Mulgus. Kütda juha enne kirjutatud, ou?Aartu Ees t i Põll ume e s t e»selts" nõuuks ipötnud, tzulewal suwel Walga linnas üht põll u t ö ö ?u äit u st Wada, millega ka üks wqbrikutöö- ja käsitöö-näitus Pisib ühendatud saama. Seltslikn-eluühenduse aidas, niis kõige suürem Walga ltnuaS on, piawad näituse-hopned ehitatud saama. Näärikuu 4. Pääwal oliwad kolin , Tartu Eesti Pöllumeestc-seltst" eestseisuse liiget Walga linnas, et teada saaksiwad, kuida sealised wabrtkantid ja kästtöö-mehed selle näituse üle motlewad. Need on seda plaani rõõmuga teretanud ja näitusest >osa wotta lubanud. Kui ülemalt poolelt näituse pidamiseks luba tuleb, siis arwatakse Jaanikuul  Walga linnas plaivat liikumist oodata olema. Jaanikuu  ll>. ja TV. pääiva wahel piab naitus peetud saama. T ü ta rlaste - k o o l Lindheim Walga kreisis Oppekalni sthelkondaS, on oma tegewust wiimase kooliaasta  lõpuga seiSina jätnud. See kool on Ewangeliumi Wenuaste-koguduse oma Saksamaal, kes seda juba kaua aeg eest üheS koStimajaga asutanud oli. Wennaste-koguduse  juhatus muretses kooli ülespidamise eest ja nimetas omalt poolelt kooli eestseisja ja juhataja. Kui juhataja Knothe wiimase aasta Leikusekuul ära suri, siis ei olnud WenuaSte-kogudusel mitmete takistuste pärast enam woimalik,  kooli edasi üles pidada. Kedagi ei leitud, kes seda oma kulu ja kasu peale teha tahtis ja sedawiist pidi see kool kinni pandud saama, mis ikka suUres kiituses seisnud on. Wiimasel pool-aaktal oliwad Lindheim'is 46 tütarlast;  nendest on mõned nüüd Walga koolidesse läinud. KolmaS Liiwimaa koolmeistrite-seminar, mis aegnti Riia'S asutatud saab, saab hiljemini, kui tarwilised hooned ehitatud ja teised takistused kõrwale saadetud on, Walga linna ümber asutatud. Must. Hiljuti on üks noor käsitöö-mees (handwerker),  keS ühe pudeli vitrioli (lõuga-öli) oma juures kandis, selle kogemata katki teinud ja oma jala-sääre pitkuti hirmsast  ära põletanud. Seesugused haawad on wäga kardetawad  ja wöiwad ainult fliS parandatud saada, kui mvimalik  on, pärast kõrwenud naha ärakoorimist, kõiki suurt haawa-pinda praegu nülitud inimese-nayaga katta. Selleks ohwriks oli haige haige noor abikaasa malmis. Mõlemad saiwad hospidalisse wiidud, chloraformiga uinustakud, naeSterahwa nahast nii palju wõelud, kui ilma kartuseta elu ja terwtse kohta wõimalik oli ja mehe haaw sellega kaetud. Mõlemite paranemisega moldi senni rahul olla. Mltuw'ist. Miitawi kubermangu-gymnasiumi kaswandikud  Ülemates klaSstdeS oliwad juba kaua aega kooliõpetajate  ülewaatamise all Saksa klrjanduse-õhtaid pidanud,  miS elawat osawõtmist lctdstwad. Wiimasel aaõtal asutati seal Wene kirjanduse-öhtaid, mis aga wähe ofawõtmist  leidstwad. Koolide-konseili poolest sai selle peale käsk antud, et ainult need õppijad luba pidiwad saama Saksa kirjauduse-ohtadest osa wötta, keS Wene keeles heaste edafi jõudnud oliwad. Kuratori poolest on nüüd need Saksa kirjanduse-õhtad koguni ära keelatud. Merburgist. Näärikuu 58. pääwal jõudis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujär j e p ä r i j a wõeralt maalt Peterburg'isse lagast. Kõigekõrgema käekirjaga Näärikuu 14. pääwast on Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija Siberi-raudtee komitee präfidentikS nimetatud.  Näärikuu 18. pääwal tuliwad Kõrgused Herzog Johann Albrecht von Mecklenburg-Schwerin  ja abikaasa Peterburg'isse. Kõrgeid wõeraid wõtsiwad  Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aleksan d r o w i t fch ja SuurwÜrStipraua Maria Pawlowna wakshallis wasta ja sõitstwad nendega Suurwürst Wladimir Aleksandrowitschsi paleeõse, kus Kõrgused  korterit wötstwad. Esimene suuröhtapidu Keisrikojas oli Näärikuu 19. pääwa õhtal, millest kõik Keiserlik perekond,  Mecklenburg-Schwertnt Herzog oma abikaasaga, Buchara Emir, wõeramaa faatekondade ülemad, sõeawäe ja kohtute ülemad ja Keisrikoja auukandjad osa wõtfiwad. Ainult Inglismaa saadik oli haiguse pärast tulemata jäänud.  Pärast kell 1 läkfiwad Keisri Majestätid oma kamriteSse. Buchara Emiri ja tema kaaskonna uhkest ülespidamisest Peterburis kirjutawad pealinna lehed palju. Keisri-kojaS ja Ketserliku perekonna liigete juures antakse nende auukS hiilgawaid pidust ja kõik on oma seisust mööda auutähtest ja kingitust saanud, isegi talli-sulased, kes KeiSri Majestättle ja Keiserliku perekonna ligetele kingituseks toodud 30 hobuste ülewalwamisekS, söötmiseks j. n. e. kaasa tulnud on. Nenda oli Näärikuu 42. pääwa Shtal kell 7, suur pidulaud Talwe-palee konzert-saalis, kuS Majestät KeiSriprana Emiriga itheS lauale astus ja ka tema kõrwas istus. Kõik Keiserliku perekonna liiked, keS kodu oliwad, ja palju kõrgeid auukandjaid olimad kutsutud. Emir, uhkeS brokat-chalattS, kandis Walgekotka  ja Aleksauder-Newskt riltrete brtlliant-tähtest, tema kaaskond neid Wene rtttre-tähtest, mida igaüks oma auu paiga järel saanud, StaniSlauS'e !. klassist rittretähest alamale, StantSlauS'e rtttretäheni 2. klassist. —> Buchara Prinzi kaswatajad Schady-Bek-Karaul-Begt ja OSman- Bek-Karaul-Begi, niisamati ka Buchara tähtsamate kaupmeeste  eestseisja, Abdarauf-Karawan-Bascht, on kuld-medal- jed StanlSlaus'e pealaga faqnud. Talli-sulaSte ülem, Ahdul-Hachit, sai kuld-medalje kaelas kanda, Id tallisulast  saiwad hõbe-medaljed kaelas ja 19 hõbe-medaljed rindas kanda. Peale selle sai igaüks nendest ühe uuri. sinisest kalewist kaftani kuld-treSfidega ja 50 künni 100 rubla raha. Näärikuu 12. pääwal sõitsiwad nemad Mofkwa'Sse omaiS uhkedes ehtetes. Emir ise, keS kastid ja uhkeid kingitusi toonud, on peale kõrge auutähe ka kallid ja uhkeid kingitusi saanud. Tema käib theatretes  näitemängudel ja operitel, ja Ciniselli zirkus on nii wäga tema meele, järel olnud, et mitu korda senna minna tahab. Bucharg E miri käest on teiste keS kiS ka seespidiste asjade minister Riigisekretär Durnowo tema rittretähe 1. k. kullast ja brilliautidega, xPelerburgi Heroldi" toimetaja Dr. Franz GesellinS ja tema kaastööline Vaclik ,TõuSwa päikese" rittretähe 2. klassist saanud. Emir käib ka trxletörjujaid  ja teisi kasulikkusi asutusi waatamas. Amerika ühendatud-riikide saadiku kätte on tema kodumaalt 50,000 rubla saadetud, jagamiseks rahwa keskis wiljaikalduse all seisnud maakondades. Wene sõeameeste mälestuse-kabelist  San Slefano juures kirjutatakse Konsiantinovel'ift Jõulukuu 29. pääwal: 1877/78 Türgi pinna peal langenud Wene söeamehed on laiali pillutatud 92 snrnuaidaS maetud. Aea-hammas ei ole nendest mitmesugustest  mälestuse-märkidest, mis üksikutele pealikutele ehk terwetest rügementidest langenud fseameestele pandud saiwad,  mitte puudutamata mööda läinud. Suurem jagu neist surnuaidadest, mis silmapilgu tungimisel asutatud saiwad. on koguni wäga hooletusesse jäätud kordas, mis peale Wene lehed juba sagedasi tähendanud on. Wene walitsuS on sellepärast oma siinsele sõeawäe-asjallitajale, Oberst Paschkow'ile, käsku annud, kohalist ettepanekuid sisse saata. See on, sest et nii paljude surnuaidade ülespidamine ja ülewalwamine waewalt wõimalik olema näitab, ette pannud, surnute surelikuid ritsmeid ühes luude-hooneS kokku koguda ja selle juures üht mäleStusekabelit  ehitada. Seda nõuu on ühel healel waSta wöetud  ja Oberst Peschkow on senni umbes 6000 surnut, nende keskis 400 pealikut, üksikutest haudadest ja hulgahaudest  tunnistada wõinud. üks teine küsimine oli selle paiga üle, kuhu seda luude-hoonet ja kabelit ehitada. Selleks on nüüd San Stefan» määratud, sest et seal kõige rohkem Wene söeamehi maetud on, kes tõbedesse surtwad; peale selle on San Stefano'l Wenemaa kohta tähtsus, kui wiimasel paigal, kuhu söeawägi omal teel Konstantinopel'i poole jõudis ja kus rahu tehtud sai. Türgi walitsuse poolest ei saanud sellele Wene plaanile muidugi mingisugust takistusi ette pandud, ainult iseäralise paiga üle, kuhu luude.hoone ja kabel ehitatud saama pidiwad,  on pitkemaid kauplemisi ja kommisfionide läbiwaatamisi  Türgi poolt tarwis läinud. Wiimaks on Wenemaa Türgi walitsusega ühel meelel Galataria't San Stefano juures selleks määranud ja tarwilise paiga ostnud. Plaanid  mälestuse-kabeliks on Oberst Peschkow'ist tehtud ja ehitamiseks, mida Wene architekt Bosharow juhatab, kes juba kolm aaStat siin elab, on eestööd juba algatad. Kulud luude wäljakaewamiseks, ümberwedamifeks ja ehitamiseks  on >OO,OOO rubia peale määratud. 60,000 rubla on juba mitu aastat koos, kingitustest ja korjandustest  Wene sõeawäe poolest, surnuaidade ülespidamiseks; mis puudub, seda annab Wene walitsus. Mitmelt poolelt  toodud sõnumid, Wenemaa tahta San Stefano juures üht kirikut kantsi-sarnase kloostrega ja sadamaga ehitada, et seal üht söeamäe-seisupaiga ette walmistada, on tühjad jutud. Muud ühtigi ei taheta, kui auu-wainul langenud ehk tõbedesse surnud söeameeStele üht kehalist rahupaika walmistada. Sellepärast ei faauud ka Türgi walitsuse poolest sellele ettewõtmisele mingisuguseid tõsiseid takistusi ette pandud." Greeka madrustest on wiimasel aeal sealise kaubaajamise miletsa käigu pärast palju Amerika'sse wälja räudanud. Peterburg'is räägitakse niiüd, et neid Wenemaale  kutsuda taheta, Wene kaubalaewade peal teenima. ÜleSwötmine Wene alamate sekka saada neile kergitatud. —' Saksa-keelise toimetus oli Näärikuu 5. pääwani Soomemaa näljahädaliste heaks 994 rubla 65 kopikat, 3l Soome marka ja 2,25 Saksa marka korjanud. Näärikuu 17. pääwal oli Lichatschewi majas Apraksin-pereulokis kange gaasi-kärgatus, mis läbi muist kelder-korcast ja treppide-käigust lõhutud sai. Õnneks leidis kange rõhk läbi lõhutud falakamrite luukide mitmet teed wäljaspoole, muidu oleks selles majaS 130 korteriga ja umbes 1500 hingega õnnetus weel suurem olla wõinud. —> Öösel wasta Näärikuu 10. pääwa on abielupaar  Wladislawski, 24 aastane Hofrathipoeg Peter Wladislawski ja tema 22 aastane abikaasa, sauna Mr. 14 Basseinaja-nulitsaS iseäralises' kamris esiteks ennast kakaiuiga kihwitanud, siis rewolriga maStastikku raskest haawanud. Mõlemad on arstlikust abist hoolimata ära surnud. Enne seda oltwad nemad ,Arkadia" zirkuses ja »Salon des olnud, seal kokkulaenatud rahaga purjetanud, fiis sauna sõitnud ja ühe iseäralise kamri wõtnud, kuS nemad lhu-alaStl sofa peal leitud saiwad. Wladilawskt on üks haiglane, wigane mehike, tema abi» kaasa üks muSta-peaga kõhne naeSterahwaS olnud, keS oma wanemate tahtmist waska selle mehele läinud. Mõlemad  on kangeid jookisi armastanud. öösel wasta Näärikuu 2. pääwa on Nikolai(Peterburg-Moskwa)  raudteel, esimese pooljaama Batschanowka  juures teinepool Bologoje't, raudtee-önnetu  s olnud. Kaubarong Nr. 41 ja ssidurong Nr. 5 (kiirrong) psrkafiwad selle pooljaama juures kokku. Kaubarongist  on kaksteistkümmend wagonit wigastatud, mitmed täieste lõhutud; ssidurougist on maschin, esimene kraamiwaggon  ja kakS sõidu-waggouit wiga saanud. Õnneks ei ole sõitjatest keegi häda saanud; niisamati on ka rongimeestekond  nagu imeteu läbi wigata peasnud. Õnnetus on sellest tulnud, et kaubarong ruttu küll teise tee-arn peale ei wõinud wiidud saada, kui kiirrong juba tulemas oli; süü langeda aga kiirrongi maschinisti peale, kes tähelepanemata jätnud, et Botschanowka jaama walitsus punased latornid molemile poole oli üles panna lasknud, kui kaubarongi mitte ruttu küll eest ära ei saanud. Kiirrongi  maschinitt, tema abiline ja kütja on ametist lahti lastud. Kolm tundi on kestanud, enne kui Bologoje'st saadetud töölised raudteed purust puhastada jõudsiwad. Kõik öörongid on wiiS tundi wiiwinud. Siwonza mõisust Gatschina juurest kirjutati Näärikuu 5. pääwal: wali talwe on meilt juba mõnda kasulikku lindu wõtnud. Paljudest külma-wõetud weikestest kärbikute-sööjatest rääkimata, wõiwad põld-püüdest ja fasanidest,  kes juba wiimasel talwel pääwade kaupa kestawate tuiskude läbi laastatud saiwad, sel talwel ainult mõned üle jääda. Kümnest pääwast saadik ei ole enam üks fasan minu toiduplatsite tulnud, ja iga pääwaga kahanewad  psld-püüde jäljed toiduplatsi poole. Selle wasta ilmusiwad aga wana aasta lõpul wäga meele-wastased külalised, palju huntisi, kelle ohwriks teiste keskis ka üks kena damhirw langes. Mõne pääwa eest on hundid meie ringkonnast jälle ära läinud. Kahjuks on wäga raske, nende kodupaigata rändajate ligi saada. Isegi Keiserlik jäägermeister Dietz, kellel kõik abinõund käepärast on, on ainult kolm hunti kätte saanud." Soomemaast. Imatra joal on Jõulukuu 30. (18.) pääwal suurt pidu peetud. See wägew ja uhke wetewool  kutsub suwel palju wõeraid senna, talwel aga kus pääwad lühikesed on ja waatamiseks palju aega ei anna, ei olnud senni palju wõeraid tulnud, kui ka hiilgamaks jeakS muudetud kaldad ja puud üht iseäralist ilu annawad,  mida kusagil mujal näha ei ole. Nüüd, kus Wyborg-Jmatra  raudtee walmis on ja Peterburg'ist ja Helsingist  poole pääwaga Imatrale jõuda wsib, nttüd on senna ühe uue hotell wana kõrwa ehitanud, nenda et mölemil kokku peale 70 kamrit on, ja on joat kahe elektrika-lambiga walgustanud, mis kokku nii palju walgust annawad, kui 1,600,000 stearin-küünalt. Piduks oli O. Thylen Helfinglst näituse Soomemaa käsitöö- ja wabrikutöö aSjadest kokku toimetanud ja suure söömasaali kõrwas selleks ehitatud Jda-Soome talumajas üles pannud, miS ühe nadaliga ehitatud ja kus 2000 künni 3000 näitnse-numrit ühe pääwaga korraldatud oltwad. Wene, Saksa, Inglismaa, Prantsuse ja Skandinawia  lehtedes oli wõeraid ja osawõtjaid kltsutud, keda siis ka igalt poolelt tähendatud pääwaks rohkest kokku tulnud oli. Pidu sai uhkest kõnedega, lauludega ja teiste lõbustustega peetud ja kui pimedus tulnud oli, ,oa mitmekarwaliste  tuledega walgustatud. Nende ehitustega ja selle piduga arwatakse teist Imatral, üht ra't", wõidekud olema, kuhu ka talwel nii palju wõeraid tuleb, et aktsiaseltsi" kulud rohkeid kasusi kannawad.  Helsingi linn on 17 jäutusesse jägatud ja igale jäutufele koguduse-wanemad walitud; kui wõimalik, siis piab iga jäutus ka oma kirikuõpetaja saama. Kogudusewanemate  keskis on ka kaks senatori. Need piawad Soome kirikufeaduse Z 147 järel korralise elu ja auusa eluwiisi üle koguduses walwama. Koguduse-wanemad on hiljuti koosolekut pidanud ja loodetakse, et nende tegewus kiriklikul põhjusel Soomemaa pealinnale palju kasu saadab. Soomemaa näljahädaliste heaks on Wyborgls 30,000 Abo's natuke peale 50,000 marka korjatud. Kangetes külmades on mitmed järwed ja tiigid põhjani kinni külmetanud ja katad ja wähid on uendeS häwitatud. Nloskrnnst. Wana-aaõta õhkal, teise sõnumi järel Jõulukuu 31. pääwa homikul kell 8, on püha Klementi kathedrali ülewaataja, kui tema kiriku treppi lumest puhastamas  oli, ühe suure nööridega siutud kimbu ragoschimattiS  leidnud ja lähema gorodowoi waatama kutsunud. Kui nemad kimpu lahti tegema hakkasiwad, siis on nemad koledusega ühe inimese pead näinud. Pristaw sai kohe kutsutud ja kimbu seeS leiti ühe noore naesterahwa lõhutud  surnukeha. Pea oli ära raiutud, jalad oliwad mitmeks  tükiks raiutud, käewared ka kehast lahutatud ja nägu oli löökidest ühe nüri riistaga nii kangest lõhutud, et äratundmise peale mõteldagi olla ei wõinud. Kurjategu näidata ühes teises paikas tehtud ja surnukeha siis selles