Tallinna Sõber 3l. Reliteistkumncs aastakäik Tallinnas, Wikuftknn li. pttttwal 1892. Uleiildint «calkht Eesti rshioiile «««I ja linssdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Äwdfor»'i pSrijate ttiikimajas: ,a»ta» ......... S rnbla, 40 kop. — I rubla 40 kop. Koju ehk poStigo > adettid: aaStaS 3 rubla - pool-aaStaS .... 1 rubla 70 kop. Liuuknwsed malisawad iga rea ey" lelli aseme pealt S Lop. UMlmifed wHek-ifsk »», t - i?S. '..,-ttndk. O«..Nwe.n» X? k,4. - Aar,.»» - i . Palsea, A. HMewrra Äa?l«s«» c ch. v><»ssvc, j. Nvu>- >'. A»Il»,, i > ° Z tS. Mrvmi raama,upaav. - Narmas -, W. P»der. M»raa! Praaa Wictta«t 2. Matta»! M. N»dal<i. Aur,kaar««: «. » Maaki wb> <i«»raat»wÄ«,a»sk. Wastaja redaktor W. F. Tichhorn. S!ab kirjai, iäurzt Va.nsli — NsZri«i«»iü'Nopr» Üleüldised sõnumid maailmast Omalt maalt. Tallinnast V Kirikuõpetaja L. Fankkianiel e.  Wõitle"  . mine kholera wasta. Politsei-meeste palga-lrsad ja..pensionid, Laemadc tollid. Kholera PelerburgiS.  Kõue. ,müristannsed, kahjud ja marud. Ülinurjata tegu. Rõuged. Äteliue surul. NuMr.l w.,-»-,. . Pttnl.».j,'isk: AmeritaavSemd. Mö.es..lmcj,«. lurjmezA- ?«Mahjud. - Üleüldised sõnumid maailmast. Baltisk' is Heinakuu IS. pääwal Bastsanrantt. KeiserW i l h e l m ja Prinz Heinrich  on Leikusekuu 8. (Heinakuu 27.) pääwa shtal Inglismaalt  Wilhetmshaven'iSse tagasi jõudnud ja kohe BerlinllSse  edasi reisinud. Würst Bismark on ometigi Berlin'i kandu Kissingenllst oma Schönhausen'i mõisa reisinud ja Leikusekuu 6. (Heinakuu 25) pääwa õhtal wakShällts lugemata tuhandetest määramata «vaimustusega tetetatud. Jälle on Wana Würst teretajatele kõnet pidanud  ja küsiurise peale, kaS tema mitte pea kõiki oma lege. wat mehc-põlwe Berlinlls elannd ja tuleks hea meelega pitkeMaks acaks, kui tema mitte rahwa alalisi kokkujooksmisi  kartma ei piaks. Waimustatud teretainifed, millega teda kõigil reisul Saksamaal ja Wien'iS auuStatud, rõõmustada  teda ja wastaste lehtede käratsemistega olla tema peale kolmkümmend aastatharjnnud, ei hakata tema peale. Neid lehtest lugeda tema suure tähelepanemisega  ja need ei rikkuda tema isu ega und. Silmanähtaivalt  tuetawad need lehed ennast aga nende ring. kondade peale Saksamaal ja nimelt PreuSsimaal, kelle käeS sea! nüüd awalik wõimus seisab. Ka see on sellel reisul ilmnnud, mis muidu nagu üks «võitja aunrong wälja näitas. Halle'» ei ole Magiflrat ettepanekut Würst Btsmärksi ametlikuks teretamiseks mitte waSta wõtnud ja kui seda era-poolelt teha taheti, siis on raudtee-walitsus kogumist perroni peal ära keelanud; rahtvaS on aga siiski läbi tunginud. M fee kõik nüüdse Riigikanzleri. Kindral Graf Caprivi, poolt tuleb, selle üle ei ole Saksamaal keegi enaul kahtlane ja paha «neel selle üle on kaswamaS. Isegi ametlik leht hakkab juba nüüdseid wõimnsmehi hoiutama, et nemad selle? aSjas mitte rahwa awalikult üleS näidatud tahtmise waSta tegema ei pia. Walitsuse ja rahwa wahel ei tohtida kiustlemist olla. Teised Würst Bismark'i sõbralised lehed lähemad meel kaugemale ja kinnitawad, Saksa üheudaiud  Keisririigile ei olla selle Keisririigi 2Saastases elu-aegas suuremat Snnetust suhtunud, kui Würst B«Smark'i lahkumine ametist. Kuida asjad naitawad ja kulda ka Wanakanzleri enese sõnadest arwata, pidada Saksamaa nüüd küll juba ilma temata «valitsetud saama, ei tohtida aga mitte nende põhjuste waSta walitsetud saada, mida tema pani, nimelt ei tohtida üks umbloomuSlik ühendus UltramontanlaSte ja SoMdemokratlaSte wahel «võimust  oma kätte kiskuda. Nüüd, kus noor Keiser wist jälle pitkemakS aeaks kodu on, nüüd saab wist pea ilmuma, kaS temal nõnu on, riigi-laewa tüüri natuke selle tuule jätel pöörata, MiS rahwa määramata suurema hulga keSkist  puhub. Senni on Preufs'i Ministeriumis ka jälle natuke käärimist olnud. Seespidiste asjade Minister Heerfurkh on omast ametist taganeud, sest trma ja Rahaminister  Dr. Miquel ei ole oma mõtetega Preuss'i riigi majapidamife-tallituSteS mitte kokku mahtunud. EsitetS on MiniSterprästdent Graf Eülenburg tema ametit tallitada oma peale wõtnud. Arwati, et sellega ehk käärimifed ja nthkümised MiniSteriumiS weel mitte otsas ei ole. - Saksamaa ja Wenemaa wahel on uusi kauplemist tollide üle ette Wetud. Wene wilja kõrged stssewedamise.tollid pidada Saksamaa poolt, mõne Saksamaa wabriku-kaupade siSsewedamise-kollid Wenemaa pMt alaüdatüd saama. Wene põllutööl tuleks sellest nüüd, kuS pea kõige wilja wäljawedamise  luba oodatakse/ muidugi palju käsu. Wistselle lahkema tWe mõttül, mis nüüd Wenemaa ja Saksamaa wahel pühüma näitab, on Wene paberraha hind Berlin i börsil tõuSinaS. Leikufeknu 9. (Heinakuu 28.) pääwal niakj>ji 100 rubla eest ligi 209 marka. Schlesia ' st lirm. tati Leikusekuu 3. (Hrinakuu 22.) pääwal, rt seal neli hatgetS-jäämist kholeraSse ette tulnud olla. PäriS Asta kholerats ei saada see ametlikkude sõnumite ,äres miile peetud. Mitmed Saksamaa lehed parimad, et Saksa Idaafrika Kubernör, Frelhen von Sodeu, sealt ära piab kutsutud saama, sest tema walitjuse all minna Saksamaa  sealiSle asumaade asjad tagurpidi, kuiba juba ammu kaebatnd on. Endine Rothschildll kaSsahoidja läger Frankfurti», keS oma peremehe rahast 1,700,000 marka ära pillas, on 10 aaSlaks, tema armuke Z aaktakki, teised kaebtnie-alused 3 kuuks kuuni 8 aastaks «vangi mõistetud. Auskriu-Angruurualt Et RumäulaSlel Ungnimaal micte korda ei läinud, oma märgukn>a Keiser Franz lesefi ette panna, sellepärast on kõik Rnmäniased. Kroallased,  Serblased, Slowaklased, Ruthenlafed, Slowenlased, Tschechikased ja khristlik.sozialistlikud Sakslased Ungru Monarchi riiki» nõuuks wõtnud, Talwekuul Wien'iS suurt nõuukogu pidada ja üheskoos üht märgukirja rahwuSlikkude  kiustlemiSte sa rusumiste üle üles ja Keisri ette panna, mis AuStria-Ungrumaal ette tulla, nimelt ka rahwa «väljakurnamist? üle Juutide läbi. Wist saawad selle järge» whwnSMud kiusttemised wast öieie lahti minema. Keiser Franz Josef on ometigi nõuuks wsttnud,  Leikusekuu 30. (18) pääwal Ga«izia'Sle minna »a seal sel sügisel suuri manöivreid pidada, kui ka ftiu za seal AuStria-Ungrumaal kholera juba ilmuma on hakka nud. Kõik tagawarawäe-mehed, kes Wenemaa! on ja õigusepärast  sel sügisel piakstwad harjutustele kutsutud s.iama, on käsku saanud, mitte kulla, et nende läbi kholera mitte stSse weelud ei saaks, ülepea on «valgud käsud kholera siSseivedamise waSta antud. Raudtee.w.>gon«d, mis muidu otsekohe W«ea'i ja Konsia»tinopel'i «vahet tänvad, plmvad nüüd sellepärast ka riigi piirel iimber ivahekat««d saama. Roolsi-Aorutuuatt, Mida suuremal pahandust Norralased  oina Kuningale teemad, seda rohkem on Rootslased temale temal reisul Khriiiiania st Stockholm tsse ja uimelt pealinnas eneses, oma auuStamist «UeS ikäitanud. Kuningas  Oskar 11. on kindel Norralaste häbemata pärimiste ia ähwardamiste wasta olnud ja ses on teoka Rootslast määramata «vaimustusega läitnud. Stockholmi rvakShaM on tõik ülemad ja nii palzn rahwa st Kuningast ootamas ja röõmu-hõiSlamisega teretamas olnud, kui seda seal iialgi «veel nähtud ei oie. Kuningas on igaühele katt aunad. keS tema ligi peasis ja ou röömuS wälla naitanud. Kinda see Norramaal mõjub, seda on ara oodata. Norralased on kaugekaelised ja seal on ivaga palju neid. teda Björsen Björgenstzerna, kes kaua aega PariSllS elannd, Prantslaste  üliwabadnse tuhinatega täiii«i«d. Reed püüawad silmanahtawalt sidet Norramaa ja Roolnmaa wahel katki kiskuda ja omale PraitlsuSiuaa eeSkujn järel Republikat asutada, koguni weel suurema ,«vabadusegakns ka naeSterahivad walimiSleS heale-õigust ja istet Parlamenti» saama piawad. Rootsi ja Norra Konsulite lahutamine oleks esimene samm nende riikide lahutamiseks, kuiba ?a lõtk «võerad Saadikud Stockholmis tn ««uis tanud on. Loodetakse  küll ka, et rahulisemad waimud Norramaal ennast kangema rõhuga Kuninga ja Norra-Rootsi ühenduse poole tunnistama saatvad, kui see tamne oli, taieste julge selle veale ei «võida aga mille olla. Ka sealt on üht kärgatust rarta, mis läbi kõigi Europa põruda ja .vahest ehk «nõnda throni kõigutada «võib. Belgiast Pari S'ist kirjutatakse, Saksamaa poolt olla selle waSta nurisetud, et Prantsusmaa sscawae-muuniantw ja teised seltsid Belgias liiga suurt osawötmist leidnud ou. kui nemad seal oma rahwusktpüha pidasiwad, mis otse nagu waeulns Saksamaa waSka wälia näidata. BelgiaP kninüalatse, kai ka ruhwa k skls laiad ringkonnad ennast rohkem PrantstaStt' tn, BakSlaSte poole hoiawad. siiski olla Kuningakoda ametlikud riirgkonnad kindlas nõu»» igaiahes ka Saksamaaga ftbmfeö elada la fõea-aral Ühele ega teisele mille lnba anda, sõeawäge läbi Belgia saata. Mikie ühe ega teise naabri heaks ei saada MaaSsi jõge mööda kmdiulr ehitatud. waid Belgia enese kaitsemiseks kai ühel ehk teisel himu oleks, Belgia l sõea aeal omaks kallermaaks teha. - Kergest wõikS tulla, et need külid, mis Prantsusmaa ia Kongo-riigi. wahel nüüd on. mõnda Velg ml asi Prantsusmaa poolt ära wõerutawad. Seal on Prantslane Pomnayrac ära tapetud, mi» eest nüüd tasumist  ja nende maade mahajätmist päritakse, mida Kongoriik  ilma õiguseta aurale wötnud olla. Poumayrac olla küll Kaugu kodnrahwast ära tapetud, aga Prantsusmaa poolt kinnitatakse, iodurahwaS olla seda Belgia seakiste kaubasekkside ärritamise peale teinud. Kongo-riik ei ole küll ametlikult kusagilt poolelt Belgia asumaaks Afrika'S tunnistatud, waid riigiks oma käe peal ja Europa riikide kärtsus? all, aga kõik maailm teab, et Belgia KuumgaS Leopold 11. seda riiki pea ainult oma enese kuluga asmaS ja oma õigust selle peale Belgia riigile sa rahwale päranduseks  jätka kahtitz. Prantslased kinni tawad küll. nemad olla sõbralikud Kongo.riigi waSka. aga nende tead näitawad,  et nemad seda neelata tahaksimad, nagu kõiki Belglasi GuropaP. kui nendewölmuS nii kaugele ulataks. Belgia tõstfed isamaalased ei saaseda wist mitte tähelepanemata jätma. .'lttglisnwutt Kui ka Lord Salisbury ja tema Ministred wtel omast ametist taganenud et ole, siiSki näi tawad kõik tähed, et nemad seda teemad ka ivana Gladstone neljal korda MmlSlkrpkäsidmtlkS, i, o. Inglismaa malitiejakS. saab. Znba on unS Parlament taniiele MiniSteriumile 350 deal.ga 310 heale waSta umbusaldust tunnistanud ja Inglismaa pruuti mööda ei wõi Lord Salisbury muud teha. kui laguneda, kuna Kunrngapraual muud üle ei jää, kui seda 82 aastast «väsimata rauka MiniSterprGdeatikS kutsuda. WaliSm a jade MlniSteriks saada stiS wist Lord Rosewry kutintud ja see tähendada, et Inglismaa wälme potitika mmiimata kääb. Oma seespidise politika plaani ei tahta küll Gladstone enne ette panna, kui Kuningapraua teda kutsub, lnba on sellest aga ka mõnda kuulda Kõige esiteks saada lirimaa Mad arutamise alla w.lelud, sel pHZusel. et lirimaa seespidiste aSkade tallttamifekS üks Im Parlament Dublinis asutatud saab, Jirtlased aga ka üleüldisesse PmlmnentiSse liikeid laadamad. Walimifeõigus  plab nii taugeit laiendatud saama, c! igal täiskaSwannd  laitmata mehel see õigus on. Et töölised oma kevkist rohkem liiteid PmlamentiSse saata wSWwad. selleks pmwad Partameuti-Uiked patta jaama. Wee! teisi nendanimetatud  wabameeliserö seadusi laada Parlamentile ette pandud; teiste keSkiS ei pidada edaspidi IngliS-kirik Schottimaal ja WattSlS mitte enam riigikirikuks peetud saanra ?a sellepärast seal see kümnes maha jaama, mida sealt senui rkigi-kirMäe maksetud sai. Rahwale lubatakse priittoolift asutada -a köiksugusi kergitust teha. Kui palju uuS MiniVterrum kõiki ueid häid aSzu anda suudab see on muidugi weel teadmata. Esiteks on laiendatud wabadusest  ,üba Mõnda kentsakat wilja kaSwanud. Pariamentisse  walitud tsöl«S!e-saadtt Keir-Hardle ei ole mitte muStaS riides za kübaraga tulla tahtnud, tuida see muidu 'eal rruuk on waid- waik,as suwi-riides. mütsiga ja ühe muusita-thori saatmisel. miS lõppema ka PraniSlaSte wabaduse.laulu  (Marseillaile) mängi». Ka saalis ja wande juirreS ei ole tema oma armsat mütsi maha wötta taht