erawiha olnud, sepp aga pääsnud nende küünte wahelt kange kaubaga, kuna ta sell K. märatsejale katte jäänud, ja selle kaela kallatud siis tigeduse karik Põhjani. Ta pekstud waese omaks, küljeluud katki, käsi kö:veraks,  üks kõrw kurdiks. Selle teo Palgaks lähemad peksjad nüüd kaugemale  Siberisse asuma ning kaotawad  kõik õigused. Kaks meest, kelle pääl inetu süü seisis, et oma wanemat: wastu kätt tõstnud, pääsiwad seekord trahwita, kuna wanemad oma õiguse asemel maksta lajksiwad; muidu oleks nuhklus  ränk olnud, sest wanemate löömist  nuhtleb seadus waljult. Keeruline oli Pärnu linna kaupmehe  N. prozess. Sellele oli pankrotti tegemise tuju pähe tulnud, ning et selleks ettekäänet leida, oli ta oma selli meelitanud, see ajagu jutt wälja, et ta oma peremehelt 2000 rbl on wötnud ning selle siis ära kaotanud. Et kadumiseks sündsat  Põhjust saada, pidanud sell W. end purju jooma, milleks N. temale 50 rbl andnud; 100 pidi järele tulema, kui 'mees asju läbi oleks wiiuud. Kuid seda ei sündinud, sest W. ei osanud oma osa hästi etendada, asi tuli ilmsile, ja N. pidi nüüd ränga trahwi wastu wötma: Aastaks ja 4 kuuks wangiroodu. Muudest asjadest  ei maksa suuremat rääkida. —s. Rakwerest. 1. skp. toodi siia polizeisje, kinni seotult ja kindla rvahi all Roela wallas elaw Joosep A. Ta oli nimetatud wallas 30. mail hirmsa mõrtsukatöö ära teinud. J. A. elas oma wenna Jaaniga  wihawaenus, nende isa ostetud talukoha pärandamise asjus. Jaanile, kui kõige wanemale pojale, oli isast ostetud talukoht kinnitatud ja pidi noorema wendadele isast lubatud osa rahaga wälja maksma. Nooremad wennad Joosep ja Kustu wiimane oli juba oma wõimuga mõned aastad  seda kohta oma kasuks pruukinud, nõnda et Jaan sunnitud sai kohtuteel  teda sellest wälja ajama, mis ka mõni päew enne mõrtsukatööd, kohtu priistawi läbi korda saadeti, kes mitte oma raha osaga rahul ei tahtnud  olla, waid kohra omale himustasiwad  ja mõlemad ühes nõuus oliwad,  saiwad sellest nõnda wihale üritatud- et riiu keskis Joosep oma wenna Jaani rewolwriga maha laskis.  3 skp. kell V» 5 pääsis Peterburi  uulitsas kaupmees Th. Laane pesuköögist tuli lahti. Juurde ruttama  tuletõrjujate abil sai tuli enne kustutatud, kui elumajale sai külge hakata. Maha põles pesuköök, puu- kuur ja üks jagu aitasid. Kohtukojast. Tallinna ringkonna-kohtu kriminal-ojakond  pidas siin 27 —30. maini oma koosistumist. 27. mail tuliwad järgmised  asjad otsustamise alla: Esitiks oli tüli - osi, mis leppimise teel lõpetatud  sai; 2) toodi süüpinki Sootaguse  walla liige Jaan Peetri poeg 0., 23 a. w. Tema pääl seisis kaebtus,  et ta 27. septembril 1895 a. Salla wallast talupoegade: 8., Sch. ja Z. juurest hobuse, riistad ja wankri oli warastanud, mille juures ta ka sissemurdmist oli pruukinud, nimelt rehealuse wärawad hingedest katki murdnud, et hvbuse-riistu kätte saada. Kohtu ees tunnistas O. ennast wargujes  süüdlaseks, kuid mitte sissemurdmises;  ta palus trahwi kergitust ja ühendust selle trahwiga, mida Jurjewi- Wõru ringkonna rahukohtus temal 6. oktob. m. a. hobusewarguse pärast oli mõistetud. Kohus mõistis O. õiguste kaotamisega üheks aastaks wangiroodu, kuna aga kõigekõrgema manifesti Põhjusel see trahw wangistuseks, ja senine kinni-istumine sellest maha arwati;  —3) Toodi süüpinki Metsataguse  walla liikmed, Jaan Jüri p. R- 34 a. w., Jüri Jüri poeg R. 37 a- w. ja Jaan Adami p. B. 36 a. Nende pääl seisis tee pääl röökimise  kaebtus. 1. okt. 1895 a. olijad  nimetatud mehed Otto P. kalkale,  Lamba kõrtsist kodu poole minnes,  tee päält tunginud ja temalt uuri mägise ära wötnud. Tunnistuste  puudusel kui ka kaitsejate osadmse  läbi mõisteti nad wabaks. oli tüli-asi. 3 aastat tagasi oli Pada walla liige Hans Adami poeg Pika-Risti kõrtsis tüli kestes ahte meest noaga haawanud. Kohus wmstis T. A.-le 12 rubla ja R.-le . tahjutasumist maksma, kuna . Mnisesti Põhjusel trahwist wabas  28. mail. 1) Toodi süü Plnü Kalwi walla liige Aleksander Soona p. 0., 19 a. w. Ta oli webruarll  s. a. Rannu kõrtsi eest J. saanist  nähku marastanud. O. tunnistas  ennast süüdlaseks, ütles aga mitte saanist, maid saani kõrwast maast nahad  wötnud. Kohus mõistis O. 8 kuuks mangi. 2) tuli kohutaw mõrtsukatöö-asi,  mis 4. dezemb. 1894 a. Kunda wabriku juures ära oli tehtud.  Süüpinki toodi Tallinna kreisist Pärit Woldemar Jüri p. K. 19 a. w. Õhtul 4. dez. oli nimetud K. ühes oma seltsilastega Saalströmi majas  kaarta mänginud. Esitiks miingitud  ajawiiteks, kuna aga Anton Eile ettepaneku pääle raha pääle mängima hakatud, et wõidetud rahaga liiku osta. Et aga mehed juba parajasti  wiinastanud oliwad, tõusis nende wahel tüli, mille pääle Otto E., tüli suuremaks minekut kartes kaartid ära wõttis ja nõnda mängu lõpetas. See üritas aga W. K.-d nõnda, et ta majast wälja hoowi pääle läks ja iga järeltulijat ähwardas,  kui ka palja käega lõi. Mõned, suuremat tüli kartes, oliwad ära läinud,  kuna teised temale wastu hakkasiwad.  Omale wastast nähjes, oli W.K. tuppa tagasi jooksnud ja säält kingseppa töölaua päält kingsepa naha-noa wötnud ja jälle wälja tormanud,  ähwardades: „Keegi teie hulgast  enam ei pääse; tulge wälja, kõik saate; nüüd tulge kuradid, ma teile näitan." Selle pääle tulnud toast Anton Eile wälja, et tülist põgenemise  läbi pääseda, trehwas aga W. K.-le wastu ja tema ähwardust kuuldes,  hakkas E. jooksu, kuid W. K. jooksis temale järele ja haawas teda nii raskesti kingsepa noaga, et A. E. hingetult maha langes. Nuga, millega ta oma ohwri oli surmanud, kui ka ohwer, leiti alles hommikul. Kohtu ees tunnistas W. K. oma süüd, kuid wabandas, et ta seda purjus pääga ja ärritud olekus, ilma kõige wähema wiha waenuta, on teinud, mis ka tunnistajate ütelustest selgus. Kohus mõistis W. K. 1 aastaks 8 kuuks wangi. 3) tuli peksu-asi harutamisele.  25. now. 1895 a. Woore kõrtsist kodu poole minnes oliwad talupoja  Willem L. kallale tema oma seltsimehed,  Jüri L., Willem K., Madis M. ja Willem R., tunginud, teda peksnud ja ka pääst haawanud. Süüdistatuid  ei olnud kohtu ette ilmunud, waid ainult endi kaitseja saatnud. Kohus mõistis sõik süüalused. Paaswere  walla elanikud, iga üks 1 kuuks ja 10 päewaks arresti ja W. L.le 25 rbl. 50 kop. kahjutasumist maksma. (Pooleli). Paide kreisis on kubermangu talurahwa asjade kommissioni liig? wallawolitsusi rewideerimas ja olla mitmes kohas nimetatud herra oma rahulolemist awaldanud, et wallawalitsused  1893 aastast saadik oma sisseseadmiStega paremale korrale olla jõudmas. Wallawalitsuste ühendamised  ei ole siin weel lõpule jõudnud.  Uuesti sai Emmanni wald, Einmanni, Kuie, Aawere kogukondade ühendamise läbitehtud kuna need kogukonnad  ennem Wõhmetu ja Kapu waldade ühenduses oliwad. Einmanni  walla kohus on aga Wõhmetu  walla kohtu ringkonnaga ühte kinnitatud. Koeru kihelk: Minewal nädalil oliwad ilmad nii põletawad palawad, et põllumehed suwiwilja oraste pääle waadates kehwa lõikust peawad ootama; waewao ülesse tõusnud  orase-otsad kellendawad kõrgemalt  põldudelt igale ühele wastu. Käes olewal nädalil sadas selle wastu hoo kaupa ja tükati nii rasket wihma, et paljud wanemad inimesed seda ei tea mälestawat ühtlasi tegi ka mitmes kohas rahe rukkid ja suwe-wilja oraseid purustades, wiljapuude  walmiwat wilja ja kaswusid maha pekstes kahju. Esmaspäew, 27. mail, oli ilm marjus kuni 28- R. soe, mis pääle piksega wesi ja rahe maha woolama hakkas, nõnda et orgudes ühe tnnni jooksul kum 4 jalga sügaw wesi näha oli. Karduli-waod  saiwad nii kui tasaseks trullitud ja mäe weergudelt uhtus wesi mulla kõige orasega alla. Kus esmaspäewasest wihmast ia rahest ei teatud, sääl sadas kesknädalil ja neljapäewal mitmes kohas jälle niisamasugune  wihm, mis rahega küll wähemal mõõdul segatud oli. Tahelpanemise  wäärt on see, et mõne aasta eest tagasi rahe nendes samades kohtades olla kahju teinud, kus ta- Ka on pikne W. kulas uhe elumaja korstna maha lõhkunud ja põlema löönud, kuid tuli on, ilma et ta suuremat kahju oleks teinud, ära kustutatud. Päinurmes olla aga üks talumaja pühapäewal 26 mail Piksest kõige kõrwalise hoonete ja warandusega, maani maha põlenud. Pühapäewal, 26. mail, oli Kallastel  hr Kalmu ruumis kohaliste ja muusika.seltsi poolt konzert ja etendati  näitemäng „Kustas kosib Mihkelt."  Laulud toodi kõik eesolewa laulupidu sega- Ha meestekooride nootidest, nende kohta jäi aga paljugi  weel soowida; olgu puudused laulupiduks parandatud ja laulud rohkem harjutatud. Näitemänguga wõis selle wastu täiesti rahul olla, osade ettetoomistes wõib iseäranis kiiduga nimetada „Möldre Mari" osalist, „reisi selli" osas hr S., kui ka „Möldrit." Rahwa poolt osawötmine, ehk küll wihma läbi weidi takistatud, oli siisgi elaw ja sisse tulek olla 45 rubla suur olnud. Kuulu järele on Kallastelt edespidi weel lõbu oodata. Et lõpuks jalgu keerutati, seda ei pruugiks enam nimetada. —en. Amblast. 2. skp. oli Kurge mõisas suur tulekahju. Wiinawabrik, härjatall, walitseja maja ja walla magasi-ait on tuteroks saanud. Tuli olla härjatalli-ukse eest sasihunikust pääle hakkanud; arwata on, et mõni suitsetaja sinna põlewa tuletiku wis kas. Majad oliwad muidugi tulekassas  kinnitatud. Wallale sai seega kahju, et witi ära põles; ka mõisawalitseja  on kahju saanud see läbi, et kraam sisse on jäänud. 26. mail tegi kange rahesadu siin Amblas  mitmes kohas rukki-wiljale palju kahju. Ka üks Kukewere mees, kes wäljale rahe kätte juhtunud jääma, saanud rahe terade läbi pääst uimaseks  löödud. Alles paari päewa pärast on ta jälle toibunud. r. Sõnumid Tallinnast. Kaarli kiriku laulukoor  annab köster Pfaffi juhatusel  laulupidu teisel päewal pühapäewal  9. juunil kell 1 Kaarli kirikus  waimuliku konzerdi, mille pääle lugejate tähelepanemist juhime. See koor on oma agaruse ja wirkuse läbi tallinnalastele nii tuttaw  küll, ilma et enam uuesti kinnitada  tarwis oleks, kui hästi ta oma ojawa juhataja all päältkuulajatele helilõbu oskab pakkuda; soowime, et ka Tallinna tulnud laulupidu külalised  sellest rohkesti oja wõtma läheksiwad.  Eesti seltsid „L ootus" ja „Estoniu" tahawad laulupidu ajal kõigil kolmel päewal näitemängu etendusi anda. Tallinna laulupidule tulewad tegelased ja külalised wõiwad si's õieti näha, mis mõlemate seltside näitlejad korda saata wõiwad. Tükid on omast kohast kõik tublid ja enamasti  kõik enne juba Tallinnas kõige parema õnnega etendatud. „Kuld onu", „Pillaja", „Teekond ümber maailma", „Ema õnnistus", „Hirmus unenägu" ja „Sillaotsa rättsepp Pukk" on kõik tükid, mille etendamist lõbuotsijad  tallinlased, kui wöõrad põnewusega  oodata wõiwad. Kuna „Looses"  kõik kolm õhtut seltsimajas näitemängusid  etendatakse, on „Estonial" esimesel pidu-õhtul seltsimajas, teisel ja kolmandal aga linnateatris etendused.  Tulekahju, millele Leppenbergi  maja uue sauna juures saagiks sai, oli esmaspäewal, 3. skp. õhtul. Umbes kell 7 ajal pääsis tuli lahti ja häwitas maja talliga ühes ära, kus juures lehmad ja sead sisse jäiwad. Et wesi sääl käe pärast on, siis läks meie agaratel tuletõrjujatel korda tuld kustutada, ilma et teiste õige ligi olewate majade  pääle oleks läinud. Kust tuli alganud ja kui sunr kahju, ei ole weel teada saadud. Wäikese Ballina uulitsal poonuo ennast pühapäewal, 2. skp. akziisi teenistuses seijaw S. tõllakuuri  all. Wast mõnestunni järel, lõuna ajal, leitud teda säält surnult. Teo põbjus alles teadmata. Surnukeha  wiidi Tornimäele. Kohalikud sõnumid. Kangesti ehmatanud olla, teatab „N. D, Z,", minewal nädalil öösel wasta teisipäewa Suureturuäärsed  elanikud ja möödaminejad,  Umbes kell 1 ajal öösel kuuldi Gorujchkini maja ülemisel korral suurt kära; siis wisati säält mitu tooli alla uulitsale ja lasti wiimaks weel 5 pauku kuulidega laetud rewolwrist sinna poole, kus teisel pool turgu 2 ööwahti seisiwad. Järgmisel hommikul  leiti ööwahtide seisukoha ligidalt  kats müüri põrkamisest laiaks pigistatud kuuli. Kohtuuurimiue  on awalikuks teinud, et süüdlased kaks üliöppijat on, kes kohtu-uurimisel selles rahurikkumises süüdlased leiti olema ja nad on wastutamisele wõetud. Kuberneri herra käsu pääle olla siin 25 eratapamaja polizei läbi kinni pandud, sest et nad terwisehoidmise nõudeid ei täitnud. Niisuguste tapamajade omanikud,  milledes wähegi terwise hoidmise  nõudeid tähele on pandud, peawad tapmiseks kuberneri herralt iseäralist luba saama, muidu pandatse  ka nende ärid kinni. Kohtukojast. Tartu-Wõrukreisi  kriminal osakonna lähemal istumisel tulewad järgmised asjad harutamisele: 5. juunil: 1) Johann Tolm, teg. teot. 2) Wilhelm Kull, kelmus. 3) Anna Waht, sõnadega teot. ja laimdus. 4) Hendrik Põdder, sõnal, teot. ja ähwardamine. 5) Maria Tepper, sõnal. teot. 6) Karl ja Anna KägarMällo, teot. 7) Wilhelm  Sant ja 8) Gustav Steen, kelmus. 9) Miina Midri, polizei teot. 10) Aleksander Stein, 11) Nastassia  Potapowa ja 12) Ella Pihläk,  terwisele kahjuliku to:du müümine. 13) Jaan Klement, polizei teot. 14) Jaan Krebs, puhtuse rikkum. 15) Gottlieb Apsit, polizei käsu täitmata jätm. 16) Friedrich Faure, akziisi seadl. illeastum. 17) Maria Aus, terwise hoi dm. seadl. üleastum. 18) Johann Sikkel ja 19) Leena Koppel, polizei käsu täitmata jätmine. 20) Nikolai Gawrilow, polizei teot. 21) August Luik, polizei käsu täitmata  jätmine. 6. juunil: 1) Ida Karp, warg. warjamine. 2) Peter Pedai ja 3) Alide Erenbusch, warg. 4) Karl Sawo, akziisi seadl. üleastum. 5) Friedrich Lindstm, 6) Kusta Blumfeldt  ja 7) Hans Linn, poliz. käsu läitm. jätm. 8) Jakob Kärit, teot. 9) Anna Wessar, laimdus. 10) Ida Edenokin ja Anna Josep ja 11) Ernst Heftler, akziisi seadl. üleastum. 12) Johann Tulus, söögimaja seaduswastaline  lahti pidamine. 13) Peter Eerikow ja Karl Wärsi, sõnal, teot. 14) Jaan ja Hans Antanow, metsa wargus. 15) Robert Kreischman, polizei teot. ja Georg Sarmo, riidlemine. 16) Johann Klein, laste kerjama saatmine. 17) Johann Kukk, 18) Anna Apelbaum, ja 19) Kreeta Prii, polizei käsu täitm. jätm. 20) Jakob Uul ja 21) Karl Matike, erakaebt. 7. juunit: 1) Jakob Entschelsberg, warg. 2) Leonhard  Jakob, warg. katse. 3) Grigori Bajchkirow, 4) Jaan Arjukene, 5) Jaan Põdder, warg. 6) Keila ja Bluma Jwanow, teot. 7) Johann Kollin, ähward. ja oma woli tarwit. 8) Jaan Kiltre, erametsa raium. 9) Karl Tust, laste kerjama saatmine. 10) Peter Musches, akz. seadl. üleastum.  11) Mari Kiima, riidlemine ja ropud teod. awalikul kohal. 12) Jwan Weinberg, polizeile wastuhakkam.  ja riidlem. 13) Kusta Mihelsou,  terw. hoidm. seadl. üleastum. 14) Jakob Jwanowski, kõlwatu toidu müümine. 15) Karl Sokk, polizei teot. 16) Jakob Ambus, kroonu metsa raium. 17) Juhan Tamm, laste kerjama samm. 18) Klementi Iljin, warg 19) Anna-Maria Pedo, warg. 20) Elsa Matson, polizei kasv täitmata jätm. 21) Johann Saar, teot. 8. juunil: Jaan Kanärin  ja Jakob Kikkas, ja Jaan Jaani p. ja Jaan Jüri p., omawoliga omandamine, 2) Johann Sarmit ja 3) Anna ja Miili Suit ja teised, warg. 4) Arthur Pistrik, oma woli tarwitam. 5) Ando ja Wärdi Tepp, warg. 6) August Org ja Heinrich Kahro, erametsa raium. 7) Johann Krimpses, teot. 8) Jakob Tamberg erametsa raium. 9) Adam Wigand, ja 10) Jakob Jlwes, polizei käsu täitmata jätm. 11) Jaan ja Gustaw Pirk kroonu metsa raium. 12) Jakow Halebski, ja 13) Jwan Hussarew, riidlemine. 15) Johann Altmum, polizei teot. 15) Mart Alajan, laste kerjama saatm. Kohtukojast. Kaebajana ühes warguse prozessis astus minewal  laupäewal 1. jaoskonna rahukohtuniku  ees kullasepp S ch. oma poja wasta üles. Kaebealune  ei olnud kohtu ette ilmunud, sest et ta praegu ühe murdwarguse katse pärast kohtu-uurimise all mängis  on. Rahukohtuniku küsimuse pääle, kas isz kaebajana ei taha pojale  tema süüdi andeks anda, wastas  isa, et ta seda ei tee. Rehukohtunik,  kes aktidest mitte Põhjust ei leidnud, kaebealust süüdlaseks pidada, mõistis kaebtuse tühjaks. Niisama jäeti Kõigekõrgema põhjusel mitmete inimeste wasta tõstetud  kaebtus ilma tagajärjeta, kes kewad?l 3. linnajaos kala- ja pudu kauba turu wahel olema aia maha oliwad kiskunud. Kurjatööd. Pika uul. nr 43 warastati öösel wastu kesknädalid  lukku panemata ja ilma järel waatajata jäetud korterist mitmesuguseid  asju. Polizeil läks korda marastatud  kraami Fortuna uul. nr 7. üles leida. Ülekuulamisel tuli ilmsiks, et waras juba ennemalt karistatud Sofie W. on. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Berlinis, 3, juunil. Täna pani Li-Hung-Tschang keiser Wilhelm I. haua pääle toreda pärja. Keiser Wilhelm 11. saatis Li-Hung Tschangile  riigi sekretär Marschalli läbi Punase Kotka ordu auumärgid. „Hamburger Correspondenz" teatab, et Saksa walitsus Wene- ja Pruutsusemaad  Kreeta küsimuses on lubanud  toetada. Londonis, 3. juunil. «1?i. vaos» teatab, et Kreeta saarel praegu umbes 20,000 meest Türgi söjawäge on. Türgi walitsus tahab mässu armetul kombel wäewõimu abil maha suruda. 3. juunil.  „National'Zeitung"  teatab, et Barcelonas juba 102 anarchisti kinni olla pandud. 3. juunil. Bowstreeti polizei-kohus  tegi otsuseks Or. Jamesoni ja tema ohwitserisi Willonghby, Corentry',  Grey' ja White' wannutatud meeste kohtu kätte anda. Esialgu lasti neid 30,000 rublalise kautsioni wastu wabaks. Teised kohtu-alused mõisteti süüks wabaks. 3. juunil. Kuulu järele sõidab see Inglise eskader, mis praegu  Jtalia wetes wiibib, Kreeta saare randa. Rethymnos (Kreeta saare sisemises ojas) on wumsetel päewadel jälle korratus: ette tulnud. 1. juuni kuu päew. „Kölnische Zeitung" teatab, et Makedoniast, Uskzubi  linnast, Türgi walitsusele pa we saadeti garnisoni armu suurendada, sest et Makedonia bulgarlastel jälle nöuu olla mässu tõsta. Sofias asuw makedonlaste kesk-komitee teeb miimsel  ajal hoolsasti Makedonia bulgarlaste  üleskihutamise kallal Lööd. Partsis, 3. juunil. Kuuba mässajate asemik New-Aorkis saatis „Havas'i telegrafi kontorile" järgmise traadisönumi: „Kaks seltskonda „Laurada" kindral Rutzi ja „Three Friends" kindral Portraudu juhatuse all astusiwad neil päiwil takistuseta  Kuuba rannal maale. Kindral  Kullizzo marssis saare ida-pooljest  otsast läänepoolsesse ja ühendas ennast sääl Maceoga. Gomez seisab Havanna linna wärawate ees. Need 3 kindrali oma kõigis ettewõtetes täiesti ühel nöuul. Kollatõbi ja rõuged möllawad hispanlaste juures." Roomas, 3. juunil. Inglise eskadri madrused umbes 900 meest longiwad juba mitmed päewa  purjus päädega linnas ümber, teotawad möödaminijaid ja tülitabad polizei-ametnikkusi. Nelja päewa eest nad Vaticano linnajaos nii suurel mõõdul, et juba söjawäge taheti wälja saata neid waigistama. Polizeiametnikud saiwad neilt kaunis armetul kombel peksta. Üks seltskond  neid madruseid tungis näit. Santo-Spirito haigemajasse ja pu> rustas sääl hulk asju ära. Rooma elanikud on nii üritatud, et merist kokkupuutumist itallaste ja inglaste wahel tuleb oodata, kui polizei märatsejaid  rahu pidama ei sunni. 3. juunil. Poolametlik leht Xo 120. Postimees. IBW. Wastutaw toimetaja ja Väljaandja 05. K. A. Herma»»».