. Ker g e tõu g. 1. Aüuhind, weike hõbe-medalje: Kudina'st J. Sider'i mära Nr 224. 2. Auuhmd, brougS-medalje: Maruma st Zaan Raid'i mära Nr. 240. .. Z. Auuhind, kiikus: Tähkwere st Peter Proska luära Nr. 324; Kudina'st Joh. Mälson i mära Nr. 242; KastreP Joh. Tõnissonsi mära Nr 249; WisusleH Hindrik Kastan'i mära Nr. 241/ Siad. 1. Auuhiud, weike hõbe-medalje: E. von Oettingcn Karste-mõisalt Berkshiri selgewere kaswandus. 1. Auuhind brongs-medalje: E. vonOettingen Karstemösalt  emis Nr. 292. 1. Auuhinna asemel sai kiitust E. von Oettingen Kurste-mõisalt fisseweetud kult Nr. 291. 1. Auuhind, brongs-medalje: Praua M. von Helmersen  Uus-Woidama'lt kult Nr. 289. 2. Auuhind, kiitus: Praua M. von Helmersen Uus- Woidamasit emis »Tora/ Nr. 290, põrsastega. Kolmest näitusele toodud lammast ei ole ühtegi auuhinna-wäärilisekS  leitud. (Lõpp järgmises numres). Üleüldised sõnumid maailmast. Bäl t i L ki's, Mihklikuu 7. pääwal Saksämäalt. Keiser Wilhelm on ikka weel Saksamaa fõeawäge üle waatamas ja rõõmustada ennast igal poolel sõeawäe hea korra üle. Scharzenau'st Austria/s,  läks Keiser Münchenisse. Austria söeawäge on techa lahkudes kä wäga kiitnud ja nimelt ütelnud: ,Seda ei wsiks pea lisküda, kui kaugele edasi Austria sLeawqgi mõne aasta kaikus jõudnud on. Manöwrid oliwad meisterlikult  wälja mõteldud ja säiwad uhxst tMist pea-stabist kuMMikechätesse jagudesse hiilgamast Wöetuh. Söeawägi ei WMH- MMpldäMise' harjütuse poolest ühtigi soowida  järel. Mina olen sel kopral sõeawäe kohta Austriast üht suurt lugupidamist kaasa Äõtnud./ Pea weel rohkem on Keiser Wilhelm Baieri söeawäge kiitnud ja Prinzwalitsejale  oula südamelikku s töil» selle edst tunnistanud, et temal wõimalik oli, Baierst söeawäge ise üle waadäta ja tundu,a õppida. ' Saksa riikide-ühenduse järel on Keisril)  kuwriigi ükemäl sõeaherral, Ägus, iga üksiku riigi sseawäge üle waadata, länine ei olstuö ükski Keiser aga weel seda teinud, kartes, et laiad tingkonuad ennak selle üle pahandakstwad, sest Baieris oli Mö palju neid, kes sellega õiete leppida ei tahtnud, et nende isamaa sel wiisil otse Prsussi alamaks saanud olla ja mitte enam taieste oma käe peal ei seista. See esimene katse olla aga hiilgawalt  näitanud, et Baierlaste partikularismus (lahutuse himu) stogulli mitte nii suur et ole, kui Mõnelt poolelt kuuldi; kõige wahemast ei ole sellest ühtigi walja paistnud/  waid igalt poolelt dn riigi-truüwust tunnistatud. Keiser Wilhelm oa siis ts wäga lahkel meelel sealt lahkunud  ja on Müncheni waestele 10,000 marka kinkinud. Münchenist sõitis Keiser Kasselisse, Hesseni söeawäge üle wqatama ja on ka seal wäga rahul olnud. Mihklikuu  14. (2.) paäwal tuliwad Keiser ja Keisrtpraua oma Preusst-Kuningriiki tagasi, kus Ersurti juures suured manöwrid peetud saamad. Erfurti's on Keiser Wilhelm ka jäye üht kõnet pidanud jq seda aega meele tuletanud, kus Napoleon I. aastal 1812, enneomasseakaiku Wenemaale,  kõik Saksamaa Erfurtisse kokku tulla laskjs jn nendega, seal pea ühet., wWs ümber käis, nagu oleWwäs nemad tema teenrid. Keiser Wilhelm on nimelt ütelnuid» Mee, pind, onaealuguliStele sõnumitele iseäranis püha. Siin paikas alandas Korsika wõitja Saksamaa Würstifi raskemast ja alandas sügawamalt meie maharusütüb  isamaad/ Sel aeal tärkaS minu esi-isa hinges mõte wastapanemise peale, künni wiimase otsani, mis siis lepitawale,ülestõpsmisele aastal 1813 saatis./ Neid sönü 'W Prantfüsaiaal' tähele' pandud ja need on seal (us,ta stetnud...,Med,näitawad ka the poolest, et Saksa KeisÄ Mitte enäm Nii rõõmsat usaldust jäädama rahu peale ei ole, Hui. nM.. Baieri- Prinz Leopold on KeiSri kutsumise peale manõwritele Erfurti juures tulnud.  Saksamaa Sbzlaldemokratlaste keSkis kipub tüli ja lahutus lähis Mttema. Juba mõnest äeast saadik lõi ennast' uks jägü üeNdest Moor-Soziäldemokraklasteks'' kokku, kelle arwateS nende tänised esimehed Liebkuecht, BebÄ jä teised, liigä stasäsed. ja ja saadächad omäib lehtcdedeS üksteisele nüüd ärritachäW/kiMsi. SakfaMäa. iseäranis ja. kõik khristlik maailm Ülepea wSiwäd enNäst selle üle ainult rõõmustada, sest see erakond kichub usku jä seaduslikku elukorda, oma unetiäsiüde jä taltsitamäte himude heaks häwitamä. Saksamaa Ultramanlastel on paha mees Paaski politika wasta - jä nenmd arutawäd karmi sõnaga, kuida Prantsusmaal, mida ,kõige nimetati, Wholiigt kiW patju kitsikum elu" on, kui Saksanlaäl. Pllhändüst'Oeb„SälfämM,'.kia tsfiSte keskiS, ühe Jtalia POpstläste tehe kiri/Ms päM < 3taliä ennast, Saksamaä poolt ära ja „tõuswa päikife/ Prantsusmaa, poole pöörama pidada. Riigikanzler Kindral von Caprivi on, kui tema Keisriga Münchenis oli, seal pikkemat aega ka Paaõlt Nuntiuse (saadiku) juures olnud ja temaga wäga lahkest jutustanud. Saksamaal loodetakse, es sealt Paapstile ssnümit  saadetakse, mis tema meM ehk pöörab. —Trierlls on, kuida M püha-kuue näitamise juures msnda Whandust olnud. Seatine Piiskop on üht kirja wälja Mtnud, milles kõiki neid khristlikust kirikust ja sakramentide  osasaamisest wälja heita ähwardatatfe, kes püha-kuue külge kätt pistawad; et selle üle Ma suure hoolega walwati, et ilmalikud inimesed seda ei tee, sellepärast pandi seda kuulutust imeks. Kuida kuuldakse, olla mõned riistad, millega preestrid püha-kuue küllest kinni hakkasiwad, kiskudega  olnud. Jesuitide pater vr. Beissel on juba enne üheS raamatus püha-kuue üle kirjutanud, temale olla sellest mitmed tükid näidatud, mis aastal 1844 »maha pudenenud  V Piiskop Arnoldi olla ühe seesuguse tüki kaplan Knopp'ile kinkinud. Praua Vanvolremü käes Trierfis olla üks tükk. Juba aaõtal 1810 on Kindralvikar Cardel  soowinud, et wähem inimesi selle püha riide tallitusele lastakse. Helgolandi terwise majaS (Kurhaus) on tulekahju olnud, mis aga wäga palju kahju ei teinud. Senna tahetakse terwise-otsijalele nüüd 500,000 marka eest uut pidumaja ehitada. Würst BiSmark on Mihklikuu 2. (Leikuseknu 21.) paäwal ühes raudtee-jaamas Preussi Prinz Albrechtüga, Brraunschwegll Prinz-walitsejaga, kokku saanud. Prinzi küsimise peale, kas tema ennast mitte kord jälle näidata ei taha, on Würst Bismark naerates wastanud: ,Ja, BerlinstSse tulen mina wist, aga ei mitte Arasoitmise juureS on Würst Prinz Albrechtü terwist wälja hüüdnud, mis peale kogutud rahwahulgad rõõmuga wastanud. Siis on üks künnapas mees on pea ühest 4. klassi wagonist wälja pistnud,  oma kübarat keerutanud ja tugewa healega hüüdnud: ,Meie Riigikanzler Würst Bismark elagu!" Selle peale on kõik rahwas hõiskates wastanud. Mõlemad kõrged herrad on ennast silma-nähtawait selle kokkusaamise üle rõõmustanud ja rahwas on selgest näitanud, et Saksamaa ühendaja mitte unustatud ei ole ega ka wist unustatud  ei saa. Selle läbi nativad aga ka need jutud kinnitust  saanud olema, mille järel Würst Bismark mitte Riigipääwale  tulla ei taha. Tema olla seda juba enne ütelnud  ja sellega põhjustanud, et tema mitte maailma ees Saksamaa  nüüdse Walitsuse waSta tõreleba ei taha. »- Saksa Jdaasrika asumaadelt on, kuida juba wnmases numris lühiselt  tähendatud, wäga pahad sõnumid tulnud. Söea-rong Lieutenaut Zelewski all, mis Uheha'sss Tanganyika tõunepoolisest  otsast ida-poole saadetud oli, on seal Leikuseknu 17. (5.) pääwa! WahehelaStest nii heaste kui häwitatud. UmdeS 300 musta soldatit, 300 Mauser-püsfi, 4 suurtükki ja kõik püssi-moon on waeniaste kätte langenud. Europlasteft  on pealikud Zalewski, Zihewitz. Pirch, Dr. Buschow, unterohwttserid Herrich von Sidewih, Schmidl, Hengelhaupt  ja Hemprich langenud. Pealikud Tettenborn ja Heydebreck, ja uuterohwitserid Kay ja Wunher on 00 musta sõeamehega Kondoa'sse peasnud. Kui ehk mõned ka weel tagajärel wõiwad tulnud olla, siiski on Saksa kaitse-wäest rohkem kui wiieS jägu hääwiiatud ja mure on suur, sest sellest saab sealine kodurahwas uut julgust wastapanemiseks. Ka teisel poolel teeb see õnnetus Saksa Jdaasrika asumaadel takistust. Major von Wissmann on oma äurulaewa ettewalmlstamistega nii kaugel, et selle wiimine Victoria-Nyanza järwele pea pidi ette wõekud saama, kuna eelkuuiajad juba teele saadetud oliwad. Nüüd on küsttaw, milla temale tarwilifl kaitse-wäge wsib kaasa antud saada ja kergest wõib selleS asjas witwitust tulla. Austria Ungrumaalt. KeiserFrauz Jose f on Mihklikuu 15. (3.) paäwal Temeõvar'isse reisinud ja läheb sealt Miremara'Sse, Keisriprauat waatama, enne kui tema Kopsu saarele reistb. Böhmimaale läheb Ministerpräsident  Graf Taaffe KeiSri kaasa. Inglismaa lehed on täis kiitust Aüskcia-Ungrumaa sõeawäe üle, mis oma tublidust wiimastel manöwritel nii hiilgawalt üleS näitanud  olla. ÜheS tähendawad need lehed aga ka mõne puuduse peale, mida weel kõrwale saata tarwis minna. Sellepärast ei pidada Maapääwad raha-lubamistega sõeawäe  tarwituSteks mitte kitsikud olema. Silma-nähtawalt on Inglastel himu ennast tulewatel sõdadel, mis ehk tulla wõiksiwad, suur-maa sõeawägede peale tuetada, kuida nemad seda ka enne ja ikka teinud on ja annawad selleoä-ast teistele nõuu, ikka peale raha wälja anda. Auslria-Uugcumaalt  koStawad aga tähtsad heäled sõeawäe-kulude rohkendamise  waSta. Ka ametlik leht. -Nemzet" aStub selle waSta üleS ja kinnitab, et kub i seisukord riigt-kaSsaS riigi kindluseks niisamati tarwiS minna, kui lubii sseawagt. ElutarwituSte tõusewad hinnad saada sõeawäe kulust muidugi juba rohkendama. Omal reisul Temesvarllsse on Keiser Franz Josef Bistrihll kaudu reisinud, on seal waimulikud ametkonnad igast usutunnistusest, söeaVäe-pea- Ukud jä linna-kohtud oma jutuke wõlnud ja neile seleta, nud, mis riigi seespidiseks rahuks ja kosumiseks kõige pealt tarwis läheb. Kui Greeka-Rumänia Erzpiislop kinnitas, temä tahta kõiki teha, mis üleüldiseks tuluks tarwiS läheb, ja usu ja rahwuse õiguste ja tarwituSte külge puudutamata  wõimalik on, fiis tähendas Keiser selle peale, et usu ja rahwuse kindlam tugi riigi seaduslik korraldus on. ,Pidagi seda oma püha ameti ülemM otstarbeksütleS Keiser, ,et Teie mille ainult rahu üksikule usutunnistuste wahel ÜleS pidada et püüa, waid ka rahu üksikute rahwnSkondade  wahel.« Piakstwad AuStria-Nngrumaa üksikud  ufukonnad ja rahwuSkonnad seda Keiserlikku sõna tähele panema ja meele tuletama, mis püha-kiri Luk. 11,17 ütleb: ,Jga kuningriik, mis isekeskis riiduS on. läheb hukka, ja koda langeb koja pealeehk lõpeksiwad seal siis ka need wastaStikused kiustleinised, mis riiki nüüd nii kardetawal wiisil kõigutawad. - Senni kestawad aga kõiksugused kinfllemised edasi. Hiljuti tuli Prantsuse Konsul Seuvaire Fiume'Sse, sealist näitust waatama. Seal laftsiwad Kroatlased Ungarlaste kiuste Prantslaste rahwalaulu  mäugida ja karjusiwad: Elagu ?Elagu meie söbrade, Wenelaste Konsul lehwitaS  oma kübaral ja hüüdis: ,Elagu Kroatia!« pigistas  nende kätt, keS tema ligidal oliwad ja kinnitas, tema olla KrotlaStest maimnStatud. Siis hüüdis Konsul weel kõige SlawlaSle lerwist termist wälja. Kui tema lahkus, siis hüüti weel käratseteS: ,Elagu PrantsusmaaKellele need terwised maksimad, neile wõiflwad need ju õige ineelitawad  olla, aga AuStria Keisri salamate kohatised ei olnud need küll wist mitte. Ühel pidul Prag'iS, mis selle pääwa 100 aastaseks mälestuseks peetud sai, kus Keiser Leopold esimest korda selle-aegse Prag'i näitusele tuli, kinnitas piduköneleja, maschinate-wadriku peremees Jahn, uueste, fee Tschechi näitus, mis seal nüüd peetud saab, pidada Tschechi tööd kõigest wöerast sissewedust ja wõerast kapitalist wabaStama. Tschechilased olla tugewad küll, et nemad ise kaupasi wälja wedada wõiwad. Kõik Tschechi kaupmehed pidada omaks kohuseks wõtma, igat wõerast ja wälist kaupa tagasi tõukama. Maamalitscja Gcaf Thun ja teised kõrged keiserlikud ametnikud oliwad ka pidule kutsutud, oliwad aga tulemata jäänud.  Staremiasto  maakondaS, Galizia'S, on hundid hulga kaupa ilmunud ja wäga palju loomi maha murdnud. Nende waSta peetakse jahlisi. Woloczyõk tst. Galizia'S, sanvad 50 Juutide-perekonda tagasi saadetud. keS Wenemaalt senna tulnud oliwad. Mihklikuu 12. (Leikuseknu 31.) paäwal tuliwad kaks talnperekouda WiinsiSse, kes kahe aaSta eest Wene-Poolamaalt Braülia'Sse rändanud ja nüüd sealt põgenenud oliwad. Nemad on suures hädaS ja rääkisiwad hirmsaid aSju sealisest elust, kuida neid seal waewatud ja taieste nagu orjast üles peetud on. ,Raudse korraldamise juures on üks Amerjka'st toodud kaljupuurimise-laew lõhkenud. Kaks töölist on surmatud  ja mittu teist wigastatud. üks wedulaew dvnamitiga.  mis ligidal oli, jäi kah,uta. Koburgi Herzog on Saksa Keisrit tulemaks kuuks jahtidele TirolsiS kutsunud,  kes seda ka wasta wötnud on. Taanimaalt. Mihklikuu 11. (Lcikusekuu 30.) paa. wal on Aleksander. Newskipaäw Kopenhagenis wäga suure ilu ja uhkusega peetud. Juba wara-homiknl oliwad pealinna uulitsad lugemata hulga Daani, Wene, Greeka ja Inglis lippudega ehtesse pandud ja ssealaewad, miS lahel ankrus seisaivad, teiste keskiS Daani krenzerid ja ,Oern', Wene Keiserlikud söidulaeivad ,Poljamaja  põhjamaalt tagasi tulnud Prantsusmaa korwett ,Chateau näitafiwad eunast uhkeS lipu.ehtes. Wara homikul oli ,Poljarnaja peal Jumala-teenistust peetud, ja kell ii! oli teine pidulik Jumala-teenistuS Kopenhageni  weikcS aga wäga ilusa? Newski-kirikuõ ette üteldud, kuhu kõik Daani Kuninga-perekond, niisamati ka Kuningakoja kõrged ja kõrgemad wöerad tuliwad, ühed sad näitasiwadsel tunnil wäga mitmekarwalised wälja : paksust rahwahulgad üksteise körwas seiflwad uulitsale jalgteedel, kust kõrged herraskonnad läbi minema pidiwad, et Aleksander. Newski.kirikuSse minna, tuhanded ja tuhanded pealtwaatajad,  iseäranis naestcrahwad; Politsei-mehed ratsa ja jala oSkafiwad wäga heasle korda üles pidada. Jumala-teenistufele,  mida Wene faatekonna»preester Walubujew ,Polzarnaja preestri abil pidas, ja kus juureS Aleksander-Aewski kiriku weike laulukhoc ,Poljarnaja Swesda" wäga hea laulukhori poolt tuetust sai, oliwad kõik Daani Ministrid mitmed saakekoiidade liited, fõeawäe xa kohtule ülemad gardiwäe pealikud ja weel poliu teisi tulnud; we?ke kirik oli wlimaje platüni täidetud. WaSta kell 12 oli Jumala teenistus lõpetatud ja kõrged herraskounad  lätsiwad kirikust otsekohe 'avamaale, kus hulk uhkeid auru-barkaSsisi sa aeru-paatisi malmis sein oad, kõrgeid ja kõrgemaid herraskondan ja neid, kes homiku-lauale ,Poljarnaja  peal kutsutud oliwad, laewa peale wtima. Sel silmapilgul, kus korraga Wene Keisn-lipp ja Daani ja Greeka Kuninga-lipud üleS tõmmatud saiwad,  andstwad kõik föealaewad ja ranna-batterie harjunud mürifewat teretust. ,Poljarnaja mitmetes uhkekeS tajütideS oliwad lauad umbes 200 osawötjale  kaetud ja homiku-laud sai lahkel meelel peetud. Kell 27, lätfiwad kõik jälle maale ja söitfiwad wakshallisse,