 kus mid ü?S emrpng oatsiniaS' ja FredmödörMfe wiimaS otü Seal ott -kell 7 aeak pidUllaud/t kuna Wene gardi-meremeeste ja Waant gardiwäe" orkhkstred? niängistwad.  : Ingli Maa Prinzess ?MihAikuu sl S' (4.) pääwal Kapetthagen'iSfe,l oli Göd AMMeUbvrg'iS ja sõitis sits- Fredettsborglsset .GsMmaöLtzMval tuli Wene sõcalaew Admiral Nachimow* Cherbourgsist Kopenhageni  llahele, Majestätide ärasõitMst!?votama. Nootsimnalt. : Italiff KvoNprinz Bkctvrtt-MMMdtult Mihklikuu 13. (4.) psiäwal Stockholm-isfe jsi star.waks-! haW Raatsi-Norramaa KronpriUtzist ja/ItaUa Saadikust ja siaatekonna-liigetest wasta- wõetud. 7 PMz Sskar saatis  kõrget-- mõrrast Italia saattkoium-paleesse,- kus 7 tema korterit wõttiS. Pärast käikMiKMlnga MKünitiga perekonna  liigete juures, oli 7tema-auNks pidulaud Drvttmgholnn  schlossisj--harjunud -sterwise-joomistega. Järgmisel päätpal läks Kronprinz Mslaraba'ss?j 7 põdra-°jahile, - kust tema kolnwndemal pääMl--Stockholin'isse' tagasi tuli. HollanhiP. Hollandi Parlament staateu) on - Mihklikuu 15. (3.) pääwal kõnega awajnd. Thronikõne kinnitab sõbrust kõige teiste riikidega. Sõewäest rääkides ütleb Kttningapraua-waluseja,  etlsee oma kohUsV''äüüga tßtä/ sisegi Äischrn <S kus randade kaitsemine wäga Mske "ollä. Pätandamrst olla sõeawäe asjuS aga itta -tarwis ja need wõida maa kinnitaimseks  tehtud saada, ilmgv et - maa pMt-, wäga suuri ohwreid pärida wäja olekso Senni sääda -Milizi-wägi tugewamakS tehtud M merewägi/ tstieldatudt Jnglismaalk. / Spurt kähiM/tegi sWM. pt maa Wahemere-laewüsti? weike/-Sigri saare Mytrlene/ saare ligidal Weike-Nsia randas,M-is Türgi riigi oma on, ära wõtnud ja senna sõeawäge -suurtükkidega maale sMtnnd.  Inglismaa poolt kinüitMkse, see olnlid Äks ckörewäe-inäNower,  kuida ! Inglased sagedast teewad ja kulda seda Türgi Walitsuse' poolest/ka. enne jubä sõna?lausumatu kannatatud -ja sehawiist.-lnbahtd olla. Söea-vM ja sMr?- > tükid osta ka juba laewade peale tagasi wiiönN Kahin Europa llehtedes ei ' ole weel lõppenud. / InglisMäa lehed kaMsewad weel ikka/selle üle, et SUltan Wene kreuzerjzeleUuba on/änNnd, takistWata läbi /Dmdanestide/ soita, ja tuletawäd et tema rW-kõikuwate jalge peal seista-. . Inglismaa lehM kaebawad -ka^et Kolmriigi-ühendus  selles asjas Inglismaad ükst/jätnud Ma,-/ kuna see küstmine kõige EuWa/ kstige puutuva. Sqksa-t maalt wastalakse, Pstgljsmaa/poolt ei ollä seste asja töhch weel ühtigi ette/pandns ja teised-nrä ootamas t Kui aga sealt midagi Europa riikide keskis tehtud ?au-. pade pidamiseks piaks ette pandud saama, fiis saada Kesk- Europa kolm üheNdatstd lahkstsegchDhele panema.  7 IngllsMg ' laewMtikt on kreu^eA. * juure sasinud, mis .sSlmes ,Sõrata"-/ peal, miSi öösel pääwa Rio de Janeirwst PlyMouihsisse /tult, on Pop-<- tugislast ara surNnd///'Kardetakse/ et selle iIM LõstjwW Amerika' weetM ssiall,' mis Mo de / ro's nii Wngest lahts/sstinud olla,-, et igal pääwal palju-; inimest sureb. -5- Mihklikuu 44. (2.) pääwal tuli auru- laew. 'QNeenstown'i sadamasse, mis öösel enne seda ühö' purjulaewagsi kokku Põrkannd oli. Hurjuläew oli kõigiga mis peal, Põhja MjuNud, ,Arjzost'a'4' ka fllurt/' wiga saanstd ja reisijate keW Mm hirm tõusnud, mis / aga pea -jälle — Mihklikuu 10.7 (4) pääwal u tuli amulaew Moset" MontevidWst SautpaMpkonsi sada»/ maSse ja tõi need 145,000 näela hõbedP kaasa, mjdsi söealaew//„Espiegte"/'Balmasedä/käest wsiM/w olnud Ja/ ValparaisoP MonWjdeosse wiimch oli. , - - Prantsusmaalt. Mitmetes Prantslaste seltskondades olt nouuks wõetud, hädaliste/heaks Wenetnaa feespidis-- tcs kubermangudes raha korjsita. ../Wene Oukafiwad seda tagasi, wist vN ka Wene Walitsuse poolest selle wasta midagi tähendatud ja see risun M pWMüsega maha jäätüd, et häda nii MUt ei ollsi, kui  'kirjutanud.  /- / WäraiyM kära /öü Paris sis Mägnerst õper -pärast/tehtud, mida seal operi-majas MNgida ette rvöetud' oli, kuna Boulangiftlased lutejsedl-» kättetasujad"  karedamast'kõMst seda-sallida et kahtnud/< sest et Wagner ,Sä?skane" AWehtedes ja UDtsatel kärat-' seti selle wasta jg//Miti/ 'es/see/WsilitM pidi//keelsituh,.fäama,-,/Mida ./sehas üks-kord eime Aulitssi-" politikuSte pärimist mööda ära j keelati.- Mihklikuu 16. (4.) pääwm öhtal on seda NgatameMi- märigitstd ja« kuuljad  ja waataiad on seda suure--watmustusega kuulund ja näinud. Seespool ei ole kära tehtud, seda rohkem wäliaspool,  uulitsal. Tuhanded oliwad ennast käratseteõ ja sõimates  operi-maja ette kogunud, keda Politsei mitu korda wäe-wõimusega taganemr IeS aga ikka jälle ette tungistwad omq rahwalauty laulstwad ja kärgtsestwad. WtimakS on umbes 1000 karatsesat kinni wõHU Nyrdek aga ainult 50 kinni peetüd/stelsed/Pea jälle lM laStnd piab pea teist korpa mängitud saama ja kõik billetid on juba ette ära ostetud,' Bonlangisilased ja teised  kättetasujad kärÄsewad aga edast ja sattMad- sagedast Politseiga kokku. Kõ,k mdrstlikumad lehed noomitvgd- jq annawad Walitfufele nõuu, inetumaid käratsemist tugema käega rnaha rOudch miMelt Mepärast/W kärad PräsiM lasi Wemmaa põlastuse alla saata ja noort ühendust katki Wkuöw wõikstwad/ sest wõida usaldust Ahe rahwa'peale 011c,,-kelle" Meel- iga tuule järel kõigub, M ühe. WaUsitft uUlitfa-pMikuste' üle ivõimUst er saa 7 Ä-Uisalk-sMa WihÄwaen sek "korral ksi selle läbi kee- - kaum "Mitmid lehed lauset Napoleon I. köhtä Sa ksw M'elSriMW?Pis' pe etrid kõu es MNriti üles pMA ' on. järel olla? Saksa Keiser ütelnud 5 paikas öw meid' Korsika parveNA küks inimene kes ainuttnõnne läbi/ halwa rähwa veskist' WrgerNale ssiMud on) s jügawamast alandanud ja häbematamast teutanud/ aga M läks ?a aastal 1813 see kättetasumise-kiir wõlja, mis rtedä maha paiskas.'* Prantsusmaa pöolt on Chili uut seüSUSlikilks wasta wõetüdc" End i s e P vÄPi d eM t.i G ue-v y-sinrnukeha sai Mihklikuu 14. /2.) pääwal Mout-fous-Vanderey's suure auuga maha maetüd. - Surnukirstu järel käis Prasidenti asemel Kindral, kaks Ministrit- sa- käks Parlamenti liiget pidasiwad köpffst; lugemata ' rahwahulgad Mfiwad-'järel. Teiste keskis pidas ka Minister Freycinet haual kõnet ja tähendas- selle -peale/' kuida Grevy Republikat kinnitanud ja seda aega wägnmH ette walmistannd, mis nüüd kätte tulnud, kus Prantsusmaa Europa suurriikide keskis jälle oma endise anu-aseme'peale astunud on. - Grevy on 10 -mMioni franki Mrandust järel jätnud. Kiriklikku troosti ei olla tema oMa surmawoodi- peal mitte wasta wstuud, et ka lubada tahtnud, et üks preester tema Matusest  osa wõtakS. Tema oli Repubtikanlane ilma Kuningata, ilma Jumalata, nagu nüüdsed Prantsusmaa wägiMehSd ja need kes selleks saada tahawad, kõik. - ZtaM'st. Tähtsamad Italia' lehed annawad Valitsusele  nõuu, rahaga sõeawäe tarwituSteks mitte liiga kokkuhoidlik  iolla> sest aead ei ollä enam nii uskatawad kai sel aeal,- kus4okkNhoidMist nõuuks wõeti. Italia pidada kui teistelarnane -liige Kolmriigi-ühenduses seisma. Kergest wõida tulla, et Parlamenti tulewal koosolekul rohkem raha päritakse.' —Paapsti ringkondades ollakse selle aruandega wäga rahul, mida Nnntius Münchenis  omast läbirääkimisest Saksamaa Riigikanzleriga saatnud on. Need ringkonnad on Saksamaa Walitsuse tallitust kiriklikkudes küsimistes usaldama hakkannd. Pilgerite  Wastawõtmise juureS tahab ka Prantsusmaa Saadik  Vaticanis olla. See teeb kõikides Italia erakondades pahandust. Garibaldi mäleSttise-famma pidust NiM-S ei tahetud Italisi Walitsuse poolest mitte ametlikult osa wõtta. " Italia pöolt on Chili uus Walitsus seaduslikuks  wasta wõetud. « Rümänia Kuningapraua sõitis Mihklikuu 16. (4.) pääwal eraroNgiga Venedigsist PalanzaNse,  Rmnäma 7 Kuningas ja Wied'i Würst ja Würstipraua - oliwad. haiget Knningaprauat saatmas, kes raami peal kantud ja sits magoniSse tõstetud sai: SMÜiaW .14. (2) pääwal on Ainargoillo  jõgi Toledo maakondas raskete wihmasadnde järgeS üle kallaste ajanud ja määramata kahju teinud. Consuegra  linn, Almeira linn ja maakond hulga küladega seistwad mee all. Consuegra Md ja peale 500 maja on sisse kukkunud, umbes 2000 inimest ära uppunud, majariistad,  loomad, j. n. e, alla-wett aetud. Almeira linnast on kaks jagu häwjtatud. D/Wumiye esiteks weel wõjmata  oli, sejle.lM ei wpidnd warmglt,,aidata, nälg läks lahti - ja mitmed - .Mjmefeh - ön. Ministrid astn.fi.wgd "kokku... Barcelsna/st reisis MihWyu,.44. -GI- paamal suur pilgerite-rong Rooma'sse ja wsM HagpMe-IMjd.- kingitgA .hgafH. Mrgi riigist. Endine Suur-Westr Kiami! Pascha olla kahtluse,all,.seiMd, et, teMa Eelsega ennast Sultani Ms ta, ühendanud. Tema elumaja läbiotsimine ja hlkä.aga täiepe,. ilma järjeta jäänud ja tema/ saada" Smhma Mndral4ubeenöriks ' nimechtud. Räägitakse/ et Türgi saadikud" Peterburgsts jä London'is, Rustem Pascha ja HuSsein Hufsni Pascha, Koustantinopei'isse  knWtÜd saada. Wene aurukäeiv »Ssi'»os", Piräüs'est Tsigsinrog'isse sõitmast on DardaneMeS ilma küsimW reisijaid nraale saata tahtnud ja sellepärast Türgi söeaWwäst kinni peetud, üks reisija, kes juba maale tulusid oli/ osi kinsii wõetud. Bulgäriä Minister Grekow, kes Sultani jutul oli, osi stema -käest kalli kingituse ssianud. Prekow'i tallitus Sultani juureS olnud iee, et Sofia'sse ükS kõrgema nimega Türgi asjata  llitajälaadstud kui tänine.— Mahmud DschellaleddÄr  Päscha-ou Kreeta Kubersiöriks ninretatud jä wõtta andeksandmist Mstapauijatele ja maksude wähendamist kõikidele sMrlWtels kaasa. Pahandus Tigri saare pärast Türgi riigi ia Inatismaa wahel, naib heaga seletatud  olema. Ikka , arwalakse aga Konstantinopel'is, et Inglased sellega Sultanit on hirmutada tahtnud. Serblast. Kuningas Aleksander tnti Mihklikuu 15. (3) paamal WMdstSse tagasi ja sai rahma poolest suure rõõmuga teretatud."' KüMgäs/Mlan oli' teda. saadik saaksind ja siis Harisisse tagasi reisinud. Wäl- HaDdiste asjade Mnisstr GeoMewitsch on Sultani kHeft Osmanie rittretäh< /sq.aMd/ /. .Adst'' Keetakse täheks, et asjad Türgi riigi ja Serbia wahel paranemas on. Astast. Inglismaa Saadi? Washam on Khiina W a l tissist karMikt hooletuse pärast noominud, mis läbi kurjategijad wõeraSte Masta ikka weel nnhtlemata on. 'Teised suurriigid on esinäst Inglismaaga selles asjas ühiseks  Wnnistanstdi Arwatakfe, et wägiwalda näidatakse, "kui Muud ei aita. Lusigtschan's ön möllajad 10,000 telegrafi-pösti  lõhkunud. Ahsisig-Tschangsts on Saksa Ka/tholikgi  Piiskop Anzer kuulda saanud, et tänised möllamised  ainult tulewate suuremate eelkäijad olla.  Nlschangis  on Europlaste warandusest ainult Inglismaa Konsuli maja ja tollimaja järel jäänud, kõik teised on maha põletatud  ja ära lõhutud. Walitsus on waewaga Prantsusmaa  nnnnesi kaitseda suutnud. Tüli olla seal sellest tõusnud,  et üks laps kloostresse wiidud. Kõik wesramaa Saadikud annawad leada, et wastatamiile edaspidiste kurjategude eest Khiina Walitsuse peale pandud saab, ja päriwad oma Walitsuste poolt rohkem fõealaewu Khiiua lahedele. Shaughat's kardetakse pea jälle möllamist lahti minema ja tahelakse siis wõimust tarwitada. Ülepea on Khiina seespidised asjad wäga kirjud ja kardetawad. Shanghai-is ja Shiugkiangsts on hulk sõeariistn ja dyna-- miki leitud ja ära wõetud, mis saadetud oli. Wantsekiangst madal-maal arwatatakse mässamist pea üles leekima.- J n d t a V i o s k u n i n g a s on Inglismaa  Walltsusele teada annud, et wilja-lootufed enamist kõikides maakondades wäga kurwad on. Haiderbadsts on asjad natuke paranenud, aga Madras'e ja Radschputana maakonnad larwitawad rohkem wihma ja loomade langemine  on seal kaswauud. Mitmes maakondas on elutarwituste  hinnad kangest tönSnnd. Afrika'ft. Kuna Saksa Idaafrika-asumaadel Arablased  enamist kõik juba ära wmoetud za ainult Udschidschi'S Taganytka jarwe ääres weel lüli teemad, on Kongiiri  ig il nendega palju tegemist. Nõuu on wõetud, ArablaSte  edasitungimist Kongo , jõge mööda alaspidi takistada, aga nüüd haklawad nemad Sudanll poolt lönne poole Kongo jõelt on Arablased >uba kangele üle Armvhimi edasi läinud ja on Uslle-jõel juba Sudan't Arablaskega kokku saanud. Kapilän PonthieS on tugewama  söemväega keel, Kongo ja Uelle wahel kindlaid paikasi asutama, käitluseks ArablaSle pealetungimise waSta, kes uuemate sõnumite järel wäga rahutumad on. Ka tahetakse Kongo alama jooksu kallastel wabastatud Negreid  elama asutada, nagu Prantslased seda Senegali kallastel teinM ost, et kindlaid kesk-paikasi laaks. Seda olla Medast tarwis, sest Arabia oriakauplejad püüawad - Ulamgi jõe parempoolist kallast oma kätte saada ja sealt Prantsusmaa Ksngo-asumaale tungidm Need Arabia orjakauplejad "kulla maadelt põhjapool Tsad-järwe. Ka Kamernn'is nähakse Mohammedi usutunnistusest orjapüüdjaid  lõune poole tungima ja aega et nii kangel olema, et nemad läbi Saksa asumaa Kamerun'! taga ja Prantsuse  Gabnni waldkonna edasi lungiwad, kui nende wasta nõnn rt leita.Selle woSta tahawad Prantslased wõitlema  hakata ja on sellepärast üht uut rongi Kameruni tagamaale saatnud, surmatud ja laialt pillutatud Erampel'i  rongi asemele, kelle üle selged sõnumid ikka weel punduwad. Kokkupõrkamine Arabtastega saada seal wist tulema ja kas Prantslased Dybowski all nendest paremini üle faawad, kui Crampel sealisest kodurahwast, seda on ära oodata. KuulnS Afrika reisija Gethard Rohlfs on seda teed wäga kardewaks nimetanud. Amerika'st. Pactstc-r a u d t e e l, Beaweri Brook jaama juures Colorados, on üks rong roopatest kargaaud. Kõik wagonid on lõhutud, 10 inimest oliwad paigal surnud, 26 raskest wigaStatud. Kaupmees Ernst Bock Berlinllst, kellele süüks antaksSj et tema /PreuSst Hypothek - Kinnituse - seltsi* kassast 378,000 marka eest pant-paberid körwale saatnud, sai kinni wõetud, kui tema aurulaewa pealt Rew-Nork'i sadamas maale tulla tahtis. Valpamiso'ft telegrasitakse, et endine Chili Präsident Valmaseda madruse riides ja joobnust mängides  ühe, A meri ka sõealaewa peale põgenenud olla, mille kommandant temale ka need riided muretsenud. Chili uuel Walitsusel on wägä paha meel selle üle. ühe teise sõnumi järel olla tema ikka weel ChiiiS peitus. Tema endised kõrgemad ametnikud Anidol, San Hueza, Trujillo ja Vermudey on kinni wõetud, kui nemad läbi Plamhon't magitee põgeneda tahtstwad, mis luud täis on. Kohtuteminister  Crrazuris on Mku annud, kõiki neid kiuni wõtta, kes tiilepanemise ehk warguse kahtluse all seisawad, niisamati  ka neid, keS inimesi piinanud ehk löönud, ja kes endisel Walitsusel abiks olnud. Ka piawad kõik need kohtu alla antud saama, kes wö eras te Saadikute kirjasaladust  ilmutanud. Uus Walitsus on nönnkS wötnud, ivana WstWise ja paber-raha täie hinnaga wälja maksa. Maa ou tänine uue Walilfusegä wäga rahul, kas südamest wõi hirmu pärast, sellest ei ole weel aru k saada/sest hoMhraka kärmusest ei näi selle! uuel Walitsusel  selles ,waba rllkiS' puudust olema. Ka Saksamaa poolest olla uus Walitsus juba wasta wões  tud. Gr asi lia 'ss e on wiimasel aaStal 10.000 sakslast stsse rändanud. Mitmes Merico rannalinnaS  on kolla-tõbi lahti läinud. Kanadas on