kohuse-alust wõtmise läbilapse asemele eeSõigust I jäutusest  faiwad, oli nende hulk wiis aaStat hiljemini juba 144 ja jälle neli aastat hiljemini 210 «Me peale.Mõnud.  Need on töcSte hulgad, millel seleWifi tMsiS ei lähe, sest et nende enGte ksne aruMdaw küll on. Kuna pea kõikides kreisides kWlisie eeSSiguSltSte hulk kaks künni kümme kord kaswanud, on afi selle poolest ainult Walga treifiS teisiti: kaswamine on seal Sõna tähtsuseta. Kui ka Riia linna fiSsekutsumise-kanlon mitte kõige weikem ei ole, siiski on seal kõige wähem wõtmisi lapse asemele ette tulnud, üks nähtus, miS selleS tõeasjas  oma seletust leiab, et Riia WaeStelaSte-kohus õigel wiifll wõtmist lapse asemele sellest pääwast saadik täielt seks saanud olema arwab, kus seda pcotokollisse üleS vandi, Koguduse-kohtute waSta. kus seda sagedast sellest päälvast arwati, kuS kaswuisa kaSwulast oma majaSse ja oma perekonna sekta wõtnub olema ü .ss, kui ka see wölmine  lapse aseme!? mahest wähe aega enne siSsekulfumist protokollis üles pandud oli." SeesuWM Wtuste jüureS on küll kibedast tarwiS, kui mösnwaS paikas abi selle eesõiguse paha ste tarvitamise  wasta otsitakse, miS ainsatele poegadele sõeawäekohuse täitmise poolest antud on. Wauemad ja nende pojad, kaswnwanemad ja nende kaswanditud piaksimad aga ka ise selle peale mõtlema, et seesugused toimetused muud ühtigi ei ole, kui l ausa petused, kolmandemate kulu peale, ühe seesuguse kaSwulapse eest, keda petisel wiistl ainfaks pojakS tehti, piab ju Üks teine teenistusesse minema, keh ryaheft lõe poolest oma wanemate ja. omqksete ainus tugi on, kui seda ehk ka ametlikult mõjuvalt ette panna ja mgkhwaks teha võimalik ei ole. See toimetus on ülekohus, nagu vargus ja teised nurjatumad aSjad. Üleüldised sõnumid maailmast. Battiski'S, Jünkuu Sü. pääwal. Kaksnmaqst. Preusst Maapääwal on palju selle üle waipldud, kaS Saksa Kanzleri-amet ja Preusst MinisterpMdxytisamet..jÄhHwajt  Üksteisest wõiwad ära lahutatud fagda,.,'kuidg- seda..hiljuti.-tehtimiS läbi Preusst riikiS ükS uus kõrge riigi.gmek, MiniSterpräfidenti amet, juure tulnud on. Kui ka palju selle lahutamise waSta räägiti, fiiskiwöttiSMaapääw Walitiuse ettepaneku wasta, miS palka määratakse. Saksa RijMaäwa järgmisele- koosolekule saada suuxed muutmised sSewäe asjuS ette pandud. Esiteks piawad aga weel plaanitud uued paksud, nimelt waranduse-maksud läbi arnsWd; -.näha. '-saaN, kah need nii palju fiSse kannawad, kui sõealpäe muutmise läbi rohkendatud kuludeks  tarwis läheb. Suurem uuendus on, kuida juba enne kirjujatud, soldatite tegema teeniStuse-aea wähenda, mine kahe aasta peale, kuida seda nimelt wabameeliSte erakondade poolest päritakse, kuna Walitsus selle üle weel oma. wiimast nõuu wstnud ei-olla. Kuida need plaanid Ntigipääwal arutatud, wMa võetud või tagasi tõugatud saawad, selle järel wsita siis ka Sõeaminister Kaltenborn nõuu, kas tema ametisse jääb, wõi taganeb. GsitekS näivad Määrimised Preusst MinisteriumiS siis ka waikiund  olema ja wõiwad wast sügisel jälle algata, kui Parlamentrd  uueste kokku astuwad. Plaanitud waranduse- MKM.-.waSta Mlju' -vaieldud, sest sellest tulla, et himu varandust korjata väheneb, miS läbi fiiS ka himu tööd teha za kokku hoida kahaneda ja sellest üleüldisele majapidamisele kahju tulla. Prantsusmaa lehtedes on sagedast jutt olnud, Ztalia Kuningas tulla osalt selleks ShE Wspi,,-ipherufele,, et seal ise arutada wõikS, Ztalia ei suuta neid koormaid enam kanda, mida riik kui Kolmriigt-ühenduse  liige oma suurendatud sõeawäe ülespidamiseks  kaydmapM» ja adun stsilna, kuida Ztalia oma sõeawäge siiski Kolmriigi-ühendufe kiikeks jääda wõrks, ehk kas mitte sellest wälja aStuma ei piakS. Saksamaa poolt ja Ztalia poolt kinnitatakse nüüd, et see küll Prantslaste soowimjne olla wõib, et selle peale aga Saksamaal ega Ztalia'S keegi mõtelnud olla. Ztalia sõeamäe-kulub  ei olla ka nji ülearu suured. Köigeist fiSsetulemistest  saada ZtaliaS 23 protsenti sõeawäe eest wälja antud, Prantsusmaal 28 protsenti. Wiimasel aeal kirjutatakse,.  Ztalia Ministerpräsident Marchese di Rudiui ei tulla mitte Kuninga kaasa Berlin'iSse. Ka ei tulla AuStria Keiser mitte senna, kuida kord kirjutati. Inglismaa Kuntngapraua ja Prinz ja PrinzefS von Battenberg on Lehekuu 2. (Zürikuu 20.) pääwa Shtal Darmsiadl'ist ära reisinud. Räägitakse, et Kuningapraua Victoria wõerusksiigut Darmstadt'iS koSja-aSiadega tegemist  plnud. Tema soowida, et Inglismaa järgmine tcoonipäriia, Prmz George of WaleS, Hesseni PriuzesS kosiks, mitte oma ärasurnud wenna pruudi, Prinzess Marpivon Tech. Sus soowidaKuningapraua, et Hesseni Suur. herzog Ernst AgliSmaa Prinzess of Edinburg i Võtaks, keda hiljuti Rumänla Kronprinzkga paaritati. PrinzesS Alir migna kõige wähemast mõneks aeakS Inglismaa Kuniugapraua wserufele. Gras Herbert BiSmark on ennast Grafiprcili Margarettze HoyoS'ega kihlanud ja saab sedawiist nüüd ometigi pärast pilka kõikumist  omale abikaasa wõtma. Kannstadl'is, WürtembergstS,  on Lehekuu 4. (lüriwu Al.) pääwal ükS funr woodisulgede-wabrik maha põlenud. Kaks inimest on uima> sell tulest wälja kantud, neli naeSlerahWast on aknast wälja karganud ja häda saanud. Saksamaa amulaew Miirst on oma teekonna Southamptoni ja New>Dork'i wahcl 6 pääwa 9 lundi 28 minutiga ara käinud, ÜkS kiiruS, mida enne weei nähtud et ole. Saksamaa Idaasrika asum aade Kubemör, Frelherr von Soden, on telegrast läbi kinnilanud. et Emiu Paicha k-iasalaue, Dr. Siuhlmann. Küünlakuu IS. 53.) pääwal suurema jäuga nende meeStekonnast Bukoba'Sse  tulnud on ja Emm Pascha pilkamist järel tuleb. Bukoba on Victoria-Nyanza-järwe lõunelääne-poMseS raudaS  ja sai aaStal 1899 Emin Pafcha oooieft kui Saksa jaam asutatud. Sealt läkS Emin Pascha omale Viimasele  reisule, üle maade, mtS Inglismaa wõimuSkouna all seifawad, UnduSsumast saadik, kust nälg ja tõbed teda ümber pöörama fundistwad Wadolai'Sse. omasse endi' seSse Aqualor-maakonnaSse, ei ole tema koguni mitte jõudnud. Kõiki seda wiimaft reisu Vletoria-Nyanza järwelt lääne poole, on tema oma käe ja kulu peale elle wõtnud ja ära käinud; kirjad mis teda tagasi ja Saksa' maa teenistusesse kutsufiwad, ei ole tema kätte jõudnud, watd on randa tagasi tulnud. Kui erauurija oma käe ja kulu peal wõtS tema stiS la Inglismaa ivöimuSkonna all setSwatest maadest läbi käia, lima et InglMel sellepärast  aSja oleks, ennast Saksamaa üle pahandada. UkS rong, miõ Saksamaa poolt Borcherti juhatusel Victoria' Nyanza-järwele saadetud sai, on Paastukuu lõpul heaS terwiseS seana jõudnud. Borchert pidi Uganda Kuningale Saksa KeiSri, poolest kellele tema mitu elewanti.kihwa kingituseks saatnud oli, kingitust wasta wiima KaS tema seda nüüd, kuS Uganda'» suured segadused on ja Kuningas  Mwanga koguni Valitsusest ära heidetud olla, meel teha wõib, see oli teadmata. Kalliste ja mahe uStatawate  koormakandjate asemel on; Borchert eesleid tarwitanud ja see katse on korda läinud. Major von WtsSmann pidi Jürikuu 29. (17.) päälval Kairo'st SanfibarttSje reisima ja sealt üht rongi mööda Sambest jõge Tauganyika-järwele  juhtima. Seda reisu arwati kaks aasiat kestama. Austria Ungrumaalt. AuStria Rikgi-nSuukoguS on Noor-TschechilaSte pärimine. Kohtukemtnistrik selle eest kohtu alla anda. et tema WeckelSdorfiS üht Sakfa»keelist Ringkonnakohut asutanud ja sellega Böhmimaad lõhkunud on. 23S healega 40 heale waSta lagast lükatud. TschechilaSte  meel on wäga paha. Graf Hartana u. endine Vulgaria Würst Aleksander, on AuStria Kindral' majarikS ja tl. jalawäe-brigade kommaudörikS nimetatud. ÕSsel waSta Jürikuu 28. (16) pääwa põleS WiwiS suur panorama maha. kuS nimelt Piglheimi kuuluS pilt ,Zerufalem ja KhristuSe ristilöömine' seeS oti. miS ka häwitatud sai. Dom'kiriku ligidal leiti Jürikuu 27. (15.) päckwal üks dyna«itt»padron kustunud nööriga. Daqmmaalt. Un S Folkethiu g saada juba sel nädaltl lühikeseks kooSolekukS kokku kutsu» tud. Seal loodetakse ka kohe aäha saada, et uuel Fol« kethiugil teine meel politika aSjadeS on. ku! Vanal. Eestseisus saada Volitatud, Kuninga-pasrile kuld'pulmM õnnesoowtmist wiima, kuna wana Folkethtng Kuningakoja waSta seesugust osawökmist iialgi ei uäitanud. Rootsi-Norramaalt. Rootst Parlamenti teises kamrtS on nöuukS wSetud, igaühele heake-õigust selle kamri liigete Valimiseks anda, keS aaStas oma sissetulemist 500 troai peale arwab ja selle eest maksu maksab. Smni oli selleks maksu 800 kroom sissetulemise eest taruuS. Rootsi ArouprinzesS on Honnef i terrvise paika Rheini jSet tulnud. Norralased tahawad suurele Amerika näitusele Chicago s üht Wikingide. s. o. endiste kuulsate Norra merekangelaSte laewa saata, millega need manal aml kõikidel meredel ssitfiwad ja randqdeS kardetud rööVlid oliwad. üks see» sugune laew sai mõne asSta eest SandefjoMS Gogstadt i juureS mere põhjast Välja toodud ja selle järel piad uuS ehitatud saama. Kuludeks tahetakse 00 000 krooni korjata. Belgiast. Aealeht ,Chronique*. mis Brüsselis ilmub, ou üht käredat kirja toonud, milleS kinnttatakse, et Kongo»riik Brüssel is peetud Lrjuse-häVltamise-tongreSst nöuuwötmist waSta ühes Mtlichl püSn-wabrikuS 20,000 püssi tellinud olla, sealijele kodurahwale hinnaks elewaatikihwade  eest, kuaa Kongo-riik era iniMeslele söeartiStade stSsewadmist ei luba. Tähendatud leht pärib selle iile täil seletust, muidu saada selle üle Belgia Valitsuse käest PaGamenüS seletust päritud. SchweizM ükewiimafel «MMil ost Zda'Schveiz'iS kauge lumesadu sa Wsk olnud, miS 48 tundis vahet' pidamata msllaS. Tl. Galleni liuna uulitsatel oli lumi 39 kuuni S 9 centimetnl (peale 2'jalga) fügaw sa kui jalgteed lume stSse kaevati, stiS seifi» lumi mõlemil poolelt paiguti rinnuni. Herilau'S veeti lume-rege 9 hobusega, miS ka raSke olnud. Kaua aega ei ole sea! nii palju luud nähtud, ühe paäwapiltuiku katu» on stSse vajutatud, miS muidu raSkeid kalmeid välja kannatanud oli. Puude tugevamad oksad on maha murtud. Jürikuu 39. (18.) öääwal on Lausanne'? ühe maza haowiS, kuS Präfekti eina elad. ükS dun^mik-padron lõhkenud. Maja on patju kadju saanud, inimesed aga wigaka jäänud. Juba uädalil e»>u, leba oli Oraselt ähwarduse-kirjast saanud. Inglismaalt ÄabalaStr ettepanekut, meheta naeSterah' waSlkie ivakimiSle juure» hmlrMvmise ö'gnst anda. on Inglismaa Parlamenti» Jürckuu 27. (!5.) pääwal vii» tundi arutatud ja 175 healega 152 heale waSte tagasi lükatud. Ka vana Madftone oli selle vaSta. Tema arwaS, et naeSterahwad avalikkude aSjade tallitamisckS tarvilised tüll olla. meesterahwaStega käratfeteS aga kõiki oma naeSterahwa meelt ja iseviisi anu kautada. MiM on sel korral läieste Sigu» olnud. Ind ia'st telegra' seriti Jürikuu 29 (17.) pääwal, Afghanistanl Emirt sõra vägi. miS kolme» külav Herat'i ja Bamiani vahel jeistS, olla sea! rahvaga lülisse läinud ja rakkest löödud saanud. Ka Gmlri ülem väepealik, Aicher Dost-Man, olla raSkest haavatud. Heral'ist, Kandahar'ist ja Kabsilist olla abl saadedud.WältSte asjade Riigisekretär Äowther on Parlamenti» kuulutanud, ei WalitsuS ega JngliS-Jda» afrikaseltS olla sõnumit iaauud, kuida lugu Uganda ' S on. Geitst akjatallitajatele olla ette kirjutatud, uStatawatd sõnumid koguda ja telegrsst läbi teada anda. Piiskop Zuckert sõnumid rääkida ainult harlunud tülidest Uganda'» Prantsusmaalt. Tülid Kakhoiiigj kiriku ülemate ja alamate preestritega keSlawadka edasi Avignoni Grzpiiskopjaneli tema alamat Piiskopi oa üht karjstse-kirja välja saatnud, mis veel käredam on, kui nende Piiskopi de kirjad, keS juba enne kohtu ette kutsutud salvad. Selle eest oa neile teada antud, et nende palgad mitte enam välja maksetud ei saa. Kiriklik tüli on Prantsusmaal täieSte lahti, Paapst näid lepitada tahtma, aga see ei aita.  Suremine  nendanimetatud ,Wöe?aSte-legionis <, f. o. palgatud soldatite keskis AlgirlaS, on suurem kui iialgi enne.' Ainult SakSlaSlesi nende keSkiS on sel aaStal peale 390 ära surnud. Saavad nemad Dahomey'Sse saadetud, kuid» usu on, W arvatakse selle aaSla kaikus «99 tmrni 799 Sakslast Prantsusmaa teenistuse» oma elu kautama. Dahomry « et olla Kuningas Behanztni , seeawägi veel PraulsuSmas söeawäe peale tungida usaldanud. Italiak Lehekuu 5 jürikuu 23.) pääwal o« Ztalia Parlamentis «tttpanetut. MmiSlermmile usaldust tunnis» taba, tS3 healega !65 heale waSta lagast lükatud. Mi» mSterprästdenl Marchesc di Nudini tahta ennast ametist lahti paluda, mis wift palju segadust Ztalia S ja kSikiS GuropaS. nimelt oga Soliimigi-ithenduseS. teekS. Ber> lm is on see sõnum tohkutanud, kui seda ametlikult ka tunnistada ei laheta. -PunariSli«leltfidekonserenzßooma'S on Zürikuu 27 (lS t pääwal lõpetatud. KuS järgminekonfereuz peetud saab. seda viab Genfi komitee määrama. PaspSti StiaaStase preestri-judilSumi pärast saada selle saSta Wiinakuust tunni tulema aasta Jürikuuni suured  pilgeri te-rongid Rooma sse tulema. Paapst Leo XW viad sellega üheS ta oum 4V aastast Kardinatt.judlläumit. keketS Paapst Pius IX. teda lema 43. rku-aastaS, Jõulukuu  lg. (7.) pääwal IBSÄ. nimetas. Türgi riigist Sonstsnlinopel ist kiriukatakse, et Auvtna ja Inglismaa itta rohkem Süllani pahanduse alla langeda,  estmene Bosnia, teine EgyptuS e pärast. Wrotsess Wulkowitschi mörisnkate wssta on Lehekuu 2. (Jürikuu 20) pääwal algatad Kaewad. mis Zeilah sadamast Türgi fadamateSsk kulewad. ptawad wiis päawa walwamise  aü seisma, sek et Harmr iS (Ahessyaia Ss kholera kahli läinud on. Türgi WaiiksuS on Montenegro Valitsusega  lepitust leinad, mis järel piirerahwaSte Mid Ahe sega-lommisstoni läbi piawad ftletalud saama. Greekamgalt Ikka rohkem selgib, kui palju segadust D»l"anuiS kui Mimskervrästdeat omal aeal teinud on. TeiSte asjade keski? on tema leadmiSte jargeS ka söeawägt  htaleandmise Sigust Variamenti-walimiste juures pärima hakkanud. kulda seda kusagil muial et ole, sest söearvägi ei pla einak mille polilika-aSjade sisse mäWna. RLüd on ennak 72 pealikut Pariamentt-kondidatide sekka üleS paima lasksud, ja kui seda kentsakat liitumist I^mma-