teisel töömehel olnud, kes heinakuhja otsast raubhangu  otsa kukkunud. Elu on kahtlane, sest mees põeb Pärnus hospidalis. Tallinnast. Leiwapuuduliste heaks on Tallinnas Septembri-kuu lõpuni kokku tulnud 1400 rbl. raha, 100 puuda rukki jahu, 8 puuda 23 naela weebakki. Korjanduste kergituseks on nõuuks ivöetud, Wana- ja Wene-turule korjamise-kastisid  üles seada ning on ka soowitud, et Tallinna kaupmehed seda oma poodides teeksiwad. Kogutud rahaanded pandakse esiotsa Tallinna riigipanga osakonda hoiu alla. Leiwapuuduliste heaks on Eestimaa kuderm. walitsuse ja kub. kantslci. Tallinna ja Rakwere kreiSpolitsei walitsuse, talurahwa kommisfioni, riigipanga osakonna ja posti- ning telegrahwi kontori ametnikud lubanud, üks kuni kaks protsenti omast palgast ühe aasta jooksul anda. Jõle rööwimise tegu on Tallinnas Tatarski uulitsal 27. Septembril ära tehtud. Õhin kell 9 sõitsiwad kaks meest woorimehega nimetatud uulitsale Bergmanni majas olewasse õllepoodi ja wõtsiwad 6 puudelid õlut. Kui maksmine tuli, kutsusiwad mehed õllepoe pidaja Marie Pedderi uulitsale, tõstsiwad troska pääle ja sõitsiwad minema, mille juures nad temal suu kinni surufiwad, et ta karjuda ei saaks. Tee pääl wõtsiwad nad kohkunud naisterahwal 13 rubla raha taskust ära ja lasksiwad ta siis troska päält maha, kuna ise edasi sõitsiwad. Pristaw Nieländer 11. hoolsa otsimise läbi on kurjategijad kätte saadud. Peterburgist. Pealinnas on selts asumas, mis süütaks tunnistatud kaebtusealuste eest, kes kohtu all oleku läbi tihti "ma koha ja teenistuse, wahel ka usalduse kaotawad, hoolitseda ja neid toetada tahab, et nad jälle korralisele elujärjele saakfiwad. Wäga ilus ja kaunis ettewõte. NäljahädaliSte heaks hakkab igalt poolt rohkeid andeid tulema, mis wäga rõõmusta»! on ja lootust annab, et tige kurnaja nälg omale suuri ohwrid pärima ei saa. Üks pealinna kaupmees Wawelaerg on seks üksi SOOO rbl. annetanud. Abi on ka hädasti waja, sest sisemisest riigist tulewad kaebtused üksteise taga, et wili ja nimelt rukkid kasinad ja kallid on. Rukkipuuda eest maksetawat 125 kop. ja enam. Selle juures on troostiw, et Pensa kubermangus rohke wihma mõjul wähemasti tulemase  lõikuse lootus hea on, ehk küll praegu puudus walitseb. Selle tõttu wiljahinnad allanenud. Krosvlnrnast. Kroonlinna ja Oranienbaumi mähet sõitja aurulaew „Ljutsh" jooksnud ühe kalameeste  lootsiku pääle ja purustanud selle ära- Lootsikus olejad, teadmata palju neid oli, on kõik ära uppunud. Wilsast. Säält teatatakse kohutawat lugu, mis ühe õhusõidu juures juhtunud. Õhusõitja Drewnitzki pidanud õhupalliga üles minema ja siis ülemalt kõrgelt langemise sirmiga ennast alla laskma. Kui õhupall gaasiga täidetud saanud ja õhusõitja palli pidajatele lahti laskmise märku annud, jäänud üks kinnihoidja, soldat Putõrtshik, jalga pidi nööri sisse kinni ja läinud tahtmata palliga kaasa. Inimesed kohkunud seda nähes ära ja mõned langenud minestusesse, sest siin oli surm silmaga näha. Oleks õhusõitja ainult enese pääle mõtelnud, siis oleks ta kull kergeele pääseda wõinud, aga ta ei tahtnud teist surma suhu jätta, kes tema pärast tahtmata kaasa kistud saanud. „Hoia mõlemate kätega nii kõwaste  köitest kinni kui wõid!" hüüdis ta seepärast soldatile ja püüdis ise palli niisugusesse olekusse seada, et gaas pikkamisi wälja woolaks ja ta wauma hakkas. See läks temal ka õnneks korda ja mõlemad, wabatahlik ja tahtmata õhusõitja jõudsiwad õnnelikult maha, kus rahwa» neid tormilise rõõmu hõiskamisega wastu wõttis. Hiigla suur tuurkala, mis 7 arssinat pikk, wõeti SchekSna jões wõrguga kinni. Kalamehed paniwad kalale köie ümber ja wedasiwad teda jõge mõõda kuni Ribinski linnani, kus nad ta 150 rbl. eest ara müüsiwad. Pärast puhastamist  kaalus kala ikka weel 24 puuda. Astrahamst. Sääl ligidal on kaks laewa kokku põrkanud ja üks nendest wigastatult põhja wajunud. Wäljamaalt. Jtaliamaalt. Sitsilia saarest lõunaõhtu  pool, kolm wersta Pantelleria saarest eemal, tõusis äkkist merest tulepurskaw mägi üles, mis suure jõuga tuld, suitsu ja kiwa wälja sülitab. Ühtlasi kuuldi kanget maa alust mürinat. Hispaniamaalt. BarsselonaS saadi mässu nõuulistele jälili. Mässamise mõte olnud säälse sõjawäe seas, ja sõjariistade wäljalaotamise ette olnud heasti muretsetud. Weehädaliste heaks saatis Saksa keiser kuninganna Kristiina kätte 20,000 marka. Ameerikamaalt. Kalisornias on Septembri lõpul kange waawärisemine olnud, nagu sääl ennegi kunagi pole nähtud. Päälegi sündis see ööajal, nii et inimesed une päält üles kohutatud ja moodidest särgipaäl õue jooksnud. Majade müürid ja seinad saanud lõhed, korstnad kukkunud maha. Ühes waimuhaige majas kukkunud  seinad kokku ja segadus olnud määratu, kuna haiged tükiks ajaks walwamiseta jäänud. Maawärisemine  kestnud pool tundi ja kahju, mis see saatnud, olla suur. Türgimaalt. Türgi walitsus tahab Jeemeni mässajate wastu 40,000 meest saata, et sellest kord jägu saada. Mässamise ega selle seisukorra üle ei teata ikka midagi lähemalt, nagu Türgi mässamistega ikka lugu on olnud. Hiinamaalt. Seisukord on endine. Europlaste  kiusamisest teatakse uusi lugusi. Hiina walitsus mõjuwalt aidata ei jõua. Kuda kuulda, on mitmed suuremad süüdlased surma mõistetud. Inime ja lilleke. 'Alma sünnib inime A ÜSna wäetikene. Sõbrad, tutwad rutawad Õnne tale soowiwad: Sirguks lapsukene! Ilma tärkab lilleke Üsna õrnakene. Noored, manad rõõmuga, Jookfwad teda waatama KaSwaks lillekene! Juba sirgnud lapsuke Nooreks inimeseks. Siis kõik armsast temaga Soowiks koos elada KaZwand kaunikeseks. Juba kasmand lilleke, Õitseb, oh kui ilus! Kaunis on siis nurme pind. Armsast õilmib neiu rind. Õhtul puie wiluS. Ilmast lahkund inime. Puhkab mulla põues. Täna kurdab sõber meel, Home unustuse teel. Puhka rahul hauas! Ilmast närtsib lilleke Mis meel täna kenam; Mõni õrnem käsi meel, Nopiks iluks elu teel. Aga pole enam. Inimesel, lilleksel Ühed elupäswad; Ühte moodi sünnimad. Ühes tlmaS elawad Ühte surma näewad. 0. Mik. Möndasugust. Uut seltsi jahu on üks Urali kasak üles leidnud, mis nimelt kaladest olla walmistud. Nimetatud leidja wõtta kõiki seltsi kalu, soolata neid sisse, kuiwatada Era ja lasta siis meskil jahuks jahwatada. Sell musil Valmistatud jahu seista mittu nädalat hea ja saada temast mõnuS ja rammus supp. Keetmise juures ei olla muud tarivis, kui paar peutäit keema mee sisse segada ja toit on auus. Kala rikaste kohtades wõiks proowi teha. Suurem trump. Mõned head hambamehed  sõitstwad purjupaadiga Pirita poole ja westsiwad magusat juttu. Keegi tõendas, et ühel aastal Pirita jõgi nii kuiw olnud, et ta madalate  kingadega jõest läbi läinud ja jalad kuiwaks jäänud. „OH mis, see pole ühtegi!" tähendas teine tõsiselt, „nälja aastal oli meel palju kuiwem: ma sõitsin ühel pühapäewal lootsikuga mõõda jõge lusti; lootsiku põhi ajas aga nii palju tolmu üles, et ma kaldaidgi ei näinud. Amerika moodi. Üks Amerika leht räägib ühest hiirest, kelle töõ ja waew auusasti tasutud sai, järgmiselt: Hiir oli koorekirnu kukkunud  ja ei wõinud wedela koore seest enam üle ääre wälja saada. Meeleäraheitmisega ujus ta koore sees ümber, jalgadega tublisti sibades. Waewalt ühe tunni järele oli hiir oma edasi-tagasi sõudmisega koore wõiks teinud ja nõnda kindla maa jalgade alla saanud. Nüüd puhkas hiir wõi pääl natuke ja hüppas siis vsawasti üle koore kirnu ääre wälja. Terane laps. Alma: „Kas tead ema, ma soowiksin, et meie koolituba ümargune oleks!" Ema: „MikSpärast siis, armas laps?" Alma: „Siis poleks mull enam tarwis nurkas seista." Ema: „Mintsu, mis sa saal läbi akna seda wa' suilist senna õue nii palju mähid, kuju ometi wardaid, ehk hoja last." Mintsu: „Pole ma teda wahtinud ühtid, ma waatasin, kuida warblased pinu pääl män« gisiwad." Ema: «Mis warblased! Nagu ei teaks ma, ise olid heina ojal temale sarnase käraka musu annud, et mets waStu kajand; nüüd kõik küla juttu täis. Kas suil pole häbi, ise alles 1S aastane lapsuke!" Mintsu: «Jah, ma ma andsin küll tale musu, aga seda tegin ma sellepärast, et meie kadunud sulane Hans alati külas armastusest minu ja suilise wahel kõneleb, siis näitasin ma sellega, et tema mitte ei maleta." Ema: „Waata, kus mull rumal on, olgu kodus kuida on, aga teiste ees hoia ikka eemale." Küsimine. „Kuule Mihkel, sinul on alati raha puudus, mis oleksid sa siis teinud, kui oleks 1000 rubla leidnud?" Mihkel: „Mina mina oleks marsi ajalehtede sees kuulutanud, et kingin 100 rubla sellele, kes seda raha on kautanud." WaestemajaS. Manamees: „Auu» lik härra, wõtke mind waeste majasse «astu, ma olen juba 107 aastad mana. Peremees: „KeS seda wõib aga uskuda, et sa nii mana oled." Manamees: „Mull on pass, kus mu manus üles on kirjutud." Peremees: „AH kirjuta wõib palju, aga parem too oma isa seia, kes seda wõib kinnitada." —r— Kuresaare kiriklikud sönumid. Neljapäewal, 17. Oktobril. Keisri Majesteetide imeliku surmast pääsmise mälestuse  päew Borki raudtee jaama juures. Saksakeeli wastulauludega Jumalateenistust kell 10 peab ülemõpetaja Lemm. EeStikeeli wastulauludega Jumalateenistust kell V2II peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäetoal, Oktobrrl. Litterust õigeusu üleswõtmist püha. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeStikeeli Jumalateenistus kell V«l2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 42 Saarlane 1891 WaStutaja toimetaja: Hartwig Sap, <ü»E> vee. xol.