Tallinna Sõber 1. KuuSteistkSmneS aaStäkaik. 'Tallinnas, Näärikuu IÜ. pääwal 1894» Üleüldine nealehl Eesti rahnilile maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TalliunäS SindforS'i pärijate trüklmajasaasta»  L rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 ?lih!o 4<l kop Koju ehk postiga saadetud' aasta» S rubla pool-aa«ta« l rubka 7V kop. Luukutuled maSsaWad tga rea eyk l«?e aseme x-eatt k kop. Tellimised Möeta?se wasra r Zalliaua- le - PelcrSurgl»: S. See laadi. .V. 5s- Tsrtus. LaaKmÄUtt. A. Auhs. «« Patdesz A. Seiöetbera -- l«s-K. --SMÜ,s- .F. Wüikuer'spa°M. - Wkliaadi?: J. I»roiv'l ia Ko«ie'se riamawkallMftd. - Aarwa»! W. Mer. - Malüas: M. Nudsltl. Aare/aare»! Kh. " Maal! kalda tsearauis kuulatakse, Waötaja redaktor W. F. Eichhor n. Älab Baltiakis, - kirjad, käiwad Ballisli (Baltischport Luarikc^a-llvpii. Register. Üleüldised sõnumid mmlmast. Omalt maal.. Tallinnast: Koolide ülewaaiamlse aruandest. Koni - sert Jsaaki kiriku heaks. Kingitus lepra-hospidalitele. Homiku Palwed Aleksander gymnasiuiui?. > T-Mskch: Limad. Amalaew «GuildsoM" m selle last. Rakverest. Wõnnust. - Saarenmalt- Pahateud. Peterburist l knsrÜMst. - Üleüldised talwe-sümmstd. . Üleüldised sönumid maailmast. B a l tiski'S, Näärikuu 2. päiiwal Aue-aasta kõned WürStide thronide ja PräsidZutide toolide pealt neil maadel, kuS Greg:'ri-Kalender maksab ja uuS aaSta sedamööda juba täna 12 pääwa eest alganud  on, need kõned, mida kõikis maailmas tähele pannakse nagu daromethret, et nendest politika-ilmu alganud aaStal ette arvata wõikS, on sel korral kõik tasased ja waiksed olnud, tuletawad aga mägise meremeeSte ebausku meele, miS vilistamist laewa peal ära keelab, et maru tuul sellega äratatud ei saakS. Igalt poolelt on rahu-armaStust ja sõbrust kõikide teiste riikidega ja rahvastega, ja lootust kindla rahu peale kinnitatud ja kuulutatud, mille marju all iga riik ja rahwaõ oma seespidise korraldamise ja kofütamise kallal tulusat tööd leha wõida. Ka awali? heal rahwaõke keõkist, meie päiwil nii tähtjas aeakirjanduS, ka xtuueS nimetatud, paneb, peale mõne meeletuma,  täit rõhku rahu peale. Isegi Prantslaste keskkfi on uue aaSla hakatusel' rahulinnu healed Sak-amaa waSta kostnud. Prantsusmaa acalehtede sõnumisaatja Ber!in'iS Felir Lacaze, on , Saksa Nädalilehe' sees üht kirja ,Õpime üksteist tundma' wälja saatnud, milleS lepituse eest koStetakse ja nimelt Üteldud out ,Ükõ Prantsusmaa riigimees, teS iseäralist osa pollttka ettetulemiStest meie aaSta-saea kolmaudemal weerandil võtnud, luleS Simon, kirjutas weel heilet ,Kui walltsused  targad oletfiwad, fiis keeksiwad nemad rahu üksteisega.  Kui nemad weel targemad olekstwad, stiS kutsukflwad  nemad Jumala abi, sest ilma selleta ei ole waimlikku  (fittlich elukombelikku) võitu.' .Kahtlemata on, et Prantsuse ja Saksa rahvad lmekSpani. jale aealugulekuulmata näitemängu ette mängiwad, et meie, keSmeie kõige rohkem korraldatud ja haritud rahwad Curepa suurel maal (kontinent —Europa, peale Inglismaa) oleme, wäSkameieenesekahtmist üleüldise ümberlükkamise hirmu maailma  peale tooma. Meie oleme tõe poolest ja saatuse enese lM SozialiSmust sigitanud, miS Anarchismust küpseda laSkiS mida see ise nüüd hukka mõistab. Mk seda selle läbi, et meie tarwilisekS ja õigeks peetud parandustele  (Reformen) üht alalisi ikka raskemaks saamal takistust  ette panime, et üks wahesein meie soowimffel, ühe targa SozialiSmufe(seltskondkiku-elu) õigeid pärimist täita, ülepeaSmatalt eeS seisab. See takiStuS, see wahesein, see on see täitmata kuriSteS, millesse meie kinniste silmadega meie maade ekawat rammu, ühes meie raha - rikkustega viskame. - Tüli Saksamaa ja Prantsusmaa wahel on see üleüldine paha asi, mille all nüüdse aea aSjad häda kannatawad. Lepitus ja üksmeel nende mõlemite  rahwaSte wahel saaks kohe üht majapidalikku tõusmist  tooma ja võimalikuks tegema, neid töötegijateklasside  pärimist õiguse ja parandamise järel täitma, mida töötegemise ühine SiguS tarwitab. See olekS sedaviisi tõe poolest Europa peaflmine. Aga kulda seda otstarbel kätte saada, kuida seda lepikust teha, nii kaua kui meie üksteist ei tunne! Kai palju Prantslast tunneb Saksamaad, kui paljudel oli võimalik, Saksa loomust  (Charakter) tundma ja auustama õppida? Kui palju Sakslasi teiselt poolelt ei tunne aga Prantsusmaad ainult koolide ja uulitsate ekslikkudest arwamislest? See on see põhjuS, millepärast see esimene samm, mis tarwiS läheb, fee on, et meie üksteist nägema ja üksteisega rääkima, üksteist ise tundma õppima piame ja mitte enam nagu nüüd, puuduSlikkude ja ärritavate aealehtede aruandele järel. Aga meie tunneme üksteist tõe poolest ainult nime järel. Sellest aeast saadik, kuS meie mitte enam werisekel lahingite-wainutel wüitlemiSies üksteisest mölemile wahwuseS ette sõuda ei püüa. kui arwaSte oleme meie ennast üksteisega ligendanud? Wähemast wiimase aeani. WiimaStest kuudest saadik on meil õnneks mõned kokkusaamised olnud. Heinakrntt oli see Prantsusmaa pinna Ml. Saint Ail' i S, kui meie walüsus pidulikul wilstl Majestäl Saksa Keisri saadikutele Teie surnute aunrikkad  järeijälised lagast andis, mine üle tatS minu maameestest.  sellessamas .oeresaunas suruuks kangenud. sast aaStast" saadik, kui seltsimehed haua-rahus Prantsuõmaa  mulla sees wa lm anud oliwad. Wiinakuul oli see, ja jälle meie juures, kui meie Paris'is kokku saime, ühe wahwa soldati surnukirst u jMarfchall Mac Mahoa'i).  Ja Teie söeowäe-aSjatalliiajakc hiilgawad muudred  oliwad kalllsmeellscl wlisil seda auupärga saalmaü, mida Teie Keiser niisama palju hingelõrgusega omas tahtmises kui tundmusega (Takt) selle jamum astumise juureS, saatnud oli. 3a wäheste pääwade eest oli see Saksamaal, et mölemile maade .tundmised üksteise ivas ta tuimad, kSrge kohtu ees LeimMs, kui kohwmMjad täis pehuiust ja kallismeelt kahe Prantslase waSla kohtuotsust tegüvad (protsessis Prantsusmaa salakuulajate wasla), mida Tele tunnete, ja et Saksamaa merewäc« ohwi !« serid awalikult pärast kohtumõistmist Prantsusmaa kameraöide (seltstmerste - ameliwendade) katt p iigistasiwa d Isegi uttuu asetpidamlse juure Äerlin'!S  ligendama lneie ennast ja õpime üksteist paremini tundma, kmda mina Saksamaal jälle lahkemat waötawõtmist  leian, nagu see minule ikka osaks on saanud, nii sagedast mina kaksteistkümmend aastast saadik Teie muistejuttudest  ülkpuuulud maale tulin. õpime üksteist tundma, see saad meie mslemilc tarwitusle heaks olema. See soad meie seisupaiga lacwiluseks ükSteise wasla, õiguse ja hariduse wõibu, kungiwakemake paranduste (Refocmm), elnpealc-kippulniSte ja kucjategudc maharõhumisc, meie lippude auu tarwitusekS ja wilmaks selle auu tarwituseks olema, teadust ja kunStl maailma rahwaste sekka wälja lautada, kelle eeöotsoS meie ksndima piame kõige ekstmõtete, kõige umbteaduse ja tooruse (Barbarei) maharõhu iniseks. Saatsiwad ometigi JuleS Simoni soowimist mõõda walitfufed  targad olema, niisama targad kui rahwad. kes Vägeside  (mägtõttk Saksa-PrantsuS piirel) mõlemil poolel, mõlemitc maade aeakirjanduse tegewuse puudustest ja palutegemiStest hoolimata, ühesugusest igassemisest rahu järel läidetud on, ühisest soowlmisest elutai, wiluSte ühendamise  järel, mõlemite maade ligendamise ja lepitamise järel. Tõste siis siinpool ja sealpool, kohkumata julgusega  ja ärawõilina ta tahtmisega. Tõõle wa kiisus te nõuukogudes,  Parlamentide arulamiste?, kõige pealt aga igal poolel seal, kuS lugemata sulgesi liikuma pannakse. Saagu nende mõlemite sõnade kõrwuseadmine , Sakslased  ja Prantslased/ mille peale mina neid kirju lates auukartlikn lootusega waatan, üksteise juure jääma, nagu minu mõteteS, ühe waimlilu, auurikka ja wägewa ühenduse  läbi." Arwast, nüüd juba kaua enam miile, on seestsugust sõbrnstase-knlset Ühe Prantslase poolest Zakta-- maa poole kuuldud, kui ka tähtsamad healed juba ammu kinnitanud on, et need rah.oad omaZ ühenduse? maalimale seadusi ette kirjutada wõiksiwad. Arwata on aga, ei see rahulind pea üksi laulab, ek tema laulu peale nmäraku hulk Prantslasi ja nende sõbru wkhaga wastali. kulda seda osalt ka juba tehtud on. Prantslaste määramata suuurem hulk pärib ElsasS-Lothringi maid waigiõtamaka tuhinaga tagasi, kuna Saksamaa iialgi oma kaega seda wärawat lahti tegema ei saa, kust Prantslased nii sagedast  laaStates üle Saksamaa woolanud on, mille kinni- panemiseks nii palju Saksa werd tarwis läks. Weel kanaema tuhinaga pärib aga Prantslaste määratu suurem hulk , kättetasumist" Sakslaste wõitude eest wiimases söeaS, mida nende rahwuõlit ülbus wälja kannatada ei suuda. Tõsi on salgamata, et see Prantslaste wihawaen SakslaSte wasta Europa söeahirmu suurem, wayesi ehk kagum ainus, põhjus on, Europa cirkisi suuri sõeawägefi pidama za rahwaid raskete matsude alla panema sunnib, mis omalt poolelt jälle SozialiSmust, Anarchismust ja teist kihwti-iaimed ja nende koledaid kurjategusi sigitab ja kaitseb, tihe laulukiunu rahuheal sellest laanest wöib aga waewall tuhinaid solgutada, kni ta see juba ikka röõmuStaw  on. Kuna -rüüd WürStide throuidelt ja Vräsidentide  toolidelt rahuhealed teiSte riikide ja rahwaSte waöta kovtawad. kuna isegi mõned linnud PrantSlaSte okaS-põejaslikust rahutaulu laulma hakkawad, möllawad Laäuc-Europa'S, uimelt Ztalia's, Spania'S ja Prantsusmaal,  seespidised mässamise-marud uue aasta hakatusel edasi, ja möllawad ka looduslikud marud ja waiitsewad harjumata külmad ilmad, kui mana aasta pärandus uuele aastale, Jumal parandagu, hoiuta ju lalisegu I —»-» Maalame  oma ligema kodumaa ja nimelt Eesti rahwa peale waua aasta lõpul, siis leiame mähe liikumist ehk koguni tähtsamat muutmist majapidamises ja awalikkuS elus. Põllutööd on Jumal läbislikkn õnnistanud, põllumeestel on aga siiski palju muret. Õnnetu tollide-kiustleminc Saksamaa ja Ärnemaa wahel on nende töö waewa hinda kangest kahandanud. Eesti rahwa warmu-eiuS on waikne asi oiilud. kui ka Eeöti waimu-elu keskpaigaks määratud asutus langenud ou. .Eesli Kirjameeste-seltS", EeStl kirjanduse lipukandjate, nagu Dr. Kreutzwald. Dr. Wiedenlann,  J. W. lannsen ja teised, pärandus, on selle seltsi seespidiste kinstlemiSte ohwrikS langenud, mis seda juba mõnest aeast saadik kõigutanud ja tasase kirjanduse pinna pealt nii kaugete nihutanud oliwad, el see kaugelt mitte enam oma oltarbe lohakinc ei olnud. Ehk leiab ennast Üks kulg, kcd selle asutuse aealugn üles paneb ja kiustleiaid  sellega maleStnSte kohtujärje ette kutsub. Ka tuhinatega  asutatud, tuhinale peale põhjustatud ja tuhinatega lollitatud .Linda"-selts on möödaläinud aastal oma lõpu- Pärtlist otsa leidnud, kulda see teisiti tulla ei wöinud. Juhtigu need turwad ettetulemised Eesti rahwast tasasele lecle tagasi, üleüldise kokkuleppimise teete, siis saamad need kmwad cltctmcmised, need kahjud, ennast kasuks muutma, kulda ju igawest tõutust mööda neile, kes Jumalat  armastawad, kõik asjad tuluks saama ja olema plämad,  saamad seda körklust lämmatama, miS rahwa ja rahwuse kahjuks aegute za paiguti üleS tärkama kippus, ja saawad tasasele ja tõsisele kosumisele puhastatud pinda järel jätma. Seda andku Jumal i Laksawaail. Saksa-Mene lollide-korraldam  iseZ olla Näärikuu 4. (Jõulukuu 23.) pääwal peale mõne weikema aSja täieline ühendus mõlema-pooliste mõisnikkude wahel tehtud. Kanda kirjalik ülespanemine korralistes paiagrasides saada aga ikka weel mõned nabasid  aega wõima. Kulda juba enne kirjutatud, Keiser Mgspääwa! kõigist Võimust korda saata. Asjad Saksainna  ja Inglismaa wahel Hetgolandt tuletorni pärast, mida Inglased ema? käes pidada tahlflwad, kui see saar Saksamaalt, nimelt PreuSst riigile, antud sai, on Müüd seletatud.. Mitmed Inglismaa ametnikud laiuvad senna, tuletorni Näärikuu t. (Iõnlnlun 2ll.) pääwal Preussi ametnikkude katte andma. Preussi alamatele Ewangeliumi  nfukuniustusch, keS Rooma's elawad, piab seal üks kiri? etzitalud saama. Selleks saab kõrkrs Preussi rikkis W ühekordne karja udus peetud l« juba oliwad 132,(KW