abielu lahutamine, ka wiimasel aastal weel palju kahinat ja tuetaS erakondlikkufi kiustlemifi. Mõlemad on nüüd küll sealt lahkunud, Kuningapraua on mägise «välja «viidud  ja Kuningas on koguni kõiki oma õigust Serbia'S, ka oma isa-õignst noore Kuninga üle, ära müünud ja iialgi enam oma jalga Serbia pinna peale tõSta töutanud,  aga taieste «vaikinud ei ole erakondade wastaStikused kiustlemised siiski mitte. Pea pool-peitus, pea awalikult kestafiwad kiustlemised Serbia ja Bulgaria wahel edasi. Awalikku asja kiustlemisteks ja riidlemisteks andsiwad kiriku-asjad Serblaste ja Bulgarlaste wahel Makedonia's kui ka mõlemad ennast Greeka-õigeusulasteks nimetawad Serblased, kes ennast ,õigeusulisemakS" piawad, kui Bulgarlafed,  pärisiwad, et Sultan Bulgarlaste preestreid Makedonia's isewiifi riideid kandma sunniks, miS neid skehertteks'' tunnistakfllvad; Sultan ei teinud seda aga mitte, seifis selles asjas koguni BulgarlaSte pool. SnS tuliwad tülid Bulgaria põgenikkude ja karganud soldatite pärast, kes Serbia's wasta wõetud ja kaitsetud saada, ja seal kurja nõuu oma isamaa Walitsuse wasta pidada. See tüli kestab weel edasi. üleüldine majapidamine näib Serbia's kosumas olema. Noor Kunmgas Aleksander  on reisul kõikis Europa's käinud ja igal poolel suure lahkusega wasta wõetud ja üles peetud, iseäranis Peterburg'«3 ja Paris'is aga ka Wiiu'«s. Bulgaria asjad seisawad ikka «veel kõikuma jala peal. Koburgsi Prinz Ferdinand ei ole ikka weel Europa suurriikide poolest Bulgaria Würstiks kinnitatud ja tema Ministrid saawad sellepärast Wenemaa ja Wenemaa föbrade  poolest Bulgaria's >a mujal Usurpatorikeks, s. o. Vägimeesteks nimetatud, kes ilma õiguseta «võimust oma kätte kiskunud on. Austria-Ungrumaa ja Türgi Walitsuse  poolest saawad nemad aga filmanähtawalt kaitsetud, wahest ehk ka Inglismaa ja Italia poolest, kuna Saksamaa  ennast Balkani poolsaare asjadest eemal hoiab. See köikuw afl teeb Bulgaria's aeg-aealt palju tüli ja sigitab inetumaid nähtusi. Aeg-aealt leekawad kord siin kord seal mässamised üles ja ilmuwad kurjateud. Nenda sai Rahaminister  Beltschew salamõrtsukatest maha laStud, eksituses, kuida üteldakse, sest kuul olnud Minister-präsident Stambulow'ile  määratud. Selle kurjateu järges on palju kahtluse  alla langenud inimest «vangi pandud, teiste keskis ka endine Minister-präfident Karawelow. Walitsuse «vastased  täidawad Europa't käraga, nemad saada wangimajas hirmsast piinatud, liiwakottidega pekfetud j. n. e>, et lunnistakstwad ja oma seltsilast üles annaksiwad. Walttsus  tunnistab seda maleks, imelik on aga ikka, et nemad nüüd juba mitu kuud wangis istuwad ja nende protsess weel mitte algatud ei ole. - Muidu näib uus Bulgaria riik omaS hariduses ja majapidamises sige heaste kosumas  olema. Rumänia' s on palju tüli Ministeriumi ja Parlamenti  wahel olnud. Kolm kord ou Parlament lahutatud  ja uueste walitud; Ministreid on sagedast wahetatud, wiimaks astufiwad ksik tagasi ja uued tuliwad nende asemele. See ei lepitanud aga Parlamenti, kes paari pääwa pärast ka uuele Minister!umtle umbusaldust kuulutas  ja siis kolmat korda lahutatud sai. Et uued «valimised  mitte wäga palju tõrelejaid Parlamentisse ei saadaks  sellepärast lahkus mõni Minister jälle ametist ja teised tuliwad nende asemele, kellest arwatakse, et rahwaõ neid rohkem usaldab. Kas see aitab, seda saawad Parlamenti-«valimised  näitama, mis Küünlakuu esimeeste (Näärikuu wiimaste) pääwade sees tulewad.  Kuningakojas  ja kõikis Rumänia s on palju muret Kuningapraua Elisabeth'! raSke haiguse pärast olnud, keS Italia ja Korfu saare kiidetud õhkus terwise kinnitamist otsis ja wiimaste sõnumite järel ka leidnud olla. Kuningapraua Elisabeth seisab rahwa juures suures unustuses ja armastuses ja sellepärast oli osawõtmine wäga suur. üks tema plaanidest  on aga palju kahinat ja wist ka tema haigust raskemaks  teinud. Selle plaani järel pidi Prinz Ferdinand von Hohenzollern, kes Rumänia'sse kutsutud, seal lapseta Kuninga paarist poja asemele wõetud ja selle järgeS Kroonprinz,  ks nimetatud sai, Rumänia Bojari Vacaresco tütre kosima. Noored inimesed ise ja ka suurem jagu RumänlaStest  oliwad sellega wäga rahul, aga teised Bojarid oliwad kadedad ja wanameelised ringkonnad kartstwad, wst ütlestwad ennast kartma, et selle läbi üks Rumänia Bajari-sugu teiste kõrwas üliwägemaks saaks. Kord oli kuulda, Kroonprinz tahta oma õigust Rumänia krooni ja throni veale oma noorema wenna heaks maha jätta, et ilma kärata preilit Vacaresco kosida wöikS, näib seda nõuu aga hiljemini maha jätnud olema, ühes oma pruudiga,  ja saada üht oma-sarnast PrinzeSst kostma, kes aga «veel määratud, kelle nimi wähemalt weel kuulutatud ei ole. Kroonprinz wõiks aga selle taganemise omal aeal, kui tema Rumänia Kuningaks saab, RumänlaSte laiadest ringkondadest lahutatud saada, kes selle plaaniga wäga rahul oliwad ja Kuningaprauale elawalt oma tänu selle eest tnnnistastwad, kui see nõuu ka mitte korda ei läheks. Selle läbi oleks ju ka Kuningas Ferdinand omal aeal Rumänlaste sugulane olnud ja tema järeltulijad wast siete, kuna nemad nüüd ikka wõerakS jääwad, mis meie päiwil, kus suguwerd ja rahwust nii kõrgele tõstetakse, ikka kardetaw on. Kõik Balkani poolsaar ülepea ou fellekS M-potikS Europa's jäänud, mida fee juba enne oli, kust «varemini ehk hiljemini sütitaw säde wälja karata ja kardetawa õhuga täidetud maailma põlema panna wõib. (Lõpetus järgmises numriS.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltisk'is, Näärikuu 27. pääwal. Saksamaalt. Kära PreuSfi Maapääwal une rahwakooli-jeaduse  üle kipub üle kõige mõistlikkude piirete minema. Näärikuu 29. (17.) pääwal kinnitas Rngikanzler Graf Caprivi, siin ei olla mitte jutt Rooma-katholiigi ja Ewangeliumi  usutunnistuste wöitlemiStest üksteise waSta, waid wõitlemiStest KhrifllaSte ja AkheistlaSte (Jumala salgajate) wahel. Selle peale on nõndanimetatud .wabameeliste* erakondade poolt hirmuS käratsemine tõu Suud, nenda Riigikanzler koguni mitte enam edast rääkida ei «võinud. Rahwakooli-seaduse läbiarwamisekS on üks 28 liiget suur kommiSston walitud. „ Wabameelised" ringkonnad, nende kestis ka palju rahwa-koolmeistreid, piawad kõigil Saksamaal  nõuu-kogust selle uue seaduse waSta, millest meie omast körwalisest seifupaigast ainult tunnistada wöime, et fee meile suurt rõõmu teinud on, sest kiriklikud aSjad, mida meie kõige hariduse aluseks pidama harjunud oleme, oliwad  Saksamaal wiimaste aegade seeS wäga sasisse ja hooletuse sisse jäälud. nimelt nende luutide-sugust kirjameeste  läbi, keda Resorm-luutidekS nimetatakse, keS ülepea  übegist usutunnistusest midagi teada ei taha, kellel usutunnistus muud ei ole, kui üks rahwuse-täht, kuida meie seda paraku ka mitmest KhristlaSte-rmgkonnast näeme, kes selle juures oma suud kiriklikku esi aSjadest kõige rohkem  täis wõtawad. Kuida meie lugejad küll wist märkanud  on, et ole meie Saksamaa aSjadest noore Keisri ja lema uue Kanzleri juhatusel mitte ülewäga «vaimustatud, sel korral piame meie neile aga köigeist südamest õigust andma ja soowime nende püüdmistele mõjuwamat järge. Et see seaduS Maapääwa poolest waSta wõetud saab, seda arwatakse kindlast ette ütelda «võima, Keiser ise olla aga juba kahtlane ja tahta oodata, kuuni meeled rohkem «vaikinud  on. Rahaminister Miquel on ennast selle seaduse pärast ametist lahti palunud, Keiser on temale aga nõuu annud oodata, kaS seaduS wilte kommisfloniS uil palju wuudetud ei saa, et tema ja tema erakond sellega rahul olla wõiwad. Kui seda seadust mitte wasta ei wõeta, siis tahta KoolideminiSter Graf Zedlitz ametist lahkuda. Ka weel teist kõigutufi. arwatakse Preusst MiniSteriumis tulema. Ka räägiti et Hannoweri Ülempräfident Benuingsen  omast ametist lahkuda tahta. Baieri KoolideminiSter  Dr. von Müller on kinnitanud, et Baieri poolt Saksa Riiginõukogule ette pandud on Redemptorisilastele üht munkade-seltfile. kellele Ühes Zesuiitidega Saksamaal elada keelatud sai, jälle asumise-sigust tagasi piab antama. See munkade-seltS on pea niisama waenultk Ewangeiiuml kiriku waSta, kui Jesutitid. Ka PreuSst poolt et olla suuremal «vastupanemist oodata ja kergest wõikS tulla, et UltramontanlaSte  kõige kaugemad lootused täidetud ja need munkade-selksid  jälle stsse laStud saawad, kellest Ewangeltuml kirikul head oodata ei ole. Minister von Müller on kinnitanud, et Baieri Redemptoristlased nüüd palju tasasemaks  jäänud, kui nemad enne oliwad, õiete usaldada ei taheta neid aga wabameelisemateS ringkondades mitte. Nagu Saksamaal ülepea, nenda on ka Baieris wäga palju liikumist uue rahwakooli-seaduse waSta. Berlinst algates plaanitakse Saksamaal üht üleüldist Vinnadepääwa uue rahwakooli-seaduse waSta pidada ja hulga kaupa tahetakse  selle wasta Riigipääwale palwekirjast stsse saata. Kuida see asi wiimaks läheb, seda ei wöt weel teada, nii palju on aga juba selge, et erakondade waStaStikufed kiustlemised selle läbi käredamaks minema kipuwad. Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal on kaubaajamiseühenduS  Saksamaa, Austria-Ungrumaa ja Italia wahel neiS riikides pidulikult kuulutatud. Italia MmiSterprästdent  Marchese dl Nudini on Saksa KeiSri käest Mustkokks-rittretähe  saanud. Näärikuu 31. (IS.) pääwal 'on Berlin'is palju Sozialdemokratlaste elumajast läbi otsitud, palju inimest kinni ja palju kirjak ära wõetud. Sozialdemokratliku lehe ,Lichtstrahlea" toimetaja on KeiSri teutamise pärast kohtu alla antud. Professor Dr. Ko ch on oma kuberkeli-rohtu nii palju parandanud, et sellest jälle palju loodetakse. Rohi, kuberkuliu nimetatud, saada pea kuulutatud. Pshja-Sakstk Eioyd-aurulaew ,Eider". reisijatega ja kaupadega New-York'ist Brrmen isse teel, on Näärikuu 31. (19.) pääwa öhtal Inglismaa randaS hukka läinud. Et tuul wäga kange, oli hirm 300 inimese elu üle, keS aga abipaatidega «välja peaSketud saiwad. Ka kaupadest loodetakse mõnda peaSla, laen? on aga küllelt ja on kadunud. Küünlakuu 28. (lk.) pääwal  läks Neptun-seltst aurulaew ,Iris" Hollandi randas hukka. Meestekond on peaStetud. Austria-Ungrnmaalt. Ungrumaa Rugipääma-walimised  on hirmsa käraga ja kiSkumiStega peetud, nagu see seal enamist ikka on. Iseäranis «verised oliwad tülid Banffy-Hilnyadsis, Siebenbürgia's. Näärikuu 29. (17.) pääwal tuli senna palju walijaid kokku, Somdory le oma Healt andma, keõ Walitsuse pool seisab, kuna tema waStane  törelejate keskist on. Tulijaid wötlis adwokat Brody erakond raudtee-jaamaS waSta ja äh«vardaS neid surmaga, kui nemad oma healt temale ei annaks ja neid ei tahetud  linna lasta, kui nemad seda teha ei lubanud. Kohtuwanem  katsuS joobnud huikast «vaigistada, keS sellest aga ei hoolinud. Walimine keStiS löuneni ja Sombory oli juba umbeS sada healt rohkem saanud. Seda kuuldes tormafiwad pöörased hulgad koolimaja peale, kus «valimised  veetud saiwad ja kus kaks shandarmr «vahi peal seifiwad,  kuna kaheksa uulitsatel «valivamas oliwad; koolimaja  wäraw sai lõhutud, õuest puu-halud kaasa wõetud, nendega tuaS ksik puruks pekfetud, paberid lõhki kistud ja jalgega tallatud. Walimiste juhataja Gyarmathy sai pim-halgudega loobitud, löödud ja langev «veriselt maha. Koolidirektor KoleSzer, ReformirtlaSte kirikuõpetaja Karl Ignacz ja kaks maaperemeest saiwad ka «vigastatud, kirikuõpetaja  õige raskest. Shandarmid uulitsatelt saiwad appi kutsutud. Wahtmeiüler katsus möllajaid «vaigistada, sai aga ka haawatud, mis peale shandarmid tuid audsiwad. Kolm käratseiat langestwad surnult maha, ÜkS sai surmani haawatud. Püssipaukust kuuldeS ja surnuid näheS juhtuS küll joobnud käratseiate meel ««atuke, aga weel kcSliS kaua, künni kõiki tuast wälja ajada suudeti. WäljaS koguflwad nemad eunast uueste ja katsusiwad wärawast stõse tungida, kus shMdarmid laetud püssidega watwamas oliwad Kooliinaja  ümberpiiralniue kestis künni kell 4, kuS Klauseburgist kaks kompanied lalawäge tuli, keS käratse«ad bajonetiga laiali pillutav ja walijaid peastiõ. Gyarmathy sai wankrele  tõSletud ja söeawäe kaitsusel koju «viidud. Osawötmtne  tema õnnetusest en suur. Kärad vn waigistatud ja walijad on koju läinud; walimine piab seal uueSte ette wõetud saama. TiSzaiock'ist ja CzikSzereda'st on niisamasugused  sõnumid tulnud. Esimeses paikas on üks inimene  surmatud ja mitmed haawatud, teises mitmed haawatud  ja surmatud. Ülepea on neid senm rohkem «valitud,  keS Walitsuse pool seisawad, aga stiSki «vähem, kui neid endisel lahutud Riigipääwal oli, ««enda et Walitsusel sellest lahutamisest kasu olnud ei ole. Kardetakse, et mõned Ungrumaa Ministrid ametist taganema piawad. Prantsusmaa  lehed loodawad, et Ungrumaa Slawlased «võitu MagyarlaSte  ja SakSlaSte üle saada, kus fiis Kolmriigl- Ühenduse ,head päawad olsaS" olla. EsitekS ei näi nende lootuS «veel täide minema. Böhmimaal on Sakslased  ennast koguni oina tänife juhataja Pleneri all uueste kohendanud, kellele üht kõrgemat riigi-ametit pakuti, kes seda aga waSta ei «võtnud, et ParlamentiS oma sugurahwa  juhatajaks jääda wõiks, mis eest temale Sakslaste poolest tasumist pakuti, mida tema aga ivaSta ei «võtnud. Galizia'S seisawad Poolakad Walitsuse pool. keS ennast edaspidi nende ja SakSlaSte peale tuetama saab. Saksa- Tschecht lepitamist tahetakse «meste korba saata katsuda. Küünlakuu t. (Näärikuu 20.) pääwal, kuS uued kaubaajamise-Üheudufed  maksma hakkastwad, ou Kaubaajamiseminister  MarquiS Bacaemtzem Leopoldi-rittretähe suurristi  saanud. Schweiz ja Belgia on selle Ühenduse juure aStunud; Balkant-rMst oodatakse ka järel tulema. Prantsusmaaga  ja Spania ga ou «vanad kaubad estteks pitkendalud.  AuStria-Uugrumaal ««äib rõõm uue ühenduse üle suurem olema, kui Saksamaal. > — Riigi-nõuukogus on MiniSterpräfideut Graf Taaffe kohalise küsimise peale kinnitanud, piire-kohkutele olla käsk antud, Wenemaa paSfita  ja waranbufeta Zuutist mitte stsse lasta; ka olla nende fiSseräudamine juba kahanenud. Ungrumaa Maataitse-miniSter Baron Fejerwert reisis Küünlakuu 2. (Näärikuu 21.) pääwal Sofia Sse. Ametlikult kinnitakse, tema olla alnult oma tütre juure retsinud, keS Ungrumaa  Kindralkonsul Burian i abikaasa Bulgaria S on. Teisklt  poolelt arwatakse, et temal seal ikka ka tegemist Bulgaria  wägimeestega olla, mis Wenemaal wist mitte ei rõõmusta. —Abielu-paar Schneider. keS teenijate tüdrukute  äratapmise pärast kohtu all seiflS, ou wõlla-surmale mõistetud. Estteks piab Rosalle Schneider Üles poodud saama. Inglismaalt. Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwal pidastwad Uuiouinistlased, s. o. see erakond, kes lirimaad Inglismaaga lsdwendamata stdemeS pidada tahab, GxeteriS  eeSolewake Parlamenti-walimiste pärast suurt koosolekut.  Mtnisterprästdent MarquiS Salisbury pidas suurt kõnet, kiittS ära surnud Khediwet ja Inglaste tallitust EgyMS'eS ja kiunitaS oma lootust, et ka uus Khediwe oma isa radades käima saada. EesolewateS ParlamentiwalimtSkes  saada lirimaa seisupaik Inglismaa kohta pesast  olema. Wiimssed Uss-«valimised on näikanud, et palju «valijaid Gladstone erakonna poole nihkuwad, kes lirilaStele  laiendatud istolemist soowiwad ja kes ka wist möneS teifeS aSjas Watitsuse uLüdsest ioonek kõrwale pöörakstmad.  Tuntud arst Sir Merest MaÄeuzie, kellest uimelt Saksa Keiser Friedrich M. haiguse seal palju räägiti ja keS Professor Dr. von Bergmann'i waStane oli, su