A 8. Selle kogu hooleks jääb meremeeste  kooli koolmeister walida, keda Tartu kooli ringkonnakuratori herra kinnitab, kellele koolmeistri kinnitamine ennem ette seatakse. §, 9. Kooli juhatus, saab selleks malitatud  paigale, koolineistri hoole alla, mis talitus-kogust walitud ja Tartu kooli ringkonna  kuratori herrast kinnitatud on. § 10. Koolmeister, kes Kuresaare linna mere-meeste kooli juhatab, nõnda ka, teine abi koolmeister, arwatakse nagu kreiskoolmeistrid  pärast ärateenitud aega, unimarmiga  ja abirahaga (pensioniga.) § 11. Meremeeste kooli-kogu peab iga aasta Tartu kooli-ringkonna kuratorile, kui ka Liimimaa kuberneri herrale kuratori  herrast kinnitatud wormi järele aruandeid kooli olemisest andma. I. Klassi Kuresaare mere-meeste kooli aru-anne. koolmeistri palk, kes meremeeste kooli juhqtab 300 rbl. Teste abi-koolmeistri palk . . 150 „ Riistad, kaardid jne. . . .150 „ Kokku 900 rbl. I. Aähe ndu s. Meremeeste kooli juhatajate  koolmeistrite elamise kortrite üürid ja ülespidamised, kütmised ja walgustamised ja isearalsted kulud, saamad Kuresaare liuna kassast maksetud. 11. Tähendus. Sestsammast nimetud kassast saamad ka «väljaminekud esi-alustamiseks  määratud koolile maetud. Kirjuta nende ruutude sisse igase ühese üks täht järgmistest 24 sõnast: 1) Moe, 2) Alus, 3) Agan, 4) Ilus, 3) Inka, 6) Isik. 7) Jaan, 8) Indu, 9) Juri, 10) Jrmi, 11) Kiri, 12) Kask, 13) Ks!m, 14) Mari, 13) Niin, 16) Puri, 17) Rahu, 18) Rugi, 19) Rauk, 20) Raud, 21) Sari, 22) Sool, 23) Umal, 24) Wiin, nõnda, et neid tähti pahemalt poolt paremale  ja ülewelt alla kokku lugedes, 6 ruut mõistatust wälja tuleks. H.. L. Isamaalt. Kuressaarest. Kulda meie Jõulud läksiwad. Jõulud on wist need kõige suure- Mõndasugust. üks miljoni - neiu, Kate Drexel, Pitsburgi linnas Amcrikas, on ennast nunnaks üles wvtta lasknud. Tema marandus olla umbes 7 miljonit dollarit (üle t 1 miljonit) rubla suur. Kloostrisse minnes andnud ta selle waranduse kõik neegrite missioni-tõö kasuks. Haruldane asi. mad ja kallimad pühad, mida iga inimene, peaaegu  päälc pvole aasta, ootama hakab. Mõned sellepärast, et sell ajal suurt kingitust saab ja suurem jägu et paar prii päewa järistiku oma tahtmise järele mööda saata wõib, Paari nädala eest oliwad need ammu oodetud rõõmsad päewad käes ja sellepärast tahtsime awaldada, kuidas neid siin mäikses Kurcsaares peeti wõi pühitseti. Jõulu laupa õhtu algas juba üsna walges uulitsatel paks inimeste liikumine, mis nii kaua tuuris, künni Jumala-tccnistus kellu 5 päälc hakkas, siis tõttas noor kui ka wana sellest pühitsusest osa mölina. Kirik oli rahwast otsani täis, kunas ka meie kallis laulu koor kolm ilusat Jõulu laulu laulis, mis kuuljaid iseäranis rõõmustas. Tänu lauljatele kui ka kohalise kiriku köstrile, kes juba kaua aega seda nägemata wacwa näinud on! Esimisc püha oli linnas kui ka maal nii waikne elu, et paremat soowida ei wõinudz rõik oliwad omaS kodus ja rõõmustasiwad endid omakste keskel. Teise püha õhtu oli „Eesti seltsis" maske pall, millest ka kaunis rohkesti osa wõeti. Imelik oli see näha, kuidas mõned noored mehed mi wiinast -.vaimustatud oliwad, et enam ei teadnud, mis nad tegema pidiwad, kunas minnaks politsei abil wälja pidid tassitud saama. Iseäranis pöörane  oli üks mees, kes ei tea kuidas sisse oli pääsnud, nüüd nii sõna kuulmata, et ka naisterühmad  pahaks paniwad. Wälja ei saadud teda ka mitte, ei tea mis pärast. Kurwastusega peab küll niisuguste noorte meeste pääle mõtlema, kes ise ka seltsi liikmed ou, et nad nii pöörased on ja endid selle ma' kibedaga nii rumalaks tegewad, et mõistuse kautawad. Kolmas püha läks ka üsna tasakesti, et paremat  soowida ei wõinud, niisama maal kui ka linnas. Aeg hakab natuke paremaks minema mõnes tükkis! Wiljaudist. Wiljandi arst Dr. Schwarz on Berliuist kaks klaasi täit Kochi rohtu kaasa toonud. Dr. Koch on kindlasti soominud, et tema rohuga pidali-tõbiste juures katseid tehtaks. Eestimaalt. lisaku kihelkonnas peab „Wirmalise" teate järele kuri sharlahi haigus kohutawal kombel möllama. Mitte üksi lapsed, maid koguni keskealised inimesed langemad temale ohmriks. Näituseks suruvad ühes peres kaks menda üks 35, teine 33 aastane, wanem neist naisemees, kohe üksteise järele ja maeti ühte hauda. Wana 70 aastase isa, lese ja selle umbes 10 aastase poja kurbtust wõib igaüks isegi arwata, wiimanc olla kuulu järele, ka sellesama surma küisi langemas. Mitmed koolid on seisma pandud ja ülemalt poolt käsud antud, nimetatud haigusesse surnuid nädala secS ja wiibimatalt maha matta. Wõrust. Sääl oli lapse warguse asi kohtu mõistmise all, mis nagu Salomoni aegne näitab olcwat. Keegi tüdruk O. on Mardi laadalt minnes W- mõisa moona tuast riideid warastanud, kohus on tale 10 rubla trahmi mõistnud. Ühe poisi H. kokku elades läinud tüdruk H. juure, nõuudnud kümme rubla lapse kaSmatamisc raha ära maksa, pois aga ütelnud: ?>Too minule laps näha, siis ma maksan", et aga tüdrukul last ei olnud, siis läinud ta L. mõisa, kus moona naisel nelja nädalane laps hällis maganud ja teised lapsed tule walgel juures olnud. Tüdruk käskinud tuld ära kustutada, mis ka lapsed on teinud, ise aga näpanud hällist lapse ja oma teed. Kui suur aga oli naise ehmatus kui ta õhtasest toimetusest tuppa tuli ja pimedat tuba walgustades, last hällis ei leidnud. Tagaotsimine laterna tuledega algas mõisas pääle, milles ka mõisa herra agarusega tõotas. Lume paalt jälgi otsideS mindud siis kuuni 5 werstani, enne kui tüdruk lapsega kätte saadud. Tüdruk olla lapsega iluste ümber käinud. Asi läheb wist ringkonna kohtu mõistuse alla. Peterbnrgist. Riigi majanduse arukiri tulema aasta jäuks on raha-ministcriunns  malmis ja selle osawast tegemisest on loota, et uuel aastal riigi rahatallituses mitte Puudust ei tule, maid sugu ülegi jääb. Kuna ka tanawu aasta riigi majanduses arwata 19. milj. rubla üle jääb, wõib Wenemaa selle poolest rõõmuga Terades! leiwa tegemiseks, ilma jahmatamata, saada uuel aaSta! aktsia-selts asuma. Nimelt tahetawat kroonu poolest seda leiba sõjamäe toitmise juures proomida. Tähtjas oleks see uuendus küll. Wäljamaalt. Wäljamaal on aastawahctuse puhul ajalehed kirjeldustest täis riigiwalitsejate juures awaldatud õnnesoowituste üle, mida neile harilikult ikka wõeraSte riikide saadikud ja oma riigi kõrged ametnikud awaldawad. Mis sarnasel korral riigiwalitsejad  ütlewad wõi teemad, peetakse wäga tähtsaks. Omal ajal maatasimad kõik silmad sell korral Parisi poole ja ootafiwad keisri Napoleon  UI. suust uue aasta politika märgusõna. Hiljem peeti, olgugi wähemal mõõdul, Berlini selleks kohaks. Praegu aga ei ole ühtegi kohta ega inimest, kus ja kes uue aasta kohta märgusõna suudaks sepitseda. Saksa keisri juures olnud uue aasta onnesvowide wastuwõtmine tore küllalt ja kõrged ametnikud sääl ka wanarauk Moltke aga iseäranis tähtsaid sõnu ei tulnud sell korral keisri suust. Prantsuse president Carnot kiitnud õnnesoowijatele, et Prantsusemaa  oma politika talituse selguse ja parajuse läbi muude riikide ees auus seista. Nõnda umbes kuulub ka mujalt enamasti rahulist kõnet. Saksamaalt. Würst Bismark seisab nüüd jälle Saksamaal igaühe suus, kuna aasta tagasimaatuse juures tema ametist lahkumine mäga silma paistab. Selle juures käib keisri kiri, mida ta aasta eest Bismargile saatnud, uuesti ajalehtedes  ringi. Selles kiidab keiser Bismargi talitust nii, mis nõretab ja lõpetab: „Ma palun Jumalat, et ta Teie truud ja läbikatsutud nõuuandmist  mulle meel kaua mu raskes ametis alles hoiaks." Aga nüüd? Jah, siin näed mis wõiwad teha ajad, kuis inimesed muutuwad! Uuemad sõnumid. Peterburgis, 28. Detsembril. K. K. Leuhtenbergi  hertsogi Nikolai surma pärast on Keiserlikud  pidud 21. Januarini lükatud. K. K. surnukeha toodakse 6. ehk 7. Januaril Peterburgi, kus ta Peetcr-Pauli kindlusesse (Keiserliku Perekonna  matusepaik) maha maetakse. Peterburgis, 30. Detsembril. Kõigekõrgema  käsu pääle raha-ministrile saab riigiwõlg 0 miljoni  rbl. wähendatud, sellega et nii suure summa eest rügikassa-piletid ära kaotakse. Berlinis, 28. Detsembril. Keiser Willem oli eila Wcne saadiku juures wõeraks, kuhu Wene saanis sõitis ja Wene kindrali-mundris ilmus. Mahria-Ostraus, 23. Detsembril. Üleeilne  õnnetus Wielishka mäekaewanduse kolme korra koopas oli nõnda hirmus, et sarnast mitme aasta jooksul enam pole nähtud. 22. Detsembril toodi 60 surnu keha päewa walgele. Kardetakse et meel surma õnnetust sünnib. Koobas oli kõige parem ja elektri tuledega walgustatud: tema oli 270 meeteri sügaw; mäemeeste arm oli 400. 21. Detsembri hommikul kellu K ajal oli hiljem meeste wahetamine käsil, mille järel mingisugusest õnnetusest ei teatud jutustata. Kellu 10 ajal anti teada, et koopast suitsu olla wälja tulnud. Sellega ühtlasi sündis ka plahwatuS. Nüüd leiti koopasse minnes 17 hingetu meest, keda ära peasteti. Seitsmendama järgu sisseminek koopas oli palkide ja sütega kinni maetud, sellepärast 2 Saarl a n e, 1891