li? ei ole, sest et eektööd enne walmis ei saa, Riigipaäwa aga ainult selleks piduks kokku kutsuda, ei olla soowitaw. —' Leikusekuu tk. (4.) pääwal on ükS bankide-seltSkond Berliu'tS kooõolekut pidanud ja nõuuks wõtnud, Diins Walitsufe soowimist täita ja Kh!ina'le esiteks ÜkS million nael stärlingi laenata, edaspidi eh? rohkem, kuuni 10 millioni nael stärlingini. Khiina poolt mere-tollid pandiks  pandud. Zinfifi saada Z protsent! maksetud. Ntedweizen ' i S, Gumbinnen'! ringkondas, oliwad Leikusekuu 14. (2.) pääwal on mitmed haigeks-jäämised kholeraSse ette tulnud. Danzig' is jäi Leikusekuu 1!. (Heinakuu 30.) pääwal lukusepp Althof kholeraSse haigeks.  Sealsamas on Leikusekuu 14. (t.) pääwal üks raudlec-maschin,mis manöwrerimaS oli, rongi wasta tõukanud, mis saatmiseks Stettin'iSse walmis seisis. Rongi maschin ja mitmed waggontd on lõhutud; mitmed reisijad on häda saanud, ?ni ka enamik mitte raskest. AustriMngruumalt Wien'i pool-ametlik leht Frcie räägid pitkas kirjas Wenemaa wägematest  sadamate- ja raudteede-plaanidest Wenemaa põhjapooliSleS  maakondades, mis kõiki maailma neid imeks panema panna, Inglismaad rahutumaks teha ja suurt muutmist maailma kaubaajamiseS oodata lasta.  Leikusekuu  13. (S.) pääwal sai Wien'iS Ministrite-nõuukogu peetud  ja küstmist arutatud, kaS Prag' i linna juba söeaseaduse  alt wabaStada wõimalik on. Leikusekuu 12. (Heinakuu 31.) pääwal on Wien'iõ ja ümberkaudu suuri tööliSte-koosolekuid peetud, üleüldise healedeandmise-õiguse  pärimiseks. Kära ei ole kusagil tehtud. Ungarlastel on wäga paha meel nende ülirikka maamehe Graf NikolauS Esterhaz y peale. Tema on ühele uuele hobusele omaS kuulsaS ratsahobuSte-korjanduses nime pannud. , Budapest pärib, et Graf oma hobusele kohe teise nime panema piab. Kui tema oma kuulsale rost-praele nime ,E st erha z y - rostp r a a panna tahta, fiis wõida tema seda teha; oma hobusele ei tohtida tema aga mitte ühe Ungrumaa kõige suurema mehe nime panna, kelle nimi kõiki tema aega tähendada. Wien'Ls on üks komitee kottu astunud, Keiser Franz Josefi õv-aastast walitsuse-jubiläumit  ette walmiStama, m!S aaStal 1898 peetud saab. MäleStusekõ piawad kaswatamise-majad waeste kästtöömeeSte  ja tööliSte laste heaks, ja selleks seltsid kõikiS xiikiS  asutatud saama Nootsi-Uorramaalt. Uhe laewamehe juureS. kes Leikusekuu  14. (2.) pääwal aurulaewa ,Norra Finland" peal Stockholm'iSse tulnud oli, leiti kholera-bacillufl. Tema näitaö muidu terwe wälja ja ütleS. et tema Prterburg'is kholerashoSpidalis olnud on. Fejan r s ei olnud Leikusekuu lk. (4.) pääwani uufi haigeksjäämist kholeraSse ette tulnud. Endisi haigeid oli weel 13, nende keskis ottwad mitmed raSkest haiged. Aollandist. Haag'iS on üks kurjategija öösel waSta Leikuleknu 15. (3.) pääwa Belgia Saatekonna-sekreläri Baron Weykerslot'raske hoobiga pähe uimaseks löönud ja stiS tema paberite-mapi, SuS suur summa raha seeS oli, ära wttnud. Amsterdamis on Leikusekuu 17. (5.) pääwal kolm inimest kholeraSse haigeks jäänud ja üks ära surnud; Roterdam'iS jät üks inimene kholeraSse hmgekS, Mastricht'iS suri ükS inimene. Teistes Hollandi linnades on ÜkS inimene kholeraSse haigeks jäänud ja üks ära Sr-SvidiSt- asjade ASqaith M ParlamenttS Lord Reseberry °lla H-w' kuu 11 7. (5 ) pääwat Anarchi st t a s t e-- k üsim i st Parlamenti Pealtluas põhjani ära seletanud. Inglismaa nõuuwötmised Anarchtstlaste waSta olla niisama pshzam läbi arwatnd ja omakS otstarbeks mvjuwad. ku, need kohaltsed seadused, mis teistel maadel antud l« waSta w elud on. Saada see seaduS mõistlikult ja kõig.st wõkmust  makSma pandud, siiS olla sellest küll kaitsennsekS omal maal ja kohuste täitmiseks wõeraSke maade waSta. - Londoni Battersea alewis on ükõ inimene Leikusekuu t 7. (5.) Pääwal kholeraSse ära surnud. Tõbe lmalllagunemise  wasta on tarwilised nõuud wMud - Wali - suse voolest on mitmed sõealaewad ära wöetud, uuT saatmiseks  Khiina'Sse arwatakse määratud olnud o ema. Prantsusmaast. Prästdenti-mõrtsukas Case r i o on Leikuiekuu l«. ) pääwa wara-homtkul Lyon,s kohtuotsust  mööda hukalud. Tema on kõigist wöimust t.mukasnlaSte  wasta pannud, keS tema pead werektrwe alla vanna tahtstwad. Ülepea on see luitunud meel. unda ?en,a nagu mehist julgust senni silmaktriaks naitas zuba ttu »T° >-m° wilmß, l.h,u°ud °>»ud. °„ >.ma s-g-d.ft i-rSIu-s-m-l. Ül-S k«gM°d >a kokkunud näuga oma ümber waatanud. WahNdele, keS üfistw. . m.s t.m°> wig° -i °>« >-m» iihttg' «S.°- Rääaitakse. et ükS tema wendadest Tur,ni'S oma eu wõtnud olla. Kuida näitab. on Anarchistlased juba täideS teaewufeS, oma wenna Caserio surma katte tasuma. S anw'S? B-rc-l°n-'S. °n »d- A»°°chistwS'° I-ttSl-idnud  >-> n-ad°st >°b- kmni le. Vermi les Sapania piire ligidal, haiget Mi»- niSterprafideut Dupuy ' c dynamitiga ma sa tappa tahtnud, sest teist surmariiStu pidada nemad iseenesele far« detawaks. Schmeiz'is, Lngano'S, on Auarchistlased Präfldent  Casimir P eri e r' elu waSta uõuu pidanud. Nende nimed olla tuntud sa mitmed nendest järSku Tchweiz'ist ära reisinud. Kõige weidram on aga. et Nliramonicinlased,  kes wöitlemisekS üleilmliste mässajate ja kurjaiegijäte  wasta kõiki maailma ennast Reoma-Kalholigi kirikuga  ühendama, s. o. PaapSti ja tema sõeawäe, Zesnitide, alla heitma katsuwad, nüüd Präsident Earnot' mõrtsukast otse oma kaitsuse alla wõtawad. Nenda ou Ullramoutanlaste  leht ,Maaõbode'. mis Hollaud'iS wälja tuieb, üht kirja pealkirja all , Kurb su g u !u s' toonud. milleS Carnot ja Caserio wõrretdatud ja ühesugustel kurjategijateks tunnistatud saawad. Oma tallitustsga Kakholigi kiriku waSka olla Carnot see olnud, kelle läbi ppahanduS" tuli ja kelle peale stis ka langema pidanud. Tema olnud hinge mõrtsukas, Caserio ai null ih u mõrtsukas. Surma suu eeõ olla Carnot küll Lyon'is fealise Piiskopi kaest kiriklikku trooõli ja walmiStamist  fnrma peale wasta wõtnud, aga hiljuti enne seda olla tema sellesama Piiskopi palga kinni pidanud. Carnot olnud küll Katholtklane (mitte just täieste. ,T. S/ l.), ei olla aga iialgi kirikus käinud ja olla nüüd ,lhealre- ära tapetud. Kurb lugu küll, kui need. kes ennast kange rõhuga ühe khristliku kiriku liigeteks tunniStawad, seesugust juttu ajawad. Nenda on aga Nooma-Katholigi kiriku kõige agaramad eeSwõitlejad, lesuitid, ikka olnud, nende palgaline oli ju aastal ZKlv Prantsusmaa Kuningas  Heinrich IV. mõrtsukas Franz Navillac. Heinrich IV., ise enne Hugenott (C.vangellumlaue), oli küll ennast Kakholigi  kiriku poole tunnistanud, et Kuningaks saada wõikS, kaitfeS aga Gwaugeliumlafl ja andis nende kaitsemiseks  aastal 15S8 nendanimetatud ,NauleS'e edlkt/, mida wagiwaldne Kuningas Ludwig XIV. (ElsasS-Lolh. ringeu'! s. o. rööwija rahu aeal), aastal lstBs oma sala-abikaasa Marqnisc Maileuoisit pärimise peale oma käega ära põletaS ja Hungeuoltist jälle taga kiusama hakkaS. Sel aeal, kui Heinrich IV. ära tapetud sai. oliwad  waljumad ewmiistd. Tema mõrlsukale kallati sula tina kurku. Mis meie-pälwised Ultramontanlafed ütlekstwad,  kui Caserio sedasama palka saanud oleks, keS ennast ju ka ikka nii agaraks KatholiklasekS tunnistanud on, kuna tema wekdrad eestkostjad sellest laagrist sellega jälle kord vasjorsm vsl xloriam" (Jumala suureviakS auukS) AnarchistlaStele kätt annud on? WöitlemisekS Anarchistiasle wasta läheb rahu-kaitsejatcl wist küll ustatawamaid  seltsimehi tariviS! Marseille'? sai Leikusekuu 18. (S.) pääwal Würstipraua Mek s ch ids e, tema wanemad ja tema õde kinni wõetud, kui nemad Celte'st senna tulnud oliwad. WürStipraua ja t-ma ema, keS kohtuwanemaid surmaga ähwardanud, saawad kohtu alla antud. Kuulsa mässaja Rocheforl'i leht (Leppimata) on kohtumõistjate teukamise pärast Caserio protsessi asjus, kohtu alla aulad. Marseille,» on Leikusekuu 8. (Heinakuu 27.) pääwal lialialane Panettl kinni wõetud, kelle juures mitmed dynamlti padronid leitud  saiwad. Tema oli Amerikast tulnud ja lahtiS ItaliaSse  reisida, seal wist kurjalegust teha katsuma. Paris'is on Kindral Redillot' juhatusel kkS komitee kokku astunud, Keiserlik KõrguS Wene Suurwürst Auujärjepäriale  üht pulmakingitust muretsema. Saksa Keisri mitmesugustest lahlustest hoolimata kestab  üli-isamaaiiSie PrautSlaSte wihawaen Saksamaa ja Sakslaste wasta ikka edasi. Hiljuti oliwad Prantsusmaa ja Saksamaa piirewahid ühel Vogeside-mägiteel lahkusega kooS olnud. Selle üle kirjutab nüüd Pari S'i , Soldatid, kes niisuguse tuimusega wanu wihkamife- ja kättetasumife-mälestust jalgega tallawad, need soldatid, keS unustanud, miS ifamaa-armaStuS on, teenkwab halastamata  nuhtlust. Aetagu neid sõeawaest ida-piirel äraz nemad ei ole wäärl edaspidi sõeariistu kandma ja piiret kaitsema. Nemad ei ole enam Prantslased. SöeaminMer piab meie sõeawäe-korpuSte üle, mis waenlase waStaS feisawad, terawa silmaga walwama. Kui üht puhastust tarwiS läheb, siis wsetagu sellekõ kohe kohalist nõimM kardetawal pääwal ainult Prantslasi ou, isamaalast, kes walmis on Prantsusmaa pinda kaitsema/ --Kui Prantsusmaa  poolt ikka peale sedawiifl maailma rahu kallal wapuStataksc,  fiiS ei ole imeks panna, kui Anc.rchistlased, keS ennast ju üleilmlisteks heategijateks ja ksige rahwaSte söbruStajatekS kiivamad, ikka rohkem pinda oma jala alla wõidawad. Pranisusmaa WalitsuS teaks wist heaste, kui nende ärritajate waSta ka Iseäralist annaks, nagu AnarchistlaSle waSta. RahwaSte hirm sõea eest ja need koormad, mida nemad määratumate sseawägede ülespidamiseks  kandma piawad, panemad AnarchistlaSte ja teiste nisupõldu õitsema. Tee hirm tuled aga pea-aSjaS Prantsusmaa alalistest ähwardamiStest, kuida kõik targad politika-mehed tunnistawad,  keS tõtt rääkida tahawod ja usaldawad- Italia'st. Mitmed Rooma lehed on üht Atslia nicketamala  AnarchistlaSte kirj a Syndikus oma lugejate eile pannud, milles Ca l eri o k urj a t egu tui õige kangelase-kohaline tegu kiidetud saab. Need lehed on Politsei poolest ära wöetud ja saamad kohtu alla antud. Jtalia Anarchistlane Amilcare Ci - pri a ni, suur tagakihutaja Sicilka Viimases mässamises. k«S Prantsusmaale redusse läks ja sealt uue AnarchistlaSle-seaduse  järgeS Bekgia'sfe põgenes, ei ole ka seal lahkel waSlawõlmist leidnud. EfltekS sai tema Politsei poolest kinni pandud ja fliS üle piire laiutatud. See uutmoodi  maailma-õnnelooja on 50 aastat wana ja on nendest 22 aaStat wangikodadeS ära elanud. Prantsusmaal  oli teda senni sallitud, sest tema oli wana Garibald'iga  ühcS aastal 1870 Prantslaste eest Sakslaste waSla Võidelnud. Sicilia saar on käsu järel Leikufekun 13 (!.) pääwast sSeaseaduse alt wabaStalud. Rooma'S on Lelkusekuu 15. (3.) pääwal 7 inimest kinni Võetud, kes löhkumise-bombift walmiStaflwad. Nemad langemad uue karmi AnarchistlaSle-seaduse alla. Ztalia Kronprknz, Neapelt Herzog, saada Palermo'Sse. sealise sdeawäc tommandõrlkS saadetud; wist uueks usaldusetäheks  SirilialaSte waõta. Ätna t ul e m a g t kippus purskama. Apania'st. ükS kange kcertu u l on Leikusekuu !3 (l) pääwal mitmed kohakonnad Madrid'ti ja Ciudad Real'i maakondades ära lõhkunud. Kahju on wäga suur.; umbeS sada inimesi on wigastatud. Bürgermeisteri maja ees (Vurgos'e maakondas) lõhkes Leikusekuu 16. (4) pääwal üks dynamiti-padron. Kärgatus  on ainult «varandusele kahju teinud. Nöuuwötjad kurjateukS Prantsusmaa MiniSterpräsident Dupuy elu «vaSla, on Barceloua'S kinni «võetud. Serbias. Liberai- (AuStua söbraliue) erakond pärib, et kolm Ministrid sellest erakonnast omast ametist taganema  piawad. Kaubaajamife-Minister Jomanowitsch ja Kohlute-MiniSter Antonowitsch tahta seda teha, WäliSte asjade Minister Lofanitfch aga paigale jääda. Mis üle Liberal-erakond, kelle käeS jn nüüd ohjad olema näitawad, ennast pahandanud, selle üle et ole sõnumit antud. Buigaria'st. Leikusekuu 13. (t.) pääival on Prinz Ferdinand wõ eralt maalt Sofia'sfe tagasi tulnud. Räägitakse, et ka põgenik Zankow tagasi tulla.  Leikusekuu  15. (3.) pääwal peeti Tofia'S Prinz Ferdinand'! t h r o n ip ä ä w a, suurte kõnedega tema aunks pidulaudadel.  Knnendema rügementi ohwilseride homikn-pidu. laual hüüdis Oderst Sonlschew Prinz Ferdinandi termist wälja ja tahendas nende ohwrite peale, mida tema Bulgar!a'le  toonud, kes tulnud olla kesket seespidiseid ja wäliseid maenlafl, Bulgaria rahwa eluõnne kallal tööd tegema. Kõneleja tähenda? hiilgawate järgede peale, mida Prinz Ferdinand juba Mtle saanud olla. Würstikoja pidulaual hüüdis MiniSterpräsident Stoilow Prinz Ferdinand'!  termist wälja ja maa ta S soojas köneS tema tulemise  peate tagasi, kiitis tema tähtsaid woorufi, mõrrcldas teda kõige suuremate Maitsejatega, keda Koburgi Herzogi-koda  mitmetele rahmaSlele annud ja kinnitas temale ja tema järeltulijatele kõige rahwa tänu ja jäädawal truuivust  Niisamati on Sofia Linna-nõuukogu Prinz Ferdinaudile  rahwa tänu tema tallituse eest kinnitanud, mis pealinna ja kõige rahwa truuwust tema waSta jäädawakS teha. Kõlawatest sõnadest et ole puudust olnud, kui palju tegewaid ja keStawaid tegusi nende järel tuleb, see mõib teine asi olla. Politika-süüdlaStele, nende keskiS ka Risom ja Arnentow, kes Paniza paha asja sisse mässitud ollwad, ja süüdlastele mõrlsukaleu juures Beltschewi waSta, on üleüldist andeksandmist kuulutatud. Ainult Karawelow, kes andeksandmist paluda ei taha, ei ole mitte nende keSkiS, kes armu saanud on. Peale selle on 245 lihtlast kurjategijal wangift lahti lastud. Zda-As>a st. Zapani sõealaewad on Leikusekuu 16. (Heinakuu Ä9.) pääwal Khiina merelinnade Weihaiwei ja Port-Arthur peale tuld annud, kuS Khiina sõealaewu ei olnud, on aga kantstde tule eest ja kui torpedo-paatisi wälja saadeti, taganenud, ilma et suuremat kahju teinud olekfiivad. Zapan'i laewu mitmesugusest suurusest on seal 26 olnud, keS kokku 56 pauku annud. Zapanlased on omale sellega teed nende sadamate poole lahti teha tahtnud,  miS Khiina pealinna, Pekingi, ees seisamad. Kui ka lavani laewad on taganema pidanud, siiski peetakse seda üheks wahwakS ja tähtsaks söea-teukS. Zutud käistwad  ka ühest suurest merelahingist KollamereS, Peking i eeS, kuS 7 Khiina sõealaewa põhja lastud olla. See sõnum ei olnud tänine meel kinnitatud ega ka tagasi «võetud.  Korea'S oli juba 56,066 meest 3apan'« söeawäge ja arwali, et Khiina lsunepooline sõeawagt seal pea mõib hä«vitawd saada, kus sitS rohkem Khiina söeawäge Seouii, Korea pealinna, ümber, Li«Hung-Tschang'i enese käsu all, kogutud saada, kelle auust wtimaSte sõnumite järel ühtigi maha riisutud ei olla. Kuna sedamiifi Kh«ina asjad 3apan'i waSta mitte heaSte ci seisa, tallitakse seal siiski kõigist jsuust koguni teist asju, walmiStatakse Keisri-