2. J. Z. K. Jarosla w i kube  rm. (2 postpo)gnat): Teretan Teid, armsad endised K. koguduse liikmed, kellega meie ühe kantsli all elawat Jumala-sõna oleme kuulnud ja ühe altari ees laual kämud. Jumal  õnnistagu Teie lootusrikast hakatust  ihuliku ja waimuliku elu poolest.  Rõõmustan, et Teie raamatud olete kätte saanud ja nad Teile meeldinud.  3 J. T. Ouduwa kre isi st (18 lehekülge) : Suur tänu teie hoolsa töö eest, mis rõõmuga saame omal ajal tarwitama. Mis Teie põlise metsa alt leitud endise aja märkidest ja mälestustest räägite, saab iga ühele huwitaw olema. Kas Teie ei wöiks õndsa koolmeistri G. R. päewaraamatust weel rohkem teadustada  kas oleks wõimalik seda raamatut päris kätte saada? 4. A. T. Mohilewi kuber - mängust (IV» suurt poognat) : Loodan, et Teie kirjaliku wastuse kätte saite. Et Teie asunikud Saardest.  Paistust, Karksist, Wändrast ja Häädemeestest on, siis oleme ju ühe kreisi liikmed ja osawõtmine Teie käekäigust ja kibedusest on seda palawam.  Olge wahwad töötades, kannatades,  lootes, ja kirjutage meile wahest jälle! 5. M. N. (K. W.) Tweri kuber  mangu st (2Vs suurt poogn.) : Teie elust lugesime enne wahest Pühapäewa  lehest. Seda suurem oli rõõm, nüüd Teie asutuse lugu nii täiesti otsast otsani kuulda, ja iseäranis, et koolimaja ehitamisega ometi hakatuski  tehtud, nrge nüüd enam pooleli jätkel Meie tahamehiä meelega  uõuus olla Teile koolmeistrit otsides. 6. J. P. Ufamaalt (IV- Post poognat): Täitke oma lubamist ja kirjutage mõnes ajalehes ja andke meile nr. teada. Meie oleme sellega hästi rahul. Ehk teate Kunderi korjandusest  rohkem ja wõite meile abiks olla tema pärijate adressi kätte saada. Täname ka muude ülesantud nimede eest. Palju terwisid K. T. poolt. 7. M. J. Nowouse n s k i st (1 postpoogen.): Täname teatuste eest. Koolmeistri pärast kirjutasime Teie õpetajale. Wäga raske meest saada, kes eksami on ära teinud. 8. W. K. Go reiski st (7 post- poogn.j: Täname wäga Teie hoolsa »töö eest, mis meile Teie asutuse elu otsast otsani nii selgesti silma ette maalib. Rõõmustame wäga, et Teie käsi suure nälja järele nüüd jälle hakkab hästi käima ja et ka koolielus hakatus on tehtud. Andke wahest jälle omast elust teada! 9. P. L. T o r o p e t s i st (2 juurt poognat) Teie kirja ja raamatu raha oleme õieti kätte saanud. Saatame  Teile kirjalikult wastust. Haleteod  lood, mis kirjutate. 10. J. A. S. Ho l m ist (2 poognat' : Tuhat termist kõigile endistele  K. koguduse liikmetele ja suurt tänu hoolsa töö eest. Wäga hale kuulda, et Teil weel kooli ega palwemaja  ei ka koolmeistrit ei ole. Ärge wäsige, kuui nii kaugele saate! Kui aga Teie poolt hakatus saaks, küll siis ka siit poolt abi tuleks! 11. K. M. Werchnaja Bulaukast  (postkaart) Igatsusega ootame Teie lubamise täitmist. Juurde lisada ei tea praegu ühtigi. R. Holst. UP. Ü6MOLI», Ällcha. ära. Meie luusisime kaugel maailmas ümber; ikka tuli midagi wahele, mis meid keelas Londonisse jõudmast. Ma ei kaotanud aga silmapilguksgi oma sihti silmast. Igal öösel nägin ma Scholtost und. Wist küll sada korda tapsin ma tema unes ära. XLõpp tuleb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaa politikaline olek on endist wiisi tume. Parlamendi kommission ei ole mässule  kihutawate erakondade wastu plaanitud seaduste läbiwaatamisega ikka weel otsakorrale jõudnud. Waheajal  on riigikanzler, würst Hohenlohe,  politikalisi pidusid andma hakanud,  kus ta üksikute erakondade tähtsamatelt meestelt nende arwamisi ettepaneku kohta wälja meelitada püüab. Iseäranis libe on ta katoliklaste  eestwedajate ümber. Üks nendest. Oi-. Liber, on juba riigikanzlerile  teatanud, et ta erakond küll siis on walmis oma häält ettepaneku  poole ära anoma, kui sääl ainult seadusi sozialdemokratlaste wastu saad olema, kui temaga mitte ka trükiwabadust ei püütaks kitsendada.  Aga, kuda wõib seadus sozialdemokratlaste  õpetuste wäljalaotamisele trüki läbi tõkkeid ette panna, ilma et tema läbi trükiwabadus sugugi kitsendatud  ei oleks? Mitmed nähtused sunniwad arwama,  et praegusel riigivalitsusel riigipäewal üleüldsi suur hulk wastaseid  on. Nii pandi näit neil päiwil  riigivalitsuse Poolt riigipäewale soow ette riigipäew; presidendi wõimust  laiendada, kuid riigipäew ei wõtnud seda ettepanekut wastu. Arwatakse, et riigipäewa senine president  Lüvetzow sellepärast oma ametist  tagasi astub. Bulgarias oliwad januari-kuu lõpul l i s a w a l i m i s e d sobran - jesse. Kui „wabalt" sääl nii» suguseid asju toimetatakse, näitab järg. mine kiri, mida „Nowosti" oma sõnumi  saatjalt Sofiast sai: „ Teades, et rahwas sobranje praeguste liik- metega, kes suureinalt osalt riigiwalitsuse  meelsed on, rahul pole ja see- Pärast Zankowi, Karawelowi ja teiste Stoilowi wastaste poolehoidjaid tahab  walida, segas riigiwalitsus ennast  nii paljn kui wähegi wõimalik walinnstesse. Kõige päält lasti kõik külawanemad,  keda hästi ei wõinud usaldada, ametist lahti ja seati uende asemel? tuntud riigivalitsuse meelelised mehed.  Siis sõitpwad ülemad maapolizei  - ametnikud paljude sbandarmide saatusel mööda külasid ümber, rahmast  mitmesuguste kättemaksmistega hirmutades, kui ta riigivalitsuse kandidaatisid  ei peaks walnna. Nii on näit. Pirdoni polizei-ülem Peschtscherõi  linnakeses, kus Karawelowi walinist kardeti, üsna awalikult ütelnud:  „Kelle ema Stambulowi ajal ei nutnud saab nüüd nutma, kui teie Karawelowi peaksite walima!" Kuid kõik walitsuse-ametmkkude ähmardused  ei mõjunud küllalt: igal pool ilmus walimiste walitsuse wastaseid  suurel hulgal, sagedasti palju enam kui walitsuse poole - hoidjad. Pääle selle oli nendel küllalt julgust, polizei ülekohtustele nõudmistele wastu panna. Siis tarwitati sõjamäe abi. Niisuguste abinõuude läbi oli riigiwalitsus  seda korda saatnud, et 20-nest saadikust, keda nüüd sobranjesse  waliti, 18 Stoilowi erakonnast on; aga ometi waliti Rasgradis Karawelow, kelle walimist päält taheti keelata. Esimesed walimised oliwad Walge- Slatinas. Siia saadetl walitsuse  poolt paar päewa ennemalt 200 nõnda nimetatud „kepi-meest," kelle ülesanne oli walimistel riidu sünnitada  ja walitsuse wastaseid walijaid, kui wõimalik hästi läbi peksta, kõige päält aga polizeile asja anda ennast walimistess? segada. Polizeile saadeti walimise-päewaks kaks roodu jalawäge ja osakond ratsawäge appi. Walitsuse  wastaste poolt oliwad Zankow ja Simidow kandidaatideks üles seatud,  Zankowi walijad, kcda umbes 1000 oli, ei läinud mitte üksikult linna, kepi-mehi kartes, waid kõik üheskoos.  Kepi-mehed ootsiwad neid ka juba linna wärawa eel. Pea algas ka taplus. Kepi-meestele tuli polizei  appi, ja kui ikka weel zankowlastest  jagu ei saadud, si's astusiwad ka soldatid ette. Nüüd pidi rahwas muidugi mõista taganema Enne seda oli aga umbes 50 meest haawatud. Kui zankowlased nii wiisi linnast wälja kihutatud oliwad, wõeti walimine  käsile. Nüüd saiwad muidugi mõista ainult walitsuse kandidaadid walitud. Lo m i linnas oli Karawelowi poolehoidja Arsenjew kandidaadiks ette pandud. Walijate seast oli unu bes 3000 meest tema poole, aga mõni tund enne walimis? hakatust tuli siuna Widdini linnast kaks roodu jalawäge ja terwe eskadron ratsawäge,  kes rahwa, kui kepi-mehed te maga riidu oliwad algauud, linnast wälja ajasiwad. Sinna jäiwad peaaegu  ainult need, kes ennast riigiwalitsus:  poole hoidsiwad. Nii jäi siis ka sääl riigiwalitsuse kandidaatidele wõit. Tõrnowis oli polizei ja sõjamäe  wahele astumine nii mõjuw, et mõni walitsuse wastaue sääl juures  suuna leidis. Ainult Rasgradi linnas ei seganud polizei ennast walimistesse, kust siis tuli, et sääl Karawelow walitud sai. Siin olla riigiwalitsuse  wastased nimelt nii kawalad olnud,  et nad Karawelowi walimist enne pole uskunudgi, kui juba walimise-sedelid  nende käes oliwad. Nüüd oli wahele astumine hiljaks jäänud. Huwitawa telegrammi saatsiwad Kurtbunari walijad oma uuele eestseisjale sobranjes : „Kui teie auus inimene olete, siis ei tohi teie oma walimist wastu wõtta, sest teie olete polizei ja bajoneti abil walitud, ja mitte rahwa wabal tahtmisel." Et Bulgaria riigi asjad korras ei ole, on niisugustel tingimistel iseenesest  mõista. Londonis, 31. januaril. „C entra l-N ews" teatab, et seitse kullaotsijat Lääue-Austcalias koha olla leidnud, kust wäga palju kulda wõib saada, ja walitsuielt luba palunud säält kulda otsima hakata. Selle koha üle lähemalt teatust pärides saanud walitsus kuulda, et kullaotsijad  kõik sääl asuwad Austria pärisinimesed  ära olla tapnud. Mebed paudud sedamaid mangi ning olla nüüd ka kurjateo täiesti üles tunnistanud.  „T im e s ' i" sõnumisaatja, keda Türgi walttsus Konstantinopolist  eemale Armeeniasse ei lasknud, on nüüd Londonisse tagasi pööranud. Talle olla korda läinud ka Konstan' tinopolist wäga huwitawaid teateid Armeenia loode kohta saada. Redmond nõudis parlamendis, et lirimaa isewalitsuse (liollis ruie) küsimus jälle käsile wõetaks. Minister  John Morley wastas selle pääle, et enne mitu tähtsat küsimust Inglise, Schoti- ja Walesi-maa kohta otsustatud peawad saama; kui Suure Britannia walijate nõuded weel täidetud pole, siis ei olla lootust,  et uad lirimaa asju toetamU saamad, ilma nende toetuseta oM aga täiesti wõimatu neid asju Redmondi ettepanek lükati 2.'io häälega /ZZO hääle wastu tagasi. Redmondi poolt ja riigiwalitsuse wastu oiimad wanameelsed, unionistid  ja parnellistid. Waieluste ajal ütles wauameelne Balsaur. tema saada oma hääle sellepärast Nedmondi poolt ära andma, et rahwas parlamendi  ühest-laskmist soowib. (Km häälte-enamus ettepaneku poolt, seega ministnriumi wastu oleks olnud, siis oleks tagasi astuma ja parlament ühest minema pidanud. Selleks ei puudunud palju - Inglise praegune wabameelne parlament pääses  ainult 20 hääle läbi langemisest.  T.) Sõnumid Hiina-Jaapani sõjaplatsilt. Londonis, 1. weebruaril. Jokohamast teatatakse, et jaapanlased  Wei-hai-wei ärawõitmise juures üleüldsi 302 meest on kaotanud, millest 83 meest surmatud nende seas 5 ohwitseri ja 219 meest haawatnd nende hulgas kindral Etero ja 3 ohwitseri. Hiinlased on üleäldsi umbes 700 meest kaotanud. Jokohamas, 31. januaril. Jaapani lebt „Mikado Schimbnn"  on Hiina-Jaapani sõja kohta järgmised statistikaliied teated awaldanud:  „Mööda läinud aasta 1. juunist pääle, mil kindral Oschima Tschemulpos maale astus, kuni Weihai-hei  sissepiiramiseni sWei-hai-wei ärawõitmine ei ole siis siia juurde arwatud. T.) on jaapanlased hiinlastega  setsetei st k ü m n e s lahingus  kokku puutunud. Sääl juures  sai jaapanlast 418 meest surmatud  ja 1303 meest haauatad, hiinlasi  aga 6200 meest surmatud, 9.300 meest haawatnd ja 1164 meest mangi wõetud Pääle selle woitsiwad jaapanlased  hiinlastelt 607 suurtükki, 7400 püssi, 268 hobust, 3326 telki, 21 weolaewa, 3 sõjalaewa ja määratu  hulk sõjamoona umbes 20 miljoni rubla eest." Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu meile teatatakse,  mängib St. Peterburi Eesti Kooli seltsi suurel p i d u õ h tu l, mis reedi 10. weebruaril  s. a. Mõisnikkude seltsi saalis tantsuga ära peetakse ihu - gardiwäe Moskowskij polgu muusikakoor (orkester). Moskowskij Seda ja teist. Kui häda kõige suurem, siis abi kõige lähem, arwab wanasõna.  Ja abi tuleb mõni kord säält, kust seda kõige wähem lootsid wõi õigemini ütelda: kust sa seda sugugi ei lootnud, ei aimanudgi. Kuid nii ostmata, haruldast, suurewiisilist, kui ka kohutawat abi surmahädas juhtub siin tujuka taewa all küll harwasti, kui see aasta paari saja eest ühele Thüringi mehele osaks anti. See „õnnelaps" ratsutas parajasti läbi tammiku, kui ta korraga end seitsme hulguwa hundi keskelt lemb, kes raswast  suutäit nähes talle oma näljaseid  hambaid näitawad. Kiiresti haarab  ratsanik ühest tugemast oksast oma pää kohal kiuni ja winnab  enese selle pääle ülesse, kuna raewaloom tuhatnelja kojupoole km patab. Werejänulised metsalised ei tagane aga puu alt, waid wahiwad kaswawa wihaga üles, kus mees nagu kana õrrel kükitab. Aga teine häda, mis esimese kaugune, astub juurde: winge külm tuul puhub mehikese liikmed  ju üsna kangeks, ja külmasurma on karta. Wiimast julgust kokku wõttes  kargab ta siis kesk kiskjate sekka, mõõk püsti peos, et end seega „läbiraiuda."  Kui ta mõõka keerutama tahab hakata, leiab ta enese kaksiti tuaewama susi turjalt, kes ootmata rasanikust muidugi kangesti ehniatas ja hulgudes põgenema plstts. Rat- sanik sai ka silmapilk asja seisukorrast  aru ja haaras, enne kui aega kukerpalli kukkuda sai, haruldasel ratjaloomal kõrwust kinni ja juhtis nendega susi nagu ohjadega oma kodulinna  poole, kus metsaline maha löödi ja julge ratsanik otsata hõiskamise  ja auuga wastu wõeti.  Umbes  sedasama wärki sõidu sai Saksa grahw Haike sada aastat hiljem metseajahil.  Haike, kehakas mees nagu Koljat, tahab metskulti elusalt kinni püüda. Aga oh õnnetus! Kokkupõrkamisel  katkeb püüdenõuu ja wihane elajas tormab grahwile jalgade wahele  ja wedas ta suure kiirusega edasi. Kohkunud kütt muudkui hoidis seni kramplikult kuldi sabast kiuni, kuni seltsimehed hullustawa sea maha saiwad  lüüa. —t. OlewLku uudis- Omas uuemas numbris teatab „Olewik," et Peterburi  linnas nüüd juba küm m e miljoni elanikku olla! Kuni mööda läinud aasta lõpuni loeti Peterburis ainult umbes ü k s miljon elanikkusid; praegu teab „Olewik" aga kinnitada, et jee linn ligi korda suurem on kui kõige sunrem linn terwes maailmas. Huwitaw oleks teada saada, kust „Oleimk" selle uudise on leidnud. „Olewik" püüab lugejaid igas tükis mõtlema panna. Wissisti sunnib sarnane teade „O!e--wiku"  lugejaid küll tõesti mõtlema!  Laste sissesoolamine. Kahtlemata  sai sool kõige wanematel aegadel  juba toitude alalhoidmiseks tarwitatud.  Meri, mis asju mitte nii pea ei lase mädanema minna, oli selle juures tvist rahwaste õpetaja ja selle parast peeti soola juba kõige wanematel  aegadel alalhoidwaks ja kosutamaks  rohuks. See soola kosutaw omadus pidi siis ka wäikestele lastele kohe pärast nende ilmale - tulemist omaks saama, kuna neid soolweega pesti wõi päris korralikult sisse soolati.  „Nii ei ole sind ka mitte weega pestud, et sa puhtaks oleksid saanud, ega soola verutud," lausub prohwet Hesekiel ühel kohal, ja hommikumaa  elanik saab kohe aru, mis need sõnad tähendawad nimelt et lapse rawitsemine täiesti oli hooletusesse  jäetud! Juudid, kui ka teised hommikumaa rahwad on pärast küll oma lapsi warsti pärast sündimist üksnes  weel soolweega pesenud, aga mana sissesoolamise wiis on sääl ja tääl ometi weel alali jäänud. Eriwani maakonnas elawate armeenlaste juures, kes Weue walitsuse all seisavad, täidetakse täna päewani seda wana kombet. Sündinud lapse ihu riputatakse  üleni peenikeseks tambitud soolaga üle, mille juures iseäranis hoolsasti selle pääle waadatakse, et kõik ihuwoldid ja kaenla-augud, päkkade  ja põlwede ümbrus jne. korralikult  soolata saawad. Kui laps sedawiisi  tublisti kolm tundi on soolas seisnud, pesetalse teda leige weega. Mõnes maa-nurgas on armeenlased selle wana kombe juba maha jätnud ja nimetatakse selle pärast oma naabritest  „soolamata" armeenlasteks. Ka praegune Greeka rahwas soolab oma lapsi. Kui kõrgema haridusega emad tõrguwad seda kombet oma laste juures täitmast, siis ähwardawad rargad ämmamoorid: „Küll sa näed, et sinu laps wäetiks, wiletsaks loomakeseks  jääb kui teda ei soolata!" Kudas mõjub aga niisugune joolamine laste terwisesse? Liial soolamisel on halb tagajärg: ihunahk läheb nendel tulipunaseks, sest et õrna lapse ihu seda suurt uärwide üritust ära kanna- tada ei suuda, ja laps sureb krampidesse  ära. Siisgi on rahwaid olemas, nagu näituseks mägestikus elaw Jsauria  rahwas Wäike Aasias, kes oma lapsi terwe öö ja päewa halastamata soolas seista lasewad, ei sellega ta ihunahka karastada. Tõesti, inimese ihu wõib küll palju ära kannatada. Ka Saksamaal  soolatakse mõnes uurgas weel lapsi, kui ka üksnes weel moe pärast. Rheinpfalzis näituseks riputatakse lapsele  soola kõrwade taha, mujal jälle pannakse talle soolatvpikene mähkmetesje,  wõi riputatats, pisut soola keele pääle. See tegewat lapsi targaks ja kcnlswat neid kurja silma ja muu paha eest. Rätsepa amet ja riigiwalitsus.  Weue keiser Nikolai I. oli kord Schlesia maal Erdmanns Dorfi lossis Preisi kuninga Friedrich Wilhelm  111. juures külaliseks Ühel päewal täks ta wälja aeda ja nägi -väljaspool seiswat uudishimuliste seas ühte wana naist, kes ühte palwekirja  käes hoidis. Keiser astus tema juurde ja küsis lahkesti „Mis sul tauvis on, wana matska?" Wanamoor  tegi wiisaka niksu ja ütles. „Tahan kuningale ühe kirja ära anda, kas wast Teie kuningas oletegi?" „Ma ei ole küll mitte kuningas, aga jutusta mulle, mis sul tarwis on, wast wõin ka mina sind aidata; sest ma olen niisama suur wõimumees kui kuningas, olen Wenemaa keiser." Wanamoor kõngutas paad ja wastas:  „Teie ei suuda ühti mind aidata,  waid üksnes kuningas. Kuningas  tahab minu poega soldatiks wõtta ja seda ei pea ta mitte tegema, ma palun teda selle kirjaga, et ta mu poja wabaks laseb." „Aga, wana matska, see on ju auuks sol dat olla, mina olen ise ka soldat!" Wana moor aga wastas: „Jah' Teie ei ole ka midagi muud õppinud  kui riiki walitsema, aga minu poeg on rättsepp. Sõrmkübara ajaloost Aastal  1684 19. oktobril saatis kullasepp Nicolaus von Benschoten Amsterdami linnas esimese sõrmkübara, mis ta ise wälja oli arwanud ja walmistanud, sündimisepäewa kingituseks proua von Reusselaarile. Kingitusega ligi oli kiri, kus sees kullasepp Reusselaari prouad palus seda riistakest enese wirkade sörmekeste kaitsjaks Larwitada ja seda auustamise - märgiks temalt wastu wõtta ja pidada. 12 aastat hiljemalt sai see leidis Johann Lottingest  Jnglise-maal laiali laotatud. See kord kanti sõrmkübaraid päka Ml ja walmistati kullast, hõbedast ja rauast, selle wastu saamad nad praegu terasest, elsenbemist ja luust tehtud. Hiinas tehtakse sõrmkübarad perlmutrist  kuld äärtega. Kõige ilusam sõrmkübar on Siami kuningannal lootuslille wormil tehtud. See sõrmkübar  on kullast ja kallite deemandikiwidega  uii ehitud, et neist kuuinganna  nime ja mehele-mineku päewa üles wõlb lugeda. Naljaks. Silm küsib ka oma jao, ütles Peeter, ja kosis ilusa tüdruku. Ime, mis kõik maa pääl kuuldakse,  ütles kurt Pärtel. Ai, ai! hüüdis rättsepp Jaan, kui koer ta puujalga hammustas. Mis ma tahan, seda ma ka teen, ütles isemeelne Jaak, ja praadis wõid orgi otsas. Mina noomin oma abikaasad ikka kalliste sõnadega, ütles talumees ja audis naesele lauluraamatuga mööda pääd. 2^. Posti m e e s. 1895.