Tallinna Sõber WM NeliteistkSmneS aastakäik Tallinnas, Paaswkuu 17. Mwal 1892. Üleüldine araleht Eesli r,haale «sal is linnndes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Mak'°b püxjj .. trükimsw^ S°S!--S .. . ...... s rubla, 40 kop.— poyl.flgftus l rubla 40 kop postiga saadclub: aastas ......... 3 nibta pool-aasibs ... . » r,,b>„ ?g Auuk.l«tkt» ma»kanmd;lAa rea ehti i«M alema,?«at« !> Ssp. U-eUimtse» ~, , ..arij.l, «'».».«'«».. - bn..Sar,..: K. .«.«u.we^. . ch. Kairo, r«. ps. SiltMer', «««M. -? Mtlaudt» > -K, z' M. Mudalsi. x Ei. ---Maalt ku«d» siilvsM kmUutäkjr. WaStajo redaktor W. F. Eich hor n. Elab -vaui»kii, kirjad kZiwad Baltllki (BaMjchpott Register: MeülbsieV sõnumid WlailMast. - Omalt.maast. - Tallil,naft! «udicnzid. - Raha legami-kliste heoft - . Koeru kiis kirikuõpetajas Trahwid raamatute müümise pärast. Tmic -Raywäkoolide lunttor. TõS-niaMbc tcclamiiw. - RSvacb. - BatttttM «v-nal» .. ». Üleüldised sõnumid maailmast. Ball isk' i si.PaasMkuu 8. pääwal. Saksarnaalt. Kuida juba wiimases numres äühihekt teadustatud, on Hesjenr (Hesseu-Dapmstadt, ka Hessen Und bei Rhejn nimetatud) Su urherzog Ln d tv. rg IV.. põsel vasta Paastukuu 13. (>.) pääwa ära surnud-. Temg.oli HeSseni Priuz? Katti poest'ja Mihklikuu-12. HLeiknsekuu 31.) pääwal 1837-sündinud) ei ole sedaviisi Mieske 55 aastat iva na ks käan.ud. Pärast oma lapseta onü, Suurherzog Ludwig lll.', .surma sai tema Jaanikuu herzog Ludwig IV. on omas Prinzi.pöllMS Hesseni ratsawäe ülem PreuSn-Auskria söeast aastal 1806 Preussi pool wsw ?18M jä 18^1/hiti Preüssi" jqiawäe Kiudraloberst-FeKB marfchalli rangiga. ja jalawäe Kindralmspektor. Hesseni maa Hutab -techatzc.sibt pchmekt ja. õiglast', wakitsejat, - Sttksa- McMllht rikgl-kttlttwi Würsti? Tema esimene aMäsa. aastM4Bo2 saaM oli 'AlMsmaa Kriuzess Mrciõigavids õnnelikku abielu aaStal 1678 ära suri, Aastal 1884 laskis Suurherzog Ludwig IV. ennast praua pau KLleniitr'iga, Grafipraria Rvmrod, lauktttada, aga juba peGMrasi seda sai see abielü jälle lahutatus; mikSvärast, sedaret ole awäliMt kuukulätsid.' Ärasnrnsid'Suurherzogi lastest MMM'Äielust-eläwad: 1) Nüüdne Suurhexzog Ernst Ludwig; 2) Priirzess Victoria, Prinz Ludwig von Battenberg Ekisa»etP(Suurwürstipraum  Jetissaweka- Feodorowna) Snncwnrsi Sergei Alek- ablkstasq; Jrettf, Ptisiz 3); C-iMberland i N Saksa- Keisrile' kirju ta ilud ,a tõutauud, iialgi qsVggi Sajksa MStt . riigi- «vaSta ette wötta. KeW Wilhelm M sellebtõutuse põhjusel käsku anuud. et MelstdeKõpikst WmherlMi wälja piäb astjsid saama. kaupa selle juures ,veel tehlud. MllMid' segased / - Hed^HnulMd" ütlttpad, - selles kaupüS öD määrathd, Älläl aval :sMMÄ piab poolelt?rää- MMõsße Mastq HttzM thronist ei olla juttugi oluud. - Keiser Wilhelm-siäädä Rumäilia sügise-manöwriteks senna reisima ja Wiiu'is tahetakse MtttMM ka CumberlaAj  Herzogiga.kM -sagj-HZ SaUaMaÄl -ei kKheta Ma Alest.' ««skuda ~.acWtak'se, -Mizni,, sse prograuim, KW .Ueijer o,««aks. sögiWs,- eluks. -Mitüd, WW leifuks Numanja ssW asg.a),ei Kuuldi heHsi,"Kesser Wtlhelm'i terwjs >okgzköjk«lmas,.te«a tahta joWmäle maale minna ja Wepärast wMa ?)tp«a Äend, HesWsich, nüüd osa. et tarwitüst mööda Walitsuskonna ette otsa astuda wöiks. Teiselt poolelt tunnistatakse seda kõige rõhuga tühjaks jutuks.' Ketser Wilhelm oli küll haiglane, aga mitte rohkem, kui et ennast mõned pääwad külma õhu eest hoidma pidi. Jäädawast haigusest ei wõida juttu olla ka mitte sellest, es üks körwa-Dza, mis temal juba laM« waWWkWMW Gll waIGMMuVW, selleks W WiW tch^ omalt poolelt aeguti oma asemele panim wöib, kui pitke«natele  reisudele läheb, ka tulevaks suwekS ette wöbguh.olla. sel seda nS»k. hilisemate sönumtte järel küll mitte, aga sõidule mWa Norramaa rarcda minna tema jälle, t»i ka mitte Põhja, kapist saadik. Waliisus näib nüüd jälle lahkemat seisukorda  nendanimetatnd keskmiste erakondadega, nagu Rah° wnS-wabalaStega. otsiuia. keS esimeses luStaS. mida nende wastapa»kemine une rabivakoolide-seatmse waSia tegi. tagasi tõugatud sainad. Protsessid aealetztede wasta, Äajesiäti-keutainise  parast, näivad omat jooksul, mis hakatuses nii kiirest woolaS, nüüd liiwa sisse nirisema ja kaduma. Juba kinnitatakse ülemalt poolelt, et mõned ametnikud omaS üliagaruseS selles kaugemale läinud olla, kui 'Walitsus  tahtis. Elsast»-Lolhringeni maal ou 77 PraulsuS maa a alehle ära keelatud. Reed on aga euamist Mk AnarchisilaSte. SozialisikaSte ja KontmunistlaSle lehed, «nida ka teiStele maadele ei laSla kuS triikikirzad Censurt all seisavad. Ka teised Prantsusmaa lehed ei kohi Elsass- LotHri»gen'i3 mitte kohe wälja lautatud saada, «vaid saavad enne kohtu poolest läbi vaadatud, kus vahest ka Mõned numrid ara wörtud saavad. I d aafrika kaitseväe kommandoc, Dr. Schmidt, on RiigikommiSfärikS Marschallsaarestikklrs  nimetatud. Tema pidi selleks Mosa!Nbi?e's Znlulasi soldatiteks palkama, kuS sellele aga takistusi ette tulnud ou, nenda et see nõn« maha pidi jäätud saama. Saksa mtssionäride tööst IdaafrikaS kirju» latakfer .Nendest kaheksast misüanärist, kes Merenski juha» kusel «viimasel Lehekuul Berlinl ivauemast mWmM Nyassa-järwe pöhjapoolijele otsale saadtt««d saiwad, ou seitse pärast raSktt reis,> senna jõudnud. Selle järve Saksa rannal teeb aaSkasi 1887 saadik Vettin i MiSsioni, selts Jdaasrika's oma tööd hoolega edasi. Haigetem  a j a, mis enue Sansibarl jä. rs plaanitud oli, on nüüd Dar eS-Sa!aam'iS pea valmis ja saab Ühest vaimulikust mehest mitme diakoniga ja diakonissiga, kirikuõpetaja Bodelichwing'i koolidest Vielefeldis, kallitatud. Kiinikal  «nida nimelt kodurahvas Sanstdarisi palju tarvitas.  on ka siin paiju tegemist. MiSsionär Greiner on Dar-es-Salaam'i tagamaale minemas, seal üht missionijaama  asutama. Tonga pshjapsolises ranna jaamaS teeb miSsionär Kromer tööd, ternast enesest asutatud kooki kallal. Waschambalaste juureS Usa«nbora-mägesti'kuS, Tairga-järküeft pöhsalääne pool, on miSsionärid Wahlrab ja JohattSsen, keS Küünlakuul 1891 wälja saadetud sai««mv.  wöga lahket waStawotmist leidntkd. iAustrittMttgpmnaall Wiinis on leiva-väljajagamine  tööta rahwa keskiS Politsei poolest ära kertakud. sest et selle juures tööta ja laiska rahvast nii kangest sägajate  peale ttmgwnd. tt õnnetusi katta oli ja ka olnud on PaaStukum ?) (Küünlakuu L4I pääwal sai pärast lõunat kolmes paikas jägatud. Mrehe- juureS, ühes jSgamisepaikaS,  oklwad Mefed ja lapsed juba köune-aeal kottu voolama hakkannd sa kell 3 ja 3 wahel jägaki SOOO hädalistle leiba/ stSsetehtud tõttu, worStist ja piima «il-, metele ka soosi riideid. Kui esimesed, peale 3000, wälja läkfiwad, stis lPsed rzii saDe rõhuga peale, et 30 künni 40 naest ja last uimaselt «välja sitdiwad kantud saama. Abitomikee on palvet Ministerprästdent Graf TM« ptte- WWH, ei ZWus tagasi wõetud saaks, keS komitee hoolekandmist küll kiitis, ühes aga ka kinnitas, cr mitmest Mast? seda keeldu kistul Hidama sunnivad. WMiM achtost, neubor oa ka tÄimv» töölised PaaKttkuu  13. (ii.) pääwal rongis Kest-j^rnuaiale nende mässajate  hauale Wrise<lämmatamife juures, Witn'i uulitsatel langstsiwM W see mälestufe-pääw sel aastal Pühapäawa peale lau» ges, sellep-srast on rong suurem olnud, kui muidu ja sellest on u«MS 8000 Ittimcsi osa wöiuud. SnruuaidaS on Tschechi keeles peetud, langenud wöMkM ja Sozmldeiuotrtttasi ,elada- kaSlud, haua peale plluascid (mDsamise-karwa) lillesi puistatud j. u e Et wägiwasta kegusi ei tehtud, sellepärast on Poliise 'rongita?» Mama.a Muud Keiier Franz Josef on PaaStukun 15. 5.5 ) päawat Mramare'ft MiuMe tagasi tulnud, kui KeiSripraua sealt Korfu saarele reisinud oli. Erzherzoa Leopold ou Hornsteiui schloSsiS kops,.-paistetusse baiaeks jäänud. ' WWa si Anderlnesl lütekaeivaubufeS, mis PrautSlaiile  oma on. vii õnntlufe.pääwak, Paastukuu N. (Küünlakun  28.) pääwal 230 mäemeest tööl olnud. Nendest on 03 terme! l. 3i surnult ja 20 vigaselt wälja toodud. Surnuid pidi siiS Paastukuu 13. (1.) pääwal weel 122 maa all olema, teiste sõnknnite järel weel rohkem. Wäljaloodud  stirnuke maiusele. Paastukuu !Z. (j.) pääwal, olk wäga palju osavõtjaid kokku tulnud. Kuningas Leopold  on Orjusehawltuse-settsike, keS tekst rongi Tanganjika  järvele saadab, mis Jürikuu 2. (Paastukuu 21) pääwal teele läheb, omalt poolelt abiraha anda lubanud. Schwchß. Sozialdemokmtkasch valmistavad suurt Miste»pidu Lehekuu l. slürjkuu Ist) paäwaks ette, mille keskpaik Vr«n'iS piab olema, kust seda Üle kõige Ochweizi korraldada tahetakse. ,Wmees', seadja ja korraldaja on Dr. WaSsttjew, üks Wene põgenik, kes hi>. juti Schwchl kodanikkude õigust saamd ja Bern'iS töö Itste-sekretär on Kõik töölised, meesterahvad sa naeSterahvad,  viawad sek pidul waudnma: .Mina wannun krunwust korraldatud töökiste lipule. Mina wannun. sel aastal kõikidele tööliste-kogudele minna, oma kohuseid kui korraldatud tööline jõudu mööda täita ja igatahes ühes minu settstlaStega. töölisi»! peastmise ees! kapitali ikke alt wsideldat lööliseb. wennad Guropa's ja A mett ka s, kuulge meie tõutust t Gchweizl tööiiStekoud igatseb seda pääwa kuS SozialdemokrailaSte wöidntund lööma saab.- Igat töölist on kohustatud vandega kinnitama, et tema selle erakonna liige on ja temale on öiguS antud, igale teisele tema wannet juhtnmiSte znureS meele tuletada ja eksijaid selle wasta wande-mmiatekS pidada. Sellega piab igaüks  ainult seltsi liige olema ja kõiki oma enese arvamist maha jätma. Ka kõige karmimad Nooma-kaiholiigi kloostre-sellsid ei oke oma liitrid nii suure «valjusega suu.- diuud. kõiki oma iseolemP maha jätma ja ainult seltsi tööriistaks saama. See on Sozialdemokrattaste ,wadadus'  .esimeeSte- wägiwald kõige seltskonna Üte. M'S põhjuse Ml Sozialdemekratlaied ,vannuvad-, see on arusaamata. Jumalat, Ewangeliumit ja ühtigi teist pühadusi neil ri olr, kõigist sellest on ne«nad ennast wabaStanud. AsiaK. Japan 'iS on uue Parlamenti valimised nüüd lõpetatus ja sel erakonnal, kelle peale WalitsuS ennast igatahes tnetada wöib, on 20 istet rnhkem kui tSrekejakel. Walimiske jumeS on palju käratsemist ja kiskumist olnud, mitmel» inimesed on surmatud, patju teist ott «vigastatud. Ameriko st Aurulaev Misso u r«-, 4200 loiu hiachs TS4.OM puuda) jahudega Venemaa nälja-tzadakiSieK,  ott Paastukuu 43 (3) pääwal Rew-Aorkist Liibawi-teele läinud. New-Dsrt'iS on Paastukuu 13. (4.) paamal uks kontsert Wenemaa nälja-hädaliSte heakS Mtud, Mis 8000 rubla sisse kandis