präsident Breullac nende kokkutulemise juures kõnet pidanud  ja selles Caserio't süüdlaseks tunnistanud on, sellepärast  on protsess Leikusekuu 2. (Heinakuu 21.) pääwaks jäätud, sest fee wõikS pärast protsessi lõpetust kohtuotsuse tühjakS-mõistmise-kaebtusekS asja anda. ühe teise sõnumi järel on seda protsessi sellepärast kuus paäwa wiiwitatud, et selle hakatus juba uue Anarchisilaste-seaduse alla langeks,  mille järel pealtkuulajaid sisse laSta tarwis ei ole ja aruanded awalikkudes lehtedes ära wõiwad keelatud saada. üks suur AnarchistlaSte-protsess kolmkümne kaebtuse-aluse waSta piab PariS'is Leikusekuu 6. (Heinakuu  25.) pääwal algakud saama, kes ühel kurjategijateseltfil  abiks olnud olla. Paul Recl u S, kuulsa geografia-tundja poeg, ei ole üles leitud saada wõinud, ka ei teata, kuS tema aset piab. Tema pidi Anarchistlaste  raha-erakonda korraldama. Anarchifllane Vaillant on tema käest seda raha saanud, mida tema kurjateu ettewalmistamisekS  ja täitmiseks Parlamenti-majaS tarwitas. Paul NecluS oli ka see, kes aaStal 1886 Anarchist Pauwels'ile  peidupaika andis, kui Politsei teda otsis. Kaebtuse-aluSte  keskis on weel Zean G re v e ja Sebastian Faure iseäranis nimetatud. Esimene oli iseäranis tegew studentide keskis, AnarchistlaSte lehe toimetaja ja kiitis selles dynamiti-kurjategijate tegufi. Teine oli AnarchistlaSte ,kaubareisija" maal ja on nimelt ka A. Leautier ' t tema kurjateule endise Serbia Saadik Georgewitfch'i elu wasta Peale nende on palju teisi weikemaid .esimehi" ?eZ anarchist. likkust lebta asutanud ja nendcS wägiwalla-tegudele ässitanud,  lõhkumise-bombifi tegema õpetanud j. n. e. Peale selle wõetakse ikka weel järges Anarchistlast kinni. Parlamentis on kõik lisad ette pandud Anarchistlaste-seaduse  juure tagasi lükatud ja seadus ise muutmata 314 healega wasta wõetud, kuna 147 healt selle wasta oliwad.  Kahjude eest mida möllajad neile Lyonis pärast Caserio mõrtsutegn teinud, parimad Italialased 2 millioni franki tasumist. lialiaft. Roomab on protsess Paolo Lega wasta peetud, kes Ministerpräfident Crispi elu peale kippus. Kaebtuse-alune seletas pilkaS kõnes, et tema seda tegu mitte wihawacnuõ Crispi wasta teinud e! olla, waid silesnälluseks kõige nüüdse walitsuse-wiisi waSta. Tema seletas AnarchiSmuse põhjuseid nii sügawast, et Riigi, prokurör wahele hüüdis: ,Kas arwate, et siin Anarchismuse  kantsel on!" Lega päris „ köne-wabadusi" ja seletas  edast, tema tahtnud esiteks Rooma Politsei-ülemat ja siis Crispllt, kui riigi ja nüüdse walitsuse-wiisi eestseisjat ara tappa. Oma kõnet lõpetas tema jultunud jutustamisega  omast teust, ärritawate sõnadega Vandemeestele, kes ka Mmneste-õiguste" eest wõitlema pidada. Tunnistajate  keskist ütles üks et need püstolid, mida Lega tarwitanud, (umbes iv sammu) takka üht inimest surmata wõida. Rooma Politsei-ülem andis aru Lega endisest elust ja tunnistas teda wägiwaldseks ja kardetawaks inimeseks. Wandemeeste poolest sai Lega süüdlaseks ja kohtu poolest 20 aastaks ja 17 p/äwakS tuhthoonesse mõistetud. Anarchist Lucchesi, keda aealehe-waljaandja Bändi mõrtsukaks peetakse, on ühest omast seltsilaseft kohtutele üles antud ja Bastia'S kinni wöetud. Tema ülesandjale oli 20V0 lirat (500 kuldrubla)  pakutud ja seda on see trend" teenida tahtnud. Lucchesi on üks täieSte nurja läinud inimene, kes juba aastal 1839 ühe mõrisukateu-katse parast neljaks aastaks tuhthoonesse mõistetud oli. Kohe kui tema lahti sai. tegi tema Ühe raugaga ilma ühegi asjata riidu ja haawas  teda dolchiga. Crispi saada weel ikka peale ähwardufe-kirjast, mis temale muret teemad. El tema tütart ära tappa ähwardalud on, selleparast ou hulk Politsei-mehi Neapet'iSse saadetud, tema sealise suwimaja üle walwama. Eesolewatel mauöwritel saada Jtalia Kronprinz esimest korda üht diwisiom kommanderima  ja saada Kwdrallieutenantiks nimetatud. Saksa Ketser ou teda ka sel aastal Saksamaa sõeawäe manöwritele  kutsunud; Kuningas Humbert ja Kuningapraua Margarethe ei soowida seda reisu aga mitte. Heinakuu 17. (5.) pääwal on Jtalia Afrika-asumaade sõeawägi KaSsala linna Sudan'is, Äbessinia piirel, Mahdistlaste  käest ära wõtnud. keS sealt Ztalia sõeawäe eeswahtide  peale kippustwad. Linnas on 2000 meest jalawäge ja 600 meest ratsawäge olnud, kes nimelt linna sees wahwusega wasta pannud, hiljemini aga taganema ja palju surnuid platsile jätma pidanud on. Ztaltalaste pool on üks ohwitser. ühe schmadroni kommandör, ja mõned kodurahwa keskist palgatud sõeamehed langenud. KaSsala ou üks wäga tähtjas paik, nii heaSte Mahdistlasle wasta, kui ka AbessyntalaSte wasta, keda Europlased Sndansis iialgi õiete usaldada ei wõi. See linn sai Inglaste poolest  kindlustatud, kui sõda Egyptus'e ja Mahdistiaste wahel oli, langes aga Mahdistlaste kätte, kui Inglis- Eayptuse asjad Sudan'is ülepea nurja läkfiwad, on ka selle läbi tähtjas, et kaubatee Sudanlst Punamerele selle wõimuse all seisab, kelle oma KaSsala cm. Piire-kaupaS Inglismaa ja Jtalia wahel ou määratud, ei Italialased küll KaSfala't wõtta wõiwad aga Egyptus'elc andma piawad,  kui seda Sudan'i lagasiwölmiseks tarwis läheb. Nüüd on see kõige Põhjaida-Asrika kohta wäga tähtjas paik Ztaliaste käes ja arwatakse, ei see ka nende käite jääb. Kodumaal on suur rõõm la Saksa Keiser olla Jtalia Kuningale selleks tähtsaks wõ iduks õnne soo miinid. Greekamaait. Heinakuu 24. (12.) pääwal on üks barklaew, kuS Kuningakoja Ceremouieumeiõler Budures oma abikaasaga ja Kronpriuzi koduaSjade - tallitaja Chavira  peal oliwad, Pholeron-lahel hukka läinud. Chavira on peaStetud, teised ou ära uppunud. Monkenegro'st. Juba mõilest arast saadik oir Montenegro  kõrgemates ringkondades palju uurina! kuulda olnud, miS wiimaStel aegadel kaugema?? läinud olla. Würfl Nikita ' l ei olla aga himu seda nurinat järelandmistega  solgutada, waid wõlla karmi uõuu selle wasta. Palju kahinat teeb nüüd, et Wojewide Wukotitsch, üks Montenegro tähtsamatest sõeameeStest, kes palju ja tähtsalt  oma isamaa wõi tlemlõ test osa wõtnud. kinni pandud ja kohtu alla antud saama ou pidanud. Temale antakse süükS, et tema üht kokkuheitmist plaaninud, WürSti throui pealt tõugata. Wukokilsch, kellel oma lfauraa nüüdsete kohtute peale usaldust ei ole, on õigel aeal eest ära wõerale  maale läinud. Räägitakse, et uõuu olla mitmeid tähtsamaid Mouteuegriulasi kiuni ja kaebtuse alla pauna. Serbia'st. Kui Kuningas Aleksaudcc KoustautinoveliS oli, siis on seal üks plaan tema elu wal-ta tehtud olnud. Politsei on knnS inimest kinni svõtnud, kes rewolwritcga ja dolchidega Õkumenia-patriarchi palee «es Serbia noore KuniGa peale waritsestwad M nendest ou tunnistanud; teda olla kaks kõrget wõeramaa-meesi selleks knrjateukS palkanud olnud. Kinni wõetud Serblased saada Serbia kohtutele wälja autud. Nende palkajateks saada Prinz Karageorgiewitschi aSjatallilajad peetud. TäieSte ei usaldata  seda sõnumit aga weel miile. KuuiugaS Aieksanderi  wõeruskäigul KoustantinopelstS ou see järg olnud, et Serbia Priõrendi ja Uskubi Piiskopid aset ÕknmeuiasyuodiS  Konstantiuope!'iS saamad. Peale selle saab Serbia  Metropolil Patciarchi-titte. Ses on üks wõik nende eesõiguste wasta, mida Türgi walitsuS wiimasel aastal Bulgaria kirikule KonstantmopelstS ja Ma?edonia'S andis. Kuningas Milan ei minna mitte KarlSbad'isse, kuida enne kirjutati, waid tallitada ainult omad aõjad PariSstS ära ja tulla silS kohe jälle Serbiasse tagasi. S»lgaria'si. Salawõitteniinr Stambulowst erakonna ja Walitsuse wahel keStab edasi. Viimasele sõnumite järel on Polilfei-präfekt Lnkanow ja endine Politsei' kommiSsär Totew kinni wõetud, wiimane sel silmapilgul, kui tema wõ erale maake sõita tahtis. Ka endine kohtuteener  Gerdjikoiv on kinni wõetud, keS palju raha kõrwake saatnud olla. Brcgowaz'iS on suured tülid olnud, palju majast on lõhutud ja palju kodanikkusi haawatud. Jõukamad  kodanikud on Serbia'sse põgenenud. Tirnowo'S on rahwahulgad Karaghosow'i suwimaja ära lõhkunud, kus Prinz Ferdinand omale korteri üüriund oli. Ka maa seespool kestada rahutumad asjad kkka weel edasi. Ühele järelpärijale olla Prinz Ferdinand KarlSbadsiS ütelnud, rahwa wiha Stambulow'i waSta olla nii suur, et tema oma throni peal oleks kõikuda wõinud, kni tema Ttambnlow'it  ametis oleks pidada katsunud. Uus Sobranje olla ennast suuremalt osalt uue Ministenumi pool tunnistanud.  Walitsus on neile andeksandmist toimetada lubanud,  keS Prinz Ferdinand'i andeksandmist pawwad. Kaua aSjata otsikud Minister Belkschewll mõrtsuka? on Riimänia s leitud ja kinni wõetud. Keegi Bocewarow, kes Dobcutscha Tnlcea maakonda? elab, oti hiliuti Vutgaria  Väliste asjade Minislermmile kjrsntanud ja raha eest Rumänia 'kohtuid mõrtsuka Miile juhatada lahanud. Seda raha on temale Sofia'st R unänia Walitsuse läbi saadetud ja ühes Tulcea külas on nüüd Albanlane Taodor  Ivan Arnaut kui Beltschewi mõrtsukas tinai wõetud. Tema on 22 aaStat wana, on juba tunnista, nud ja on enne, niisamati nagu tema ärapõgenenud lettsilane,  Serbia Konsulatis SofiaS teener olnud. Tema teu põhjusest ei olnud weel ühtigi kirjutatud. Et Rumänia seaduses surmanuhtlust seesuguste kurjategude veate määratud  ei ole, sellepärast saada Toadar Ivan Arnaut ainult selle kaubaga Bulgaria kohtutele wäl>a antud, et teda seal mitte simm nuhtluse alla ei mõisteta. Korea st. Tülid Hiina ja Zapansi wahel Korea pärasi keStasiwad edasta Khiiua poolt on küll lepitust eite pandud,  aga kahte punkti selles lepituses ei ole lapan mitte wasta wõtnud, waid pärib Korea's igapidi ühesuguseid öigufi Khiinago, ka öignst Korea Kuningaga ilma Khiina osavõtmisega kaubelda. lapanll poolt walmiStakse ja palgatakse ikka peale laewu, Korea'Sse wiima. Kõigist olla näha, et lapanstl tahtmine on, just nüüd üht sõda Khiina'ga Korea pärast ette wõlta. sest hiljemini wöida see raskemaks minna ja teised riigid waheie tulla. Inglismaa poolt ei olla segamist Khiina-lapani sõea sisse sel korral karta; Põhja-Amerika ühendatud-riikidel olla sel korral oina segasete seespidiste asjadega nii palju tegemist, et wälised asjad kõrwals jääma piawad; Wenemaal  ei olla meel täielist teed rohkema sõeawäe saatmiseks Waikse-mere rauda, kui aga Slberi-raudtee walmiS on, siis langeda Korea tingimata Wenemaa wsimuse alla. Sellepärast tahta lapan ennast nüüd kindlast Koreas pefitada,  enne kui aeg selleks hiljaks jääb, tahta eh? ka oma sõeawäe tublidust näidata. Kord kirjutati, Korea sõeawägi  olla Khiina aSjatallitaja ärritamise peale juba Japani  sõeawäe peale Leonlls tunginud, olla aga tagasi tõrjutud. Üks lapaull krenzer olla ühe Khiina laewa põhja lasknud. Hiljemini telcgraferitt, et need sõnumid weel tõeks tunnistatud ci olla. Sõda Hiina ja Japani wahel ei olnud weel kuulutatud, seda acwati aga oodata olema. Korea poolt lubatakse Japani pärimist täita, aga Khiina poolt ei taheta seda lubada. Inglismaa ja Pshja-Ammka sõealaewad on sõeawäge Seuli'Sfe (ka Söul kirjutatud) toonud, miSsionifi taitsema. Omalt maalt. Tallinnast. Juhataja Senati poolest on nüüd poss ti - m o o n a-k ü fimine Baltimaa kubermangudes lõpupäriselt otsustatud. Kuida lugejad teadwad, sai postimoon maal asutatud postijaamade ülespidamiseks enne waStarääkimata makfetul, kui aga omal aeal kutsumata ,rahwamehed" omale kõiksuguste põhiastamata ,ral)>va-kasu"-kunlntamiStcga  kuulsat nime ja muud kasu püüdma hakkasiwad, siis äSfltaflwad nemad ka selle maksu wasta ja kuulutasiwad selle mahajätmist, nimell uute kohtute läbi. Mitmed talukohtade-peremehed  laSkstwad ennast eksitada ja panimad poStimoona maksmise waSta, iniS läbi aastate käikuS Eestimaal talnkoguduSte peale üks umbes 70,000 rubla suur wõlg kaswaimd oli, mida uued ülemad siSseajatumaks tunnlSlastwad. Eestimaa Ritterkond. kes postijaamisi üleS piab, ou seda küsimist Juhataja Senati ette pannud ja seal on nüüd otsustatud, et postimoon kõikidest talukohtadest,  nii päriSkohtadest kui rentkohladcst, iga koha adraosa  järel keelamata piab maksetud saama. Juba enne oleme meie sagedast siin paikas selle peale tähendanud, et kõik nendanimetatud real-koormad, miS kirikute ja maa tarwilnSte täitmiseks kõige Baltimaa kubermangude maa ja pinna peale jaatatud on, nenda ka talukohtade peale, nende kohtade rendi- ja ostuhinnast otsekohe maha arwatud on eh? et need hinnad ennast ise selle järel korraldasiwad,  kuida igal kohal rohkem ehk wähem awalikku koormat kanda oli, et siis ka kellegi! õigusi olla ei wõi, neid koormaid ühe pealt teise peale weecetada. Õnneks on se asi nüüd mõjumast paigast seletatud ja libekeelemeeSte  meelitawad äSsitamised seaduslikkude maksude ja teiste koormate wasta ei saa enam eksitama ja tüli tegema. Kahjelseda on need, kes ennast eksitada ja wölga nii suuresS  kaswada lasksimad, et tasumine nüüd õige raske olla wõib. Kuida teiselt poolelt kuuldakse, olla nõupidamised.  postimoona edaspidi raha peale ümber arwata, mida selle koorma kandjatel, Maalasjasse (Nitterkojas öaudstnos) maksa tuleb, kust jaamadepidajad seda saamad. ,Mosk Wjed." sõnumite järel pidi wangikodade-inspektio  n (awalik ülewaatamine), mis nüüd juba MoSkw.,, Kijewi, Zekaterinoflawi, Cherssoni, Charkowi,  Saratowi, Aasani, Permi, Tomski ja Wilua kubermangudes  on, selle aaSta Heinakuu 1. paamast saadik ka Liimi maa, Woroneshi, Ufa, Samara ja Tobolski kubermangudes, ja Mihklikuu 1. pääwaft saadi? weel Warshami kubermangus asutatud saama. Herra Ritterschaftshauptmann kuulutab,  et Renna lepra-hospidalis kaksteistkümmend priialet  lepra-haigetele (pidalitõbisetele) Eestimaalt asutatud on, kuhu need õnnetumad ilma hinnata holekandmise alla wõiwad antud saada. Knida juba enne lealuStatud, on EeSlimaa Ritterkond selle hospidali asutamiseks 2000 rubla annud ja annab edaspidi igal aastal 1000 rubla abiraha. Sellest, korjandustest, kingitustest ja juba korjatut kapitali intressidest, saamad kulud nende kaksteistkümne haige ülespidamiseks kantud. Kes lepra-haigetele üht neist prii-asemitest soowib, fee andku seda herra Dr. E von Renue n k a m p ff' il e Tallinnas teada, kes sedeli ühe prii-aleme peale annab, nii kaua kui kõik weel ära antud et ole ja kui üks jälle tühiaks saanud on. Grecka-katoligi usutunnistuse wäljalautamiseks  ja kinnitamiseks EeZtla ste keSkiS Schlüsselburgi  kreisis, saab Wremja" sõnumite järel PoretschjsS üks kirikukool ühe koolmeistriga asutud, kes EeStikeelt mõistab. Peale muu sissetulemise saada selle kooli ülespidamiseks 52 deffjatiui maad ostetud. Kes teised kulud kannab, sellest ei ole,Nowoje Wremja" sõnumit annud. Küsimine, kaS mõisaperemeeSLel õigus on, nende maa peal peetud laatadel ja basaaridel (turudel)