Kulla küla weli, oled sa kord järele mõtelnud, millega meie endale ja oma järeltulewa sugule parema, soojema ja kolgite mõnusa ümariku kõne-koja saame ehitama, kui meil praegus on; sest kiwid mida meie maal küllalt leida on, need meie ahjudes koguni põleda ei taha, ehk nad küll ehituse materialiks kõlblikud on. Aga see armas ahju kütis kuiwab meie maal silm nähtumalt kokku! Oled sa tähele pannud, kui wahest juhtusid meie kallil Saare pinnal laiemalt jalutama, neid suuri ära häwitud metsade jätiseid, neid ilmatu suuri kändude laagreid, mida Mustjalas ja meel mõnes kohas küll tubliste on tormaks põletatud, aga siiski jüeb neid meile otse hirmutuseks ja maenitsuseks küllalt meel järele, kes meie poole hüüawad:  „Saarlane kui sa tahad, et sina ja su järeltulev? sugu kord külmas toas ja kütmata ahju müüril ei pea ümariku pidama,  siis kaswatagu metsa!" Oled sa ka tähele pannud, kuida ilmad meie Saaremaal aast aastalt ikka külmemaks  ja põllu saak kasinamaks kipub minema?  Oled sa ka mõtelnud selle pääle, kelle süü ja hooletuse läbi on see tulnud? Sa saad küll selle pääle ütlema: „Noonoh  kullakene, ega see meie käes tehjo ei ole, see on ju Jumala töö, et Ta meile wihma ei anna; kui meie patused seda ära teeninud oleme, kes selle wastu mid  gi mõib parata!! Õige küll! aga Utt sellepärast ka Jumal meid nuhtleb, et m.ie Tema armu nõnda pahasti jahoole'  "'«li pruugime. Olev sa ka tähele pannud, et metsa >ll alati niiskus walitseb ja selle tõttu sääl siis ka kena rohi kaSmab? Niiskus wmlwb ka cnnemine pilwed enda poole ja saub 'eelübi meel rohkem niisntud. Waadake,  kui kaua juba meil kuiiv on olnud ja kust kohal selle järele esimiscks wihma tihud tilkuma hakawad, ou ikka soodes ja mereäärsetes kohtades, kunas aga kuiiv körbesarnane maa jänutades wihma järele igatseb. Metsadega kaetud maad on ikka rikkamad wihma poolest kui lagedad määd. Sellest siis ka selgub, et meie Saarlased iseeneste õnne ja käekäigu, ja ühtlasi ka iseenda armsa isamaa surmajad oleme. Kui meie igaüks aga ikka maha lõhume, aga iialgi ei mõtle midagi ehitada, siis ei saa meie käsi ilmaski hästi käima, maid meie -korjame iseenestele ja oma järeltulewa sugule ainult õnnetust ja kahju kaela. Kus on jäänud meie endine ilus metsadega  kaetud Saaremaa ! ? Kes enne kolmekümmend  aastat Saaremaal on elanud ja nüüd seia tagasi tuleks, tõesti wõib ütelda, ta ei tunneks enam, ta peaks ära eksima Saaremaal, nendesse kohtadesse, kus ta enne on mänginud. Põhjatu suured ja ilusad laksuwad laaned oliwad sell ajal iveel igal pool ees ja igaüks hoidis metsa kui silma; tõesti, sell ajal hoiti metsa enam kui praegus wiljapuu aida. Igal pool oli kohuseks tehtud, ehk meie isa isad Legiwad seda ise ilma sündimata, et noort ja ilusat metsa püüdsid kaswatada, kunas aga meie paiwil muu ei ole, kui anna pihta! metsas põesas on emane, kaswab  jälle! (Järg tulcb.) Ringkirjad. Knresaare KreiSpolitsei walitsuse ringkirjad Saaremaa walla talitajatele: 1. Kuresaare KreiSpolitsei walitsuS annab käsku, neid Riia kreisi mehi taga otsida, kes 1891 a. liisku ei ole wõtma tulnud, ja kui nad üles leitud on, siis Riia kreisi wäc-teenistuse Komnüssioni saata, aga nimelt: 1) Karl Heinrichi poeg Mandelkorn, Schloki alewi kodanik, 2) Friedrich Jwani poeg Koch, Schloki alewi kodanik, 3) HanS Mihkli poeg Mölder, Schloki alewi kodanik, 4) Aleksander Brentfi p. Dserwits (Dserminomskiy), Schloki alemi kodanik, 5) Paamel Timofci poeg Jwanow, Schloki alemi kodanik, 6) Karl Emil Maurer, Schloki alewi kodanik, 7) Kristof Jaani p. Swirlowskiy, Schloki al. kodanik, 8) Peeter Andrei p. Salit, Schloki malla talupoeg, 9) Paul Jakupi poeg Anse, Bilderlingi iv. talupoeg, 19) Friedrich Linde, Jnkalni malla talupoeg, 11) Johan Alfred Schulz, Mühlgrabcni malla talupoeg, 12) Mihkel Eduard Muskat, Veerini malla talupoeg, 18) Mihkel Mniti p. Detlow, Mahlpilsi malla talupoeg,  14) Martin Mihkli ppeg Amatnek, Skulte malla talupoeg, 15) Taawet Kaarli poeg Prede, Mahlpilsi malla talupoeg, 16). Jaan Peetri poeg Brinkmann, Srulte malla talupoeg, 17) Jaan Jaani, poeg Kalning, Veerini malla talupoeg,  18) Andrei Andrei poeg Purin, Laubere malla talupoeg, 19) Jaan Jaani p. Berfm, Stokmani malla talupoeg, 20) Jaan Taameti poeg Tsander, Jaunpilsi malla talupoeg, 21) Jaan Mardi poeg Wilemsen, AderkaSsi malla talupoeg. 2. Kuresaare KreiSpolitsei walitsuS annab käsku, alamal nimetuid Tartu kreisi talupoegi taga otsida, kes 1891 a. liisku ei ole mõtma tulnud ja kui neid peaks üles leitama, siis selle politsei walitsuse ette saata. 1) Karl Hansu poeg Pallaw, Wiidriku mailast, 2) Maks Liisa poeg Riim, Kiidjörwe wallast, S) Jüri Simsoni p. Tisler, Kawilda wallast, 4) Kristjan Anni p. Raudsep, Lõwi (Löwenshof) wallast, 5) Mart Hansu p. Tebin, Räästwere w. g) Johan Jaani poeg Willa, Alatskiwi w. 7) Hindrik Peetri p. Mutso, Alatskiwi w. 8) Jakob Kaarli p. Elisaar, Alatskiwi w. 9) Ludwig Taaweti p. Kiho, Saare w. 10) KuSto Luiska, Wana- Kuuste w. 11) Kristjan Jaani p. Schmidt, Wedo w. 12) Joosep Platri p. Rattassepp, Kawaste w. 13) Jaan Kristjani p. Tobrosk, Rvpka w. 14) Oskar Jaani p. Järweots, Saadjärwe w. 15) Erwin  Tõnu p. Palmak, sttaasini w. Kuresaare kiriklikud sönumid. Pühechäew s. Webruaril. Saksakeeli Jumalateenistus kellu 10. Jutlust peab ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Jutlust peab õpetaja Rinne. 5. Saar l a n e 1892 Waswtaj-i toiinetaia: Hartwig Sab, e»ml. ose. xol lIsMMi. xazMmg,sie» Ho.ll>«ss'k^ „Kursjaars Nädalalehe trükikojas." LMch-Ms," u. Webruari k. p. kell Va 9 õhtul HLuteruse usu kiriku kooli ruumides) Liikmete koosolek. Päetvakord: I. Mitme tähtsa palwekirjade ettepanemine, õpetaja  M asingi ettepaneku järele. , 3. Pidu üle nõupidamine. 3. Asja toimetused. 4. Liikmete kaardid ja põhjuskirjad saamad wäljajägatud.  Rohket osaivõtmisr palub Eestseisus. Saaremaa karskuse selts. kiil iili >W"Pühapäewalltt.Webruaril^WE (Luteruse usu kiriku-kooli ruumides.) Hakatus õhtu kellu S. „MtiHnte ja sellide wastastiku  kahused." Sissemineku hind 10 kop. Eestseisus. Teadaandmised. FeM-Selts." Kesknädalal, 5. Webruartt 18SZ kellu S õhtul Liikmete koosolek. Eestseisus. Teadaandmine wallaametnikudele! M Suurluft triikikujast on saada: llvMriWn pasaueriiaa NMNUIM (rechnungi raamat) J kop. tükk. NaraJnnnan minumu (Magasini raamat) Z kop. tükk. SaxnAa- (akti kaaned) 3 kop. tükk. Hooloruu (kohtu kutsumise sedelid) AF k. 100 lehte. Niisama ka kõiksugused walla walitsustele sa walla kõhtudele tarwilikud raamatud ja lehed. Shindli- ja laaStu- HM' Kulusid, "WU iseäranis uude ehitawate kohtu majadele, malmistakse  odawa hinna eest. 3—3 Lähemat teadust saab uurmaakri Schohi juurest, kauba-unlitsas Lindholmi majas. Teadaandmine koolmeistritele! Saarlase trükikojast on wenekeeli koolide aruoiidc-lchtl saada, mida Saaremaa koolide inspektori herrale ettepandud peawad saama. tulekinnitamise selts Mötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuwa asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja C. ». Zeiigbusch. Igast raamatukauplusest saada: Meie Issanda Jeesuse Kristuse Armulaud kirjutanud M. H». 662 lehekülge, 8 pilti, hind 1 rbl. 50 kop. Kes ühte ühekorrast rncrzcr oHitcrttrisT oma pääle soowib wõtta, wõib selle nädali kaupa tchsa kaupmees A. L. Ling'i juures.