teda 6. juulil ärakutsus, just kus ta omale kõik tarvilise wärgi oli muretsenud. Kuri kopsuhaigus tegi noore mehe elule (31 a. vanaduses) lõpu. —k. Heina töö onTori pool pea lõpetusel;  wiimaste nädalate üliilusad ilmad ei andnud kellelegi mitte „söögiaegagi" kõik viimane kui minut pidi saama tarviliku töö pääle kulutatud. Rohu kasw oli enamasti  hää, saak ka, et kõik ilusasti käes, mullusest tükk ees, iseäranis pölluheinaga; wiimse saak oli nii, et harva sarnast leida.— Rukki lõikus on paiguti ka juba alganud.  Suve wili, mis oraselt terweks jäi, (siin pool on juba mitu aastat kaera ja odra orastel sarnased rööwikud juuresid söömas, nagu seda igal ühel rukistest teada) on ilus ja lubab hääd saaki, kui edespidiste õnnetuste eest ka istud iseäranis rahe eest, mis mitmel kohal tänavu wäga suurt kahju teinud. Kui põlluproduktide hinnad vähegi peaksiwad kerkima, siis oleks küll põllumehel rahasaagi kohta hääd lootused  I 6/7 juuli ööl olla raske pikne Wiljandi  pool mitmes kohas kahju teinud. Wana-Tennassilmas põlenud W. talu aidad ja laudad ära, ühes ka hulk kariloomi ja muuk kraami. Wilja ndi uuem trükimaja, mis J. Janseni oma oli, olla nüüd ostmise teel Sakala toimetaja J. Peeti kätte saanud. Nii saada Sakala edespidi jälle Wiljandis trükitud, kui ta uus omanik ülemalt poolt selleks kinnitatud on. Wiljandi politseiwalitsuse teatuse järele müüdakse „Sakal a" väljaandmise õigus 18. jl. homm. kell 10 oksjoni wiisil ära. See sündida hr Feldti wölanõudmise pärast. - Toolamaa valla (Räpina kihlk.) vastastikku tulekahju tasumise seltsi põhjuskirjad  on kinnitatud. Tõstamaa kihelkonnas on palju peremehi, kes ei näita teadvat, mis väärtus  sõnnikul on. Nad lasevad oma kariloomad  suve otsa ööseti kas karjatänawas ehk õues ümber hulkuda. Tänavates wedeleb  nöndy Palju sõnnikut, et puhtate jalgadega  säält võimata läbi saada. See on päris rumalus, et nii palju sõnnikut asjata raisku lastakse minna ja seda mitte lahjale põllule ei anta, mis vesise suuga teisel pool aeda kurdab, kuna magus sõnnikuraasukene asjata ja kasuta kõrval maas mädaneb. Kelle süü siis on. kui sarnastes peredes, kus rammusad tänavad, aga kurnatud põllud on, vaesus aknast välja vahib? Saaremaalt. Möneaasta eest sai Kihelkonnal kiriku-kassast 1000 rubla määratud, et säälsele kirikule uut torni ehitada, mille täitmine väga soovida oleks olnud. See mõte seisis mõned aastad kaalumise  pääl, sest raha arwati torni ehituseks vähe olevat, kuna aga kassast suuremat võtta ka ei olnud. Nüüd aga kuulub, et selle raha eest kiriku orelit tahetavat suurendada ja täiendada. Sellel mõttel on küll ka oma jagu tähtsust. Sellega saab siis Kihelkonna kirikule õige suur orel. Loodame ka, et orel sellega õigesse häälde saab. —su. Soome maalt. Soome maa kõrgemate ametnik  ud e seas on nüüd rohkesti muutmist. Seuator Mechelini asemele, kes ametist ära astunud, on tö sine salanõuunik Arppe saanud; senatori prokuratori ametist on senine ametnik W e issenberg lahkunud ja tema järeltulejaks öuekohtunik Calo - nius saanud. Soome maa tolli - olu ülemaks on riiginöuunik Winter, seni Kuuramaa  aktsisi walitsuse ametnik, nimetatus Wärtsila rauawabrik põlenud 2. jl. ära ja kahju suurus olla 125,000 rbl. Leiti maalt Mm linna rahvaarv oli 29. dets. 1881 ülelugemise järele 169,329 hinge. 1. webr 1889 aga arwati seda politsei-teatuste najal korteri-raamatute järele  195,668 hinge Pääle, ilma et siia 1888 aastal linna jaoSse tõmmatud maa pääl elavad inimesed juurde arwatud. Kohtu-minister herra Man assein reisis 9. juulil Riiast väljamaale. Riia kreiskonna-kohtuS tuleb pea aruldane protsess Sigulda mõisaomanik, würStinna Krapottin, pärib Riia - Pihkva raudtee valitsuse käest kahjutasumist  oma metsapölemise eest mullu aastal, mis raudtee aurumasinast olla hakanud.  Läti lehe „Deenas L." järele olla Burtneti järves ka la- ja vähi katk lahti, nii et ne«d hulgana surnult kaldas olla. Õige täht ja s raamat olla Lätlastel tegemisel. Üleüldine teaduste raamat, wõl seletav sõnaraamat, nagu selle lehe toimetaja selle soetamist Eesti keelesse ka ju aasta kuue eest soovitama hakkas. Omal ajal peab ja saab see ka tulema. Läti keeles on selle toimetuse juhatuse tuntud  k rjanik Drawneek oma pääle võtnud, muidugi teistega ühes töötades. Riia Eesti koguduse õpetaja Zink pidas 4. jl. oma 25 aastast ameti-jubileumi. Politika ringwaatus Saksa maal teeb palju juttu see lugu, et keiser Willem 11. omale Elsass-Lothringi maale Metsi linna ligidale Ur ville mõisa päriseks ostnud. Seda Üteldakse selgeks  ja kindlaks näituseks, et Saksa walitsuse!  vähemalgi mõtet ei ole, seda maad millegi kaubaga Prantslastele tagasi anda, waid jäädawasti Saksa maa külge liita. Et aga ku Prantsuse maalt, hoolimata praegusest  rahulisest woolusest, ikka ja jälle hääled  kostavad, ElsasS-Lothringen ei tohtida Prantslastel unuda, siis jääb see ikka Europa  politikale mädapaiseks, mille puhke- omal ajal suurt häda wöib saata. skoore keisri teisest uuemast teost rää- ka rohkesti, aga õrnasti läites.  Teadu pärast on Saksa riigi üle keiser  valitsemas, aga sugugi mitte sarnasel wiisil, nagu teistes ainuvalitsuse riikides kuningad ja keisrid. Preisi kuningas  on Willeut 11. hoopis ja täiesti, Saksa k tingwiisil, kuna Saksa maal weel tervelt 24 osariiki on, suuremaid  ja vähemaid, ka valla suuruseid, aga ikka riigid (muude seas ka kolm vabalinna.) Nende kõikide üle on küll keiser, aga itta ou os.riikidel sugu oma woli ka, nimelt suurematel, nagu Baieri, Würtembergi,  õige hästi. Nii ei kanna siis Saksa keisrikrooni omanik mitte Saksa maa keisri, waid ainult Saksa keisri nime. Aga viimses Saksa - Inglise lepingu tegemises soowinud ja nõudnud Willem 11., et teda selles „Saksa maa keisriks" nimetataks, mida aga Inglased teinud pole: "See on nüüd Saksa maal kuuldawaks saanud ja osariikides hakkavad mitmed kahtlaselt noore keisri tegude pääle vaatama, kellel nii ehk himu wõib tulla, ühel ilusal päewa! ennast terwe Saksa riigi ainuvalitsejaks teha ja osariikide valitsejaid oma alamateks. See oleks aga liig julge ettevõte, sest Sakslased  on oma tuhande aastase ajaloo läbi nii oma wäiksete osariikidega harjunud, et hoolimata kõigest rõõmust, mida oma ühenduse  üle keisri all küll tunnewad, ometi naljalt sellega ei lepiks, kui neid üsna üheks riigiks tehtaks. Hann o weris mis 1866, Preisi alla võeti, ei kao sugugi weel püüd, kord jälle oma käe pääle saada, vaid kasvab  wiimasel ajal weel. Hannoveri riigipäewa  saadikud hoiavad ise erakonnaks kokku ja tunnistavad lausa, et nende siht on, Hannowerist kord jälle iseriiki teha. Nii wöib Saksa riik noore keisri kätte vahel ennemi hoopis laguneda, kui see teda tugevamini  kokku nöörima hakkab. Näha on, et kärsitu keiser Bismargi viisil tallltada  ei läbe, kes teisi Saksa riikisid nii küll Preisi külge oskas sõlmida, et need kudagi lahti ei pääsenud, aga ometi sidemeid liiga ka ei pigistanud. Bismarkigq ongi praegune  valitsus õige kimbatuses. Räägib teine üsna lausa, et riigijuhtimine ebateedele  olla s ttuuud, mille eest ta küll keisrit hoiatanud, aga see ei olla kuulanud, waid saatnud tema aga ametist ära. Nimelt olla suur viga, et sotsial i st l a s teg a nüüd pehmemini ümber käima hakatud. Bismark soovinud nendegq kõigi abinöuudega edasi võidelda, keiser aga arvanud sündsamaks, neid hääga talitseda püüda. Kas see püüe aga wilja kannab, on küll wäga küsitav, sest ju praegu on sotsialistlased agaras liikumises, et oktobri kuul, mil nende vasta tehtud surumise seadus ära lõpeb, suurt kongressi pidada, kus erakond uuesti korraldatud ja selle tegevuse plaan valmistatud  peab saama. Belgia maal on suured pidud lahti: mälestatakse ühtlasi Belgia riigi 60 aastast asutust ja kuninga Leopold  11. 25. aastast valitsuse jubil e u m i. 8. juulil algasiwad pidustused  päälinnaS Brüsselis; ehk küll kumbgi sündmus just selle päewa pääle ei lange, oli ometi päev pidupäevaks valitud, mil esimene Belgia kuningas Leopold 1. Belgia krooni vasta võttis ja pöhjussea- ajalehtede eest, kust tarkust ja ühtlasi ka lõbusat  ajawiidet leida wõib. KeS kord tunda saanud, missugust kaunist lõbu raamatud pakuvad, ei lähe ialgi kõrtsi enesele õllekannust  ehk wilnaankrust kalli raha eest surmarohtu ostma, mida mõned tarkuseks ja lõbuduseks nimetawad, waid jääb ilusasti kodu ja ostab joogiraha eest enesele suure hulga ilusaid raamatuid, mis eluks ajaks ja weel pärast surmagi järeltulevale sugule lõbu ja õpetust wõiwad pakkuda. Kui sa seda ei usu, sõber, siis osta enesele ajaleht ja kasutikkusid  raamatuid ja loe neid üks aasta tähelepanemisega.  Teed sa seda sel aastal minu nõuu järele, aga tulewal aastal teed juba ilma minu nõuuta, sest sa ei raatsi enam omale kalliks saanud sõbrast lahkuda. Aga pea! ma waatan kord järele kellega ma räägin. Ma räägin poissmehega, räägin tema rehnungi raamatust ja muust sellesarnasest kraamist, aga sina, peremees, oled ega ma keela, üht aga palun ma : Ara viska Praegu läbiloetud Postimeest mitte kapinurka ega kraami laudile, kust lapsed ta lõhki kisuwad  ehk perenaene ta pühade leiwa alla paneb, waid anna ta oma poisi kätte, kelle jaoks ma need read olen kirjutanud. Kui ta seda lugedes omale Aetust leiab ja selle järele teeb, on mu soow täidetud. Wäha on neid poissa, kes ajalehti loewad ja et mu sõnad mitte tuulde ei läheks, palun nende ridade lugejat mind aidata, wöi ehk leiab iseenesele ka mõne terakese. Ma arwan, et peremehel selle wastu küll midagi ei ole, kui tal niisugune poiss on, kes priiajal sugu ka waimu pääle mõtleb,  seega ergustab ta oma waimu ja töö ajal edeneb see enam kui enne. Sulle aga, armas kaas-poiss, ütlen weel lõppeks: Soeta omale rehnungi raamat ja waata hoolega ette, mis eest oma waewaga teenitud kopikad ära annad, aga pane ka tä- hele, et sa kasulikku asja mitte silmade vahekohta  ei jäta. Ma tean, et sa hää meemeelega  tahaksid ka tark olla ehk kõigewähemalt  targemaks saada. Tarkus ei ole kellegile  sündimise juures ligi antud, waid meie peame isi tarkuse hallikad ülesse otsima ja ennast säält täis imema. Tarkuse hallikad on targad raamatud ja wesi, mida säält jooma peame, on targad õpetused, mis raamatusse  on kirjutatud. Iga päewa teenistusest pane üks kopik tagawaraks; aastas on umbes 300 uil saad siis aasta lõpul 3 rubla. Paned aga iga päew 2 kopikut tagawaraks, saad aasta lõpul 6 rubla. Mis selle rahaga tegema hakata? Waata, see summa kuluta tarkuse pääle ära; ühe kolme rubla eest tellid  enesele ajalehe ja teise kolme eest ostad raamatuid. Kaks kopikut igapäew waimule toidurahaks anda, ei ole sugugi palju, kuna ihu umbes 20 kopikat päewas ära tarwitab. Igaühe kohus on edasi püüda, edasi tarkuses  ju hariduses, niipalju kui jõud kannab ia aeg annab, ega siis meiegi teistest taha wöi jääda, edasi siis! I. ri. Perenaesele näpunäiteks. KudaS kärblast toast kaotada Nende söödikutega on perenaestel wäga paljm tegemist, liialtegi sume ajal, kus nad wäga kärmed siginema on ja söögitubades Üsna tülinaks ees, kui mitte mõjuwat abi nende wastu ei leita. Ka majariistad, nagu pildid, peeglid, kapid, akstad ja palju muid aSju, saamad nende läbi üsna ära rikutud, kui mitte nuuStik iga silmapilk platsis ei ole. Perenaeste kasuks nimetan siin mõned abiuõuud, kudas neid kaotada võib; ehk wõin seega perenaeste tänu ära teenida. Kõige odawam ja lihtsam on neid seentega surmata, aga et seened alles sügisel  kaswama halkamad, peab suweks küll muud uöuu pruukima. Ma arwan, et kärb- sete-seeni ikka igaüks tunneb; päält punased,  walgete täpidega, alt walged, on hästi lopsakad kaswama. Need seened saamad koore- ehk piimaga panni pääl ära küpsetatud  ja kärblastele taldriku pääl ette antud. See surmab neid hulga kaupa. Ka on nende häwitamiseks kärblaste „puru" ja „paber" mõnus, mida linnast mõne kopiku eest osta wöib. Esimene saab suhkruga magusaks  tehtud, kuum mesi pääle pandud, wiimasele on piimakoor mõnus. Saab niisama  taldriku pqäl kärblastele ette antud. Niisugune kärblaste kaotamine on kena küll, aga ta ei tapa ammugi mitte kõiki toast ära. Kärblased harjuwad wiimaks sellega ära, ehk nagu rahwas ütleb  „panetawad"  ära, uit et kihwt neid enam ei tapa. Ka wõib kärblasi lõksuga püüda. Selle tormis on üks riist tehtud kärblaste klaasiks nimetatud. Sellel on jalad all, Põhi on nagu pudelitel, sisse poole ülesse kummitud. Põhja tera ma tipu sees on väite Anüs_chssdakse Põhja tera  wa tipuni mett täis. Alla jalgade alla pandakse kärblastele tassiga natukene supileent;  kes ennast siis leeme juureS täis on söönud, lennab ikka läbi pöhjaaugu klaasi. Klaasis wõib ta niipalju lennata ehk patseerida  kui ise arwab, wiimaks wäsib ta ikka ära ja kuktub alla mette see on ta surm. Kes kord klaasis on, ei mõista enam wälja tulla. On juba hästi palju kärblasi klaasis, wöetakse kork päält ära, puistatakse kärblaste surnukehad wälja, pandakse uus mesi jälle sisse ja püüdmine lähab edasi. Maal talurahwas tundwad niisugust klaasi weel wäga mähe, ta wötb aga wäga palju kärblasi kinni püüda. Eks katsutagu järele. Wäga mõnus, aga naljakas kärblaste püüdmine on kotiga. Päris wiljakott määritakse seest poolt lamapudruga ara, (seda putru armastawad kärbsed wäga) ja riputatakse põhjapidi seina naelade otsa, nii et alla poole ripuw koti suu hästi lahti on. Selle koti sisse kogüwad kärpsed peaaegu  kõik, kuhu neid magus kamapudru lõhn meelitab. Kõige parem on, kui toas olewat  toidukraami mõni aeg nendest eemale wiidakse, siis ei jää keegi neist kotti minemata.  On juba hästi palju kärblasi lotis, tömmatagu koti suu sinna  kergesti  kokku jooksmast nöörist kärblased  ongi kotis. Nüüd wõib neid mitmel wiisil kergesti ära hukata, kõige parem kotiga  mõneks ajaks mette panna. — ,-i. Erllased ja parmud Madrus harutab pikka köit ja ütleb wiimaks tusaselt: ~Pagan teab, kus see ots ometi on!" Laewapoiss: „Kapten lõikas ju eila köiel otsa küljest ära, millega mind siis memmeldas!" Tädi: „Mats, kas tahad ka nii suureks  kasvada, kui isa za vend Prits ?" Ma ts: „Weel MremaW^^' TMI 5 „Aga mikspärast?" Mats: „Et ma siis isa manu riideid ei saa kanda, nagu Prits kannab. Sind hoidku Jumal mu armuke! Ma soowin ja palun südamest hääd, Kui mulle sa truimaks tuikeseks jääd I Ja oleks mu rinnal üks aknake, Kus truudus tundmus on tuksumas. Ja oleks mu kirstul üks aknake Ja waataks säält sisse mu armuke! Ma tõuseks siis ülesse surnute teel Ja õnnistas armukest wiimast kord meel! Siis pärid mind elusalt omale! 1> IK 78. P«» ti «« « » 18M