detaks. Praegu ei ole Aleksandrikool  muud kui lihtlabane linnakool  Wene õpekeelega. Sääraseid  koolisid on igal pool küllalt leida, ja nendel, kes linnakoolis käia tahawad, ei tule siin ialgi puudus kätte. Aga põllutöökooli  ei ole meie kodumaal olemasgi.  See on suur puudus. Eesti rahwas on Aleksandrikooli  tarwis omal ajal enam kui sada tuhat rubla kokku korjanud.  See suur hulk raha lihtlabase linnakooli tarwis jätta, mida mujalt ka leida, on tõesti liig wähe kasu. Põllumeestekooli  on üks osa rahwast juba esiotsast saadik sellest koolist asutada  tahtnud. See mõte, praegust  Aleksandri-kooli seks muuta, liigub ka juba elawalt Eesti põllumeeste - seltsides. Tehtagu ta siis tõeks. Rahwal ei ole siin kulu midagi olemas, waid rahakorjamine ja kulu on juba kõik kantud, ja siin ei ole muud midagi kui õpeplaan koolis pöllutöö-kooli  kohaseks muuta ning põllutöö - tundjaid kooliõpetajaid ametisse panna. Opekeele kohta oleks küll wäga soowida, et õpetus põllutöös Eesti keeli antaks, kuna Wene keelt aega mööda klassides täimini  õpetada tuleks. Kui põllutöö-õpetus  kõik Wene keeles antaks, siis kuluks aeg raske Wene keele õppimiseks ära ning kaswandikud ei saaks õpeasjas edasi, sest keele-kool ei ole mitte põllutöö-kool. Aga kui alamas klassis Wene keele õpetus algaks, keskmises täiemaks läheks ja ülemates klassides täiesti antaks, siis wõib põllutöö, õpetus keele õppimise körwal wäga hästi .edeneda. Nagu meie lehestgi on loetud, on Balti koolide kommission  ka selle poolt, et alamates klassides edespidi õpetus emakeeles  antaks. See sünnib wissisti ka põllutöö kohta. Selle kõige pärast, mis oleme ütelnud, ei wõi meie Karskuse sõbra mõtte poolt, uut kooli asutada, mitte olla. Tehtagu Aleksandri-koolist põllutöö-kool, see mõte on palju parem ja õigem. Nähtused Soomest. Kirja pannud M. Juurik. (Järg.) 4 Siis wõib hoonetes weel teisi waimalikka  raamatuid ning juuri, kaulusti  köidetud kaubamajade kinnakirjasid  j. m. s. näha, mis meie eludele  kõik tundmata asjad on. Kuni Hüwangeni oli igal jaamal Wene nimi lelda, wist küll sellel Põhjusel et seda teed mööda Peterburi rong sõidab; Hango teeäärsetel jaamahoonetel  Wene keelseid nimesid enam ei olnud, muidu üleüldised teadused ja sõidu - seadused oliwad küll kolme, osalt isegi wiie keele pääl. Kogu tee ääres oli wähelane, enamasti kuuse- ja männi-mets leida; aruharwa  nähti kohtasid, kus natukene suurem lage põllu- wõi heinamaa tükk silma puutus. Raudtee n alitsusele  saadab sarnane metsline maa suurt kergitust; ilma selleta ajaks talwistel aegadel juba iga wäiksem tuuleõhuke sügawal kaljude wahel olewa rööbaste-tee kinni ja paneks sõidu seisma. Suurt palgimetsa oli tee ääres wäga wähe; nagu kuulsin, olla seda endistel aegadel wäga palju ära raisatud, iseäranis matjamaale  weetud; nüüd aetakse seda äri wähem. Selleks kulub weel aega, kuni põletuspuude tarwitus soomlastele juba päämurdmift sünnitab,  oma tarwituseks on nendel metsa külluses weel. Oige madalad on sellepärast  puude hinnad saal meie hindade  kõrwal Näituseks nägin koha, kus männipuude meetrilisest süllast (halud üks meeter (39V, tollij pikad,  süld 2 meetrit pikk ja niisama tõrge) ühes kättemuretsemisega kõiges umbes 2 rbl. meie raha järele makseti.  Svoja saab sääl üsna odawasti  ära see külmal maal kulubgi.  Rikas ilusate kohtade poolest on Lohja jaama ümbrus. Sääl leidus metsadega kaetud kõrgete kaljurüngaste  wahel mitmed järwed. Pisikesed  saared ja metsaga kaetud kaldad,  mis kohe weepinnalt ikka aegamööda  kõrgemale hakkasiwad tõusma ja wiimaks nagu hulgaks rohelisteks kupliteks muutusiwad, andsiwad jär. wedele imekauni näo. Ongi Lohja oma kaunide paikade poolest kuulus ja kannab otse „Soome Sweitsi" nime. Tänawul kewadel on sinna oma mõisasse keegi sakslane Heidemann  õpetaja Kneippi sistemi järele weeparanduspaiga asutanud, kuhu, ehk asi küll alles uus ja wõõras, siisgi paljud termist otsima olla tõttanud.  Minu eesmärk sundis mind Lohja jaamast meel umbes paarkümmend wersta eemale reisima, sellepärast kohe postijaama (kestikievari) hobust tellima. Sain nime ja muud nõuetawad  teadused reisijateraamatusse märkinud, seisis mana Soome-taat oma käruga juba malmis, et mind edasi küüditada. Nüüd alles sain õiget Soome sõitu tunda. Soomes pääle linna Voorimeeste neljaratastega  wankrid näha ei ole, kõik on kahe rattaga kaarikud wöi kärud, nagu soomlased neid ise nimetawad. kaarikud  on pea kõik wedrudega, ja sarnastega  weawad nad koormaidgi, ainult õige suurte ja raskete koormate  jaoks on ilma wedrudeta kärud Oma ehituse poolest on need wäga asjakohased ja ruumi on nendes küll neli inimest leiawad „kärus" lahedasti platsi. Olen isegi nii sõitnud, et neli immest sees istustwad  ja sõit oli üsna mõnus. Hobuse-riistad  on selle järele ka isemoodi,  looka sõidul sugugi ei tarwitada. Soome mägise maa ja teede kohta on sarnased sõidunõuud hoopis sündsamad, kui neljarattalised wiimsetega wõiks mäest alla sõites kergesti õnnetusi juhtuda. Esimene sõit täitis mind otse imestusega, üsna tuulekiirusel käis see mäest üles ja alla. Meil peetakse Wiljandi ligidal Raudna ja Wiljandi Walu mägi ja Wiljandi-Tartu teel Kawilda mägi kardetumaks ja hobustele waewalisteks,  mis ütleksiwad sõitjad siis, kui nad Soome teesid mööda peaksiwad sõitma? Säält käib terme tee ainult mäest üles ja alla, tasast teed on wäga wähe. Mäed on kohati  wäga kõrged ja äkilised,l; ülemalnimetatud  Eesti mäed ei ole nende körwal kõnewäärtgi, Soome hobustele ei näita sarnane tee mingiks Latistuseks  olewat nad peawad sellele hästi wastu. Soomes on meel pea ainult Soome oma Väheldane, aga tubli ja wastupidaja hobune tarwitusel,  teisi seltsisid on wäga wähe leida Nagu soomlased laususiwad, olla nende oma hobune kõige parem, üksgi wõõras tõug ei olla nende maa ja olude kohta nõnda sünnis ja ei pidada nii hästi wastu. Ka jooksmise poolest on nad õige wäledad  lPooi^N.^ Potitika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Jtalm parlamendi ühestlaskmise  põhjused on, kuda ~Rig. Tgbl."ile Roomast t atatakse, järgmised olnud: CrisPi näitas kuningas Humbertile, kuda ministeriumil  ainult siis wõimalik on mõjnmalt töötada, kui ta ennast ühe kindla häälte-enamuse pääle wõib toetada. Wiimje parlamendi liikmed olla aga suuremalt osa!t mehed, keda sugugi ei wõida usaldada. Giolitti ministerium, mis zmal ajal nende walimisi juhatas, olla selle eest muretsenud,  et wõimalikult palju tema erakonna mehi parlamendisse pääseb. Saracco oli nende arwannste wasta ja ka kuningas Humbert oli esiotsa kahe wahel; kui aga wiimsed walimised  selgeks tegiwad, et rahwa seas mitte ainult ministeriumi, waid trooni wastaseid woolusid on olemas,, siis heitis kuningas Crispi nõuusse ja andis parlamendile käsu ühest minna. Wienis, 18 januaril. Suurte lumetuiskud? pärast on sõit kõigil Lõuna - Austria raudteedel täiesti takistatud. Ka on siin miimsel  ajal suured marud möllanud. Hernis, 19. januaril Viimsetel  päwadel walitses kõiges Schweizis  kane külm; Juura mägestikuS langes law-hõbe soojamõõtjas kuni 35 gramm alla nulli. Achenas, 18. januaril. Uued walimisel saamad wissisti 9. aprillil algama. Wlenis, 19. januaril. Serbia  kuninps Aleksander sõitis Parisist  Biaitzisse, kus ta ema, kuninganna  Naalia, praegu wiibdb. Parisis  oli n muidugi mõista oma isaga koos. „Wien. Tagl."'le on Belgradist  tvtatud, et Serbia noore kuninga rest otstarbe olla oma manemaid  ükäeisega ära lepitada; siis tahta ta Höseni prinzesstle Sibylle'le kosja minm. Sofas, 19. januaril. Prinz Boris'i süldimisepäewa peeti kõiges Bulgarias pdulikult; prinz Ferdinand sai hulga õmesoowi-telegrammistd nende seas ka ühe Stambulowilt. Kovktautinopolis, 19. januaril.  Tirgi walitsus ütles täna Jnstise saadikule, et ühtegi ajalehesõnumi  - saatjat enne Sassunisse ei lastaks, kui uurimise-kommission oma tööd pole õpetanud. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ka teisel päewal, 18. januaril, wötsiwad Keiser likud  Majesteedid talwepaleessaatkondasid  wastu, nagu „Praw. Westn " teatab. Saatkondade  esitelemist toimetasiwad sisemiste  asjade, sõja-, raha- ja põllutöö-ministrid.  Saatkondasid oli ilmunud  linnade, kasakate, maawaldade, Kaukasia rahwaste poolt, niisama börsikomiteede, kaupmeeste, wäikekodanikkude,  käsitööliste ja kõiksugu seltside  ning wõõraste rahwuste poolt. Keisri Majesteet wõttis kõikide tooded,  nagu pühad pildid, soola ja leiba jne. kõige armulikumalt wastu. Wene kei s erl iku g eografia-seltsi  wiimsel koosolekul loeti Kõigekõrgem reskript ette, mille järele Keisri Majesteet selle seltsi oma Kõrge kaitse alla wõtab; siis teatati, et Suurwürst Troonipärija  seltsi auuliikme nime wastu olla wõtnud. Selle kuu 28. skp. pääle sea? takse kartohwlite tarwis uued weohinnad sisse, mis wäga madalad saawad olema. Ametlikult on teatatud, et sel aastal 21 sõjalaewa 4033 madrusega admiral Aleksejewi juhatuse all Waikses  meres ning kaks joomuslaewa, kaks ristlejat ja üks suurtükipaat 1884 madrusega admiral Matarowi juhatuse  all Wahemeres saawad wiibima. Eleltri-raudtee, mis palee-silla juurest üle Newa jõe Mõtnõi  platsile wiib, awati 19. skp. „Now. Wr." teatab, etKrest  ows k y surnu k e h a 22. skp. Peterburisse tuuakse, kuS ta Alelsander  Newsky kloostri surnuaiale maha maetakse. Wene Londoni saadik Georg von Staal, kes neil päiwil oma 50 aastast teenistuse  jubileumit pühitses, on, nagu „Rev Beob." kirjutab, Eestimaal,  Raiküla mõisas sündinud. Ta on kindral Georg von Staali poeg. Ta tegi Tallinna doomkooli läbi ja läks siis Moskwa ülikooli pääle õiguseteadust õppima. Ta on praegu 73 aastat wana. Juutide asunduseseltsi  tegewuse üle toob „Now. Wr." teateid, mille järele umbes kahe aasta jooksul 3000 juuti Wenemaalt Argentiinasse? Lõuna- Amerikasse) on wälja rännanud. Asunduse seltsi maast Argentiinas on weel rohkem kui pool osa ilma elanikkudeta  ja arendamata. Nim. 3000 inimese wäljarändamine on seltsile 377,000 sterling - naela ehk 2,700,000 rbl. maksma tulnud see on iga üksiku wäljarändaja pääle tuleb 1000 rbl Ajaheht „Woshod", mille teateid Peterburi leht tarwitab, tähendab, et Wene juudid põllutöö jaoks küllalt kõlblikud olewat ja hää meelega seda tööd tegewat. Lätimaalt. Riiast. „Jmanta" seltsi näitemängu-õhm  üle 7. jan. ilmus meie lehes arwustus, milles etendust weidi laiden Et Eesti awalikud tegelased aga üksnes kiitwat ja wöimalikult waaa kiitwat kriitikat salliwad, siis ei pannud meie suurt imeks, et meile seekordse laitma arwustuse pääle kolm pahast „wastust" korraga tuli. Kõigis kolmes wastuses püütakse kriitika  kirjutajat wälja mõistatada, et siis tema pääle kõiksugu hurjutust, pilkamist ja sõimusõnu pilduda, mida iseäranis kahe wastuse kirjutajad kõige laialisemal wolil teemad. Kolmas  kõneleb ka weidi asjast, kahel wastajal on aga üksnes arwustaja isik (persena) märklauaks. Meie wõime siin kõigile kolmele tähendada, et nad arwustaja isiku kohta täiesti eksituses on. Ühtlasi kahetseme jällegi  kord, et meie näitlejad, lauljad jne. ülearu õrnad kõige pehmemate laituste wastu on: laitwat kriitikust peetakse kohe ka terme seltsi wõi üksikute  tegelaste weriwaenlaseks. Ka kõige wiletsam tegelane nõuab kriitikuselt  kiitust. Jah, sel wiisil pole aga arwustus sugugi wõimalik ja ühepooline asjata kiitus ei edenda asja, maid kisub teda tagurpidi. Need meie sõnad olgu enam üleüld liselt mõista, kuna meil ju „Jmanta" näitlejate waStu, mis iseenesest selgub,  mingit parteimeelt ei wõi olla. Et seda näidata, tähendame ühest wastusekirjast paari asja kohta käiwat lauset üles: „Madis, keda kriitika kirjutaja halwasti ütleb oma osa mänginud dlewat, mängis oma osa peaaegu hästi, iseäranis teises  ja kolmandas waatuses, kus ta oma osa ettekandmiseks enam midagi soowida eijätnu d." Saagu sellest. Maitse on ju nii mitmesugune. Liimimaa kuberneri herra, kindralleitnant  Sinowjew on 19. skp. oma ema surma pärast Moskmasse  sõitnud. Kuberneri herra tagasitulekut  oodatakse Riiga teisipäewal  24. skp. Kodumaalt. Kursist. Pühapäewal, 8. jan. pidas meie õpetaja hr Punga Puurmani  Tõrwe kooli palwemajas missionitundi,  milles ta Jaapani rahwa elu kuuljatele kujutas. Asja ülendas Tõrwe noor laulukoor oma südamesse tungiwate soprano häältega; ei oleks nii hääd laulu weel wõinud oodatagi. Kohe pääle selle algas kohalik karskuseselts  klassis oma tegewust. Rahwa osawõtmine oli ka siingi jälle Põhjatu elaw. Uus president hr Punga alustas koosoleku; siis luges kirjatoimetaja W. Sikk minewakordse protokolli ette, nns õige oli. Nüüd pidas abi-president M. Tiidur kõne „Kodusest elust", siis kandis külaline hr Seemann Woldilt teaduslise kõne ette ning kirjatoimetaja W. Sikk pidas kolmandaks kõne, milles  ta kõiki karskuse pole waimustas. Wahe-aegasid lõbustas jällegi Törwa segakoor mitme üsna ilusa lauluga. Tehti otsuseks „perekonna-õhtut" 22. januaril Tammiku koolimajas üksi seltsi liikmetega ära pidada, kuhu Kursi pasuna ja Tammiku laulukoor tulewad lõbu pakkuma. Järgmine koosolek 26. webruaril Wänikweres. r Audrus ei rõõmusta mitte peremehed Pärnu-Walga raudtee ehituse  üle, waid on kurwad üsna ühtelugu,  et nende teenistusele siis kui haambriga otsa olla löödud, sest nemad  olla oma woorimistega eneste rendiraha ära teenipud, aga kui raudtee  käimas, siis on nende teenistus lõppenud. Eks see ole ka jõbwi pääl tõsi woorimine oli ainus audrulaste  rahahallikas. Tänawu talwel  teeb lumememm meile palju paha; ta on meile rohkesti lund toonud,  nii et kõik kohad lumega kaetud  on teed ja metsad, nii et waewalt hobustega edasi pääseb. Metsasest  puude ja heina maadest heinte wäljawedu on hirmus waewaline, lume sügawuse pärast ei wõi kuigi palju pääle panna, teiseks on maa põhi lume alt sula. laska. Saardest. Killingi Nõmme priitahtlikkude tuletörjujate-selts oli 15. skp.. Killingi Õige usu koolimajas  koos. Kõige eesmalt andis president  teada, et seltsile „Põhja kmnituse  seltsi" poolt 25 rubla olla kingitud,  mille eest nimetatud seltsi tarwis  tänada; seltS tänas kinkijat püsti tõusmisega. Selle järele loeti minewal korral pooleli jäänud aruanne  ette, mida selts muutmatalt wastu wõttis. Kui siin pilgu minewa  aasta aruande pääle heidame jjee on 19. nowembrist kuni 1. januarini),  siis selgub meile sellest, mil kombel selts oma eesmärgi poole on Püüdnud, see on: paremate tule- kustutamise abinõuude muretsemiseks jne. on töötanud. Seltsi kassast on, kui 80 rubla lipuraha ja 25 rubla Põhjuskirjade raha ligi arwame, 142 rubla 60 kopikut wälja läinud; sellest  summast on aga ainult 5,83 kop. tulekustutamise abi-nõuude muretsemiseks  wälja antud nimelt 3,46 kop. weepangede muretsemiseks ja 200 kop. hr Akkajale pritsi eest Ma arwan, et lippusid ei tule wist mitte tulekustutamise abi-nõuude sekka arwata? Siis luges president  ühe palwekirja ette, milles umbes  20 liiget seltsi põhjuskirja H 39 põhjusel eestseisuse uuesti-walimist palusiwad. President sai aga sellest nii üritatud, et neile liikmetele, keS seda teha oliwad julgenud, pika noomitnse-kõne  pidas, ja iseäranis ühe liikme pääle sai ta õige kurjaks keda ta koguni kohtu kätte ähwardas anda, sest tema arwamise järele olla see ajalehes seltsi üle kirjutanud, mille pääle president weel „Postimehest" nr. 6 ühe seltsi koosoleku üle kirjutatud  sõnumi lõpu ette luges ja arwas,  et kui seltsi liige seda olla teinud,  siis tulla niisugune seltsist wälja heita. Selts ei olnud aga sellega mitte nõuus, ainult üks liige arwas, kui keegi seltsi üle midagi kirjutada tahab, siis pidada ta seltsilt selleks luba paluma <!! Post. toim.), mis ta kirjutama peab. Nüüd luges president ühe ilma nimeta kirja ette, milles kellegi teise seltsiliikme pääle kaebtust tõsteti, et see olla „Nõmme" wõõrastemajas selle pääle tahtnud „kihla wedada," et kui seltsis sel kombel edasi toimetatakse, kui siiamaani, siis lõppeda selts aasta pärast ära. Selle järele hakkas president  seda liiget kohtusse kaebamisega  ähwardama, kuna liige jälle, kes oma auu presidendi sõnade läbi puudutatud tundis olewat, enese eest kostma hakkas, sell kombel läks kära nii suureks, et polizei - kordnik wahele  pidi astuma rahu jalale seadma.  Wiimaks palus nimetatud liige ennast seltsist lahti President laskis asja seltsi protokolli üles wõtta. Lõppeks luges kirjatoimetaja abiline  weel ühe kirja ette, milles Liiwimaa  kuberneri herra presidendi kirja pääle teadustas, et senine seltsi eestseisus kuni 1895. aasta lõpuni ametisse wõib jääda. Lähem koosolek  määrati 26. küünlakuu päewaks. —nn Sõnumid Tallinnast. Õndsa Keisri Aleksander  111. surma päewa mälestuseks peeti 20. skp. siin, nagu igal pool  riigis,  hinge-palwet, ja nimelt Õigeusu  Preobrashenski pääkirikus. Sellest  jumalateenistusest wõttis ka Eestimaa  kuberneri herra, tõsine riiginõuunik  E. N. Scalon, ja kõik körgeniad ametnikud osa. „Riia õpekonna kuratori ringkirja  järele on Tallinna tütarlaste  gümnasiumi kooliõpetajale A. Röhdele  50. aastase teenistuse eest 1500 rubla aastas armupalka määratud.  Sisemiste asjade ministri herra nõudniist mõõda on Eestimaa kuberneri  herra linna ametile käsu andnud, et see linnawolinikkude üle teateid üles annaks, mille tarwis kuberneri  herra ringkirja wälja läkitanud, et terwelt Eestimaalt linnade wolikogu  liikmete üle teateid korjata sellest  ajast saadik, kus uus linnade korra seadus hakkas maksma. Nimetatud  ministerium nõuab iga woliniku  üle järgmisi tähendusi: n>mi, usk, seisus, ametlik seisus, haridusejärg,  mille juurde õpeasutust tuleb nimetada,  mida keegi läbiteinud, wanadus  ja maranduse suurus (maranduie.  maksu kõrgusega ühes). Weel nõutakse teada, kui kaua aega iga Woliwk wolikagu liige olnud, kui kaua linna kirjas nii ka mõned ametid  palga nimetamisega, kui ehk keegi wolinik kusagil teenistuses on. Preester Arsseny-Nikolski  on 1. now. 1994 pääle Tallinna neljaklassilise linnakooli Õige usu õpetajaks nimetatud. Teisipäemal, 17 skp., on keegi Madis Kechi, 52 aastat mana, kes juba 17 aastat spiirituse - wabrikus teenistuses on olnud, äkitselt surma leidnud. Nimetatud päewal läinud ta hommikul kell 6 omast korterist, mis Suure-Juhkentali uulitsas on, oma teenistusesse Teda leitud pärast  kontori põrandal surnult. Sur- 1895. O '7. postimees.