Tallinna Sõber äi 41. KolmteistkSmnes aastakäik Talli nna s, Wnnakuu 23. pääwal 1391. Klleiildinc aealeht Eesti rahisale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinnas 2indforS'i pSrijate trükimojas: aastas 2 rubla, 40 Pool-aa5ta5......... I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla Pool-aaStaö .. 1 rubla 70 kop. Kuulutused Maksavad iga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimised wSetakse waSia: TaMunas- Lt,,dfors'i pärijate trükimajas.- P-kerSurgisz S. Seelaudt. O-euuovo-a» S 4. —Tartus- Laakmaun. - Aak»peres - A. Aichs. Paides- A. Setdelöera. Kapsalus: H. Aossverg. Lihulas -A. ZSüttner'i poödis. Mliandis: <S. J. Karowi raamatupood. Yarwas: W. P Sder. WSrus: Praua Melrole Walkas: W. Rudolfi. Kuresaares: TS. Lange. - Maal: kuida iseäranis luulutalse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab BaltMi.S, kirjad kSiwad Baltisli (Battischport L^iiiicnik.llopra. Register : Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aunjärjepärija  elu-peastmisest Japanis. Soode kuiwaks laskmisest. Wormsi saar sa ranna-raudtee.  Wõeramaa  kauplejad. Juutide asjust. Lepra-hospidalitest. Uued muutmised. Sissetulemise maksud. Rõuged. -- Äkiline surm. Pahateud. Kingitus. Baltiskist: Ilmad. —-Kalasaak. Rakverest: Hulkuja petis Wirumaalt: Tulekahju. Malgast: Jsttapja. Riiast: Kingitus. Kriminal luhtust. Peterini raist: Keisrikojast Warschawstt. Sega-sõnunnd kõigist riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. B a l t i s ki's, Wiinakuu 11. pääwal Suuremat kahinat Europa lehtedes teeb sel korral Wenemaa W ä l i s t e a s j ad e Ministri, Riigisekretär  von Giers ' i hiilgaw wastawõtmine Italia Kuninga  ja Ministerpräsident Marchefe' di Nudini poolt. Herra von Giers, kelle reisüst Ztalia'sse esiteks ainult kui ühest era-reisust teenistuse wahe-aeül kirjutati, ou mitu korda Ztalia Kuninga pidu-lauale kutsutud ja on Monzas  ja Mailand'is Kuningaga, Ministerprästdentiga ja teiste Ztalia Ministritega pilkematei läbirääkimistel olnud, mis mitmetele lehtedele äsja annab arutada, et wahest ehk Ztalia Kolmriigi-ühendusest lahti kistud ja Prantsusmaaga  lepitatud piab saama, kuida ju kohe hakatuses, kui Marchese di Nudini oma kõrge ameti peale, kutsutud  sai, Mjutati, et ttmä rohkem Prantsusmaa poble »nhkuda,  kui tema eelkäija Crispi. Tähtsamad Ztalia lehed arutawad seda nähtust suure elamusega mitmel toonil. pL'Ztalie" tähendab nähtama rõõmuga, et ühendus Wenemaa  ja Prantsusmaa wahel, kui seda ühendust tõe poolest on, rahu kindlam pant olla, ja lisab juure, et ka Jtalias aeg-aelt hea meelega Wene rahma-laulu kuulda taheta. Mopola Romano' arwab pea niisamati, lisab äga juure, et toimetamine Ztalia poolt Saksamaa ja Wenemaa wahel, ehk toimetamine Wenemaa poolt Ztalia ja Prantsusmaa  wahel Kolmriigi-ühenduse wasta olla, mida Ztalia alla kirjutanud on. Saksamaa ligendamine Wenemaaga pidada Saksamaad Austriast lahutama. Austria üksi olla Wenemaa tõsine waStane. Enne Kolmrugi -ühenduse uuendamist õlleks selle peale mõtlema pidakud, nüüd olla see hiljaks jäänud, sest Ztalia pidada oma sõna pidama. Peale selle mõtleb aga see leht niisamati nagu Inglaste sTimes/ piab neid nõuu-pidamifi rahu-täheks ja kirjutab: pSee oli üks tähtjas segaduste selgitamiseks, kui neid oli; see on Ztalia ja Kefk-Europa riikide rahunõudmist  tunnistanud; see ou uueSte näitanud/etneev ssbruse-sideMed ikka meel kindlad on, mis õnneks jübä 30 aastat noort Ztaliat Wene riigigä ühendamad; see on üht uut kiwt Europa rahu-koja juure kanuud, mille ülespidajate keskis herra von Giers ÜkS kõige tähtsamatest  on ja mida üles pidada Ztalial maga tarmis läheb/ Natuke nurinat kuuldakse kõige selle üle Austria ja ka Saksamaa lehtedes, kus mõned tõeste armama näiwad, herra von Giers olla Jtäliasse läinud, nagu talw Kolmrtigi-ühenduse  wahele, mille lagunemine muud et tähendada,  üleüldist sõda, sest kui Prantsusmaa enam seda suurt ühendust oma ees ei näha ja-Wsiäst ehk koguni wägema. Wenemaa peale tuetada wõida, siis minna -sõda Saksamaa wasta lahti kiskuda teist suurrtikisi tahtes M tahtmata ka sõeaSft. Õnneks on Wene tähtsamatest ühtedest näha, et meie suure isamaa mõjuwaS päikas himu ei ole, Prantslastele oma kätega kartuhwleid palama tuha seest mälja kiskuma minna. Mis nöuu Saksamaal on, sellest ei old õiele aru saada/ sest noore Keisri kõned on wäga kõikumas kötd ähwardawad, kord soigutawad, kui aeälehtede kirjast usaldada  wõib; wanä lswi aga, kes sel korral oma Varzin i mõisa ' metsa-wttöiS '-wätttseb' - j«' sealt oma urisemist aegaeat  Nachrichten« läbi maailmasse kõlava laseb, noomib ka rahule ja lepitusele Wenemaaga. Waäa wägimees ei ole küll awalikkus teenistuses/ aga sellest hoolimata kaalub iga tema sõna ikka meel wäga palju ja saab wist seda kahinat omast kohast wägewast soigutama, mida Europas Wenemaa Wäliste asjade juhataja Ztaliareisu  pärast tehakse. Loodame meie seda ka. Rõõmuga näeme, et ka need Wene lehed, kes enne Würst Bismarki wastased oliwad, nüüd tema sõnu Nach- nähtama auuStamisega koratawad. Saksamaalt. Londoni lehed kirjutawad, et Keiser Wilhelm tulemal snwel jälle Inglismaale minna. See oleks kõige selgem wastus jutiude peale, mis järel Saksa Keisri ja Inglismaa Kuningapraua wahel wiimamasel  wöeruskäigul Mõnda tuska olnud, kuida ka Prantsusmaa  laewustiku wastawõtmine Portsmouthis ZngliS- Saksa sõbrust wägewast jahutanud olla.  Helgolandi  saare kindlustamiseks saada Riigipääwalt, kui see Talweknul kokku astub, 10 millioni marka päritud. Kas muidu weel söeawäe tarwitustekS lisa päritakse, see on esiteks teadmata. Walitsuse-baumeister WiSkow on awalikküde ehituste ülemaks Zdaafrikas nimetatud ja on WiiNakun 18. (6.) pääwal teele läinud. See näitab,  et seal elawat tegewust ette wõtta tahetakse. Prinz Heinrich, kellest kord kirjutati, et tema jäävamalt Berlinisse  elama minna ja seal Keisril abiks olema saada, mis mõne lehe arwamist mööda seda tähenda, et Keiser ennast mitte täieste terwe ja tngew olema ei tunda, läheb uuemate sõnumite järel Talwekuu hakatusel oma abikaasaga  ja pojaga jälle Kielisse elama. Kõik jutud KeiSri haigusest olla tuulest wõetud. E l s a s s - L o t h r i n - ge u i maadel hakata küll silmitsemine Prantsusmaa , kättetasujatega'' ikka rohkem kahanema, kui ka mitmed meel omast manast joonest nahtawal wiistl pöörata ei usalda, hirmu pärast oma endiste erakondlaste eest, kellest nemad omas südames tõe poolest juba lahkunud olla; nüüd kardetakse aga, et Prantslased, kes lahkest üle piire peasewad, wana tuld jälle lõõtsutama hakata wõiwad. Kui Keisri-asemik Strassburgis, Würst Hohenlohe, hiljuti senna tagasi tuli, siis ütles Dr. Petti tereta mife-kõnes, et Elfafs-Lothringlased walmis olla kõigutamata ühenduse  põhjusel kõige riigiga' Keisrt-asemiku politikat tuetama,  „riigi heaks ja oma kodumaa heaks/ Nüüd kirjutatakse  sealt: ,Nelja silma all wõib seesuguseid lauseid igal pääwal kuulda, et Elfass-Lothringi edaspidine elu ainult kindlas ühenduses Saksamaaga kosuda wõib ja et lahtikiskumine riigist paljude kasude künismist tähendaks, mida neöd maad Viimaste aegade sees kätte saanud on, et need maad selle läbi omas majapidamises otse häwitatuv  saaksiwad. Aga rahwa! ei ole julgust seesuguseid mõtteid awalikult wälja rääkida. Nüüd, kus pasfi-sundmus  maha jäätud on ja palju Prantslasi maale tuleb, saamad Wana-Sakslaste tegewused jälle takistatud, Keisripaari  pildid kauwad wöeraste-majadest, oma poegade pääwaWdid Saksa mundreS saamad peidetud, et Prantsusmaa  sõbrad ennast ei pahandaks/ Need maad, mida Saksamaal piire kaitsemiseks Prantsusmaa söeawäe sissewoolamise  waSta nii kibedast tarwis läheb, on teiselt Poolelt ikka weel üks mure-mühk Saksamaa riigi-kehaS ja sMwäv wist weel kaua selleks jääma. Teist muret teemad Saksamaale ikka weel S oztaldemok ra i - lase d. Nüüd on NeMad ErfurtiS suurt kongressi pidanud,  on aga rahulise rahwa õnneks oma keskiS riidu läinud. kes kõiki lausa mässamise läbi seletada  tchawad. ja Manav', kes aSja pehmemäl musil korraldava loovamas kelle eeSotsas Bebel, Liebknecht W Vokmer seisawad, on laskest kokkupörkanuv ja üksteisele wastastikku sõnu annud, millest loota wöib, et see kard etaw  erakond ehk pea täieste lagunema hakab. Tähtfamat  tihist nüuu ei näi wöetud olema, kui ainult seda, et järgmine Sozialistlaste-kongress Berlinis viab peetud ja kõige nende seaduste häwitamist päritud saama, mis »naesterahwast meeSterahwa alamaks" suuniwad, s. o. naesterahwaS piab õigust saama kõikides walikogudes ka walida ja ise walitud saada j? n' e. Kuida fitS lugu kodumajades läheks, kui naene iihest, mees teisest politikaerakonnaft  on, seda wöiwad lugejad arwata, niisamati seda, kuida Suukesed käratfejnte koosolekutel toorustatud saakstwad, kus sõnu langeb, mida üleS kirjutada sulg wasta paneb. Saksamaa on nende suurriikide körwa astunud, keS Khiina Walitsuse poolt käratsemist ja wägiwalla lämmatamist wöeraSte wasta parimad. Pekingis  on enne palju kiustlemist olnud, Saksa Saadikut sellest nõuust ära pöörata. Khiina WalitsuS on arwanud, et Saksamaal himu olla, Khiina WäliSte asjade MiniSteriumiS  (Tsimg-li-Namen'iS) seda eeswöimust pidada/ mida Saksamaal seal mõni aeg teiste riikide ees on olnud. Sakfamna Saadik Pekingis, herra von Brandt, olla teisi Saadikuid hiljuti ka sellega pahandanud, et selle raudtee tarwitusi, mida KaiptngiS, Tieutsingi ligidal, ehitatakse, Saksamaa wabrikute, nimelt Kruppi wabriku kätte toimetada katsunud olla, kes ainus-öig.ust KhitNäS tarwitatud raudtee-roopate ja fuur-tükkide peate saama pidanud. Amerika lehed kirjutawad, et wana ametlik söbruS Khiina ja Saksamaa wahel katki läinud olla'. Saksamaa Saadik, keS ära tuunud, kuida Khiinlased tedä petnud, pärib nüüd ka tasumist neile Saksamaa alamatele, kes Khtinas rahwa-möllamiste juures kahju saanud on. Tientsinist kirjutatakse, et Prantsusmaa Saadik, herra Lemaire, oma paiga peale Pekingisse tagasi läinud on, kust tema kord ära kutsutud oli. Shanghaisse on palju söea-laewu tulnud. Jutud käisiwad, et mässajad Europlaste  linua-jägu maha põletada tahta, miS aga mitte tehtud ei saanud. Inglismaa alam Mason, kes kaebtuse  all seisab, et tema mässajatele sõeartiStu toimetanud, pidi tulewal nädalil kohtu ette tulema. Asjade seisukord KhiinaS olla ikka weel wäga kardetaw. Sedawiifl kirjutawad  Amerika lehed, nähtama kahtlustamisega Saksamaa wasta. Saksamaa lehed, nimelt Zeitung', tähendawad selle peale, et seesugused kahtlustamifed Saksamaa  wasta, Khiina asjuS, koguni mitte enam aruldased nähtused ei olla ja just nende riikide poolest lõõtsutud saada, kes Khiina asjade kohta muidu Sakfumaaga ühendatud  on: Inglismaa ja Prantsusmaa poolest, üksmeel, mis mõrtfukategude järgeS Khristlaste, wasta Europa riikide wahe! tulnud olema näitas, ei olla Inglaste kadeduse  ja Prantslaste wihawaenu waSta panna suutnud. Ja selle juures puutuda need asjad wähem Saksamaa külge, kui nende nimetatud kahe riigi külge. Saksamaa osawStmine Pekingis olla rohkem wõeraste, kui iseenese tarwituste heaks. Tänu ei olla Saksamaa selle eest mitte saanud. Korsika saarel on Saksa Professor Dr. Ziehen, kes teaduslikkudeks uurimisteks senna läinud oli, Prantsusmaa kohtute poolest kui salakuulaja kinni wõetud, on aga kolmaudemal pääwal jälle lahti lastud. - Kohlfurti  juureS on jälle randtee-õnnetus olnud. WiiS inimest  on surmatud, kakS raskest wigastatud. Keiserlik Kõrgus Suurwttrst Michail Nikolajewitfch söitiS Wiinakuu  iS. (7.) pääwa õtztal Verlinist läbi, kodumaa poole. —Wene Keiserlik j õldulaew  sõitis  Wiinakuu 20. (8.) pääwal Neufahwasferist ära, Ko-