maja omanik oli sääl juures weel oma silma näo ja käed koledasti ara põletanud. Liig wesi ähwardab sääl kõige asjale otsa tchja. Heinamaad on suuremalt osalt puhas mee all ja praeguS, kus juba heina aeg on, ei ole sellest tööst weel midagi wälja tulnud. Ka «vilja põllud on meega täidetud ja igaüks peab nägema, kuidas kallis wili, mis kord silma kirjaks nii lopsakalt kaswis, nüüd liig märja käes ära mädaneb. See on paari nädala eest nii olnud, ehk on edespidi parem. Pärnumaalt. Kõne mida Eduard Steffens Wändra tummade koolis 21. Junil selle juubeli päewal pidas: KZrgeSte auustatud pidulised! Tänane päew on meile kõikidele, keda armastus seie kokku on ajanud, üliwäga tahtjas. Täna on aastasada  sest ajast mööda läinud, kus selles majas seda õnnistusrikast tööd meie maa õnnetumate kurttummade kallal tegema hakati ja kellede seast ka mina olen; sellepärast olen ma ka kaugelt selleks tähtsaks päewaks seie tulnud, et seda päewa siin nendes ruumides, mis mulle «äga armsaks ja kalliks on saanud, teie seltsis pühitseda ja siin paikas oma taewast Isa kiita ja tänada kõige selle armu ja õnnistuse eest, mis siin majas mulle ja mu kõige õnnetumate kaaSwcndadele ja õdedele saanud. Siin on meid Jumala sõna armastuses ja kartuses üles kaSwatatud. Siin on meid selle tundmisele õpetatud. Siin on meid nii kaugele juhatatud ja meile «võimalikuks tehtud, et meie ise ära tunda wõime, mis meie rahule tarwis läheb. Siin on meile õpetatud, kus meie seda õiget teed sinna igawefe Isamaale leida wõime ja kus armas taewane Isa meile, kui meie tema rahusse jõudnud oleme, oma igawest äralunastawat  „Ee«vata" wastu hüüab ja seda iket, mis meid kõik meie maapäälse eluaja koormanud on, meie päält ära wõtab. Pääle selle on meil suuremat tänu anda meie südamest armastatud ja kallile kooli isale, kes «väsimata ja tüdimata kombel selles raskes ametis on töötanud. Tema armastuse ja hoolekandmise  läbi oleme meie nõnda kaugele saanud, et meie ka teiste inimeste maimu töödest, kui ka seltslikust elust wõime osa wõtta. Teie armas kooli isa olete meile igal ajal ja igas aSjaS kui õige isa olnud. Teie olete meie südamesse Jumala tundmist ja armastust püüdnud istutada ja meile kõiki kõlbulisi ja häid elukombeid õpetada. Kui see töö ka raske ja waewane on, siiski olete Teie Jumala abiga omast külwist lõikust  ja tööst kordaminemist näinud. Andku siis Jumal taewast, et Teie weel kaua, kaua paljudele teistele «võiksite nõndasama armsaks õpetajaks, juhatajaks ja sõbraks olla, nagu Teie seda minule ja koaskaswandikudele olete olnud. Armas kallis kooliisa! 25 aastat olete Teie siin majas truuiste oma ametit pidades Issanda abiga üle elanud, oma jõudu ja rammu isamaa õnnetuma laste kasuks kulutanud ja see juures palju muret, kurwaStust ja südame walu kannud, kuni meid nii kaugele saite, et meie hää ja kurja wahel wahet tundma hakkasime. Selle kõige eest tänan ma Teid paljude teiste nimel kõigest südamest ja palun, et Kõigekõrgem, kes ühtegi külma mee karikat, mis tema nimel wähemate  wendadele on pakutud, tasumata ei jäta. Teile ja Teie kalli abikaasale seda õige rohkeste tasuks siin ajalikus ja ükskord igaweses elus. Ja sina, armas maja, jae meel kauaks seisma ja astu mitte ainult wcerand, waid terwest aastasadadest  läbi ja laota omad hõlmad meel laiemale,  et siit warju wõikstwad leida kõik õnnetumad  isamaa kurttummad ja nende seas mõjurikkalt saaks tehtud „Eewata" tööd. Seks andku taewane 2sa ise oma rohket õnnistust. Tallinnast. Tuttaw kirjanik David Martson, kes mitu suuremat roomani Eesti keelde toimetanud, on 8. skp. õhtul ära surnud. Kadunud põdes juba kaua aega tiisikuses. Ta on 44 aastad manaks saanud. Peterburgift. Amerika teadusemehed hakkawad  wiimasel ajal suure hoolega Wene elu ja olu uurima. Hiljuti teatasime, et lähemal ajal üks kuulus Amerika seadusetundja meie kohtuolu tundma õppimiseks Wenemaale tulla, nüüd teatab „Herold," et ka kuulus arstiteadlane Dr. Sastanad lähemal ajal siia tulla, et nii hästi pealinnas kui ka Moskwas, Warshawis ja Odessas asjakohalisi  uurimisi käsile wõtta. 11. Julil. Üks Keiserlik ukaas on wälja antud mille läbi 27. Mail 1891 antud, tollikergituS  spiirituse wäljaweu juures jälle maksma pandakse. Teine seadus annab Keisri Proua Majesteedi kaitse all seiswate asutuste walitsusele luba, igal pool riigis näitemängu ja teiste lõbude piletite päält 2 kuni lv kop. maksu wõtta. Wiimaks on seaduse läbi politseile woli antud, Juutisi nendest küladest, kus neil elamise luba ci ole, wälja ajada nendesse kohtadesse, mis Juutide alaliseks elukohaks on määratud. Soomemaalt. Sääl on koera-marutõbi suuresti walitsemas. Helsingis on kõwa käsk antud kõiki lahtiseid, päitseta, koeri kinni püüda ja tappa ning on selle käsu põhjusel juba 200 koera tapetud. Bakust. Säält saab „Now. Wrem." telegrammi  teel teatuse, et PersiaS Sabsawari maakonnas katku tõbi lahti olla, mida juba 2. Julil Bakus teatud. Siiski ei tehtawat sääl selle tõrjumiseks midagi, nagu ka koleragi ilmumise  eel. Sääl teatab ajaleht „KaSpi, et säält umbes 100,000 inimest kolera kartusel wälja põgenenud. 30,000 reisinud laewadcga, teised hobustega jne. Bakus elab harikul ajal 12,000 inimest, nii peab sääl siis nüüd ainult weel umbes 20,000 olema. Kauplus ja kõik asjandus seisab. Wäljamaalt. Austriamaalt. Kolera kartus teeb ka teistes Europa riikides juba hirmu. Austria ministrite kogus on selle üle nõuu peetud, mill wiisil selle eest tuleks hoida, et kolera Rukowinasse ei saaks sisse toodud. Kolera kartuse pärast saada suured sõjamäe harjutus-sõjad Septembri kuu hakatusel GalitsiaS pidamata jäetuv ja keisri külaskäik edasi lükatud. Pääle hariliste kaitserecglite  saada mitmetes piri äärsetes linnades kolera waStu wõitlemiseks iseäralised komiteed asutatud.  Ka Saksamaal räägiwad ajalehed juba sellest, et kolera kergeSte sinna wõida jõuda ja annawad nõu, mis selle tõrjumiseks tuleks teha. Sidurist. Säält tulnud aurulaew teatab cuulu järele, et Celebeni ja Mindanao wahcl olem Sangiri saar tulepurtskamise läbi taieste ära rikutud saanud, kus juures kõik 12,000 elaniku  surma leidnud. Lähemad teotused puuduwad. Norramaalt. Suurtulekahju. EhristiansandiS  olnud mõne päewa eest hirmus tulekahju, mis 353 suurt maja, kõrwalhooned arwamata, tuhahunikuks teinud. Wäga palju inimesi on ilmaluseta  jäänud. Majad olnud 3,800,000 krooni all Norra kinnituse-seltsides kinnitatud, aga üleüldine  kahju arwatakse 7 milj. krooni pääle. Tule algust ei teata. Ztaliamaalt. Ätna mäe tulepurskamine läheb wihasemaks ja kindlasti näha on, et woolaw laama ka inimeste elukohtade pääle tungib. Kardetakse wäga suurt kahju. Koledu maaaluse mürina all ajawad kolm awandust ühte puhku sulawirna wälja. Amerikamaalt. Juutide riigi lugu Lõuna Amerikas läheb küll wõimalik wiletsasti. Kuna alles juutide-komiteed Wenemaal nii agarasti hoolitsemas on, kuda siit nii palju tuhandeid „tagakiusatud"  Jsraeli lapsi nende uuele „tõotMd maale" toimetada, kus piima ja mett pidada jooksma, kipuwad needgi õnnelised, kes ju sinna saanud, aga üle pea ja kaela säält plehku. Ju asi tõsises elus teine on, kui luulekujutuses. Hiljuti toonud üks aurulaew poolteist sada Wene maa Juuti Argentinast Juudi asutusest Bremeni (Saksa maale) tagasi, kõik nii armetus olekus, et hale näha. Tulijad rääkinud säälsetest oludest koledaid asju. Asujatega käidawat kui koertega ümber, wahitawat neid wangidena ja nad tänanud aga õnne, et palja eluga pääsnud. Nii need ilma lood on. Põhja-Amerikamaalt. Kõik naised ootawad  küll igatsedes mehel minemise aega, aga, kui kord naiseks on saanud, ei taha nad mitte kaua selles olekus olla. Seda tunnistawad meile ka järgmised armud: Wiimsel aasta! lahutati Põhja-Amerika ÜhiS-riikides 328,000 abielu-paari millest 326,009 naiste pakwe pääle sündis. Nju-Jorkist. Minewal nädalal oli suures Pensilwania rauakaewanduseS tööliste mäss, kes töö seisma paniwad ja rahukaitsejatele waStu hakkasiwad. Mitu inimest on surma saanud ja sõjawägi mässajaid rahule sundima pidanud. Nüüd on aga rahu jälle jalal. Buenos-Ayresist. Sääl teatatakse, et sääl sõjalaew „Raolez" hukka on läinud. 70 inimest on surma saanud. Ja üks teine laew, mis Hispaniasse  teel oli, on kadunud ja kardetakse et see hukka läinud on. Hiinamaalt. Sääl ei olnud enam tükil ajal EuroplaSte tagakiusamist kuulda. Kes aga mõtleb et pikapatsi mehed nüüd mõistlikuks saanud, see eksib. Nankingi ümbruses olla uued kihutusel» kristlaste wasta lahti, keda süüdistatakse, et nad oh pöörased wäikseid lapsi omale riisuda, tappa ja koguni neil silmad wälja pista. Ning et sarnased hullud kõned sõgedaid weel hullemaks teemad, wõib mõista. Ülesande seletus. Wähk. Üheksa. Rätsepp. Saamuel. Tiiu. Tirimetsa. Abruka. Ahwen. Willem. Eeden. Tuulik. Jenisei. Kuusk. Orangutang. Inimene. Amakoosi. Siirak. Tigu. Würst Taaweti kojast. Õigeid seletusi saatsimad: T. Liiw. A. Wallik, M. S, L. A. Kahjuks polnud see ülesanne jälle täitsa õige. Ülesanne. X. Lstoru. 2. 1. 7. 9. 6. 10. Talumehe tööriist. 1. 14. .14. 2. 4. 3. Meesterahwa nimi. 13. 4. 5. 5. Numbri arw. 8. 1. 12. 13. 14. 10. 11. 12. Kooli õpetuse tund. 5. 4. 1. 2. Linnu nimi. 1. 6. 13. 4. 9. 6. 9.4. Raamatu nimi. Neist numbritest sõnad kokku seada, et algustähed ülemalt alla lugedes, ühe mõisa nime Saaremaal wäljaannawad. Seletus tulemas numbris. Õigeid seletusi wõib lehe toimetusse saata. H 29. Saarlane.