Tallinna Sõber M 27. NellteistkümneS aastakäik Tallinnas, Heinakuu 14, pääwal 1892. Ktcäldille araleht Eesti rshumle «ml ja limlsdes. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab TalliunaS tNndforsN pSrijatc trükimasos: aastas 2 rubla, 40 kop.— pooi-aaZtaS I rubla 40 ka» Koju rhk postiga llüdeiud: aastas 3 rubla pool-aaStot 1 rubla 70 kop. Auukutuled maksawad Iga rea eZS rekke akeme peatt s kop. Trsii uil,> u',>c!.>e > qaM,.ua»t liua?-', .'i z..u>...!r kru-tt- Vrkrr«'.-r. N,..-!. N..., H. SaNdcr,,. A.tlkue! 'j r-uibis. - Wtlj.rndls k i raamampoav. > - stinrw.,» - M. Psder. - Pruua Vlrkwle Mallia»! M. Mudoist. Ourei»»,e»t W. lutda g«»rau!> kuulutalse. Wastajo redaktor W. F- Eichhor n. Älab volti-k>», kirjad köNoad BaMW cÄalkijchiort , t Register. Ametlik kuulutus kholera kohta. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maa. Tallmnasl: stäsk metsa-polemiste asjus. .Linda" seltsid. Kaitsusrks kholera wasta. Pahateud. Baitistist: ) Ilmad. Politsei-asjust. Rakwerest: vaabast. Wirumaalt: Onuetus. —. Hobuse-wargus. Tartust , j Kittwud arslid. - .Pärmist. PrtM'mgij'. Uei>-nlei.,si. - wi-.ciiw wNj.Uor»'. Utivlcra asjust ' I'U'Vwasl Tule Ametlik kuulutus kholera kohta. kuulutab nõuuwstmist kholera wäljalautamise wasta raudteede läbi, mis Teedemtniskeriumi  asjatallitaja poolest ette kirjutatud on. Seda pitka kirja kõiki siin üles wstta ei ole mitte wõimalik, sellepärast paneme ainult seda oma lugejate ette, mida MiniSter ettevaatamisest kholera-aeal ja haiguse hakatusel selle kirja juure lisanud on. l) Kholera ei ole mitte üks külgehakkaw haiguS, waid saab ainult haigete wäljaheidete läbi oksendamises ja lahtisest kõhust edafi kantud. Sellepärast ei saa üks terme inimene seda tõbe eiramist mitte puudutamise läbi kholera-haige külge ehk olemise läbi kholera-haige ligidal, kui tema seda tähele paneb, mis ettewaatamifeks seatud on. Ette kirjutatud on pea-asjaS.' üks korraldatud ja ettewaatlik elu-wiis ja puhtuse kõige hoolsam tähelepanemine.  Sellepärast ou kholera-aeal tarwis riiete ja pesu puhtuse eest hoolt kanda, wõimatikutt sagedast nägu ja käsi seebiga peSta, iseäranis enne söömist ja pärast puudutamist  ühe kholera-haige külge, niisamati piab selle eest hoitud saama, ühes ruumis süüa, kus üks kholera haige sees on. Kinnituseks selle kohta, et kholera iseenesest, tarwilife ettewaatamtse juures mitte külge ei hakka, on peale teiste tunnistuste ka arStid, welskerid ja teenijad kholera-hospidalites, keS terwcd pääwad kholera-haigete keSkis ennast üles piawad ja kelle külge see tõbi siiski wäga arwast hakkab. Selle järel wöib igaüks, akjata käimist kohtadeS maha jättes, kus kholeca-haigcid on, ilma hirmuta ühele kholera-haigelc abiks olla, kus juures temal tähendatud ettewaatamist täh/le panna tuleb. 2) Ilma harjunud korralise elu-wiist mnutmiseta, on aga ettewaatamist ja hoidmist kõige liialise söömise ja mäfitamise eest tarwis. Tarwis läheb kastmist söömises ja joomises tähele panna ja ennast selle eest hoida, tühja kõhuga (söömata) majast wälja minna. 3) Külmetamise eest on hoida, sest et sellest kergest lahtine kõht tuleb ja piawad ilma kehalised, soojad ja tuimad  riided kantud saama; hea on willaseid sukki ja kõhu peal flanellist sidet kanda. Maasolemise eest maa peal, iseäranis kõhuli, piab hoitud saama. 4) Igasuguste heade söökide ja jookide wõtmine on ka kholera-aeal lubatud, kahjulik on aga, kuida juba ülemal  tähendatud, kõik liiguS söömises ja joomises. Kholeraaeal  piab ennast tooreSte puuwtltade ja marjade, sandiks läinud taime- ja liha-toitude ja sandist seltsist jookide«eest hoitama, ülepea ei tohi ühtigi söödud saada, mis pitkemat  aega kärbeste ja tolmu käeS olnud on ja mis mitte enam wärske ei ole. Kergest wöiwad kholera-aeal raSwased,  toored ja külmad, ülepea rakkest feeditamad toidud kahjulikud olla, niisamati ka kõik see, mida töhl ka enne juba kannatanud ei ole. Kahju leha wõiwad: toored puuwiljad, marjad ja aiawiljad, liiga hapud kapsad, külm õlut ja wäga hapu kali, suitsetatud ja suitsetamata worslid, sta-liha, soolatud kalad, juust, seened, palaw ja mitte läbiküpsenud leib. Piima on ainult keedetult wõtta ja neile, kes sellega harjunud ei ole, wölb ka keedetud piim kahjulik olla. Kõige pirem on ainult warskett keedetud  toitu ja sedagi ainult kodu wõtta. 5) Kõige parem jook on keedetud ja jahtunud mest ehk thee natukese tobarwiinaga ehk põletatud wiinaga. Toorest ja umbpuhast wett ei tohita kõige kangemas jänuS juua. Janu ei pia mitte korraga palju külma joogiga kustutatama, pealegi palama teha juures, ehk suu- rel wäsimufei pärast pikkemal liikumisi ebk tööd. üks klaas kobar wiina ehk põletatud wiiua on neile hea, kes sellega harjunud, nende jookide üieliiaiine wõttitiue aga wäga kahjulik. Ujumine jõeS on ainult suure ettewaatamisega  lubatud, neile aga, keS sellega harglnnd ei ole tingimata kahjulik. 6) Kholera-aeal ou kõiki, ka kõige wähemat seedimise, takistust wiiwimata arstida, selle jaureS ei tohi aga kõik kiidetud kholera-waStased, nendauliuelotnd kaitsemise-rohud ja kõik kanged asjad, nagu pfeffermünz-schuapS z, mitme> sugused tilgad, mitte ilma arstlik,» seadmiseta tarwitatnd saada. Ettewaatamist on ka kõige kõhuawamise- ja oisendamise-rohtude  tarwitamife jnureS waja. Kõige puru on ikka warmait arstlikku abi iarwitada 7) Kholerasse haigeks jääwad imamist inimesed. k.-s ennast sandist toidawad za sovaSleS paikades e!annid; sellepärast  piab hoolt kantud saama, majas kõiki teha, mis kerwise hoidmiseks tarwis läheb, nimelt on varema toidu puhta õhu, elumajade, hoomide, keldrite, sala.lanmle ja pühke- ja riismete-aukude alalise puhtuse eest muretsetava. 8) Ikka on meeles pidada, et kholera ühele ter-vele inimesele enamift mitte järsk,l ei tule, waid et selle eel pea ikka lahtine kõht ja teised eeStähed kaks ehk mitu vääwa kaiwad. Pea-eeStähl kholera peale on iahttne kshj ja fee tarwitab st!S ka kõige hoolsamal tätzetepcmr uist, sest et see. kni hool«tus«Sse jäätud, enaniist ikka kholerat toob. Kui aga aegsast selle waSka aStntakse, st!» läheb enamist ia kergest korda, tõbe kosumist tagasi tõrjuda Selttpäiasi on kholera aeal sunnikud, ka mu te wähematki lahtist kõhtu hooletuse stSse jätta, maid wnwimata arstlikku abi otsida. 9) Kui aga, kõigist ettewaatamifesi hoolimata, siiski lahtine kõht, janu, paha süda ia teised kahtlased tähed ennast näitawad. stiS on haigel wiiwimata ühe arSii ehk welSkeri abi otsida ja enne selle tulemist seda tähele panna ja teha, miS siin alamal õpelalud ott t) Kõik tegewuS on feiSma jalta, woodiSse on hetta, ühtigi süüa ja ennast soojalt kinni katta; mälude ja tram' pide juures kehas on kotid soojendatud kaertega, kliidega ehk palama tuhaga peale paina, mis mälu mähenda oad ja haiget soojendamad. Niisamati wõib ka sinrpi-piaastrct kõhu peale panna ja sooja manni teha. 2) Haige piab palawak, mitte kauget theet, ehk kao. lli ehk pfeffermünzi peale kallakud sooza mett jooma, kus juurcS mitte kahju ei tee, selle sisse üd! theelunka täit kanget kobar-miiua, rummi, konjakit ehk pKetalnd >oiiua kallata. 3) Kui nende abinõuude läbi enne arSii ehk welskeri tulemiseni  mitte ei tule, stiS on karmiS kholnawastaseid  tilkast fiSse 'wstta, mis kõikides haigete-jaamadeS ja ülepea kõikide käsuaudjate inimeste juures malmis veetud  saamad. JuhatuS nende tarwitamiieks on iga klaasi peal üleS pandud. 4) Kui oksendamist tuleb, siis oi, weikeid jea-tük/iu anda ehk külma selters-wetk weikeskes lonksudes juua. 5) Krampide tulemise jnureS on tcirwiS keha kalewtga,  flauestiga ehk pehme harjaga öeruda. 6) Kholera-haigete wäljaheiked fokse >a teised) on ühe riiSta sisse koguda, millesse nii palju k ülgedakiamifemateriali  häwitawat rohtu kallatakse, et haige walzaheitcd sellest kaetud saamad. Reid rohtusi on igas haigetejaamas  ja iga käsuandja inimese juures saada. 7) Pärast kholera-pealelangemiSte kadunust piab wäga ettewaatlik toitus ja jookiS oldama ja ainult kõige vähemates  jägudeS kerget toitu (theet, kaera-suppr j. n e.) wdetama. Need Mhalused ou komm,duoni pooiest wõitlemiseks khottr.t raudteedel. koMüeknirS Jaanikuu 22. paawasi  24. paamani. Isihj waadatud ja heaks arwattrd. Üleüldised sõnumid maailmast. öaM iK j' iö Hivwvln U. pMval «MsnmnM. Kuna Keiser Mkhem oma Miser- Adleris ümbemimelatnd sõidulaewa peal mööda Norramaa  randa põhja voole edasi sõidab, siin ja seal maale tuleb ja mägede otsa r uib, kcskawad Saksamaal arutamifed  Würst BiSmsrttl za Saksamaa nüüdseWalilsi-se seisukorra  waKa.alaletzledes ikka edasi. Nüüd on koguni ka Saksamaa  WaMjuse amttttk leht .Deulscher sellest amlannsest waeulikkus meeles Wiirsi Bismark'i waSta osa rvõittra hakkmmb ja kuulutab laht uue Kauzleri kirja selles asxaS, miS selleks naiwad kuulutatud olema, et keegi enam anvama ei pia, asjad KeiSrl ja Wanakauzleri wahel ntt'ikumad kord weel lahkest seletatud saada. Esimene kiri, Lehekuu 23. tl l.) pääwast j 899, kõikidele Saksa Keisririigi ja PreuSsi Knningarugi saadekondadele Europa riikide pealinnades, on järgmine: (Saadiku titel) ei ole wist tähele panemata jätnud, et Wilrst van Bismarksi!.  Herzog vm» Lenmbmgl, nüüdsed mõlled aeakttiandnse  läbi sagedasi mvaldatnd saamad. Kui Keisri Mairstäti Walttsns selle suure riigimehe suremata teenisknStt  peale täie amMamisega nrõlelbeS, nende awaiduSte kchia wait olla wöiS, nii kaua kni nendeS jutt ainult omaisi asjadest za riigi seespidisest politikast oli, pidi fee Walilsus sellest aeast saadik, kni need wälife pokikika külge pmttuma hakkasiw rd omake küsimist ette vanema, kas see wait-olemine ka edaspidi meel asjakohalim on, ehk kas seda .vahest wõerak maal kahjulikult wõõriti ei woi tähendatud  saada. Majesiät Keiser loodab kindlast, et rahuline meel kaS iseenesest wleb ehk et ka wöerak maal aega mööda aru saadakse, kni palju see ise poolest wäärt on, mida nendes lehtedes arg aealt tirjutatatse. Karta ei olla, et nendest kirjadest, mis wähem ehk rohkem õiged ehk ka selle tvhla ekstliknd olla wõiwad, nnö need ütelda kahawad.  mts sagedasi meelega räägitawaid aSja kahtlemata wsõrtti anttawad ja waenlikud Saksamaa wasta on, jääda  vai lahju tuleks. Mawstä! teeb wahet endise ja nüüdse Würst VrSmirk'i wcihkt ja tahab Kõrgest-oma WKitsuse poolest kõiki eemal hoida, mis Saksa rcchwa ees selle suurema nigttmhe l«jn kuidagi alandada wõikS. Seda Teie (Saadiku litet) lelle wolitamisega teada andes, neid ttrjast tarwilust mööda n,nda tähendada, lisan mina auuStattS oma lootusi juure, et see WalitfuS, kelle juure Teie usaldatud olele, aeakehtede kirjadele Würst Bismarki arwamiStcst mingisugust tegewat tähtsust peale ei pane. vou — Teine ametlik kiri selle aaSka Zaauiknu  9, (Lehekuu 27.) paäwast Saksamaa Saadikule, Prinz ReulS'i«e Wiin'W. va järgmine: ,Graf Herbert BiSmacki eeSolewa laulatamise kohta Wien'is annan mina Teie Dnrchlauchttle pärast ettepanemist Majestätite teada: Juttudel  ühest Wüest ViSmark', ligendamisest Majestät KeiSri vome. pnudab kõige pealt tingimata eeStarwltus esimeses sammus endise Rstgikanzleri poolt. See ligeudus et saaks aga. isegi selle sammu MureS, iialgi nii kaugele minna wõima, et awalikl arwamise! õigus mõtelda olekS, Würst Bismark olla jälle mingisugust wõ-must talli tuste juhtimiseS  saanud. Kui Würst Bismark ehk tema perekond Teie Durchlauchti maja ligemale tulema piakS, siis palun Teid, Euna l auuandliku lahkuse piiretes pidada, kutsumisest pulma aga eemal hoida. See maksab ka kõige saatekonna liigete kohta. Mina lisan juure, ei Majestät sellest pulmast