ja Amerikast saadetud kingitused tema kätte annud, ühe siidist lipu ja ühe suure hõbe-schildi, relief- (kõrgemate.) piltidega pea-asjadest, mida StcmleyKesk-Afrikas uurinud ja korda saatnud on. OmaS kõnes tähendas Stanley uueste Kesk-Afrika ülirikka looduse peale, mis seda maad edaspidi  wäga kalliks ja hiilgamaks tegema saada. Inglismaa  ei tohtida wäsida teiste rahwastega selle maa omastamiseks  wõitlemast. Ka (Lord Salisbury ei saada Kesk- Afrika Väärtusest õiete aru ja pidada raskusi, walitsüst nende maade üle kätte saada, suuremaks, kui need on. —> Inglismaalt on neli sõealaewa Neufundlandi lahedele saadetud, kuS Inglismaa ja Prantsusmaa wahel kalapüüdmise  pärast juba manast aeast saadik palju waidlemift on. Parlamentis on ette pandud Hel golandi saare Kubernöri palka wäljaandmiste-arwust maha kustutada,  sest see saar ei tuua Inglismaale mingisugust kasu ja parem oleks, kui see Saksamaa omaks autud saaks. Asumaade Riigisekretär Baron WormS aStus kangest selle nõuu wasta. Pidada Inglismaa saared ja maad, mis teiste riikide ligemal on, neile antud saama, stiS plaks ju ka Normanni-saarest Prantsusmaa randas Prantsusmaale  ja Gtbraltaritt Spania'le antama. See ettepanek sai stiS ka 150 healega 27 heale wasta tagasi lükatud. Helgolandi andmisest Saksamaale on juba sagedast jutt olnud ja wiimaks wõiks seda ikka tehtud saada. See saar on Elbe ja Weseri jõgede suude ees ja plaks sellepärast  looduslikult Saksamaa oma olema. Kuna semtt Inglased suurt himu näilastwad kaubateed Niluse jõe ja Kesk-Afrika suurte järwede kaudu oma kätte üksi saada, on Saksamaa wägew edasitungimine Jda-Afrika rannast neid nüüd juba nii palju taltsitanud, et jutud käiwad, see suur kaubatee pidada üleilmliseks tunnistatud saama, nagu mitmed suured Afrika jõed seda juba on. Saksamaa edasitungimine teeb küll mitmetele ringkondadele Inglismaal  suurt pahandust, kes juba und nägiwad, et kõik Afrika Inglismaa omaks saaks, nagu AuSlralia suurmaa seda on, aga tasasemad ringkonnad tuimemad ära, et fee nüüd enam wõimalik ei ole. Selle asemel hakatakse Inglismaal  tõsiselt) nõuu pidama Sudau'it jälle Egyptus'cle tagasi wõita ja siis seda suurt Egyptust Inglismaa kaitsuse  alla wõtta. Sellepärast kinnitatakse nüüd ka awaiikult  ja täie rõhuga, see aeg ei wõida iialgi ette määratud  saada, miila Inglismaa oma sõeawäe EgyptuS'est ära kutsub. Kuulus Afrika-reifija Samuei Baker kirjutab: ,Orjakaup!emine ei wõi iialgi enne häwitatud saada, kui Inglismaa politika Afrika asjus kindlaks ja ükSjärgliseks  saab, mis Saksamaaga Ühel meelel Kesk-Afrika haridust toimetada wõtab." Würst Bismar? saab sel suwel mõneks nädaliks Inglismaale oodatud. Londonis on temale pidulikku wastawõtmift plaanitud, aga wana Würst ei armastada seesugust pidufi, mis peale selle ehk ka mõnes ringkondas tema kodumaal pahandada wõida. Prantsusmaalt. Orlean'i Herzog on Jaanikuu  3. (Lehekuu 22.) pääwal wangist lahti laStud ja üle piire saadetud. Tema on piirelt Basel'! kaudu Inglismaale  reisinud. Selle järgeS parimad Sozlalisilased kõikide wangide lahtilaskmist, mis aga wist mitte täidetud ei saa. Marquis Morss on anarchifliikkude ärritamiSle pärrast kolmeks kuuks waugi mõistetud. Juba see näitab, et Walitfus seltslikkusi paha- ja kurjategijaid mitte enam hellitada ei taha. Seal on aga weel üht tähtsamat tegu selles joones tehtud. Prantsusmaalt taheta kolm sõealaewa Spezzia lahele saata, nagu tänuks selle eest, et Jtalia'ft üks laewustik Prästdenti teretamiseks Toulou'i lahele saadetud oli. Ka räägiti kord, et Präsident  CarnotZsel wiifil Spezzia's Jtalia Kuningaga kokku saada tahta. Seda juttu tunnistati küll parast tühjaks, aga kõik see näitab ikka, et Prantsusmaa omaist seespidistest  ja wäljaspoolistest tuhinatest paranemas on. Tonking ' ist tulewad pahad sõnumid. maakondas on nälg ja rööwlid lähemad üle-käte; igal poolel kipuwad mere- ja jõe-rööwlid kaubalaewade peale, rööwiwad neid wälja ehk lasewad omale kõige wähemast luna maksa, ühes maakondas on nälja kõrwas ka kholera.  Läbislikku surra 08 inimest pääwas. Mere- ja jõe-rööwlid tungiwad suurtesse linnadesse ja mõrtsukategudest  on palju kuulda. Kõik sõeawägi on. nende wasta wälja saadetud, mida koha ja paiga peal kibedast tarwis ei lähe.l Jtali'ast. Kõik Jtalia lehed on kiitust tais selle lahke wastawõtmise eest, mida Kronprinz Wene riikis pealinnas  leiab. Kuningas on Wene Keisrile tänukirja saatnud. - Jtalia kaup Abessynia'ga on kõige Europa suurriikide poolest kinnitatud. Wenemaa poolt oli esiteks nende õiguste eest tõstetud, mida Türgi Sultanil seal ehk olla, et temal aga AbeSsynia s iialgi mingisugust õigust ei ole olnud, stiS on ka see asi seletatud.  MiniSter-Präfident Crispi on kinnitanud, et Jtalia oma wõimuskonda üle AbeSsynia piirete lõune poole nihuada  ei taha, Jtalia kaubaajamlse tarwituste eest pidada aga hoolt kantud saama. Kõige Europa riikidega, ka Prantsusmaaga ja Venemaaga, ei olla Jtalia sõbrus weel iialgi nii soe olnud, kui nüüd. Parlament ou temale selle peale oma täit usaldust iuumSlauud. Il Ma saadikud  Peterburg'iS Meelamal üleilmlisel Wangtko - d a d e - k o n g r e s s i l, oir Jaanikuu 2. sLeheklru ?! > pääwal teele läinud. Portugalist. Povoa do Varzim'! randa? on suur wõitlemine kalameeste ja tolliametnikkude wahel olnud. Kalamehed oliwad salakaupa maale tuua kahknud. Võitlemises  on ükS tolliametnik ja kuus kalameest surmatud ja palju teisi haawakud. Senna on ratsa- ja jalawäge saadetud. Türgi riigist. Schakir Pascha on Kreeta saarelt KoustantinopeliSse üttsutud, niisamati ka Kreeta Kuberuör, Jbrahim Pascha, ja on Jaanikuu 2. (Lehekuu 21.j p. Kreetasi ära reisinud. Schakir Pascha on esiteks Dshewad Pascha oma asemele senna jätnud ja tulla hümnini jälle tagasi. Türgi WalilsuS on Wene Saadikule teada cmnnd, et fõea-knlu wõlast pea wiiS millioni franki wälja maksetud saada. Jaanikuu 'l. (Lehekuu 23.) pääwal on Kreeka saarel kokkupõrkamist sealiske Khristkaske ja Türgi shandarmlde wahel olnud. Serblased Türgi KoSsowo maakonnast põgenewad ihnlga kaupa Serbias'se, et AruautkaSke rööwimiske eest peaseksiwad. Nende kaitsemiseks  el keha Türgi Malitsns Ühtigi. - MuSsa Bty on Inglismaa Saadiku pärimise peale umSkr kohku alla antud. Serbiast. Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal sai Sabatzlls Jesrem Obernowk t s eh ' i, Serbia esimese Würstl, Milosch Obernowilschi, weniia, 100 aaStane süudimise-pääw peetud. KumngaS Aleksander, KmttngaS' isa Milan ja Walitsuse kiiked oliwad osa wõkmas. lauas on KuniitgüS Mllau tenet kõigest sellest pidanud, miS Oberuowilsch'! sugukond Serbiatte head on teinud. AealehtedeS saab seda kõnet palju arutatud, osalt koguni mitte lahkest. Kuningas Aleksander sai rahwa poolest waimustusega teretatud. Lepitusest Kuningas Mlaul ja Kuliingapraua Natalia wade! ei ole weel paljit kuulda. Bulgariast. Sõeakohns on pasunub, et Prinz Ferdinand  Paniza' furmaiuchtlusi k 5 aaSkas-kS wangipõlwekS ouiudakS. Kõik, kes nuhtluse alla mõistetud faiwad, tahawad kõrgemasse kohtusse kaebata. Kõik need, kes sõeakohw poolest süüst lahti mõistetud saiwad, on öösel watta Jaanikuu 3. (Lehekun 22.) pääwa üle Serbia piire mlidud,  ainult Matwejew niitke. Khoiopkow saada Wene kohtute kätke antud. Stambulow tahta JuMmaa, Austria ja Jtalia Waiiisuste poolt eestkostmist paluda, et Prlnz Ferdknand Bulgaria WürslikS k!nsotattch faakS. - - Lehekuu  31. (19.) pääwal ou kange maru rahega Sofia? ja ümberkaudu möllanud. Kaks soldatid on surma saanud, üksteistkümmend on wigastatnd. Asiast. Afghanistani Emir pidi Lehekuu 10. (Jürikuu 23.) pääwal Mazarischerisst oma pealinna, KabuNSfe, reisima sa kognS sellepärast Schin?ai's snnremai  sõeawäge, sest ma z kondaS on jälle kord mässamine lahti läinud. Khiina KeiSrikojas  on aSjad itta meel õlge kardetawad. Noor Keiser oli kaua aega wam KelSriprauaga alalisest tülis, mis nüüd küsi lõpetatud olla. nüüd on noori MttZrli aga ühe tassi wikgecoosi-kheega ära klhwkltada kaksuklid. lihe kõrge Mandschu-pealiku poeg oli sellest esiteks maitsenud, kuida see Asta WürstikodadeS prnugktaw on, ja oli kahe tunni pärast snureS walnS ära surnud. Sellest aeast saadik on Keisri hirm palju suurem, kui see muidugi juba ja ikka on. Raha on Keisrikoja kalliks ülespidamiseks ka wZga wähe ja keegi ci kaha enam samaks, sest wilmanc  laen on Mine tasumata jäänud. Noorel KeiSril olla ülepea wägewaleS ringkondades palju waenlafi. Afrikast. JngliS-JbaafrikacheltS on hirmu täis Dr. Peters'i ja tema kaasalaSte reisu Üle. Nemad kaevanad, et SakSkaSiel nõun olla ennast suurte järwede ääres kindlast asutada ja sealt Wadelai'sse tungida, kust Emin Pascha ennast täieSte waSta meelt Stanley läbi ,pmAa" lasknud. Kui aga kord Saksamaa lipp selle Mahdi pealinna  üle lehwib. fiis ei tohtida ennast paari aaSta pärast mitte MJnglane enam ennast Kairo'S näha laZta.  Saksamaa  lehed kahjetsewad. et Inglismaa WalitsuS feesnguSle halplaSke wasta wõiklema piad. Amerkkast. Lehekuu 30. ft3.) pääwal on raudteel Oakland': ja San Francisco wahel suur snnekuS juhtunud.  Wahtide hooletuse läbi on ükS jägn Webster Mrcesi sillast, mis laewassilude pärast üles wiunatud oli. maha laskmata jäänud, kui rong palju reisijatega üle sõitma pidi, keS ühelt kõbu-sõidull tagasi tulemas oliwad. Mafhiu ja salon-wagon kukkufiwad alla? siiS läks rong õnneks katki ja keised wangonid jäiwad seisma. Selles wagoniS on umbeS 50 inimesi, mamtst naefed ja kaosed olnud, kes ennamist kõik ära nppustwad. Ainult mõned, kes wagoni katusele ronida suutstwad. on peaSnud. Surnukehadest  on näha. et wagoni ustel ja aknatei õnnetumate keSkiS kange wõitlemine olnud. Mitmetel on riided lõhki kistud ja armtd kehade kükgeS. Omalt maalt. Tallinnast. Kõik Tartu koMkomm Gymnasiumi-direktoekd su Lehekuu 28. pääwaks nõnupidamisekS Riiga kokku kutsutud.  Pealinna lehtede sõnumite järel saada Riia Polltechnkc u m rnitmet wiifll muudetud ja Wene keel õpetam i s e - k e«l el S pandud. Seda olla ka kõlge Baltlinaa kubermangude tütarlaste koolide kohta oodata. ,Grashdanin" lahab kuulnud olla, et kaubawedaui  i s e d Mustmere ja Baltinrere wahel wõeramaa laewadele ära keelatud saada. ÜkS herra 8e o n Aer on Leronr' õhusõidukrra  ja mahalaskmise shirmi omale ostnud ja tahab ennast nendega oma õnnetuma eelkäija wiisik uäitaum hakata. Esimene katse Pelerbmgl ,Oserki" aidaS ou nurja läinud; õhk on wälja woolanud, enue kui tema üleS tõusta jõudis ja pealklvaakajad an naernud. Leon Aer ei ole ennast aga kohknkada lasknud. Sõeawäe õhusõidu-kommando pealikud ou kõiki läbi waatauud, kõlbuSlikukS leidnud ja nurjamiuemist mõ-.ekS eksituseks tunuiõtauud. Julge meeS tahab pea jälle int kallet teha ja loodab seda paremini korda minna. Kuida näha, ei suuda kõik õnnetused ja äpardused immest edasitungimistest wõerntada, mis ka hea ja õige on. Soowime temale paremat õnne, kui tema kuulsal eelkäijal Mi --- Scnni ou Stockholmist sõnum ühe uue õnnetuse üte seesuguses õhusSitmiseS tulnud. Selle une ohwri uimi M Rolla. sagedasi juba oli tema õhku tõnSuud, ennast Wrmkga maha lasknud ja kõik oli heasle korda läinud, wiimasel korral läkS aga shirm ühegil teadmata wiisil õhusõidu-kerra küllest lahti ja ilma abita tõusis õnnetu kõrgemale ja kõrgemale. Tema surnukeha on hiljemini Warhokml ligidal leitud. Rolla olla, kuida Rootsi aealehe MwenSka Dagblad" juhataja Konsul E. Gahlubäcklle kirjutau-ld, Tallinnast päritud ja temal olla siin ema ja õed. Herra Konsul Gahlnbeck on palutud neid otsida ja seda neile teada anda. Stockholmis  on õnnetumate o makse te heaks raha korjatud, mis neile Konsuli läbi käite piab toiuiekatud saama, kui neid l eitaks e. Lehekuu 23. pääwal sai üks poisike Pitkal-uulltsal ühest woorimehest maha sõidetud ja sai häda põimest ja palgest, ml? aga õnneks wäga suur ei ole. MoorimeeS sai Politseimeistri enese läbi, keS seal olema juhtus, kiuni pe.lud ja saab waSkamise alla pandud. Lehekuu 22. pääwal waraStat i praua Nadja Wllbergll korterist Rieseukampffi-uniilsa! siSselöhkumisega 120 rubla selget raha ja ÜkS waua rahakükk. Juba selsamal  öhkal sai pahategija, Th. Tollingling, Politsei käbi stheS paha-nimega majaS leitud ja kinni wõetud. WaraStatud  rahast ei olnud enam rohkem järel, kui 44 rubla 70 kopikat. Juba kaks kord hobu se-w arguse pärast nuheldud Aleksander K. ja tema seltsilane Ferdinand  L.. saiwad Lehekuu 21. pääwal jälle hobuse-warguse pärast maal kiuni wõetud. Esimene oli waraSiatud wankret juba müümas, kui peremees senna jõudis. Tema tahtis metsa jooksta. peremees saatis temale aga rewolwri-kuuli järel, mis teda kõrwast haawaS ja seisma jääma sundis. Htlzuti sai Raseukrautst-uuliksal mitmesuguseid hindasin  ja riideid waraStatud. Margad, kolm meest, on nüüd Politsei poolest kinni wõetud ja ka wargusefl muist leitud. Nelipühi esimesel pühal waraStati ,Narma" trahteris Narwa maantee äres ühe talumehe juurest tema raha-koti 20 rublaga ja tema saapad ära. Nelipühi esimesel pühal on Tallinna ümberkaudu rahet sadanud, mis rukki-põldudele paiguti kahju tegi. Kubermangu - walitsuse poolest on käsk antud, et endised wikja-mõedud, nagu lündred j. n. e., mitte enam et via tarwitalud saama, waid kõikts rikkis pruugitud ftempeldakud mõedud. Kes selle wasta teeb, langeb kriminal  seaduse 1175 ja 1170 järel waStatamise alla. Kokkuhoidmise- jalaenukassadest m a a l toob ,Valss" pitkemat kirja, milles nimelt Üteldud on: .Armast tähed üks PiHapääw mööda, ilma et kirikuõpetajad  meete ei tuletaks, et joodikule tee põrgusse wiib, aga need maanitsused ei alla palju. Sellepärast piaksiwad  kirikuõpetajad kokkuhokdmise-kaSsade juhatajale poolest palutud saama, kantslete pealt oma kogudustele kokkuhoidmist  õpetama ja neid kutsuma, ka seda natukest, mis neil üle jääb, kokkuhoidmise-kaSsadesse panema ja seda kohe, pärast Jumala teenistust. Kokkuhoidmine ou Üks hea omadus, mis igaühe meele järel on, keS sellega kord hakatust teeb. Kirikuõpetajatel on suur msuu meie wekke waga rahwa kohta. Kui aga kirikuõpetajad seda asja oma hoole alla wötaksiwad, siis ei olekS pea mitte enam kuulda: MiS leda natukest hoida, ennemini sellega südant karastada." ja mõned juhtumised, mis näitawad. kuida südant karaStati.  jääksiwab tulemata. Kui kirikuõpetajad meld kahjulikudest  rõõmudest wõerulada tahawad, sits piawad nemad meid siin maa vea! elama ja süüta rõõmust otsima aitama. Ja meie auuSlatud kirikuõpetajad tahawad seda ka ja mitmed neist tarwitawad kõiki oma jõudu, meid aidata