penyageni sadamasse' tagasid i Saksamaai suuremate Zuudj-koguduste usalduse-mehed astufiwad Wiinakuu 20. (8.) pääwal Berlints kokku, nõuupidamiseks Zuuttde wäljarändamifc  asjus. Löune-Saksamaal on Wunakuu W. ja 19. (6. ja 7.) pääwal mitmeS paikas öökülmad olnud. Major Steffen Saksamaa suurtnki-wäek, on Sultani poolest KonstantinopeliSse palutud, Bosporuse Dardanellide  kindlustamise asjus, kuida arwatakse. Austria UngrümaM. Keiser Franz Zosefi wõeruõkäik  Böhmimaal on asjata olnud, wähemast selle kohta, mis erakondade lepitamise külge puudub. Kuida Pragist Wiinakuu 17. (5.) pääwal kirjutatakse, hakata Noor- Tschechilased juba jälle oma tagakihutamist Pragi linna lifa-walimiste aSjus peale, mis selle kuu lõpul ette tulewad.  Hakatust on Wiiuakuu 16. (4.) pääwal Noor- Tschechilaste kodauikkude-klubes tehtud, kus Dr. Zulius Gregr Pragi linna asjade üle rääkis ja Wana-Tschechilaste  tallitust koguduse-asjus walju sõnaga hukka mõistis. Kõneleja puudutas selle juures ka Tschechilaste politikaseisukorra  külge ülepea ja rääkis Böhmimaa riigi-õigusest, mida Walitsus möödaläinud asjaks pidada. Walitsus püüda Sakslast ülewalitsejateks Tschechilaste üle teha. Sellepärast ei olla Tschechilastcl mitte ainult Sakslaste wasta wõidelda, waid ka Walitfuse waSta. Oleks Tschechilastcl  ainult Sakslastega tegemist, nendega saakstwad nemad pea korda. Need 35 Tschechilast, kes Riigi-nöuukogus istuwad, ei olla tugewad küll, Tschechi rahwale tema õigust kätte saatma. Selleks olla rahwa rahwuslikku korraldamist wõitlemiseks waja, ja selle mõtlemise eesotsaspidada  Pragi linn seisma. Nendest, kes Wiinis tehtuh lepituse-kaupa alla kirjutanud, ei wsida oodata, et nemad nüüd selle kauba wasta wõitlema hakkawad. Rahwuslik  kohus saada uüüd rahwa-eestseisjaid sundima, nende ametit Riigi-nönukogus maha panema, kuida Wana- Tschechi rahwa-saadikud seda teinud on. Kui Pragi linna eeS-otsas üks kindel mees seisnud oleks, fiis oleks teMl Keisri wõeruskäigu aeal wõimalik olnud, Tschechi rahwa tahtmist kõrgel paigal üles rääkida. Pärast, kui weel mitmed kõnemehed üles tõusnud ja Pragi kogudusetallitust  kindlaste hukka mõistnud oliwad, sai otsuseks tehtud,  et lisa-walimistele ainult kandidatid Noor-Tschechilaste  keskist piawad ette pandud saama. Kuida näha, ei ole Novr-Tschechilastel lepituse peale mõtet, waid ainult uuendatud ,Mitlemise" peale. Pragi näitus sai Wiinakuu  18. (6.) pääwal lõpetatud. Rahwahulgad Tschichilaste  sugust on sellejuures jälle suurt kära teinud. Näituse-platfil  päristwad nemad, et sõeawäe-muufia, mis seal mängis, ainult nende rahwuslikkufi laulust mängima pidi; kui kapellmeister seda ei teinud, stis wilistati. Muusikantid  läkfiwad selle peale ära ja rahwahulgad läkflwad sõimates järel. Bahwahulgad tegiwad weel teutawat kära Saksa theatre ja Käfitööliste-seltsi maja ees, kus ühe latorni ruudud lõhutud saiwad. Kuus käratsejat saiwad kiuni wõetud. Kuida näitab, saamad Böhmimaa rahwuslikud  kiustlemised, mis, Keisri noomimstest hoolimata, Pragi näitusest uut wiha ja jõudu fisse imenud on, ka Austria Maapääwal arutamise alla pandud ja Walitsusele  wist palju pahandust tegema. Sakslaste juhataja Plcner oli Egeris üht kõnet pidanud, mida Tschechilased temale wäga pahaks paniwad. Nüüd on tema Maapääwal  kinnitanud, see kõne ei olla mitte kutsumine «võitlemisele  olnud, waid truuwuse tunnistus selle lepituse wasta, mis Wiinis tehtud sai. Sakslased soowida rahu Böhmimaal ja tahta Tschechilastele «võimalikult järel anda, pidada aga ka oma rahwusliku elu kaitsemiseks kohalist seadust pärima. Tschechilane Sokol ja tema seltsilased päriwad Ministerpräsidenti käest wastust Pragi Politsei tallituste üle wöeraste wastawõtmise juures ja kaebawad wastawõtmise keelduse üle wöeraste tulemise juures Slawi maadelt, ka Weuemaalt. Tschechilane Vasaty kaebab selle üle, et tema Tschechi keeles peetud kõnet mitte stenograseritud  protokollis üles wõetud ei ole. Prästdent wastas, ainult Saksa-keelised kõned wõida stenograferitud protokollis üles wõetud saada. Muidugi oli Vasaty omakõnet ühes nõuukogus kiuste pärast Tschechi-keeles pidanud, kus Sakfakeel  ikka ametlik keel on olnud. Egyptuse Khedive pojad, Abbas Bei ja Mohemed Ali Bei oliwad Wiinis ja saiwad Wiinakuu 15. (3 ) pääwal Keisri jutule wõewd.  —Wana-Tschechilaste leht ,Hlas Naroda" kutsub kõiki Tschechilast, ainult T schechilas t e juures ostma. Kuida Lembergist kirjutatakse, ei saada Poolakad plaanitud Slawlaste-kongresflst mitte osa wötma. Ülepea lahutawad Poolakad ennast nähtawalt teistest Slawlastest. Tähtsamad Austria lehed ktrjutawad rahuga Wene Wäliste asjade Ministri wõeruskäigust Jtalias. See tähendada ainult, et Wenemaa rahu pidada tahta. Kolmriigi-ühenduse lõhkumisest ei olla seal juttu olnud. Saksamaa söeawäe-asjatallitaja WiiniS, Oberstlietenant von Deines, on hiljuti Austria jalawäe-rügementi ,Keiser Wilhelm pidul kõnet pidanud ja selles ütelnud : Meie Kõigekõrgemate Sõea-herrade eeskuju järel käies, kes kindlas, füdamelikkus fõea-wennastuses seisawad, oleme meiej on meie sõeawäed lahutamatamal wiistl ühendatud, kui iialgi- enne. ühtigi maailmas ei saa olema, mis meid lahutada wõiks. WaStaStikuseS auustamises, tuetatud meie ennemuistsest aM MNud peale, saame meie ka edaspidi üksteise poole hoidma. Meie oleme üksteisega  köidetud, see on iga soldati südamesse kirjutatud. See kokkuköitmise-tundmuS ja sellest figin? üksmeel saamad  ka sõeawainul meie juhtsõna olema. Kui ära proowitud  fõea-weunad saame meie õla õla körwas, kui meie Kõigekõrgemad Sõea-herrad meid ükskord kutsuwad, waimustuscga  iga waenlase wasta minema.- Keiser Franz Josef sõitis Wiinakuu 20. (8) pääwa homikul Meyerlingisse,  kuS uus kabel õnnetuma Kronprinz Rudolfi haua peal Kardinal Grascha läbi pühitsetud sat. Kuida „ Pesti Hirlap- kirjutab, saada lähemal aeal endine Serbia Kuningas Milan ja Prinz Aleksander Karageocgtewitfch mõisnik Defider Ronay Kis-Szombori sckloSstS kokku tulema, mis Obrenowitschi ja Karageorgiewitschi sugukondade  lepitust tähendada, kellest senni mõlemad Serbia throni omale pärinud on. Saksa Keisripraua-ema (Keisripraua Friedrich) ja Prinzess Margarethe tuliwad Wiinaknu 18. (6.) pääwal Jnnsbruckisse ja wõtsiwad hotel TiroliS korterit. Järgmisel pääwal reisifiwad nemad Trientisse ja jääda pitkemakS aeaks senna. Rnmänia Kuningas saab Talwekuu 4. (Wiinakuu 23.) pääwaks Miinisse oodatud. Pestist kirjutatakse Wiinakuu 17. (5.) pääwal, et pitk põud Ungrumaal talwewilja-pöldudele palju kahju teinud on. Peale poole talwewilja on külwamata  jäänud ja mis külwatud sai, see on waewalifelt tõusnud. Wiint juureõ on Wiinakuu 15. (3.) pääwal uut löhkumise-rohtu ekrasit katsutud, mis nimelt raua lõhkumise junres wägewam olla, kui kõik endised. Reichenbergi linna piiretes leidis üks karjane Wiinakuu 15. (3.) pääwal nendanimetud musta silla all ühe raudplekift  karbi dynamitiga padrouites ja lahti, mitmesuguste teiste löhkumise-rohtudega ja sütitese-nööriga. Rohud ja karp näitafiwad wanemad wälja ja on wist majade otsimiste pärast Reichenbachist senna wiidud. Graf Hartenau (endine Bulgaria Würst Aleksander) on AuStria 27. jalawäe-rügementi kommandöriks nimetatud, miS wäljaspool  tähele pandud saab ja ka näitab, et Graf Hartenau jälle taieste terwe on. Ka tema noorem wend, Prinz Franz Josef von Battenberg olla AuStria teenistusesse astunud ja Keisrist RittmeistrikS nimetatud. Uus- Pestis laks Wiinakuu 19. (7.) pääwal üks poisike menasheries  lõwi-puuri ligidale, kes tema peast kinni hakkaS ja teda raskest wigastaS. Pealtwaatajate keSkiS tõusis suur kahin, milles mitmed häda faiwad. Pragis kiuni wöetud kuuest käratsejateft on kolm Politseisse kinni mõistetud.  teised saawad kohtu alla antud. Kellner Stasty ja puusepp Machata, kes Saksa näitemängijaid Löffler ja Männel Pragis nugadega haawasiwad, on wangi mõistetud,  esimene neljaks kuuks, teine kolmeks pääwaks. Wiinakuu lõpul saawad Sleyeri püssi-wabrikust 4000 töölist lahti lastud. Palju neift on juba Wenemaa püSfiwabrikutes  teenistusesse wsetud. Daanimaalt Koheuhagenift kirjutatakse, et Daaui Kuningapaar, Walesi Prinzess ja teised Kõrged wõerad Wiinakuu 29. (17.) pääwal Danzigisse ja sealt Livadiasse  reisida. Daam Kuningapaar jääda umbes üheks kuuks senna. Wiinakuu 21. (9.) pääwal oli Kuningas oma Kõrgete wõerastega jahil; järgmisel pääwal oli pidu-laud Prinz Valdemari juureS. Rootsi-Norramaalt. Norramaal on sealise Parlamenti (Storthingi) walimifed käsil ja näha on, et törelejate erakonnad wõitu saawad. Walitud oliwad senni 72 Storthingi-liiget. Neist oliwad 10 Walitsuse poolt, 12 tasasemast ja 52 käredamast tõrelejate-erakonnast. Weel oliwad 40 Storthingi-liiget walida ja arwati, et weel 6 istet käredamate törelejate omaks saawad. Hoidlaste lootused, et walijad weel wiimasel tunnil tüli eest Rootstmaaga  pelgnwad, on silmanähtawalt tühjad olnud. Rootfis  oodatakse põnewusega walimiste otsust, mis Rootfi- Norra ühendust kangest kõikuma panna wõib. Hollandist. Walitsuse poolest saada Parlamentile ette pandud, 40 millioni guldnat laenata, wõlgade korraldamiseks  ja puuduse täitmiseks. Sõea väe aSjuS saab Parlamentile  üleüldise söeawäe-kvhuse seadus ette pandud, nagu see Europa suurriikides peale Inglismaa juba on. Belgiast. Tööline Sozialistlaste keskist, Phinast, kes äsfitamiste pärast tööst lahti lastud oli, on Wiinakuu 19. (7.) pääwal Kindral-direktor Duvandre kolme rewolwrtkuuliga  maha lasnud. Belgias on jälle kord suur tüli Rooma-katholiiklaste ja Protestantlaste wahel, Wtichi suurkooli Rektori pärast, kelleks Katholiiklaste sala-tallituste  mõnul Üks Katholiiklane nimetatud sai, kuna kord ühe Protestantlase käes oli. AealehtedeS on suur kahin selle üle. Katholiiklased on ka ühe uue lehe asutanud, milles nemad peale Soztalismufe ka üleüldise söeawäe-kqhuse waSta wöillewad, mida wabameelisemad ringkonnad juba ammu päriwad, et see koorm mitte ainult «vaesemate peale ei langeks, nagu see tänine on ja SozialistlaStele tagakihutamiseks asja ja jõudu annab. Inglismaalt- Parlamentt-walimised jsuawad ligemale  ja wana Gladstone, kes weel kord ülemat wöimust oma kätte saada tahaks, piab könefi, miS pea igale era- konnale seda tõukab, mida igaüks soowib, selle WwaS aga kõiki tänist harjunud elukorda Inglismaal lõhkuda ja niWtt sidemeid Inglismaa ja lirimaa wahel taieste katki kiskuda ätzMardawad. Muidugi hakatafeka sjuba tema waõta wöitlema. Juba mõnest aeast saadik piab ennast Inglismaa Wahemere--laewuStiku 2. diviston Contre-- admiral Lord Kern käsu all, Türgi Valitsuse suureks pahanduseks, sealised mereoes üles, nimelt Weike-Asia sadaÄates Dardanellide ligidal. Mõne nadali eest, kui see laewustik Tigris söeawäge maale saatnud oli, miõ suurt kära tegi, läks see sealt RhoduS'e lahele, tuli aga pea jälle Smyrna lahele tagasi. Nüüd piab ka Inglismaa  Wahemere-laewustiku l. diviston. Vice-admiral Tryoin all senna minema, keS siis seal ülemat kommandot mölemite  üle oma kätte wötab. Selles laewustiktus on lv lahingi-laewa, nende kestis kõige uuemad ja tugewamad kakS jäär-laewa, kakS soomus-kreuzerit, üheksa teist kreuzertt  ja weikemat laewa, ja üks torepedo-laew pool tosinat torpedo-paalidega. Vice-admiral Tryon saab üheks Inglismaa  tähtsamaks meremeheks peetud ja arwatakse, et see laewustik sen»a saadetud on, Balkani-rilkifi ja teist hirmutama,  kelle külge nendanimetatud Homikumaa-küsimiue puudub. Sansibar! Sultan näib nüüd täieste Inglismaa  käsu alla sunnitud olema. Seal on nüüd uus Ministerium ametisse pandud, kuS Kindral Matthews Präfident ja weel kaks Ministrid Inglased, kaks Sansibarlasased  on. Edaspidi piawad kõik riigi-rehnungid Jnglis-keeles ja Arabia-keeleS üles pandud ja Inglismaa Kindral-konsuli ette pandud saama, ilma kelle lubata ka uust kaupasi tehtud ega rohkem raha wälja antud saada ei tohita. IngliSmml tehakse suurt kära selle üle, et Wene söeawägi Khiina Pamiri waldkonda läinud on. Wenemaa tuetab oma õigust selle peale, et see waldkond enne Konkondi Khani oma oli, keS nüüd Wenemaa alam on. See asi saada ühe kommiSsioni seletamise alla antud, kuS Wenemaa, Inglismaa, Khiina ja Afghanistani saadi, kud aset saawad. Sennt naib aga Wene söeawägi senna jääma, Inglismaa ja Khiina törelemistest hoolimata. lirimaal tehakse meeletumat kära, et Parnell Inglastest ära tapetud olla. Kilkennys, kust Parnell Parlamentksse watitud oli, sai Wilnakuu 20. (8.) pääwal 3. lirilaste rahwa-kooSolek awatud. Palju rahwast oli ennast wakshallis  kogunud, O'Brienit ootama. Tugew Politsei-meestekofld  oli senni saadetud, kardetud käratsemist lämmatama. Linnas oliwad igal poolel musta äärtega kuulutused üles pandud, pealkirjaga. , Tapetudja kuulutustes seifis: ..Kilkenny mehed! Ärge unustage mitte, et meie juhataja ära tapetud sai, ärge unustage mitte, et O'Brien ütles : lahmgites ei lööda mitte O'Brien tuli aga hiljemini. Prinz Louis Bonaparte, Lucian Bonaparte  poeg, sai Wiinakuu 15. (3.) pääwal RedhilleS miss Laura Scortiga laulatud. Londoni Idaotsas läks Wiinakuu 16. (4.) pääwal üks maja põlema; suitsus saiwad kakS uaeSterahwast ja kolm last läkastatud. Viinakuu 14. ja 15. (2. ja 3.) pääwal on kanged pööri pääwa-marud raSkete wihmasadudega kõigil Inglismaal  möllanud. Palju laewa-önnetust on ette tulnud; palju inimest on lõhutud majades wtgastatud. Alhambratheatre  waStaS wiskas maru ühe maja ümber, mis aga õnneks tühi oli. Leicester-squres langes üks maja fisse; HydeparkiS kukkus üks suur teling maha ja palju inimest saiwad wigastatud; terwed katused faiwad ära puhutud. Maalt kuuldakse palju majade stssekukkumistest. Maru pärast ei wöinud Viinakuu 15. (3.) pääwa shlal posti-anrulaewad Bolognesse ja FolkestoneSse mälja soita. Doveris sai suur flld wäga palju kahju. Biros wiskas maru zirkuse ümber, kuna sees mängiti. Palju lapst saiwad  wigaStatud. Telegraf Londoni ja Inglismaa teiste paikade wahel pidi oma tegewust seisma jätma.  Neufundlandi  randaS on suur aurnlaew „City of mis loomi wedamas oli, hukka läinud. Zrllane lameS Brennan on TrepaSfysse tulnud ja kinnitanud, et tema ükfi peasnud olla; kõik 43 pead suur meestekond olla surma saanud, niisamati ka 575 looma. Aurnlaew, kus ka jahu peal oli, pidi Dundeesse minenta. Kapten, teised pealikud ja ksik madrused olnud joobnud ja wõimatumad ennast peastma. Reisijaid on loomade läbi peastmisest takistatud; need olnud Schottkased, kes Amerikast kodumaale  tulemas oli wad. PrantsuWaals. RoomaS ette tulnud tülide pärast Prantsusmaa pilgerite ja Rooma Politsei ja rahwa wahel, kus estmesrd Pautheouis Kuningas Victor Emanueii haual kölwalumat pahandust tegiwad, on nüüd ka tülid Prantsusmaa  Hariduse-mluistri ja Ptiskopide, ja Prantsusmaa Walitsuse ja Paapsti wahel. Minister on pilgerite-käikust  Roomasse ära keelanud, Piiskopid saadawad awalikkust  kirjast selle jvasta wälja, Paapst kurdab rohkem kui iialgi oma ,wangipölwe" üle, kuS temale enam luba ei anta, wagafi pilgerist wasta wõtta ja peale pahanduse Atalia Walitsuse wasta, on temal ka paha meel Prantsusmaa  Walitsuse üle. Silmitsemine Valicani ja Prantsusmaa  wahel näib selleks korraks möödas olema. CahoreS  st tulewad sõnumid, et seal ümberkaudu palju rahwast Rooma-katholiiZi kogudusest wälja ja ProtestqntlaDte ka-