Tallinna Sõber. 52. NeliteiflkÜmneS aastakäik Tallinnas, Jõulukuu 30. Mwal 1892. Ulenldine aealeht Eesti rahvale vaal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. MalsaV Tallinnas t!iudforS'i siirijate trükimajaS: S rubla, 40 kop.— poot-aa5ta5......... 1 rubla 40 kop Koju rhl postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Himliiwlet» mak samad iga rea ehk kelle aseme pealt s kop. - Tellimised Võetakse wazra: Tallinnas: -Ltndfors't pärijate trnkimajas. BeterSurats - s -Jartns: Laakmann. -Aaäw-res- Auhs - Paid-s - Ä lus: H. Kollöerg. Lihulas : A. Nüttner't poodis. Mliandis : J ckeoke'je raamatukauplused. Marwas: M Vöder WaMas.- M. Nud-^nresaart-- ?-'Raal- ' WaStcija redaktor W. F. Eichhorn. Elab B»lti»kis, - kirjad käiwad Baltiski (B-ltischport - Register. Meõldiftd svilimnd liiaailinast. Oliicili Miialt. Tallinnast: Nittcrschafthanpmami. Näitus Tallinnas.  Rahwa Älclugcmine. Europa Wenenma kaubaajanüue. Pääwapalgad. Üks Senati-vtsus. Küsitöö-õpipvisid. Wcmgide asjust. Kohtnwanemate sõidu-rahad. Koolitunnistnstc-maksud. Rakwerest. Narwast. Karusalt. Lütvimaalt. Wiljandist Pärnust Walaast Bauvtest. Pekrburgust. — Mariampvlist. Kustanaist, Odessast LodM SmnaM» Mart°p°lch. - - - Tiflisist. - Jattu leht. Tema esimen! ja wiimane Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSk' is Jõulukuu ttt. pääwal. Wana aaSta lõpeb Europa suure politika kohta paksus fini'M»StaS ptlweS läänepoolisel taewa-weerul, mis Prantslaste  Panama-pahanduse sumpast tõuseb ja ennast kergest mttriStateS ühe kõige Europa wälja lautada wöib. Tee Panama-pahanduS on nüüd kõik aSjad PrantsuSmaal  täieSte rikki ajanud. Zuba on kümme Parla, mrnti- ja Senati-liiget raha-wõtmise pärast kaebtuse alla antud ja nende keSkiS on wiiS endist Ministrit: Rouvier, Roche, Proust, DavSS ja TH6venet; nendest on kaks hiljuti  taganenud Loubet' MiniSteriumi liiked olnud, Rouvier ja Roche; Rouvier oli ka nüüdse MiniSteriumi liige ja taganev wast msne pääwa eest, kui see side tuttawakS sai, mtlleS tema Herz' ig a ja Netnach ' i g a seisnud,  keS mõlemad Juudid ja mõlemad Prantsusmaa Auulegioni suurohwitserid on. Weel mitmed teised seisawad  nähtama kahtluse all, nende keSkiS ka endine MiniSterprästdent  ja nüüd Parlamenti-prästdent Floquet, kellele Reinach 750,(100 franki pärinud, ka saanud, aga suurema osa omale wõtnud olla. Floquet ei salga ka mitte, et tema Panama-sellst käest raha saanud on, aga temal olla seda riigi heaks tarwiS olnud. Tema salasummad,  mida igaS riikiS aealehtede sala-palgakS ja teisteks  sala-aSjadekS tarwitata, olnud otsaS, sellepärast wõtnud tema seda raha laenuks, et olla sellest aga ühtigi oma heakS tarwitanud. Niisamati ei salga ka Rouvier (keS 500,000 saanud olla) mitte, et tema sala summade abiks Panama-seltfi poolt raha saanud on, mida tema Republika HeakS tarwitanud olla. Aealeht .Petite Republique" kinnitab, need sala-summad olla aastal 1887, kui Rouvier MtniSterprästdentiks sai, 1,200,000 franki suured olnud. Ka Freycinet ei olla puhas. Paris'i Politsei-Ülem Andrieur  on neist tschekkidest pääwapildid wötta lasknud, mida tema Reinachü elumajas leidnud ja on nende järel raha-wotjate nimekirja üheS pannud, milleS peale 15 Parlamenti-liike ja Senatori weel 104 inimese nimed seisawad, keS igaüks 10,000 tunni 300,000, kokku 1,350,000 franki, saanud on. Parlament ja Senat on nüüd luba annud, neid oma liiteid kinni wõtta ja kohtu alla anda, keS selle pahanduse sisse mässitud ou. Kõige pahem on see, et Präfident Carnot nende meeste nimest tunnud ja siiski neid Ministriks waSta wõtnud on, keS oma käsi Panama-seltfi rahaga sopaötanud, mis suuremalt jäult waesema rahwa kokkuhottuStest, leSkede tagawaradest j. n. e. petiste kiitlemiStega aealehtedes ja ParlamentiS kokku pühitud oli. Nüüd hsiskawad Boulangistlased, Anarchistlased, teised lõhkujad ja .kättetasujad", nagu Rochefort, Deroulöbe ja teised seesugused, mängiwad .tsamaa-peastjaid", on suured kõnemehed ParlamentiS ja ajawad Walitsust ikka kitsamasse kimbatusesse. Kõik on kõikumas, kõik kipub sasisse minema ja keegi et wõi ette arwata, mis sellest käärimise-tttnnikust wälja kaswab, kohab ja raksub. Lausa Anarchistlased ja teised rahutumad waimud püüawad wõimuft oma kätte kiskuda ja teiselt poolelt liigutawad ennast Monarchistlased, Kuningriiklased ja KeiSririiklased. Prinz Vtctor Napoleon olla juba salaja Brüsselist PariSiSse tulnud ja elada seal peitus, asjade käiku waritseteS. Kaua see uenda jääda ei wõi, kõik wõiwad pea langeda ja laguneda, Senat, Parlament ja MintSterium, ja fitS on .todu vadodu" wana alguS-segadeS seal, kuS tuhinad tuhinate waSta, waimud waimude wasta põrkawad, nagu loodusepörmud  ja korratumata wsimud enne Looja wägewat sõna: .Saagu!" Sellest on nüüd mitmelt poolelt, nimelt Saksamaal neis ringkondades, mis sõeawäe-ettepaneku waSta on, arutatud, et Prantsusmaa neist seespidistest käärimiõtest nii kangest wintsutatud ja nsrgekdatud saada, et sealt wäljaSpoole ühtigi karta ei olla. Teiselt poolelt tähendatakse aga kõige rõhuga, ja wist täie õigusega, selle peale, kuida Prantsusmaa estmese suure mässamise weriseS sumpaS need aurud ja need rohutirtsu-parwed figifiwad, mille kärgatus maailma põrutas ja mis wiimase aaStasaea  lõpul ja selle aaSta-saea hakatusel, umbes 20 aaStat, laaStates üle Europa woolafiwad, maapinda werega täites. Zuba räägitakse, et nüüd wist wsimus ja Prantsusmaa tüür juba Kindral Boulanger' käes oleks, kui tema weel elaks. Tärkab seal aga ükS teine wõimusmeeS üleS, keS kawal ja hoolimata küll on, PrantSlaSte . kättetasumise" - tuju kõtiStates seespidist kardetawat auru wäljaSpoole juhtida, stiS on .taku vaboku" käärimas. Zumal hüüdku oma wägewat ja selgitawad .Saagu rahul" selle käärimise sekka! Saksumlmtt. Sakseni leht .DreSdener Journal," mis sealise Valitsusega ühel joonel käib, aStub fealise.Söeawäe-Nädalilehe"  waSta, milles kirjutatud oli, omakaitse meestel olla paha meel alalise sõeawäe rohkendamise ja nooruStamise üle, nagu ei oleks maakaitse-wäge niisamati usaldada, kui alalist söeawäge, kuna ometigi just maakaitsewägi  kõikedes sõdades suurt wahwust üleS on näitanud. Selleks pahanduseks ei olla aSja; maakailse-wäe wahwuse ja tubliduse ei olla kellegi! tahtlust. Saksamaa ühendatud riikidel olla aga järgmised põhjused juhikS: 1) Seda ei wõida õigeks peetud saada, et ühe sõea hakatuses maakaise-wägt  esimeses joones wälja saadetud saab, kuna noored poiSmehed koju jääwad. 2) Alalise sõeawäe rohkendamine  anda -maakaitse-meeStele aega ja aSja, ennast teenistusega jälle tuttawakS teha ja raskust kandma harjutada.  Endistel aegadel olla sõda ainult ühel küljet pidada olnud ja selle läbi olnud wöimalik. maakaitse-wäge teisesse joonesse panna. Nüüd pidada aga maakaitse-wägi, kui wana söeawäe-korraldamine jääb ja sõda mitmel küljel tuleb, kohe esimeses joones tarwitatud saama. Nenda seista asi ja selle üle ei wõida ennast keegi pahandada. Riigipääwal oli sõeawäe-ettepaneku juure rohkem seletust päritud. Riigiwalitsufe poolest ou seda rohkel mõedul tehtud ja sõewäe-kommisfiouile piab see warmatt kätte antud saama. Ahlwa r d t' ile on KeiSri poolest andeksandmist palutud,  aga Ketser ei ole seda palwet kuulda wõtnud. Wabameelistel lehtedel. kuS Löwe eest koStetakse ja selleks teiste Saksa wabrikute peale kähendakse. kast ka Prantsusmaale  sõeariiStu ja walmiStamise-maschinaid müüdud olla, ei ole sellega õnne. Krupp'i wabriku suuremaks kahtuStamtsekS  oli üks leht üht kirja kuulutanud, mida Krupp Keiser Napoleon 111, saatnud. üheS joonistuSsega selleS wabrikuS walmiStatud fõeariiStadest ja maschinatest nende walmtStamiseks. Selle jnureS on aga seda pettust tarwitatud, et selle kiria datumi aaSta 1368 peale pandi, kuna kiri tõe poolest Jürikuu 29. (17.) pääwast 1858 on, kuS aSjad Saksamaa ja Prantsusmaa wahel heaS kordas seistwad ja Kcupp'il koguni PariS'iS üks abiwabrik oli. Nüüd on ka seda teist , Saksa" wabrikut nimetatud, kust söeariistu wsi maschinaid nende walmiStamifekS  Prantsusmaale saadetud olla. See on aga Steinlen'i ja komp. wabrik Elsass'ts. millest Steinlen ise sel sügisel wälja astunud ja Parts'iSfe elama asunud on, sest et sealife rahwa meel ennast ikka rohkem Saksamaa poole pöörata, miS tema meele järel ei olnud. Seda wabrikut ei wõida keegi õigusega /Saksa" wabrikukS nimetada.  Soomemaa kaupade stssewedamise keeldus Berlin'lsfe ja Charlottenaurg'iSfe kholera-htrmu pärast, on Jõulukuu 23. (11.) pääwal tagasi wõetud. Hamburg'iS kipub kholera aga uueste lahti minema. Pärast mõnda üksikut haigeks-jäämist on Jõulukuu 22. (10.) pääwal üks mees linnas ja üks poisike Hammerbrook'iS kholecasse haigeks jäänud ja wiimane hospidalis ära surnud; St. Georgis on ühe perekonna kaks last kholeraSse haigeks jäänud. Hiljemini kirjutatakse rohkematest haigekS-jäämiStest  kholera.sarnaseSse haigusesse. Sagedast lulda uulit. satel haigete-kandjate waSta ja tarwitatud wankrete puhastamist  olla sagedast näha. Abtnõuusi kholera wasta tarwitatakse  hoolega. Tähtja? on, et tõbe uueõte hakkamine ja Clbe wee alanemine jälle kokku lähemad. Wist on selle jõe Põhju-mudaS palju kholera-idusi, bazillusi. Badeni 1. ratsa-gardiwäe-rügementiS on kukla-kanguse haiguS lahti läinud. Jõulukuu 22. (10.) pääwani oliwad juba kolm meest sellesse surnud. Saksamaa ja PreuSfi weike Kronprinz läheb Kieli gvmnasiumisse. Keiser Wilhelm  on Forstecki majad ja krundi Kronprinzi elupaigaks ostnud. Würst BiSmark ja tema wanem poeg, Graf Herbert BiSmark abikaasaga, on -viimase äia, Graf Hoyosi, perekonna kutsumist, Paastukuul nende mõisasse Fiume ligidal neljaks nädaliks wöerusele tulla, waSta wõtnud. Maja, milleS wõerad elama saamad, sai juba selleks ette Valmistatud ja fõitmisteks Abbazia'sse saab üks aurubarkass  ehitatud. Prantsusmaa knuluS teaduse-meeS Pasteur, bakteiate ülesleidja, on smakS 70-aastaseks sündimisepääwaks  Berlini Medtzini-seltsi auuliikeks nimetatud. Äustria-Angrumnatt. Jõulukuu 21. (9.) pääwal faiwad  25 aastat sellest aeast täiS, kuS Austriaie uuS põhjusseaduS antud, selles Walitsuse ja Parlamentide tallituSkonnad ja wsimnskonnad kindlast määratus ja üheS Ungrumaale täieline'isitallitus antud sai, nenda et neil maadel, Austria'! ja Ungrumaal, küll üks ühine Walitseja, Keiser AuStria's ja Kuningas Ungrumaal ühine sõeawägi ja ühine WäliSte aSjade Minister ja SöeaminiSter on, muidu aga iga riigi-jägu oma aSju ise tallilab. Enamist kõik Austria lehed laulawad sellele kiituse-laulusi, mis kõiki kosumist alustanud ja wõecal maal ,lmekSpanemist« ja ,kadeduste äratanud, kuS igaüks ,wabadust nagu Autz- igatseda. Et nüüd teised rahwad Monarchiriigi piiretes, Tschechilafed, Kroatlased, ja teised Slawlased, ka seda »Austria wabadust" määramata käraga päriwad ja rahwuSlikud kiustlemised leegile lõõtsutatud on, selle peale need lehed sellel piduvääwal ei mõtle. Järgmisel pääwal on Ungrnmaa kõige Wene-waenulikuma lehe „Pest't peatoimetaja, Mar Falk, oma 25-aastast jubiläumit pidanud  ja temale on määramata auustamist üles näidatud. Ka AuStria MiniSterpräsident Graf Taaffe, WäliSte asjade Minister Graf Kalnoky, Minister von Kallay. mitmed Austria Hercademaja- ja Parlamenti-liiked ja kõrged ametnikud on temale õnnesoowimist saatnud. Falk on „Pest'i arwn omast tegewnsest annud. Enne lõunat oli õnnefoowijate wastawötmine, pärast lõunat pidu-laud. Ungrnmaa MiniSterpräsident Weckerle on Parlamentiö kinnitanud, ki rik u . po li tika-küsiminje wõida seletatud saada, kiriku pöhjus-õpeluste külge puudutamata.  Abielu-seadus saada kõikidele riigi- kodanikkudele ühesuguseid õigusi määrama. Walitsus käia rahwusliku polittka järel; fee seista kõikide kodanikkude ja usutunnistuste  ühesuguse õiguse põhjusel. Ungru-riigi politikaloomus  pidaS Ungrumaal selle maa isioma olema. WalitsuS  pauna kangemat rõhku ühe-meele peale Walitsuse ja rahwa wahel. Parlament läks selle peale pühadele, Näärikuu 9. (Jõulukuu 28.) pääwani. - Keiser Franz Josef reisis Jõulukuu 23. (11.) pääwa õhtal Münchenisse,