laewade wastu. Petcrburgist tulnud „Konstantini" pääl oliwad mõned mehed tublisti „purjutanud" ja tahtsiwad ka siis meie linna laewa pääle minna, mis sääl lähedal ankru pääl seisis. Muu nõuu ei aitanud kui wõtfid wäiksse paadi ja astusiwad sisse, kus ka paar madrust kaasa tulimad, kes pidiwad neid senna sõudma. Mitte kaugel laewast majus paat kõige 8 mehega põhja. Mõni katsus küll ka ujuda aga kui kaua mõib inimene nii sügamas riietega ujuda! Sääl tuli ometi üks tubli mees nimega T. Lcppik oma purju laewa päält paadiga neile appi ja päästis kõiki surma suust. Mõni oli juba nii äraminestanud, et enne midagi ei märkanud kui jälle laewa pääl oli. Tänu selle tubli mehele, kes nii mitme silmamee  walamataks tegi! Mis oleks nende meeste naistest ja wöikeStest lastest saanud, kes ilma armuta waeseks oleks jäänud! Wcel puudus paar minuti, siis poleks keegi enam hingega wälja tulnud. KuS häda kõige suurem sääl abi kõige ligem! Teeme weel kord meie linna uurisepadest juttu, ehk hakawad need kallid ametmehed ka endid miimaks parandama ja paremad tööd tegema. Siin linnas on mittu kümmend ametmeest, üks kingissep teine rätsep; üks katsub ikka oma töö headusega teise ette saada, aga need uurisepad, need lähemad päew päewalt ikka hullemaks! Ostab keegi poodist uue uuri, siis peab ta teda ennemine ikka uurmaheri kätte wiima kes seda esimist korda käima paneb. Et meil aga enamast kõik Juudid selle ameti pääl on, siis on ka juba teada mis need ühe uue uurile tegewad, nad wõtawad mõned kiwid wälja, et uur kohe parandust tahaks. Waat kus tarkus on! Wiib uuri peremees siis uuri tagasi, et parandud saaks, mis muidugi oma ilus 8 rubla maksab, siis kirjutab meister kirja ligi, et ta aastase hea käigu eest wastutab, aga uuri numbert ei kirjutata mitte üles. Paari nädala eest juhtus ühe maa mehega niisugune äpardus, kes uuri paranda lasi ja raha ära maksis, aga uur käis ainult 3 päewa. Mees läheb ja wiib tagasi, aga uurmacher ütleb, et ta niisugust uuri enne pole näinud. Ometi oli mehel kiri kaasas, kus ta lubab aasta läbi wastuta, aga ilma numbrita! Mis pidi mehike tegema, kud wiis uuri jälle teise juure kes jälle oma raha nõudis. Kõige hullem on weel see, et nad millalgi malmis ei tee; wahest peab uur aastate kaupa nende juures seisma, mis ometi kasuks ei ole. Soowida oleks, et mõni risliusuline sellesse ametisse  asuks, ehk läheks siis asi paremine! Ilmad on nüüd üsna wiluks läinud, kunas paari nädala eest ühel homikul paari tolli paksune lumi maas oli, mis üsna aruldane asi oli. Päewa läbi sadas lund ja rahe, wahest pidas ka öökülma. Mis pidiwad wäiksed nõdrad taimed tegema, mis mullast alles Lärkasiwad, eks nad kohkunud selle walju külma eest küll kollaseks ja kautanud oma kaSwamise jõudu. Odra orasele olla see külm mõnes kohas ka kahju teinud. Niisugust  aega ei mäleta wanad inimesed ka mitte. Saab nähja mis wiimaks saab! Sõrmest. Tulekahju. Pühapäcw, 19. Mail homiku kellu 7 ajal pääsis Läbara külas, TikkaSti peres tuli lahti, kus elatis maja kõige kõrwaliste hoonedega maani ärapõlefiwad. Kõik wara ja kraam jäid sisse. Üks wanamoor, selle peremehe ema oleks ka peaaegu tule ohwriks saanud, kui mitte üks julge ja wapper mees J. W. seda poleks märkanud ja teda tulesurmast päästnud. Juuksed on sellel naisel ärapõlenud ja ka üks käsi on wigastatud. Tule hakkatuS teadmata. Tartust. 1. Maist 1399 kuni 30. Aprillini 1891, see on 11 kuu sees, on S3S inimest surnud. Tartu rahwaarw arwatakse 32,999 pääle, sellega on 11 kuu sees iga tuhande pSält 27 inimest ära surnud. Umbes niisama suur on surejate arm Põhja Saksamaa mere äaristeS linnades. Kõige rohkem, 40, suriwad sarla haigusesse, 23 diphterise ja ainult 3 raugetesse. Hageri uue kiriku nurgakiwi pandi 26. Mail paigale, kus kindralsuperintendent Hörschelmann  jumalateenistust pidas. Walgast. Walga raudtee ametnikude ülema ettepaneku pääle ehitatakse Walga waksali juurde K. K. auujärjepärija pääsemise mälestuseks kabel, mille ehitusematerjal 1500 rubla tulla maksma. Selle otstarbeks wõetakse priitahtlik annete kogumine  ette. Peterburgist. «Postimees" kirjutab surma-sõnum  kõlab läbi ajalehtede: CorneliuS Laaland, Peterburgi konsistorial-jaoskonna kindralsuperdent, onsurnud. Temaga on jälle üks kõrge ja tähtjas mees, kes Eesti rahwa seast on tõusnud, elust lahkunud. Tema oli Tartust pärilt. Siin oli tema isa, kes ka ülikoolis oli õppinud, elementarkooli-õpetaja. „Laalandi kool" oli wäga tuntud. Isa suri aastal 1854. Cornelius  Laaland oli aastal 1824 ja nimelt 29. Januaril Tartus sündinud ja juba 1843 oli ta kuldse auuraha saanud ja ülikooli läbi käinud. WarSti pärast seda läks ta Peterburgi, kus ta surmani jäi. Pealinnas on ta waimulikud auuametid  kuni kõige ülemani läbi teinud. Kui ta natukese aega õpetaja abi oli olnud, sai ta juba aastal 1350 Eesti Jaani kiriku õpetajaks, kus ametis ta 1867 konsistorial-assessoriks maliti. Aastal 1869 käis ta Tartus esimesel suurel laulupidul  ja pidas siin kõnet, milles ta end suure rahwahulga ees Eestlaseks tunnistas. Aastal 1877 waliti Laaland Peterburi kindralsuperdendiks. Selle ametiga oli ta kõige kõrgema auuastme pääle saanud, mis Ewangcli-Luteri kirikul anda ja saada on. Selles ametis oli ta 14 aastat ja ta on seS ka 2. skp. surnud. Oma wiimasel eluajal ei ole ta küll palju enam sugurahwa elust osa wõtnud, aga koguni külm Eesti rahwa wastu ei ole ta siiSgi olnud. Abikassa presidendina on ta ka rohkesti püüdnud kiriklikku elu ka meie rahwa seas edendada. Tema oli wäga osaw asja õiendaja ja tööline, truu ja kindel oma kohuse täitmises. Ka oskas tema wäga ladusasti ja ajakohaselt inimestega ümber käia, mille juures talle ta täieline Wene, Saksa ja Eesti keele mõistmine hästi abiks oli. Meie rahwale, aga iseäranis Peterburgi suguwendadele, oli ta wäga tähtjas mees. Tema awitas ka heal meelel hädalisi, kus wõis. Rahu tema põrmule! Et kullap es emine Wcnemaal wähe kasu saadab, kuna seks kulud tuludest ju kohati üle kippuwad käima, saada mäetööde walitsuse poolt mõned ametnikud Amerikasse saadetud, säälsed täiendatud kullapesemise wiisi tundma õppima. Oma nähtusi peawad nad siis Siberi kullakaewanduStes  tegelikult tarwitama- Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Sääl teemad kaks protsessi  suurt tähelepanemist, esimene minemas, teine tulemas. Sugugi auuks ei ole Prantslastele,  et nüüd kohtu seletusel ilmsiks on saanud, kuda nende lõhkumiserohu (meliniti) walmistaja Turpin oma leidusi ju enne Jnglisemaale ära müünud, kui seda kodu teatanud oli. Et ta ühes oma nõuulistega nüüd suure rahatrahmi alla ja auukaotamisele on mõistetud ei tee asja enam heaks. Oodata on P a n a m a-kanali ehitusseltsi  wasta protsess pettuse pärast. Kurb on selle juures, et kuulus LessepSsiin süüdlasena seisab, kes ilma nii suuri ettewõtteid alganud ja muist ka korda saatnud on Hoopis tähtsam aga, km Prantsuse protsessid, on praegu Jnglisemaal lõppenud protsess. Sääl oli üks wäeülcm kõrgest seisusest, oberst Cumming endiste oma sõprade pääle laimduse pärast kaebtust tõstnud. (Need oliwad teda petiseks kaardimängijaks nimetanud.) Pikalise kohtu seletuse järele tehti kaebtus tühjaks, millest selgib, et mees tõesti pettust oli teinud. Selle järeldusel on ta kohe sõjamäest ja kõigest seltskonnast wälja heidetud mis mehele aga suurt pääwalu ei tee, sest ta noor mõrsja, ühe Amerika miljonäri tütar, aStuS temaga, kõigest sündmustest hoolimata, kohe kui peigmees kohtu eest tuli, altari ette ja nemad heitsiwad paari. Noore, ilusa ja rikka nooriku kõrwal on Cumming nüüd kõige ilmatormide eest marjul. Aga protsessi suurem mõju seisab selles, et asjasse ka Inglise troonipärija, Walesi printsi nime on mässitud, kes Cummingi kaasmängija olnud ning nüüd tunnistajana kohtusse oli tellitud. Kohtu seletustes on awalikuks saanud, et troonipärija  kirglik kaardimängija olnud ning see teeb termes riigis otsata ärritust. Rääkimata liig wabalastest, on isegi kõrgemad ringkonnad selles mõttes, et ilmariigi tulem asele walitsejale sugugi kohane ei ole, nii alatut ja wiletsat lõbu otsida, päälegi ta wanemas eas, kuna nooruse tujud ju mööda peaksid olema. Asi on ka ju parlamendis ette toodud ning ärrituse lained on ka troonini ulatanud, nii et tõesti jutud liikumas on, Walesi prints tahta oma troonipärimise õigust ära anda, kuna end raskesti häbistatud tunneb. Rootsimaalt. Stokholmis on praegu üleilmline  turnipidu. Soome koolipoisid on sääl iseäranis  suurt kiitust saanud. Jaapanimaalt. Japani politsei ametnik Thuda Suozo, kes K. K. Auujärjepärija pääle kippus, on eluajaks sunnitööle mõistetud. See on Jaapanis kõige kõmem nuhtlus. Kirjawastused. Poiss on loodud pettijaks. (Wana rahwa laul.) /Lsnnem mina usun ussi sisse 'äd Kui ühe hullu poisi sisse; Poiss on loodud pettijaks. Neiu auu wõttijaks. Kutsus neidu kuusikusse. Lubas anda suured sõled. Suured sõled, laiad põlled. Neid oli tarka kostelema: Sulaga sinu sumed sõled, Lagugu sinu laiad põlled. Pale mull maksab paari härgi. Pea mull maksab Pärnu linna, Ise mina maksan Riia linna. X. I. X. Auustatud neiule, kes selle aastases „Saarlascs"  nr. 9 laulu luuletas, soomin ma salmikuid mis tema õrna loomule palju kohasemad oleksiivad, näituseks: Utßa olen kui üks lilleke Nii kaunis õrn ja ilus Ja õitsen ju nii hellasti. Siin metsa ääre nulus. Wist on meel marju katte all. Mu kaunistatud tümad; Siis puistan kirja põllumaal Ka mina mõned imad. Neid korjasin küll naabri a'ast. Sest pole palju lugu. Kui tärkwad need säält põllumaast. Saab kuulsaks kõik mu sugu! Kroonlinnas. Ärsti. Toimetusele saadetud raamatud. Terwise õpetus. Wäljaannud Vr. P. Hellat. Teine anne. Hind 20 kop. Peterkurgis.  Trükitud A. Tranzscheli juures 1891. 24 Saarlane 1891