Tallinna Sõber M 49. KblmteiAÄmnes äliStaWt TallsttWs, MUMu paamal 1891. Üleüldine nealeht Eesti rahmale maal ja lillnndes. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinutls LindforS'i pärijate trükimajaS: aastas ......... 8 rubla, 40 pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: , aastas ......... 3 rubla pool-aaStaS .1 rubla 70 kop Kuulittuied malijawad iga rea ehk lelle aseme pealt S kop. Tellimised woetakse Vasta: TaMnnas: Linvfors't pärijate trüktMajas. - PeterSur,zis - s. Seelandt. --7 Tartus. Laakm-nri-. - Aakweres: Z. Auys. - Paides : A. SeidelSera. - Kamalus - G. KoMerg. -Lilsutäs - K. Rüttuer'i povdis. - Wiliaudis - L z Karow c raamatuposd. Aarwas- M. Põder. - Mõrus: Praua Melrose.'- Matkas. W. Rudolfi. Auresaares - M. Lange. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport - Ategister: Üleüldised sõnumid maailmast. Qmalt maalt. Tallinnast! Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärsepärija nimepüäw. Kingitused jm hoolekandmised nälja-hadaliste heaks. Wahetused Eestimaa kirikuõpetajate keskis. Pealikuteks tõstetud priitahtlafed. Tartu suurkooli muutmisest. Kohtu-otsused. Paha- teud. BaltiMst- Ilmad. - Lõbu-õhta uälja-hädaliste heaks. - Riiast! Protsess. - Pärnust- KSiaekõraem kinmtus aurulaew ..Ferrara". - Petcrburgist- Ülem Hädaaea komitee tM Prantslaste woeruskmku järjed. Odessast. Poltawast: Metsa hätoitamine. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki!s, Jõulukuu S. pääwal Saksamaalt Zõülükuu 13. (1.) päamal saiwad Remp- Sakfen-Altenburgsi Priiiz Albert ja Meklemburg- Streljtz'i PrinzesS Helene laulatud, kuhu ka Keiser Wilhelm  tulnud oli. Kesk-Europa kaubaajamtfe-ühendüs  tollide, raudteede weduhindade, aurulaewade  weduhindade, loomade-läbiwaatamise üle riikide piiretel j. n. e. naib nüsid Saksamaa, Austria-UngruMaa ja Ztalia wahel kindel olema ja Schweiz ja Belgia naiwad  selle kõrwa astuda tahtma, kuna kauplemised selle üte ka Serbia'ga ja Rumänia'ga ette wõetnd on. Ungrumaa Riigipääwal on seda kaupa täieste wasta wõetud, Saksamaa Riigipääwal käks esimest paragrafi, mis kõige teiste põhjus ja sellepärast kõige tähtsamad on; et seda ka Jtalia Parlament teebj selle üle ei ole kahtlust. Neis kolmes politika-asjus söea ja rahu kohta ühendatud riikides kilinltawad Ministrid, et selle ühenduse kõrwa ka ühendust üleüldises majapidamises tarwis' minna, sest muidu wõida polilika-ühendus rünka wasta tõugata ja sätki minna. Igal poolel on küll omast kohast esiteks nurinat selle kauba wasta; Austria-Ungrumaal kaevatakse kahju üle, mis seal sellest industriele, s. o. wabrikutööle, käfitõöle ja sütekaewandustele tulla; Saksamaal kaebawad põllumehed  Austria-Ungrumaa wiljatollide wäheNdamise üle, mis nende wilja hinda wähendab ja kardawad, et hiljemini  ka Amerika ja Wenemaa wiljä tollid Mahendatud saamad, mis omamaa põllutööd wäga rasuks. Kuida teatakse, on Würsi Bismark ikka põllumeeste eest seisnud ja sellepärast möeramaa wilja peale raskeid tollist panna tahtnud. Nüüd loodeti ja päriti ka, et Würst Bismark Riigipääwale tuleks ja selle kauba wasta räägiks; tema on aga wastanud, rt tema, kui tema tuleks ja oma suu lahti teeks, stis piaks tema termamall kõige nüüdse Saksamaa  politika wasta asmma, kui see tema seltsliku seisnpaiga  ja kõige endise elu ja tegewuse kohaline on. Ka oleks tema tulemine asjata, sest kõik erakonnad olla ennast juba selle kauba poole tunnistanud. Sellepärast jääda tema sel korral tulemata, kui temal ka mure selle üle olla, et Saksamaa ennast 12 aasta peale kaupadega köitnud  on, mille järge weel keegi ette arwata ei wõi Silmanahtawalc  kardab wana palju-näinud riigimees, et need ringkonnad, kes ülepea Saksamaa Walitsuse uue jodnega ja uimelt Keisri enesega leppida ei tapa, tema kõnet Walitsuse püüdmiste wasta kurjaste pruugiksiwad ja käradeks  tarwitaksiwad. mis weel suuremat pragu rahwa ja Walitsuse wahel lõhuksiwad, ja seda tema ei taha. Teiselt poolelt loodetakse aga, et sellest ühendusest üleüldises majapidamises,  ka ühendus politika-asjus laiemale wenida ia Kolmriigi-ühendufele uusi liiteid tuua wõib, nagu Schweiz, Belgia, Holland ja kõik weikemad Balkani riigid. Saksamaa  Wana-Kanzler loodab seda ehk omas sügawamas südames ka ja ei taha sellepärast tülitada, weel mähem ennast aga ühe wankre ette rakendada lasta, mille ees mitmesugused rahutumad maimud ka weawad. PoseN'i Poolakate Riigipääwa-saadikub on kinnitanud, et nemad kõiki Walitsuse-rttepanekuld tingimata wasta wölta tahawad,  ka söeawäe ja nrereiväe suureuiaid kulust.  Saksamaa  Sozlaldemokrallaste oma keskis on suur tüli. Mõned on juba erakonnast wälja heidetud, teiste kirjad erakonna raamatu-kauvlustest. Rahu-armastajad kodanikud ei kurwaöta  ennast selle üle mitte. —> Põhi ame k e j a Idamere wah e-kä nali töödeks on sel aastal Riigipääwal ainult 2 millioni markq päritud. Tööd ei saada selle läbi aga mitte wiiwitatud, sest endistest aastatest  olla selleks määratud rahast weel nii palju järel, et töö takistamata edasi minna ja kanal määratud aeaks, 3. Jäauikuü (22. Lehekuu) paamaks 1896 malmis saada wõib, just kaheksa aastat pärast seda, kui Keiser Wilhelm I. westwarawa aluskiwi Holtenau juureS pani. Kuida omal aeal kirjutatud, saab see kanal selleks ehitatud, et Saksamaa fõealaewad, muidugi siis ka rahu aeal kõik kaubalaewad, Põhja- ehk Saksamerest otsekohe Ida- ehk Baltimeresse sõita wõiwad, ilma et neil tarwis oleks ümber Daam maa ja läbi wäinade Daanimaa jg, Motsimaa  wahel sõita, mis nii wägä palju kaugem tee on ja sõea aeal ehk ka takistatud saada wöiks. Kaubalaewad piawad muidugi üht kanali-Maksu maksma ja sellest piawad  ehitamise-kapltali intressid kantud saama. —Braunschweigsi  Prinz-walitfeja Mrecht on Jõulukuu 9. (Talwekuu  27.) pääwal Keisri asemel Lissabon'isse reisinud, endise Brasilia Keisri matusest osa wõtma. Kõikis Bayer Kuttingriikis on Jõulukuu 8. (Talwekuu 26.) pääwal kanged maru-tuuled möllanud, mis palju kahju tegiwad. Schlesa' s rebis Jõulukuu 8. (Talwekuu 26.) pääwal Georgi-kaewanduses sõidukorwi ksis katki. Wiis mäemeest kukkustwad alla; nendest on kolm surmatud,  kaks raskest wigastatud. Nõndanimetatud sujuma mäe" alla jäi wad 82 mäemeest. Nendest on üks surmatud,  teised saiwad peastetüd. -- Jõulukuu 19. (Talwekuu 28) pääwal oli mäe-õhu kärgatus Friedenshoff mngkaewandufes,  Surmatud saiwad 14 mäemeest. Nendest oliwad 8 naesemehed hulga lastega. Schlett - stadl'i s, ElsasSsi3, oli öösel wasta Jõulukuu 8. (Talwekuu  26.) pääwa suur tulekahju, mis 80 maja häwltas. Maawalitieja, Würsi Hohenlohe, sõitis senna ja on õnnetumatele  3000 marka annud; Piiskop Fritzen andis 2000 marka. Bremen'is põles. Jõulukuu 9. (Talwekuu 27.) pääwal sealine kõige suurem lõbumaja, maha. Kahju arwatakse 250,000 marka suur olema, mis kahe Inglismaa Asseküranz-seltsi kanda jääb. -Kas-, sellist kirjutatakse, et öösel wasta Jõulukuu 9. (Talwekuu  27.) pääwa poskiwankret Friedbergi ja Berstadtsi wahel wälia on rööwida katsutud Kaabakad on hobuste waljastest kinni hakkanud ja postiljoni kallale kippunud, kes Neid aga rewolwri-kuulidega põgenema peletanud. - Saksamaa kreuzer-laewustik Lõune-Amerikchs on käsku saanud, sealt Kapstadtsisse sõita. Wist ei peeta Saksamaal  Brasilia as>u nii kardetumaks, kui neid mitmelt poolelt olema üteldakse. Austria-Ungrumaalt Keisrikojast tulewad uued surma-fönumid. Erzherzog Sigi sm und oli influenza  järges kopsu-paistetuiesse haigeks -äänud, kuhu üks südame-haigus juure tuli, ja on Jõulukuu 15. (3.) pääwal ära surnud. Austria Maapääwal on Tschechilaste  saadik Gregr määratumat kära Walitsuse wasta teinud Tfchechtlased saada Välja kurnatud, dsta nagu were-imeja käte wahel ja tahta Vangist lahti saada. Walitsus  pidada selle peale mõtlema, et ka Mauücheri-püsstd ühtigi ei aita, kui Vaimustatud rahma käsi neid ei juhi. Oleks Tschechilased aastal 1526 teadnud, mis häda nemad Austria Valitsuse all kannatama piawad, nemad ei oleks Austria Keisrit mitte omaks Kuningaks Valinud. Wiimaie lause pärast sai Gregr Präsideuti poolest korrale vwaule!" hüütud. Tschechilased on üks leppimata sugu, kes Walitjuseie palju tüli ja muret teeb. Nüüd püüawad Noor-Tschechilased lepitust Wana-Tschechilastega, et üheskoos Sakslaste ja Ungarlaste wasta wöidelda wöikfiwah. Neil näib see tülitegemife kannuseks olema, mis tülide solgutamiseks ähwardades Luk. 11,17 seisab. Wimi lehed tinnitawad, kaubaajamise-ühendus Saksamaaga  olla nimelt Ungarlast levitanud, kes juba ähwardastwad,  tolli-wärawaid Ungrumaa ja Austria piirel ehitada. Pärast Venemaad on Ungrumaa Europa, nimelt aga Saksamaa, wilja-ait. Arwata wöih Kis ka muidugi, et Ungarlased ennast wiljatollide wähendamise üle. röömustawad- Kõikidele ametnikkudele Galizia's  sou elutaMuste hinhade kange tõusmise pärast palkade  juure aegliselt lisa antud. Graf Hartenau on Wuni'sse tulnud, tuida arwatakse selleks, et teada kas Keiser.seda sündsaks piak. kui tema, kui Austria ybM ja rügMenti-kommandör, Bulgaria poolt pakutud 51),M0 franki - wastai mokad. Austria lehed arwaivad, et see koguni mitte tema teenistuse-kohuste wasta ei oleks. Kui tema Bulgaria throni pealt lahkus, stis olla tema nii wähe tasumist oma kulude eest saanud, et temal muidugi sigus oleks midagi pärida. BulgarlaStele  olla ometigi kord meele tulnud, et Graf Hartenau, kui tema nende Würst Aleksander I. oli, neile palju head teinud, Zda-Ru,melia't Bulgaria'ga ühendanud ja senni tundmata Bulgaria nime weristes lahingites kuulsaks teinud on. . Taanimaalt. Weel üks teine kuulus mees Kopenhagenis,  Zsraeli koguduse Ülemrabbiner Dr. A. Wolff, on Jõulukuu 3. (Talwekun 21.) päämal järSku ära surnud, ligi 91 aastat wana. Dr. Wolff on Dacmstadtis sündinud,  studeris Würzburgis ja sai aastal 1821 philosophia  (ilmatarkuse) Docloriks nimetatud. Kui tema mõne aea Giessenis Maarabbmer olnud oli, sai tema aastal 1828 Kopeuhageuisse ülemrabbineriks kutsutud. Zsraelitlastel  ei olnud sel aeal Daanimaal weel üleüldiseid kvdaniku-öigusi ja nemad olimad oma keskis mitmesse meikesesse kogudusfesse lohutud. Dr. Wolff oskas ueid ühendada ja aeakohalises maimus korraldada. Teda aunstasiwad ka khristlikud theologused, kui üht tähtsat kirjatuudiat. Weel hiljuti ou tema wiis raamatud  ja mõnda muud Wanast Testamentist Daani-keelesse lülkinud ja mäija annud. Kui Dr. Woiff selle aasta Lehekuul oma 90 aastast süudimise-pääwa pidas, siis sai cemqle igalt poolelt suurt auustamist üles näidatud. Kuningas andis temale kõrge auutähe ia Kroupriuz oli pitkemat  aega selle tähtsa wana mehe juures. Hostandisi. Parlamentis ei ole nöuu, üht Saadikut Paavsti juures ametisse pauna, mitte masta wõetud. Belgiast. Prantslaste ja nende Belgia söbrade wasta, kes seai itka julgemaks minema kipuwad, on Kuningapraua  hiljuti «Valikult üles astunud. Tema oli kõige oma kaaskonnaga, Ministrite ja Bürgermeister Bulsl saatmisel, Vlami theatresse läinud, kus Direktor Hendrir teda uksel käige theatre Valitsuse liigetega wasta möttis ja Prantsus-keeles teretas, mida Belgia's Kuningakoja keeleks peetakse. Kuningapraua on aga Vlami keeles Vastanud ja ütelnud, Belgiaiasrd pidada oma Vlami emakeele peale käige suuremat tähelepanemist heitma, sest see olla nende mana auus rahwakeel. Armutakse, et seda awalikku ülesnäitamist Kuningakoja poolt ette watmistatud  on, üheks wastuseks Prantslastele, kelle ülemeei Belgia's ikka suuremaks minema kipub Viamlasi on see Vaimustusega Kuningapraua wasta läitnud. Prantslased  on esiteks weel wait. Kuningas Leopold on nendest