Tallinna Sõber 12 WiiSteistkümneS aastakäik. Tallinnas, PaaStukuu 23. pääwal 1893. Ultüldiut itallht Eesti rihwillt m«al i« >i»«adts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad Tallinna» eindsor«'i ptirijate trükimaja»: ,«ii,i « rubla, 40 kop.— pool<aa«ta« l rubla «) kop Kojv ehk po»tt»o saadetud: , aa»ta» L rubla — pool»aa»to«. t rubla ?t) top, Zunlnlnleb «aksamad tga rea «HK lelle aseme pealt s kop. Tellimise» wSetakse wasea r Tallinnas - LtndforsN pSrijate trüitimajas. — V«l«rõurats i s. Seelandt » na - Tartus - -laallmann. - Makweres - Z. Mys. - Patdes - K.tde?»»^ t«-- H. Aollverg. - : A. Anttner't psodia. - Mljandis: z. Aar»«'i ja H raamatukauplused. - Aarwas: M- Põder. - MSrus- Prann Sietrm. - Matkas! M. Ztudotft. Kurejaares: TS Lange. - Dlaal: katda iseõram» kuulMalse. ÄöaStaja redaktor Äö. F. Erchhoru. Llab BaltiHklt, kirjad köitvad Baltiski (Baltischport —» öaari»oaill-Nop» I Ntglster. Üleüldised sõnumid maailmast. — Oeaai maalt. Tallinnast: Linnade kruntmaksud. — Paberaha tost. — Wiedemanni sõnnramat. Wõeraste usutmmiskuste asjus. — Balti raudtee. — Kaks jubiläumit. — Wale.raha. — Rõöwitud laps. — Pahateud. — Auutähed. — Metslinnudude tõbi. — Baltis'kist - Ilmad nime pakkumine - Tulekahju. - Leitud surnukeha. - Jurjew-ist- Uuö seadus suurkoli kohta Peterburgist. - Moskwast. - Lodzist. - Charkowist. - Wilnast. - Zaratowist. - Ka?w - " Üleüldised sõnumid maailmast. Balti» kt'», Paastukuu S. pääwal Peterburg ' ist on .Polilische Korrespondent ühe kirja saanud milles seletatakse, et see Wene wälitsuse kiri Bulgaria põhjnSseaduse muutmise kohta, mida »Wälitsuse- Teadaandja' hiljuti kuulutas, mitte üheks ühegi Wene ten eelkäijaks selles jooueS peetud et pia saama, watd ainult walja antud sai, eksitust Wene wälitsuse seisukorra üle Bulgaria küsimise kohta eemal hoidma ja Bulgaria'?, niisamati ka koitis Europa'S, -mitte mõtet tiluSta laskma, nagu oleks Wenemaa eemal-hoidmine 'õigeist puutumistest Bulgaria'S witmaStel aaStatel ette tulnud aSjade külge ka eemaltki nende läidetud tegu-asjade oigekS-tuuniStamine. Peterburg'iS olla kasulikuks peetud, ühe kuulutusega Bulgaria  asjade üle sel silmapilgul ette astuda, lus suure sobranje kvkkutulemise-aeg, nSuupidamisekS plaanitud pshjuSseaduse-muutmise  üle, määratud on, et Bulgaria rahrvaeestseisusel  Võimalik oleks, kõige selle külge puütuivate aSjade täides tundmises tallitada. Iseäranis need sobranje-tiiked,  keS ennast jäädawalt Wenemaal makSwate uõuuwõtmiSte pool pidada soowtwad, pidi selle kuulutusega selgust selle üle tehtud saama, et need nouuwötmised ennast Prinz Ferdinand't wälitsuse hakatuse aeaft saadik ühegil wiistl muutnud ei ole. ja et ka nõnud mis ehk sobranjes wöetud saawad, selles mingisugust, muutmist tegema ei saa. -- See kiri ,Politifche Korrespodenzile' näib Weue wälitsuse ametlikust ligikonnast tulnud olema ?a seletama, et Wene walitsuS küll tegewalt ühtigi Prinz Ferdinand'i wälitsuse, koSja ega tema iaSte usutunnistuse waSta tegema ei saa» iialgi aga ka teda ega tema Rooma- Katholiigi usutunnistusesse ristitud järeltulijaid ametlikult Bulgaria seaduslikkudes WürsltdekS waSta wõtma. — Metropolil Klementi» keS omaS jutluses Prinz Ferdinaud i sündimise-pääwal rahwast Bulgaria nüüdse wälitsuse waSta wõttlema kutsUS ja selle eest omaist kuuljatest Timawa'V esiteks kloostreSse wiidud sai, leiab Wene lehtedes susirt kiitust. SelleS kiituses leiame ta, et metropolit Klementi KijewiS kaSwatatud on. Saksamaalt. Riigipääwal on keskpaiga erakond sseawäge  rahu aeal kunnt 420.031 meheni rohkendada lubatud,  kuna Valitsuse ettepanek rohkendamist künni 492,068 meheni pärib. Satsa-wabameeline erakond lubas rohken. damist künni 462,000 meheni. Ritgikanzler Graf Cap. rivi ei ole ühe ega teise nõuga leppinud, watd on walltsuse  ettepaneku täielist waStawõtmist pärinud. Riigipääwal on selle veale kõik see ettepanek teises lugemises kõige healedega 6 heale waSta tagasi lükatud. KolmaS ja witmane lugemine saab wast pärast Lthawõtet olema. Et seal sõeawäe-ettepanekul paremat oodata ei ole, see näib selge olema ja riigipääwa lahutamise üle ei olla enam kahtlust ; see tulla aga wast Jürikuu lõpul (keskmiste pääwabe seeS). Erakonnad haktawad ennast uuete walimiSte  peale juba ette Valmistama ja nendeS arwatakfe kanget Võitlemist wabameeliSte ja hoidlaste erakondade wahel tulema. .Hamburger Nachrichten', milles Würst BiSmark sagedast oma healt kuulda laseb, hoiutawad riigipääwa  lahutamise eest, sest uued Valimised wõida kergest weel wähem wälitsuse sõbru senna saata, kui ueid nüüd on ja Saksamaa seespidisel) aSjad wõida stiS wäga sasisse minna. Ennemini pidada ritgiwalitsus üht uut sõeawäeseadust  ette panema, kui nüüdne läbi ei pease. See leht kirjutab loppekS: keS riigiwalitsiise po itika eest waötatama ptawad, piakstwad wee! kord järele motleMa, kuhu see tee wiib, mille peale nemad aStumäS ou.' Ka .Kölni Zeitung' hointab uute Valimiste eest. Need erakonnad, kellel nõu on isamaa aSjade kosutamife kallal tööd teha, et olla Valijate suurema hulga meele järel, keS ugewamat toilu päriwad ja nende selja taga touSta ähwardateS  halwema rahwa kasimata kujud, kelle kõned rohkem suure hulga kohalised on. Riigipääwa lahutamine selle aSjakorra juures olla rammu-katsumiue esimesest rangisi. — Hoidlaste riigipäSwa-saadikud Freiherr von Friesen, Freiherr von Hammerstetn ja Dr. Mehnert on riigipäämal  ette pannud: .Ritgipääw tahaks nõuukS wõtta, ühendatud  rtigiwalitsufi paluda, üht seaduse-plaaui ette panna, mille järel IsraelitlaStele, keS mitte riigt-kodauikud ei ole, siSseräNdamine üle riigi piirete ära keelatud saab.« Seda ettepanekut ou mitmed kõrgete nimedega ja teised kuulsad mehed alla kirjutanud, teiste keSkis ka endine keisrikoja kirikuõpetaja Stöcker. Sellega on mõtlemine Juutide waõla ametlikult algatud. TegewaS eluS maksa see, kuida Berlin'i ,Tägliche Rundschau' kirjutab, esimeses sjoones küll Poolamaa ja Wenemaa Juutide kohta, kelle sisserändamist  keegi et soowida. Teine küsimine olla aga, kaS see seadusega ja rändamtse-kaupadega riikide wahel ka kokku mahub. — Et Würst BiSmarki sündimise-pääw, Jürikuu l. (PaaStukuu 20.)pe pääwal, sel aaStal sealise  Suure nädalt Laupääwa ale langeb, sellepärast on nõuuks wõetud, seda tagajärel. Jürikuu 5. (PaaStukuu 24 ) pääwal pidada. Kõigel Saksamaal on mitmeS paikaS  jälle korjandusi Würst BiSmarki mäleStuse-samma ehitamiseks ette walmiStatud. — SozialistlaSte kolm .Piduzeitungi/  kõik Veripunase (mässamise) paberi peale trükitud,  on politsei poolest ära wõetud. ÜkS nendest on 20,000 eksemplaris trükitud olnud. — SaurlouiS'S on mäemees Warken tööliste ärritamiste pärast jälle ktnnt wõetud. — Harzl mäekaewandus eS on eestööline Behme Paastukuu 16. (4.) pääwal .Volkmarskeller!' MiStepoodiS  dynamiti-kärgatust teinud. Kaheksa töölist, nende keSkis ka Behme ise; öst surmatud; kuus neist on tükkide» lõhutud. — BerItn'iS on Saksa kaühaajamise-pääwa kitfam  nöuukogu kokku aStunud ja tahab. pöllumeeSte-ühenduse waSta selle eest Võidelda, et tollide uus korraldamine Saksamaal ja Wenemaa wahel täidetüd saakS, miS järel Saksaiuaa Weüemaa wilja stSsewedamise-tollid ja Wenemaal  Saksamaa wabriku-kaupade fiSfewedamise-tollid Vähendatud  saawad. Wabriku-käupade Valmistamine Üle omamaa  tarwituSte kaSwada Saksamaal jkka suuremaks ja ühelt poolelt pidada neile kaupadele igal wiifil uusi turust otsttud saama, kuna teiselt poolelt Saksamaa wilja-'tarwitus  oma-maa põllutööst kaugelt mitte täidetud saada ei wõida ja wabrtkute-töölistele elutarwitust odawama hinnaga kibedast tarivis minna. See tollide-kauplemine Saksamaa ja Wenemaa wahel näib korda minema ja riigipääwal waSta wöetud saama. — PaaStukuu 17. (5) pääwal tuli Keiserlik Ksrguö Suurwürst Konstantin Konstantinewitsch  Berlin'isse ja Võttis Wene saatekonna-paleeS korterit.  Homikul kell 9 sõitis Keiser Wilhelm SuurwürSti juure ja jäi pttkemakS aeakS senna. Hiljemini wöttiS Suurwürst teist Kõrgeid herraSkondafi wasia ja sõitis kell 1 KetSriprauat teretama. Kell 3 pärast lõunat reistS Snnrwürst Weimari poole edafi. — Keiserlik KõrguS Evinburgi Herzogipraua ja tütar, PrinzesS Victoria, on PaaStukuu 19. (7.) pääwal Peterburg'ist Koburg'iSse jõudnud^ Äustria-Angrumaatt. Keiser Franz Aosef on Paastukuu  46, (4.) pääwa õhtal oinalt reifult KeiSripraua juure Wien'iSse tagasi jõudnud. — Austria parlamenti kauaaegne  präfident, Dr. Smolka, on wanuduse pärast sellest ametist taganenud. Suure auuStamifega on teda ametist lahti laStud ja temale tema präsidenti-pälk, 7300 guldnat, elu otsani auupolgakS jäätud. — Ungrumaal läheb kiriklik  ehk kultur-wöitlemine ikka kärdemaks. PiiSkoplde märgukirjad miniSterlumile ja Keisrile on wäga pahanda, uud, sest nendeS on wälitsuse. ettepanek tagast lükatud ja kiri miniSlerinmile on tasasem olnud kui kiri Keisrile. WabalaSte lehed päriwad, et walitsuS oma ettepanekuga mitte et wiiwikS; sest oodata ei wöida sellega mitte enam. kus juba ksi? tuhinad lahti on. Parlamenti? on rahwasaadik  ASboth kinnitanud, Kolomann TiSza olla kui ministerprästdent  Paapsti abi walimtSte jüureö Valitsuse heaks palunud ja selle eest toimetada lubanud, et kirikuta (civtl — kodanlik-) abielu Ungrumaal mitte seaduseks ei pia tehtud saama, üks teine rahwasaadik on kinnitanud, kui TiSza seda toeSte teinud, fiiS ei olla temal parlamentiS ühtigi enam otsida. TiSza on kõiki walekS tunnistanud. Riigisekretär  Dr. von Berzeviczy on parlamentiS kinnitanud, civil-abielu ei panna kellegile südametunniStuse-sundmust peale ega olla ühegi dogma (kiriku põhjuSõpetuse) waSta. Rahu saada aga kinnitatud, kui ka selles asjaS kirik omaS waldkondaö ja riik omaS waldkondaS tätdeS wabadufeS  tallitawad. See olla ju ka kiriku enese suur kasu, kui riigiga rahuS elab. — Juutide kohta on mintSterpräsideut  ütelnud, nende waStawötmisekS täis-kodanikkude sekka, ei olla üht iseäralist ettepanekut tarwiS, sest nende usutunnistus olla ju ammu tuttaw. Tema wöida ainult soowida, et Juudid ka edaspidi omasse tänjseõfe UngrujooneSse  jääwad. Kuim sedawiisi hoidlaste erakond Saksamaal  Juutide õiguste piiramist uöuab, tahab Ungrumaa walitsuS neid kõige kodanlikkude ja politikkude õiguSte kõrwaS ka kiriklikkuS waldkondaS KhristlaStega üheoiguSlikukS teha.' Tuleb see üheS kodanliku abieluga, fiiS saab Ungrumaal wist pea abielust olema, kuS ükS pool Moseitlane, teine pool Khristlane on. Nende eneSte kohta ei ole selle üle wist mitte palju ütelda, teine küsimine on aga, mis nende lastest saama piab, wanemate wedamises kabele poole rtSti poole ja ristist eemale. Ja lõik see on sellest tulnud et Rooma-Katholijtlased ututunniStust ja politikat üksteisega kokku segasiwad ja sellepärast kanuatamata oma Ewangeliumi usutunnistusest KaaSkhrtstliSte waSta oliwad. — Ilmade järsk pööramine on põldudele Ungrumaal määramata kahuj teinud; kõik talwewilja-orased on raSkest rikutud. Daantmaalt. Pärast pitkemat tüli-aego on nüüd ühenduS riigi budgett (majapidamise) aSjuS wälitsuse ja folkethingi wahel tehtud. Riigi rahaga saab nüüd jälle pohjusseadust mööda tallitatud. — Adelpretlide - asutus Vallö schloSfiS Kiöge juures, on PaaStukuu 20 (8) pääwa homikul täieSte maha põlenud. Mitmed wanemad preilid on wast wiiumsel silmapilgul palja särgiga wälja peaStetud. Kallis raamatu-kogu, pildid ja majariistad on ärapõlenud. Kroonlühtred ja pühad riiSjad on wälja peaStetud. SchlosS oli 822.000 krooni eest, majariistad 130,000 krooni eest aSsekuranzi alla antud. Rootsi-Norramaalt. Norramaa fiorthtngiS keStawad waidlemifed selle üle edasi, kaSNorramaa walitsuS konsuliteküsimist  omalt poolelt otsustama, wõi weel edaspidi selle üle Rootfimaaga kauplema piab. Ka Norramaa lahtikiSlumisest  Rootfimaast on storchingiS ikka weel juttu ; selle waSta näib aga ikka rohkem heakest tSuSma. Ka mitmed kangemad tuisulafed haktawad põiklateS tagast pöörama. Slockholm'i poolametlik leht .Nya Dagl. on tähtsamas paikaS üht kirja üleS wõtnud, mis stlmanähta- Boström'i mintSteriumi mõtteid Norra-Rootst küsimise kohta awaldab ja inill-S päritakse, et riigiwalitsus ja ritgipääw ühendatud jõuga .igat Norramaa erakondade katset, ühel Rootfimaa aun waStasel wiistl Rootfimaa õigust, ühenduse aSjuS otsustada, paljaks wälisekS kujuks muuta tahab, tagast tõukama — Gothtburg'is oli .Göteborgõ trükimajas kirjaladujatele 25 protsenti palga lisa lubatud, keõ aga fiiS uufi pärimist ette tõiwad. Selle järges on kõik kirjaladujad lahti laStud ja trükimaja kinni pandud. Linköpingis saada üts kõige Louncrootsi trükimajade-peremeeste  nöuukogu peetud. — RoolstS on mure ühe laewa üle, miS looduje-uurtjate Björliug ja KatesteniuS juhatusel Grönland'iSse saadetud sai. Nemad ou ühe waewaliselt ettewalmiSlatud laewaga St. Iohns'ist, Newfoundland'jst,  ara sõitnud, ou Daani Godhaven't koloniesse Pöhja-Gröulaud'is jõudnud ja sealt põhja poole edasi