lahket kõnet nende küsimiste seletamiseks pidanud ja Prantslaste  kiidetud ritlerlikki, meelt appi kutsunud, aga sõnu ei wöeta mitte igakord tegude tasumiseks waSta. Pranlsuõmaa  poolt päritakse juba ammu, et Inglismaa sõeamägt EgyptuS'est ära kutsutud saaks, aga senna saadetakse nüüd weel lisa. Seda tegu ei lepita sõnad. Kannatab Prantsusmaa  seda, fiiS wift ainult oma enese seespidiste safi. duste ja nendest tusewa nõdruse pärast. Senni on EgyptuS'e  Khediwe omalt reisult jälle Katro'Sse tagafi tulnud ja rahwa poolt määramata hõiskamisega wasta wsetud, tänuks, tema kindla meele eest Inglismaa wasta. Wihakihntamised  EgyptuS'eS Inglismaa waSta kaswaba iga pääivaga suuremaks. Kord räägiti ka, et peened käed KHMwe haremift (uacSterahwa elukorteritest) selle juureS legewad olla. — Kalkuttast tulnud sõnumite järel olla Afghauistani Emir nii raskest hnge, et enam walitsnsv-aõjn  tallilada ei wõi, — Thronipärija, Prinz of Walesi, poeg, Porti Herzog, saada oma ärasurnud manema wrnna lesega, PrinzesS May von Tecksiga kihla- Aupulaew /Pomerian", mis Näärikuu 27. (15.) pääwal New-YorksiSse teele läkS, tuli Küünlakuu 11. (Näärikuu 30.) pääwal GrenocksiSse tagasi. Laened oliwad  lae-faloni ja palju teist asju ära nhtunud. Kapten ja üksteistkümmend teist inimest, nende keSkiS wiiS reisijat, on surma saanud ehk laenetest ära uhutud. Praitlsusmaatt. Nüüd, kuS wana Feryinand Graf LeSseps, tema poeg CharleS (Karl), Fontane, Cottu za Eiffel nuhtluse alla mõistetud on, nüüd on Parisis teine wvoluS nende kohta lahti läinud. Seda kohtu-otsust kiidetakse  küll ka mõnelt poolelt õiglaseks, aga suurem hulk aealehtedest nimetab seda liiga karmiks ja ülepea teutawakS  kõige Prantsusmaa waSta. Seda üteldakse ka wõeral  maas. ,Kölni ZeitungV kirjutab: ,Prantsusmaa on õigusega uhke selle peale, et sealisete uurijate edast-tõttamised  technika teadustes Ühes kõige esimeses joones maailmas  seisawad; seda rohkem piab see Prantslaste rahwus-uhkust  haawama, et mõlemad wägewamad nimed Prantsusmaal, LeSsepS ja Elffel, ühe kohtu-otsnse järges kokku murtud ja jäädawalt teatatud Kõige rohkem kurdetakse wana Lesseps'i pärast, kes omaS hilises raugapõlwes  (88 aastat) selle pahanduse sisse langeõ, kui oma teist hiiglase-tööd malmis toimetada tahtis. Kõige wähem armu awalikn heale eeS leiab Eiffel. Saksamaal pannakse imeks, kuida see mees, keS paari aaStaga Pnnama-kanali ehitamise juureS peale 30 million franki s. o. warastanud, on, 2 aaStat wangtkojaga ja 20,000 frankiga läbi saada wöis. Omal maal sõimab lõhkujate erakond kõige rohkem selle kohtuotsuse üle, mis wähemaid süüdlasi nuhtluse alla pannud, suuremaid aga puudutamata  jätnud, nagu ministreid, senatorifi ja parlamenttiitkeid;  wiimaseid olla 104, senatorifi 63. Käratsemte eesotsas, seisab tuntud lõhkuja Rochefort, kes ise Prantsusmaale  tagafi tulla ei tohi, kelle leht ,Zntranstgeant" (Leppimata) aga PariS'iö ilmub. Nemad on filmvnähtawalt  ,seda pahandust Prantsusmaa nüüdse walitsuse lõhkumiseks  ja suure seltskondliku mässamise hakatuseks tarwi' lada tahtnud, miS aga esttekS weel korba läinud ei ole. Teiselt poolelt ei wsi aga salatud saada, et walitsuS tõe poolest mõnda süüdlast kaitseb, kelle tunnistused kardetawad  on. Nenda on ka jälle kaks politsei-asiatallitajad Wten'iS Arton'tt otsimas käinud, on aga tühjalt tagasi tulnud, üteldakse, nemad olla rohkem kardetumaid paberid chM juurest kätte saada tahtnud, kui teda ennast. Londonis  on CorneliuS Herz arstlikult läbi waatatud, kaS tema tõeSte nii haige on Otsust peeti weel saladuses. Weel ei ole aga see protsess jäädawalt lõpetatud. Weel tulewad mitmed kohtu ette, wana LeSsepS woib protsessi läbtwaalamist pärida, sest tema oli haige ja ei wöinud ise kohtu ette tulla, kuna teised juba edasi kaevanud on. Sellest tülist ja tolmust on järku ükS nimi üleS tõuSnud, mille kandjat Prantsusmaa peastjakS pidama hakatakse, kelle kätte seal kergest suurem wõimuõ langeda wõlb. See mees on G o d e f r o y Cavaignac, wast 40 aastat wana ja ka paar kord minister olnud, mis aga Prantsusinaal  palju ei tähenda. Nüüd on tema parlamentiS üht sütitawat kõnet kõige nende wigabusle waSta pidanud, Mille läbi seesugused pahandused ülepea Võimalikuks saada wõtnwad, walitsusele ühes aga ka usaldust ja parlamenti abt pärinud, seesuguste raha-audmiste ja teiste sala-tembutamiSte  waSta wõtdelda. Ministrid on seda hapu nängu ufalduse-tunntstuseks wasta wõtnud, sest paremat ei olnud loota, Cavignac saab aga juba kui edaspidine minister ehk koguni Präfident nimetatud. Teiselt poolelt «vaadatakse  aga ka umbusaldusega tema peale, sest et ehk just tema läbi nüüdne walilsus lõhutud ja taltsitamata waimud wabastalud saada wõiksiwad. — üks Ferdinand Lesseps'i  noorematest poegadest, keS Sudan'is söeawäes teenib,  on seal üheS kodurahwa-külaõ suremas haige maha jäätud saama pidanud. — Portugali Prinz Petro Soluua, keS Prantsusmaal oma abikaasa ja selle ema ära tappis, on süüst lahti Mõistetud. — AuStria Keisripraua sai Küünlakuu 18. (6.) pääwakS salanime all Paris isse oodatud. — Dynamitt-seltst kaebtuse peale seistwad endine senator Leguay ja selle seltsi kassahoidja kohtu all, et nemad Aroto»'iga ühes seltsi raha körwale saatnud. Esi- mene sai wjiS aastaks wangi ja 3000 franki maksma, teine kolm aastaks wangi ja 100 franki maksma mõistetud.  Kohtu otsus Arton't wasta, . kes redus on, saab hiljemini mõistetud. — MarseilleS tuli ikka weel haigeksjäämisi  ja suremist kholeraSse ette. — Pas de Calnis sütekaewandustes on jälle pahad liikumised tööliste keskis. 8pama'si. Pahandus, mida kängunud Rooma-Katholiikalsed  sellega Madridsiis tegiwad, et Ewangeliumi usutunnistuse  kiriku awamist keelata püüdfiwad, on üht teist pahandust äratanud. Madrid'tiS ja teistes Spania linnades  ou köiksugttsed rahutumad waimud, anarchistiased, republikanlased, poolküpsed ftudentid, küpsemata koolipotfid ja isegi naeSterahwad käratseteS wabaduse kaitsejaid mänginud,  koosolekuid pidanud, rongides läbi uulitsate käinud ja kära monarcht-riigi ja kiriku wasta teinud. Mitu korda ou politsei koosolekuid ja rongist wägiwallaga lahutama pidanud, kuS juures haawamisi ja kinniwõtmjfi ette pn tulnud. Ka Kuningakoja teine suguaru, Karlistlased, on jälle liikumas. Nende pea, Don Karlos, kellel rahwa keSkis wäga, wähe annstust ja armastust on, tahta oma pärimise-õjgnst oma poja, Don Jäime, heaks maha jätta, kes pea Asturia PrinzeSst kosida. — Noor Kuningas AlfonS XHl. olla omast haigusest küll paranemas, aga tema üleüldine nõder loomus anda kartuseks palju asja. Kuningapraua Khristine olla murest ja kurwastusest maha rõhutud, kui tema ka kõiki kangelase waimuga kannab ja nõdrast ei näita. Türgi riigist. Wenemaa ja Prantsusmaa ei ole Türgi walitsuse palwet mitte täitnud ja Inglismaal selle wasta waielnüd, et sealt rohkem fõeawage EgyptuS'esse saadetakse;  seda wõida need riigid ainult Süllani enese ametliku  kirja peale ja ühel meelel Inglismaaga teha. — Küünlakuu 9. (Näärikuu 23.) pääwa õhtal oli Konstantinopel'iS  raSke maawärisemine, mis 30 sekundi kestis ja lääne poolt ida poole läks. Kahju ei näi see teinud olema. — Tuisulused Türklased on Amerikanlaste kooli Marsivan'is maha põletanud. greekamautt. Erzpiiskop Zaphinos on Küünlakuu L. (Näärikuu 28.) pääwal Rooma'sje retsinud, Paapstile Kuninga önnesoowimise-kirja wiima. — Walitsuse poolest on soomuslaew ,Psara" Samotrake saarele saadetud, kuS maawärisemine Küünlakuu 13. (1.) pääwal wäga palju kahju teinud on. Zante saarel maawärisemise läbi tehtud kahju arwatakse 8 millioni drachmat suur olema. 6erül'u'st. Endise Kuninga-paari lepitus näib liiwa sisse nirisema. Kuida räägitakse, olla endine Kuningas Milan Paris'is ühe theatre-neiuga sidemes olnud ja selle , olla tema omale wahest ehk üht uut rahahallikast  awada katsunud. Korda et näi see temal mitte läinud olema, sest tema liigub palju, nagu otsiks raha. Paris'is olla tema kaua Wene saadiku jutul olnud. — Nisch'is oli Küünlakuu 12. (Näärikuu 31.) pääwal lühike kerge maawärisemine, mis kahju ei teinud. VulgariaP. Koburgi Prinz Ferdinand, Bulgaria kinnitamata Würst, on omale nüiid tõe poolest pruudi leidnud ja tema kihlamtne on Küünlakuu 13. (1.) pääwal  Sofia'3 ametlikult kuulutatud. See pruut on Bourboa-Parma  PrinzesS Marie Louife, 23 aastat wana, endiste Prantsusmaa Kuningate sugust ja ka Austria Keisrikojaga mitmel wiistl sugulane. Prinz Ferdinand saab Küünlakuu 26. (14.) paamal 32 aastat manaks. Tema Florenz'ist saadetud telegrammi peale on ministerprätldent  Stambulow omas kuulutuses ütelnud: ,Mina olen õnnelik, Bulgaria rahwale seda rõõmust sõnumit anda wsima ja olen kindel selle peale, et see igat Bulgarlast tõsise rõõmuga täitma, ja et see tähtjas töe-ast Bulgaria wabadust ja edaspidist elu kinnitama ja tnetama saabV — Prjnz Ferdinand on jälle Wien'isse reisinud ja pidi kolm paama senna jääma. Austria Keisrikojaga on Prinz Ferdinand Wenemaa pahanduseks ikka stlmanähtamas sidemes seisnud ja saab seda edaspidi mist meel rohkem olema, kui ka sugulase-stdemed Würstikodade wahel meie päiwil enam nii palju ei tähenda, kui enne. Enne peeti sõda ja tehti rahu WürStide wahel, nüüd rahmaSte wahel. Austria püsside-wabrikuS on Bulgariale 100,000 magasin-püssi  tellitud. Sofias oli Küünlakuu 0. (Näärikuu 28.) pääwa õhtal kergem maawärisemine lõune poolt põhja poole. Philippopel'iS oli Küünlakuu 11. (Näärikuu 30.) kergem, Küünlakuu 13. (1.) pääwal raskem maawärisemine,  mis läbi mitmed majad kahju saiwad. Rumäniast. Kronprinz Ferdinand on oma noore abikassaga  nüüd kodu, rõõm Rumänia's on suur ja pidudest ei ole ka puudust. Kronprinz on ühe küttide-bataljoni kommandöriks nimetatud, kus Kuningas teda Küünlakuu 15 (3.) pääwal ametisse pani ja selle juureS üht kõnet pidas. Hhtal oli pidu Kuningakojas, millest ka Wenemaa, Saksamaa ja Austria saadikud osa wötsiwad. Kõikidest ringkondadest on elawat osawõtmist näidatud ja Kuningas on minister-präfidenti läbi selle eest oma tänu kuulutada lasknud. Ksrika'st. Egyptus'e Khediwe ja ministrid tuliwad Küünlakuu 10. (Näärikuu 29.) pääwal omalt reisult raudtee-awamiseks Kairosse tagasi. Kõigil teel on rahwaS Khediwet waiMstpsega teretanud, niisamati ka Kairo's wasta wõtnud, kuS ka palju Europlafi juures oli. Omalt maalt. — »Walitsuse Teadaandja" on s eadu st kaubaajamis  e-ja tööpaikade lisamaksude kohta kuulutanud. See lisamaks on selle aaSta Näärikuu 1. pääwast saadik 5 protsenti selle maksu puhtast Me. tulemisest wiimasel aastal. Ka need kaubamajad ja töödetalUtused,  Mis gtldi-mäksufi maksawad, on ühe iseäralise lisamaksu alla pandud, mis algatüd aaöta! kõikiS riikiS 1,100,000 rubla wälja teeb. Sellest langeb Eestimaa peale 5000 rubla, Ltiwimaa peale 40,000 rubla, Kuuramaa  peale 10,000 rubla. WiimakS saawad ka need ükfiknte inimeste aktsist alla pandud wabrikud ja tallitused, mis gildi- eh? töötallituse-tuuniStusi wstma piawad, sel aastal ühe lisamaksu alla pandud, mis köikis riikis kokku 700,000 rubla wälja teeb. Sellest langeb EeStunaa peale 24,000 rubla, Ltiwimaa peale 33,200 rubla, Kuuramaa  peale 10,900 rubla. — Põllutöö- ja industrie-departementi poolest on üks kiri wärwiliste kaartidega möödaläinud aaSta majapidamise  üle wälja antud, milles nimell ka ülespandud on. kuida talwewilja orased Talwekuul seistwad ja kuida eelkäinud  aasta wiljasaa? wtlja mahategemise peale kahandates  ehk rohkendates Europa-Wenemaal mõjunud on. Selle järel oliwad talwewilja orased Talwekuu keskmiste pääwade sees waewalised ehk wiletsad ainult järgmistes ringkondades: Doni waldkondas, Astrachani kubermangus, Krim iS, ühes suures jauS Woroneshi ja Jekaterinoslawi kubermangudest, Charkowi kubermangu idapoolistes kreisides,  Saratowi kubermangu kaheS kreisis, Samara kubermangu  ühes kreisis, Tambowt kubermagu mõlemiS põhjapoolises  reisis, Nishegorodi kubermangu lõunelääue poolises  jäuS, Archangeli kubermangu mõneS jäus ja paiguti Knbani waldkondaS. Wäga heas seisus oliwad talwewilja  orased: suures jäus Poolamaa kuningriigist, Kuuramaa,  Kowno, Wilna, Grodno, MiniSki, Mohilewi, Wol. hynia, Poltawa, Tschernigowi, Oreli, Ufa, Orenburgi, Kasani, Pensa, Permi. Wladimiri, Kostroma, Tweri ja, Jaroslawi kubermangudes, KurSkt jaZCharkowi kubermangu läänepooliStes jagudes, suuremas jäus Samara, Saratowi,  Nishni-Nowgorodi ja Wologda kubermangudest. Kõikeis  teisteS paikades wöis talwewilja orasetega rahul olla. ülepea on orrased wäga head ehk head külwatud põldude 47,. protsenti peal, rahulolemiseks 44.« mitte rahulolemiseks  ehk sandid 8 protsenti peal köigeist külwatud põldudest'  — Eelkäinud aasta wiljasaagi mõjumisest talurahwa majapidamise peale kinnitab see aruanne, et kui ka aaStat 1892 ülepea mitte heate aaõtate sekka lugeda ei wõi, siiski suurel jäul maarahwast põllutöö andete-kõrgete hindade  mõnul wõimalik on olnud, üht jägu laenatud wiljast tagasi maksa, maksude-wõlgasi tasuda, laenatud raha tagasi maksa. Mitmetes maakondades saada küll tuetusi tärwiS olema, talwewilja seemneks ja saab tuetusi tulema leikuseni  tarwis olema. Rohkem ehk wähem tuetust tarwitawate  maakondade sekka on Tula ja Woroneshi kubermangud,  mõned jäud Rjasani, Oreli ja Kurski kubermangudest, Wolga-kubermangud peale Nishni-Nowgorodi. Ufa ja Orenburgi  kubermangud. Vesfarabia, Kijewi ja Podolia kubermangud,  mõned jäud Doni-waldkonnak, Cherssoni, Poltawa,  Charkowi ja mõni kreis teistest kubermangudest lugeda. — Suure wilja-ikalduse aastal 1891 ja wähese wiljasaagi järges aastal 1892, on talwewilja wähem mahategemine tulnud. Seda kahanemist on kõige rohkem Kurski, Woroneshi, Orenburgi, Astrachani kubermangudes, Doni waldkondaS ja Simbirski, Saratowi, Poltawa, Charkowi ja Wjatka kubermangude mõnedes jägudeS olnud. Natuke rohkendatud on talwewilja mahategemist Wälge- Wenemaa kubermangudes. Suwiwilja mahatege nine on kahanenud Wolga-kubermangudes, paiguti Doni-waldkondas,  Tauria, Permi ja Wjatka kubermangudes. Rohkem suwiwilja on Weike- ja Uus-Wenemaa kubermangudes maha tehtud. Suwiwilja tõudest on wähem maha tehtud:  1) Kaeru keskpõllntöö-kubermangudeS, Wõlga-waldz kondaS ja paiguti Weike-Wenemaal, Moskwa, Wladimiri ja Wjatja kubermangudes. Selle asemel külwati enamist hirset ja pääwa-õisi. 2) Suwintsu wähem maha tehtud on Orenburgi, Astrachani ja Samara kubermangudes ja paiguti Charkowi ja Tauria kubermangudes. Selle asemel külwati hirset, pääwa-õtst, odre ja rapsi. Jekaterinoslawi kubermangus kaswiS maisi mahategemine suuremaks. 3) Tatraid tehti wähem maha Wolga-waldkondas, Tschermigowi.  Smolenski ja Kaluga kubermangudes. 4) Linu tehti wähem maha Liiwimaa ja Jaroslawi kubermangudes, rohkem Tschernigowi, Smolenski ja Tweri kubermangudes. 5) Kartuhwleid pandi wähem maha Kurski ja Rjasani kubermangudes, paiguti ka Poolamaal ja SimlurSki kubermangus,  rohkem Baltimaa kubermangudes, Moskwa, MinSki, Mohilewi, Tschernigowi ja Poltawa kubermangudes.  — Põldheina kaSwatamine tõuseb aast-aastalt pitkamefi aga järges kõikides riigi põhjalääne-poolisteS maakondades. — Eestimaa kreditkassa poolest saab segaduste  eemal-hoidmiseks , Tallinna Zeitungi" läbi kuulutatud,  et mitte nende pantpaberite intreSfid 5 protsentist 4'/» protsenti peale alandatud et saa, mis tänine juba