Londonist. Mitmed lirlaste rahwasaadikud on jälle mangi pandud, sest et nad ärritawaid kõnesid pidanud. Helwetsiamaalt. Helwctsias Testini kantonis  on selle läbi kuri segadus tulnud, et kirikumcelne  walitsus korra ja seaduste muutmist paluti, sugugi wastu ei ole woctud. Talowka küla õnnetumate heaks on kinkinud N. N rbl. 20 kop. Herra T. Liiwa läbi meie kätte toodud: T. Liim ... 1 „ „ A. Berg ... 1 „ „ F. Sild ... 1 „ A. Wellig. . . „ 20 „ W. Graf . . . „ 25 „ Summa 3 rbl. 65 kop. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, SS. Septembril. Saksakeeli Junmlateenistus kell lv. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 5K 38 Saarlane, 1890 Vastutaja toimetaja: Hartwig Sah, oauä. oee. xol