lühikese nägemisega olnud, näinud ta kusagil põllu aja pääl ühte elukat, keda ta poisiks pidanud  ja ütelnud sõrmega ähwärdades: „Kuulge lapsed, hoidke eest ära, sest täna saab siin püssi lastud!" See olnud aga jänes, kes kikkis kõrwul teise pool aida mähkinud ja pannud nüüd ka muidugi plagama, nii et jahimehel, omas eksinägemisega,  meeldegi pole tulnud, püssi seljast wõtma hakata. Rahma raamatust. Missugune loom toob rohkem kasu? Selle pääl kirja all kirjutakse meile üks naljakas lugu. KaS see umbes tõsi on, ci wõi meie ütelda, kuid naljaks awaldame ometi. Missugune loom toob rohkem kasu? Seda küsiwad inimesed üsna sagedasti üksteise käest, aga seda õiget teadust pole seia ajani meel ükski saanud. Siin tahan mina, nende ridade kirjutaja, sellest natuke kõneleda. Mincmal sügisel kui suur raha kabin ja oksioni tegemise krabin oli, siis kuulti, kuidas siin ja sääl hobuseid ja elajaid üsna odawa hinna eest ivälja müüdi. Nimetud oksioni tegemine  on mõnes kohas üsna imeline ja weider olnud. P. maldas müüdud ühel talumehel mullikas  ära, mis küll taieste meel aastane pole olnud, see maksnud ainult 1 rubla 14 kop. See oli tõesti üsna mahe! Aga selle waStu on Mustjala  kihelkvndas W. külas natukene weidram lugu olnud. Ühel jõukal talu peremehel olnud ka natuke mõlgu ja walla ametnikud läinud ka tema kraami üles kirjutama, et selle müümisega mõlgu tasuda, aga perenaine ei lasknud muud selle karmis üles kirjuta, kui ainult kukke. Küll olnud hale nähja, kui waene punase mütsiga „ö ö- pro h w e t". mõla tasumiseks „?onksu" alla pandi. Wälja pakkumine algas ja läks nõnda kaugele künni 4 rubla S 4 kop. See raha on minu arwates selle waikse looma kohta lii palju! Sellega on siis kukked palju kasulikumad pidada kui muud suuremad  loomad! ' Kuresaare kiriklikud sõnumid. Reljapäewal, SS. Webruaril. Eestikeeli PaaStu-jumalateeniStu» kell ö õhtu. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Reedel, S«. Webruaril. (Keisri Majesteedi  sündimise päew). Eestikeeli wastulauludega Jumalateenistust kell V2H peab õpetaja Rinne. Pühapüewal, SB. Webruaril. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 8 Saarlane 1893 i '.T z, Z^.< «Kurcsaare nädalibe" trükik«i«A. Fmem» Karskust Frits. Pühapaewal, 38. W-bruaril 1893 ghtü. Rääkima saab Kaarma õpetaja hra. Ederbcrg lõbu üle. Hakatus õhtu kellu 7. Hind: liikmed 5 kop., wõerid Iv kop. Rohket ofamõtmist soowib Eestseisus Mssõs, Woõrttcrrit 1893 Nes-ilgttslei! herra rätsep Th. K r u l I i korteris, kauba-uulitsaS. Päewakord: 1. Protokollide ette lugemine; 2. Mõõda läinud aasta aruanne seltsi tegenmsest; Z. Uue eestseisuse waiiimne; 4. Läbirääkimine seltsi edespidise tegewuse üle. Hakatus õhtu kellu 8. Et minewane koosolek wähs kokku tulnud liikmete parast pidamata M, sellepärast palutakse nüüd uuest kõiki liikmeid kokku tulla. Eestseisus. Laimima maldas Ranüwere külas saab kroonu talu koht kõige W.sWdegll mis sääl koha pääl on, ära müüdud. Kaupa teeb künni 20. Märtsini s a. koha omanik Kaarus khelkondas Elms mõisas Juhan Kadarik. Kasti mvisas saab ja Rattuse roog» müüdud. I^7r2lafe Harksi «sakonna bankbilleti Nr. ISTSSS omanikule  fvLWid larmiliku teadust anda . Schwallbach. Teadaan d m i s e d. Paadla mõisas müüakse kartichM, riozn, kmii mund wilja odcnva hinnaga. ksMWNi KisjM walla walitsuste tarwis saamad Saksakeelest Wmekeclde  heasti ja õigesti ümberpandnd. Lähemat teadust Saarlase trükikojas. Kellamaa mõisas on kä.ril<-vvÄSBjk3.ici Tellimisi pääle wõetakse weel igapäew wastu. Lehe hind on: Saaremaal aastas ... l r. S 0 k. Saaremaal pooles aastas I „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ Tellimisi mötawad wastu: Kuresaare linnas „Saarlase" toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast. Walla kogukonna Seadus slllipaimmm!! NNIII-Z. MN nouuncaposl..) Wcnekeelsetc alzuskirjave järele EcSti k-eld- toimetanud inut. Mr Anton Aan. Hmd ! rbl. 75 kop., kõivasti naha sisse köidetud  2 rbl. ..Postimees" Mjut-S: ..Wutazu igaüks. kellel vw-- ni- eluga cz-.am USM. uus icadus-raamat omale- nimelt aza olgu ta W-Sa- ja kohtuamelnikkudel -lati kaepSrast Rmg la moiiawalitsuStcle on s-11-Z palju tSbisaid Mhatuft za leletust. usgu Maa iüüiimisc ja rentimise eeskirjad, zuhatus awaiikkud.it ehitustest, tceniStul-sie Mk-MM lepingutest. loomade katkust, tulekahjuo-st tS-t. Nde za kauplust- siu j. m. kohta. Lisad: Ajutised eeskirjad lllgusksolidc wslitsemise üle ? --?..Kuura ja S-sti kubermangus. WäljawSte -cSkir- ZM-N oizeuiu alguskooiide tarwis. Kooli konwenlivest j. m.t. Saada ajalehe „Saar!ale" irüktkoiost. ?es- ja ülirStikuili, pareüi-, sitsi-, vutil Ha buiüani riiet arskina Ha tükki viisi, pUUVÜiSSt Hs. vüisst ülikonna riist, deaü võrgu Ha iöime iöngu, valmis püksil! Ha vestiü, fsterburgi saapaü, rüäs Ha üsal! ililoskovi- Ha l(uursmas Haku kotti Ha naela viisi müüd oäavalt A, K. Atzomson. Wd K«M l«W iga jäumst karwa ja kirja nii kui: eht mustad, hallid tumedad ja walwakad, tumed sinised (Jndiko), öli sinised, tumedad ja walwakad, türgi punased, bordo punased, kirsi pruunid, pruunid tumed ja walwakad 6 karwaliscd, rohelised tumed ja walwakad, kollased, walged pleegitud ja pleekimata,  walge ja musta lapilised ja V» tolli 1., walge ja punase lapilised, rohelise ja musta lapilised Vt ja V 2 tolli 1., punase ja musta lapilised Vt ja Ve tolli 1., kollase ja musta lapilised V» ja V? tolli 1., pruuni ja musta lapilised Head Saksamaa wärwised I seltsi toosi kui ka loodi wiisi, müüb õige odawate hindadega A. 5- Kus. Tagamõisa mõisawalitsus annab teada, et poekaubakohta pakutakse Näärikuu 1. p. RBSS. Paremat aru annab mõisawalitsus kardid (Eesti keeles) sündimise- sa nimeraamatukauplus. raamatukauplus. Üks wnsipäraline, mitte wäga kes kõik maja tööd mõistab teha ja ka köökia wõib aidata, wõib hea palga eest kauemat teenistusi  leida. Kus? Küsigu trükikojast. Uhrd KMMgi Wlrid on odawa hinnaga müüa. Kaupa wõib teha Suuremõisa ragatkis Frtidu «eakülo maja juures