„NLnda näitab kõikiS pool kindlustes ja battareideS'wälja," ütles TeSsicr, „wana komandant ei wõi ise oma puujalaga mitte kõiki poole kindlustesse ja batareidesse ronida; aga Jumal tänatud! kuuni siia ajani pole Inglastel meel mitte meelde tulnud meie linnaga tulise halkata." „See peab ikka nii minema," ütles Francoeur, ennem tahan mina oma keele lasta ära põletada, kui et sündida lasen, et meie neid kartma peaksime." Tema abikaasa pidi teda aitama mallid rohust ja samblast puhastada ja toidu wara kase mattides tuulitama. EsimiStel päewadel ei saadud mast sugugi magada, nii kihutas ilma wäsimata Francoeur oma rahwaga tööle; tema osaw käsi walmistaS üürikese aja sees kõik mi ilusasti korrale, et teine seda kuu ajaga poleks puremine wõinud tehja. Selle tegewuse juures jätsid ka teda tema hullutused rahule, ning Rosalie õnnistas seda päewa, mis tema abikaasad siia kõrgemasse  õhu piire oli toonud, kus kuratil tema üle mitte wõimust ei näitnud olewat. Iga päcw purjetasiwad sadamas laewad sisse ja wälja, teretasiwod ja saiwad teretatud mere äärseist kindlustest. Rosalie, kes iialgi mere ääreS polnud elanud, arwaS ennast ühte teise ilma olewat pandud; ka tema meik poeg rõõmustas ennast nii mitme Vangistamiste järele, täies priiuses kindluse weikseS ajakeseS. Kõigist õnnistatud efimine püha päew joodis kätte. Francoeur käskis oma abikaasad,  lõunaks natuke head walmistada, sest et tema oma sõpra Bassed täna siia sstas. Kõige enam rõõmustas ta ühe suure muna koogi üle; ka mõned mets- linnud, keda Brunnet oli lasknud, saatis ta oma abikaasale kööki. Nende ettewalmistamisega weel alles käsil, tuli juba Bassed ähkides ja puhkudes üleSsc, rõõmu pärust üsna meelest ära olles kindluse ümber moondamise üle; ka küsis ta komantandi nimel, tule märkide järele ja ehmatas selle suure hulga walmiStatud raketide ja tule kuulide üle üsna ära. Rosalie walmiStaS kõõkis suure usinusega lõunat, kuna mõlemad sinna läksid puuwilja tooma, sest kõik tahtsid seda päewa rõõmuga pühitseda. Et weel söögile aega oli, läksiwad sõbrad aida natukeseks jalutama, kus edcw Bassed ka oma ebauskliku põhjuse järele hakkas pärima: „Mina arwan, teie olete nii terme nagu ikka ja kõik mis te teete on nii mõistlik, et sugugi teie terwisc ega mõistuse üle kahkleda ei möiks." „Kcs kahtleb siis selle üle?" küsis Francoeur äritud ja wiha puna tõusis ta palgese. „Seda ma ütelda ei tohi," kostis teine kimbutatud. „Mina aga tahan seda teada! ja sa pead rääkima." BaZsed oli nüüd enam kui hädas, katsus küll juttu teiste asjade pääle pöörda, aga Francoeur'il oli oma olemuses midagi, mis waest lorisejad Bassed kohkuma pani, nii et süda saapa säärde ähwardaS langeda ja nõnda peenikese häälega kui «iiulil, rääkis ta nüüd juttudest, mis ta komantandi juures oli kuulnud ja nimetas meel sõbraliku lahkusega omast tulusest ettewõttest, et ta omast sõbra armastusest sunnitud, ühte ordu munka olla tellinud, kes kuratid wõida wälja kihutada ja see maga mees saada meel täna ise siia tulema. Enam ei saand ta edasi lobise da, sest muudatused Francoeur'i näu pääl panid tall merd soondes tarretama: see oli walge, ühtlasi ka muSt; häkkiste muutis ta aga tuli punaseks ja rohelised wiirud lõid senna wahele, just kui ölipuu oksadest walmistud tule leege, nii mitme karwaline oli ka nüüd seersanti näu jume. istunud, kuna maja ja muud inimesed terwcks jäänud. Ka Kuura- ja Leedumaa üle käinud pikne, põletanud majasid ja surmanud inimesi. Leedumaal Szidiku linnakeses põlenud 20 maja wcilgn läbi maha. Radshiwiiiski linnakeses häwitannd tuli 132 elumaja ja 78 poodi ära, mille kahju 174,000 rbl. on. Ühes müristamisega käinud torm ja rahe ja saatnud häwitust. ÜheS kohas purustanud rahe 51 talu wiljawäijad sootumaks. Raheterad olnud nii suured, et kanad, jänesed ja lambadgi rahest surnuks löönud, lindudest meel rääkimata. Torm laotanud ühes kohas heina küüni ära ja surmanud  kaks last ja ühe naise, kes sääl wihmawarjus olnud. Tallinnast. Eesti karskuse selts „SSdc" Halliste-KaarliS saab pühapäew 5. Augustil s. a. kell 2 p. l. Torimu M. Jlus'c saalis awatud, millest karskuse liikmeteks soowijaid palutakse osa wõtma tulla. Saksa keisri wastuwõtmiseks tulewat K. K- Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh oma kaaskonnaga Tallinna ja wõtta Keiserlikus lossis Kadrintalis korteri, milleks ettewalmistamised käsil on. Kõrge wõera tcrwitamiseks koguda suur jõjalaewastik Tallinna alla, ka tulla uus soomuslaew  „Aleksander II." selleks siia, mille walmissaamist  nüüd kiirustatakse. Saksa keiser tulla ka suure sõjalaewastiku saadctusel, riigikantsler ja suur kaaskond ühes, aga keisrinna mitte. Keiserlik sõidurong Saksa keisri jaoks peab otse sadamasse sõitma, milleks sadamasse minemat raudtee haru korda seatakse. Saksa keisri kodureiS  sündida ikka mereteel, kui wäeharjutused peetud ja kõrge mõcrcis wähc aega Peterhowis wiibinud. Rohke wihma üle kaebalaksc pea igal pool. Eestimaalt tuleb meile teatuS, et mõnes kohas wihm rukkid maha löönud ja terad peades kasivama läinud. Peterburgist. Kõige Wcnc riigi telcgrahwi-jaamades  on selle aasta Näärikuu 1. püewani 4,413,747 rubla sissetulnud, 149,364 rubla wähcm, kui mullu sell ajal. Kroonlinnast. Odam sõit. ~Pool muidu" wõib nüüd Kroonlinna ja Pctcrburgi ivahct sõita. Tänini wõtsiWad aurulaewad sõidu eest nimetatud linna wahel I klassis 6<), teises 30 kop. Juuni kuuS pani tänamu Sidorow uue laewa ..lleiöp- Kroonlinna ja Pelerburgi wahel käium ja wõtab I klassis ainult 30, II 20 kop. See pahandas endise aurulacwa omanikku. Mõni päew hiljem ilmutas selle pärast üks endine laew, et ta Kroonlinnast Peterbnrgisse I klassis 20, teises aga 10 kop. eest wiib ja nii on see laew ka siia maale teinud. Nimetatud laewal on aga konks. Kroonlinnast  wiib ta küll 20 ja 10 kop. eest Peterbnrgisse,  wõtab aga Peterburgist Kroonlinna sõites wana wiisi 60 ja 30 kop. selle wasta nõuab ilma wahet pidamata iga sõidu eest 30 ehk 20 kop. Saratowist. Saratowi kubermangust tuleb imeline teade, et sääl ühes kohas manna sadanud,  nagu muiste JSraeli rahwalc kõrbes. Talunikud  olnud ka usinad aruldast saaki korjama ja omale pudruks keetma, mis ka mannapudru magu maitsenud. Mõni tukk mannast toodud ühe ajalehe  toimetusele näha. Wäljamaalt. Saksamaalt. Bismarkist on Saksamaal ikka palju juttu. Ajalehed ei tea enam, mil musil temaga ümber käia. Esiotsa, kui manamees  eraelusse puges, saatsimad nad teda kiidukõlinaga,  aga kui Bismark oma wäikesest mõisamajast  ikka edasi politika mõtteid kuulutas, hakkasiwad  teda hurjutama, et mees mait olema peaks. õigust ei olla. Aga piiüdagu pääle Bismarki kõnesid mõjutaks arwata, ikka tunnewad needgi kellel see armas ci ole, et kus Bismark sõna ütleb, sinna tublid jäljed jääwad. Amerikattiaalt. Telegramm teatab 15. Juulil Buenas-Airesest: Siin on sõjawägi üles tõusnud ja linn sõja seaduse alla pandud. Uulitsate  pääl laenetab wõitius, awalikude tööde minister on wangi wõetud. Mässajate ja walitsuse meeleliste  svjawägcde wahel on meriseid wõitlusi olnud ja paljud surma ja haawatud saanud. President Celmau on ära põgenenud, ja mässajate poolt walitsns wäljakünlutatnd. 17. (25.) Juulil. Mässajad on walitsuse wüe iile wõitu saanud. Mõlema poolse nõrkuse pärast langenud on umbes 1000 meest tehti lühikeseks ajaks sõjariistade  rahu. 13. (gy.) Juulil. Wõitlus on uuesti alganud. Päew hiljem: Laskmise materijaali puuduse pärast on mässajad alamaks jäänud. Ministrid on päästetud ja on walitsuse palastis, kust nad korralikult taskusi wõiwad anda. Ministerprefident  Celman tahab enese ametist lahti mõtta. gentinias on need ju käes, kuS ometi malitsus meel kõige kindlam arwati olewat. Sõjawägi on muist wastu hakanud ja kibedate wõitluste järele walitsuse poole hoidjaid mägesid löönud, mille pääle president Celman pakku pistnud, kuna mõned ministrid wangi wõetiid. Uus malitsus olla kohe asutatud, nulle presidendiks Arem saanud. Mässamine laguneda ikka laiemale, aga endine malitsus ei olla ka meel lootust kaotanud, maid oodata omale abiwägc ja tahta siis wõitlust uuesti algada. Seniks olla wastaste wahel sõjariistade puhkus tehtud. Eks me kuule, mis asjast wcilja tuleb. Kuhu on jäänud kägukene? Kuhu jäänud kägukme? Miks on waikind tema hääl? Metsa tutkas kallikene; Pole enam kuulda sääl. Laulu hääl sull otsa lõpnud; Jumalaga jätame, Wõera maale ära tõtnud. Hüüad: „RahuS elage!" Nõnda Taara laulu tares, Lõpdvad laulud ilusad, Kunui ivarblane ja wareS, Üksi meil meel laulawad! Mõistatuse seletus Nr. 8. 1) Wiborg. 2) Jlmarine. 3) N^aha. 4) Uranus. 5) Leena. V) Ahwenas. 7) Newa. 8) Eesti-maa. 9) Joel. 10) Äge. 11) Romanus. 12) Wambola. „Wir « lane Järw." 3l Saarlane, 1890