Tallinna Sõber M 21. SMmetMkHmmõ aastakZi? Tallinna s, Jaanikuu 27> pMwal WVS» KleSldillt llkaltht Gtsli rshwsik »««! j» li«»i>ik«. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Taliiunas i!wi>sk>rs'k pZxsjate trAkimajas: «a»ta«z Ä rubla, 4g kW>-- Nosl-aaÄlaS « l rubla 49, kop Koju ehk poStiga soadeliid.' «altai' ..»..... .8 rubla pool-aaStoS ................ 1 rubla tox. KwüMtKssd MKtiik- id iga rea -sil sesse attni? pealS 5 Ssz>- TeMmlsed Võetakse wasta « TaNuuas- Lwdfors'i pSrMte — PsierZKrAsz K° FselsudS. «-!>-,K4. Hmtus; Laakmann. Aakweres z J. Auhs. Paides: K. SeLdelSera. -. Hass»» kus: K. KoilSerg. LiZukas i M. Nkttnex'i posdis. MHansis: Z. Harow'! jja A. Leskede raanwtnkmzMstd. Yarwas: W. PSdsr. WSxus- Pruus Bielrsse. Wakkas: M. Mudolft. Kurssaarss z Hh. <Faage° Maak: kuida .iftärmis tmMtakze. WaStaja redaktor W. F. Cichhorn. Aah «°!ti»kig, - lirjad Mwab Baltiskj (BaMfchport La«l!t<zÄK.M!>õ.i WeKistsU. ÜleüWscd sön. mastilmast. TalZiunast: Tagavsra.wii«sie<kt« sisse kutsumine. Käsk lepra kohta. Postmarkide lN?jas -- Medalje. Wargus. Baltiskjst: Ilmad. Ilmad. Maalt. Rõuged. Pärnust, Riiast. Saaremaalt. SssMZWggll. Petcrdurgist: KeisrilMt. -- Nikolai von Gungx Moskwast. Ü leüldised sõnumid maailmast. Baltiskis. Jaanikuu t S. päawal SaksamaKli. Güure/' saksamaa BsHza m e r e - Ida mse r e-k an a li// mvamifs -Pidu' sai ZaÄMkuu 9. 2l .j PZawa homikul Klggtyd. Esimesed. laZwad, MS läbi sõttsiwad oliwad: KeiSriyacht Keisriga peal; SaksainaC ühenduse-WürZtidkgü  Ml; Nloydi.selkst Wrulasw Wilhelm teiste /Saksamaü. au«tanMega'peal; siis mitmed oma-utäa- ja wö'era-maä' yacht-lKewad, izmde Wis Inglismaas KüntNga.yaiht Dech' kanonipqat xGrosjaschischi", PraßtsuSmKa KWiso . KMüli kallastel seisiwad sõeameestr - riidad muusika - khoridega. Linnade ja kulade ligida! oliwad kohtud, seltsid ja kooükes kes möõdK-söitjaid Saksa WKrKtist, wõeraid Würsttonhasi ja sSealaewü elawa HÄskyWisegK tetstastWad. ' Mro- möödasõitmise juures WKugis Muusika-khor Weue' hyMnH meeStekslw wastas Müeiselva'  hurrNW;"seda" lehti ka Sureonsi mSödqsöiimise jltutes; s/' 0/ mMsika-khmid mängisiwüd ÄakS la elva joökstwad' kanali sõidu juuseS /kinni/. Lloydiaurulaew  Wilhelm" ja Inglismaa yacht „õs- ; esimene sai Dea jälle lahti kistud. kinnisõöttmint SerenSau juured tegi aga/ et. ksik teised järeltulijad laewad MtKemaks asaks arckruM minema pidiwad. Kui Saksa Keisriga kanaliwärawalt  HMeMR juures ära sõitis, MdsiivKd kõik Kielis kogutud SaksamM ja wsetMM W liPMde-PMdigä MZsStekMua minemiskga mastide Peale, kes sealt HurM' HÄüdffwÄd. Saksa msin« sika-khorid maugUMb PrZMsi hymnöst, ivserad laewad niis Mati'esiteks / PrmW hyMwst ja 'pärast / iga / riigi läeWUstik' oMK enese rWwuZ-WMosi. Nahwas tttetaõ KeiSrtt waimusiussga, kes üksi komandosilla  Peal/seisis/ Mel'i lüm la Ümberkaudsed kohakönnad oliwad suurel wiistl Metatud. AealeWde asja talli tajMle MääraAd' aurulaiwPPtistz WMeMa? ssitis lAi sadama ja Saksamaa ja wseMste/MkidK/ sWaxMädest mZõNs ja oli fiiS Hohsuzokern? tuleniise stilzres /Wkenau West- WZrawa jumes. Ilm > oli wäga Pidulauale Ho'- 'teKaüS olt xSwjeti" iväljaändja ja Kamorsw, kui ainus Wene aeakirjanduft eestseisja katsutud. .HohmjöudiS jöudiS M 'WkenM'sse//oli s sedawiift/ V'lz Mbi 96 kilometrit 92 werSta'/ sõitnM///HO Hsjemini jZüdis Müiferäble?' Saksamaa DM, keS kohe PHoheuzollernl? peal? laksuvad. Saksa AeiSripraua olt pidulaual. Man Mu' (9.) WÄal' oli/Pidulik Saksaniaa aurulaewa perl PraAsuSmaa  läewUstikn kommMdZri '/ja ' vhwitsetids / ÄmckS, kuS juures kommandör' Saksa " Keisri,' 'PräntsuS- Mua'PtÄfiventi ja''Üleilmlise 'merswäe termist wZlza hüsidis.  Zärgmisel päärva! anti Prantsusmaa söea'aewa peKl Mulaus/kus Prantsusmaa Asim'ral neidsamu terwiseid' wälja hüübis. KiM Merewäe-AtavemiaS oli Zaanikuu-S't. kõikide/ riikide ÄdMiraltd 'ja' teised "oMWerid,/ MMäe' shwMmd ja Johtud, kokku 'umbes''3VV6 ofMZtjüt '/jusirsZ oliwU/ ka Saksa Keisri-KaKr. Prantsusmaa ohmitserid oliwad köi? tulnud. ZaÄniW 21/'(9.) ZKMft ttrzutaki Welstsi: Täna sai Pöhja-Zdamere-kgMli awamlse mälestuse tundemärgi  'PöhjuSkiwi' MzMK, Keiser 'mälestuse, samma pShjuSktwt paubM. " KaÄalife"'Mis''Keiser nime ,Wilhelmi>kanal" PõhjuskiwiSse pandud Keisiriik kiri räägid iNekspaudüVKl wiistl , Saksa meredest,, mida kanal We Ma, seletab aga: ,Seda MM maailma kauba liikumise teenistusesse audeS, arvame meie kadeduseta  kõikidele meresõitjatele rahwaStele kaduvuseta osawõtMik  selle tarwttamise kasudest. Saagu see üks rahutegu  ja igal am! ainult rahwaste wõidujookfu paik rahu warade. teenistuses olema. Kai Keiser harjunud kombel kolm haamrc-lõM !>?gi. uis ütles tema: ,KMmamu Jumaia  niMel, Keiser Wilhelmi amW, Saksamaa õnnMuseW.  rahwaöte heakS. Pärast lõunat sai ülewaalüMine kokkutulnud laewustiku Ae peetud, Keisrist, köigeist Saksa Menduse-WürNibest ja mitmetest kõrgetest asjataMtajatest. Keiser seisis üksi ,HohenzollerM kommando-silla peal, mille msödasõitinise juures, wõermmaa ja SMamaa sõealaewad  täide walmisiuscle pandud oli oad ja meeStekonnÄd  hnrrah hündstwad, kuna muustka-khorld Preussi rahwa-hMiuost mangifiwab. -- ,Hoheuzollerni, järel talt mviso , Grille diplomatika-torpuftga. kõrgete ametnikkudega sa ajakirjanduse eestseisjatega. Jaanikuu 21. (S) pääwal käis Keiser kreuZZr PdhMAmrrzxa ,Svlumb!a- aumvarwsjs peal oli Jaanikuu Zi. (S.) päämq homikul üks katla-kärgalus. Genua Herzog (Ztalia Kuninga tems poeg) on Süksamaa Meremäe kaaZksndß.lÄ.  sMö --- Admiraliks nimetatud. Jaanikuu M. (9.) pääwa Zhtal oli pidulayd kanalt kaldal, Ms Keiser/Wihelm jälle.sõnet pidaõ. Selle peale IS!S Keiser pidn-saslisse, ?ug tema cerklei pidas Kohalist inimesi  wasta wöttlS,) Õhtai olj sadam jälle röõmululedega walgustatud, laewab oliwad eleklrika-tule läikis ja laskstwad  wle-kerM üles, Kõikide wõemste hulk on öö,ooo MM IWFVV hingx peale arwstud. Zaanikuu !9. pZmv-a Ws! lul! Saksa Keisripmua oma kaaskmmaga  Kißiss?.. , WaksHaSiS wStfiwad teda Prinz Heinrich ja Dr. . Esmarch'! abikaasa wasta. Keisripr.aua sõitis siis rahwa Määramata hulkade HZiskasva hurrah- HNbmise saatmisel Prinz Heinrichi abikaasa WoWsse. Uadamsst. kosisiwad suurttLki-falWed. Jaanikuu 20. (8.) Mäwa homiMst saadik walitfes Kielll sadamas elawaM  liikumine. Kõik sõealüMad laewad oliwad piduehtes.  tzöitne aeal kostflwad kõikide laewade pealt salwe- NMgud ZagllSmaa Äuningopraua Victoria thronipäawakS kui India Kisripraua; Inglismaa lsewa peal sai rahwalM.  . ~Sysi ZMS . iiiö Hõn" (Jumal õnnistagu Kuningast)  mMgiind, Sckksa. Keisriprau Jaanikuu iö(7.)  paäws .õhlal Kieli . schloWßse ja laks hiljemini peale. JaqniMu Zi). sö.) pääwa. lõune seal jõudis. kanali. suule, lv minutit enne ootamist. Lõikidest laewadest. .MSttS Keiõri-sawt. . Keiser seisis Admirali-mimdres. MmMNdo-sills peal, Male poole leretakes ja sellega igalt poolelt tulewaid auuhõiskaunst 'wMtateZ, Wss 'Mewade peal kogutud tuhandete keskist kosiflwad. laks aurulaeWa WaldeÄMMwastas  aukxuZse, mille peal ajakirjanduse . eestseisjad  ollwab. Pärast sõealaewusiiku manöwrit Jaani- Mü 24. MZ.) pästwal, kWwad Prantsusmaa ja Wenemaa joiiMÄistid MealWeM-kirjutazqd) TLeue sösalamade pea!, kus KoWe-Admiräl j Sihidlow neid . südamelikult wasta wõitis. . journalistid sahvad Keisri, Majesiäiide  piUifi ja Bogdalwivitschi raamatu lon' kingituseks.—. Jaanikuu 23. Mi.) päsiwa hotMMl sisimad Wemmaa s Kielll lahelt ära. Kaheksakümmend  journalisti ' ad Daati! jourualistide kutsumist  wasta, Kopenh.i sen it lMtama /Msta. .Nende ,k.MS öNwa) kõik Wenemqa. za sPrantsuWga . journaiifiih, kes AielllS oliwad,/ kuna//IM. HälaWaa... jo.u)tnalistj, .kes. wast viimasel tunnil minna lubanud oliwad, järgmise pääwa homitul seuaa reisistwad. Mõlemad Prantsusmaa sdea- laevad sõWwad Jaanikuu 23. (il.) pääwa wara-homi?ul  kell 3 ära. Saksamaa iasWüd jookstwad manZWriks Välja, Ais hiilgawalt korda läinud on. Seltskond Mis sõitis Jaanikuu 24. (52.) päZVal KislM ära.  Muaii-pidn!  peetud ptdulauludest, teistest löbuwstsst ja osawõijate  elust, ja ämreisi.misest, ei olnud weel ligemat sõnumid tulnud. Nende ülespanemine Tallinna Sõbra selle numre sees päriks ka rohkem ruumi, kui meil selleks anda on. Järgmises, numris saame ehk. nendest kirjutama.  kui need .selleks tähtsad Züll Keisripraua Auguste Victoria terwiseS on Viimaste! aegadel mõned segadused ette tulnud. Jaanikuu 21. (9.) pääwal läkS Keisripraua pealt ära ja Kieli schlossiAft, kus tema woodi heitis. Tarnowitzi krZists, Schlesia'S, oli Jaanikuu 19. (7.) pääwal uue Rooma-Katholtgt preestri ametisse-panemise juures kskkujsoksmisi, mis mässamiseni  ja maarahu.rikkumisele wiistwad. RahWchyl? tdrmas  preestri, elumajasse, lõhkus tema ttennijaid ja lshZM majariistad puruks. Ka snrnmida torMKsiwab Möllajad. ?UZ. MMK MNMwad ja tvv« bitud saiwsd. -.Shandarmid tarwitasiWad oma söeariiStu ja haawasiwad kaht möllajat raskest, kaht kergest. LandratH  saatis, abi. Kärakfejate juhid on kinni Võetud. Austria-Ungrumaalt. Walitsuss poolt päritud 2g MWoni guldnat (IL.Z9S.OöO millwn kuldrubla) sZegtarWitusie  rohkendamiseks, kahekordseks, mis W aasta kälkus ära piimad tarVitatud saama, on üngrumaa Delegationis  heaks arwatud, sellest rahast tulla ISMZ repitir.püsside,  22, LSD repitir-pttsfl iseäralise fõeawäe tarvituseks,  ja S,SVV repitix.püstoli imwittse Vüsst-mosnsW MuretsemiseW wälja anda. Ungrnmaa Parlamenti poolest wasta Kõetub kolm Mku-pMika seadust Minakuu 2. Mihklikuu 19.) pääwal kergemini maksma panna saada wSWwad, selleks on määratud, et kohatised korraldamised  selle kohta juba. Jaanikuu esimesel poolel plamad ette wõeiud jaama. Graz'is sai Jaanikuu 19. (7.) pääwal zkkichs Amerika xstfafõidn-feltsi pTems-Jack" liigete peale, kui nemad..Musest wäljs minna tahtflwad, mitmest saeast töölistest kiroa loobitud. Politsei pidi palja möegaga Möllajate wasta hakkama. Palju möllajaid on kiuni wöetud. Austria Rahaminister Dr. von Plensr ou omast ametist taganenud. Oma ametnikkM Jumalaga jättes tähendas tema laitusega, et pMika-fegadused RheS törelejate takisiuse-poli tikaga, maksude-pamndamist tMstauud  on. Tema loota, et tema järeltulijal korda lähed, seda parandamist sügisel korda saata. —. Austrias on wihMasajud Züünikuu esimeste (Lehekuu wiimaste) yMwade  sees . talWswilM oraseid toibutanud; nisust loodetaks  aga wähem, kui rukkist. Odmd.ja kaerad on mamist heaSts tõusnud, mais annab kõige paremaid lootust. Vaammaalt. Jaanikuu IZ. (Z.) pääWal tuli Kuningas  WieskmdmM KopenhagenlW tagasi. Jaanikuu  19. (7.) pääwal tuliwad Greskamaa Aronprinz ja .KronpriMss, Äopenhügmlsse. Jaanikuu 18. (6.) pämv"t lakstwad Kuningas ja Kuningaprana, KronprSnzess Pchlzess Louise ja Priuz Waldemar Inglismaa yach! /Tantaloa Castle" peale, Gladstone. juure, kus homikulauda  Valmistatud oli. Kuninga kõrwas istus Gladstone praua lagal. Kuningapraua körwas Gladstone. Osa Mötsimad  teiste keskiS MmisterprDdent Rheetz-Thott ja Inglismaa Saadik Scott. Homiku-laua lõpul hüüdis wist walja, mis peale Gladstone terwise.hüüdmisega Daani KunWga-perekonM kohta .wastas. . .Hiljemini hüüdis KslimM.  GladsttM terwist Välja ja lisaS juure, tema röömustada  ennast, Gladstone! jälle näha. Wiimast tervik hüüdis Gladstone Daanimaa ja selle tulewa aea peale,