Ussini ärawõtmiseks wM saatnud oli, on ennast temaga ühendanud. Armutakse, et Chitrnl pea fiSse wõetud saab. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksandrowilsch  ja abikaasa oliwad Majestät KeiMpraua sündiwisepääwal  Londoni Wene kirikus, pärast seda lõuneks Wene Saadiku juures ja sõitstwad õhtal Windsvr'iSse tagasi. Talwekuu 30. (18) pääwa! käistwad Keiserlikud Kõrgused Priuz Heinrich von Batteuberg'tga London'iS „Olympia" panoramat waatamaS ja sõitstwad järgmisel pääwal Kuningaprauaga  Prantsusmaa endise KeiSripraua Eugenie wõerusele  FarnboroughttSse. Prantjusmaatt. Kuida juba lühidelt tähendatud, on MiniSterpräfident Loubet ja tema Kaasministrid ametist taganenud ia Präsident Carnot on seda waõta wõtnud. ASja selleks andis pahandus Panama-seltfiS. Selle seltsi suurem tagakiufaja on Parlamenti-liige Delahaye, kes ise üks wäga paha nimega meeS on. See tahab nüüd leidnud  olla, kellele kõigele Panama-selts raha annud on, et nemad pettustes abiks olekstwad ehk suud piakstwad. Teiste keSkis on hiljuti ära surnut. Baron Reinach nimetatud,  keS 10,000,000 franki saanud olla. Kuida see meeS surnud, see on kahtlane -st ja kommiSsion, mtS Panama-seltst asjade ülekuulamiseks asutatud on. pärib tema surnukeha üleskaewamist ja arstlikku täbiivaalamist. Kui seda pärimist ParlamentiS arutati, stiS pant Loubet ette, seda tähelepanemata jätta ja kuida seda nimetatakse, Ühtlaselt päämakorrase pöörata. Seda pärimist tõukas Parlament 304 healega 200 heale waSta tagasi ja MiniStertum taganes. Präsident Carnot pakkuS Ministerpräfidenti  ametit Brisson i kätte, kes ka uut MiniSteriumit korraldama hakkas, sellega aga korda ei saanud ja sellepärast  taganes. Präsident Carnot on fiis ühe teise, Perier, kutsunud. Kommissiont poolest Panama-seltsi raamatute läbiwaatamisetS kutsutud asjatundja Flory ei annud üleS, mis tema leidnud, sest see olla tallitus? saladus.  Kommiõston kutsuS tema eelkäija Rossignotti, keS kinnitas, Reinach olla 0 millioni franki saanud, ja andis ka need lehed üleS, miS raha saanud, kokku 20 millioni franki ,kuulutamist?" eest. Suurt pahandust teeb Wcnemaai,  et rahasaajate kestis ka ,Moskowskija Wedomosti" ära surnud kuulus toimetaja Katkom nimetatud on. Muidugi  tõukamad Wene lehed seda kaebtust jälestusega tagasi ja tuetawad ennast selle juures Delahaye paha nime peale, miS tuttaw küll on. Charles LeSsepS ja teised Panamaseltsi  iitked ei taha ühegi küsimise peale maStust anda. See asi on wäga kirju ja nimelt sellepärast wäga paha, et palju waesemaid inimest rahaga topitud lehetede ktttlikkust  kuulutust uskuuud ja oma wetketd kokkuhoitud suminatest  kautauud on. Aealeht »Le Journal" ou üht kirja kuulutanud, mtS Kolmrtigi-üheuduse uuS kaup olla. Selle kirja Z 4 feeS on määratud, et Saksamaa ja AuStria- Ungrumaa Rooma linna Jtalta Kuningariigi pealinnaks tunnistawad ja sedamööda selleks hoida ja kaitseda tahawad,  kui kaitsemist tarwis läheb. Sõea-juhtumises Saksamaa  ja Wenemaa wahel kogub Jtalia § 7 järel oma sõeawäge Prantsusmaa piirele ja kuulutab Prantsusmaale sõda, kui see ennast Wenemaa poole heidab; sedasama teeb Saksamaa sõeaS Prantsusmaa ja Jtalta wahel. Kui sõda karta on, siis wõib see ühendus Vastastikuseks kaitsemiseks  ka Ühenduseks pealetungimiseks muudetud saada. Kui palju tõtt selle kuulutuse sees on, see on muidugi teadmata. Kindral DoddS, keda pea Prantsusmaale "oodatakse, saada Auulegioui Suur-ohwitseriks nimetatud, ÜkS auu, mida senni ainult wanematele Kindralitele antud on. Tema annab nõuu, Dahomcy riiki kolmeks tükiks jägada ja Prantsusmaa kaitsuse alla wõtta. Dekame Valdkond saada Kuningas Tralle antud, Suurpopo, Kalonu, Godmey, Whydah, kõik rand ja Cavalimaa täieste Prantsusmaa omaks wöetud. Kuuni köit aSjad seal korraldatud on, piab senna 3500 meest sõeawäge jääma. AbomeyP piab üks häda-maantee Whydah'Sse ehitatud saama. Ketserlikud Kõrgused Suurwsirst Wladimir Aleksaudrowitsch ja SuurwürStt-praua Marta Pawlowna reistsiwab Talwekuu 27. (15.) pääwal PariSsist ära. Wene kreuzer »Ktndral-Admiral" sõitis Zõuluu 2. (Talwekuu  20.) pääwal Brestü sadamast Vigo sadamasse. Tunissis on Arabia lehe ,Messager Tunisten" toimetaja PrantsuS-wastaSte kirjade pärast kinni pandud; Arablased olla seal muidugi juba Prantslaste wasta kangest kihtsemaS. Ituttust. Politika.kirjamees Baron Castelnowo on ühe kirja nime all ,B i s e r t a e h k s 0 d a" wälia aunud, milles tema nõuu annab, et Jtalia ühes teiste Kolmriigtühenduse-liigetega  pärima piab, et Prantsusmaa oma Btserta  kindluste-ehitamist Afrika randas kohe seisma jätaks, muidu pidada Jtalia oma enese kaitsemiseks kohe sõda algama. Tunesta ärawõtmise pärast waatawad küll Jtalialased  wiltu Prantslaste peale, et nemad aga Casielnovo nõuu wasta wstaksiwad, seda et ole uskuda, sest siis wõikS kergest üleüldine sõda ja ka Veeremale" hakata. Rahaminister on oma aruannet ette pannud, mis järel sellel arwu-aaStal küll 46 millioni lirat puudu jääb, tulemal arwu-aastal aga juba ligi 11 millioni lirat iile. Selle järel ei ole Jtalta raha-aSjad siis mitte nii sandid, kui kord kirjutati. Kardinal Vanu tel li PaapSti ligikonnast/ on sealt ära ja log n a ErzpiiSkopiks saadetud. See teeb Austrias nukrat meelt ja Prantsusmaal rõõmu. Kardinal Vanutelli  olla rahuarmastaja ja olla Paapti Riigisekretär Kardinal Rampollall, kes kangest Prantsusmaa poole hoiab, sagedast tüliks eeS olnud. Vatican'ist kinnitatakse, see olla Kardinal Venntellt alandliku meele kohta küll üks raSke pärimine, aga just teda olla Bologna'S kibedast tarwiS oluud. Omalt maalt. Tc>llinu'ast. ükõ häda-heal, ükS appi-hüüdmine, koStab Gwang.-Luth. usutunnistuse kogudustest Löune-Weuemaalt. Kischinew'i diwistoni-kirikuõpetaja Propst R. Faltin kirjutab ,OdeSsa ZeitungiS" ja palub ka teist lehta seda üles wõtta: „Waewalt on hirmus häda Wolga-kolontebes Jumala imewäärilife armunaituse läbi mööda läinud, ja juba koStab uuS häda-heal ja tungiw palme abiks lõune poolt, sellelt sagedast nii rohkest õnnistatud wilia-maalt. Mina olen omast propstkonnast laialt läbi reisinud, kõigist BeSsarabia'st ja ühest suurest läust CherSsoni kubermangust  ja olen sügama haledusega näinud, mis hirmsat wiletsust meie waesed usu-osalised mitmes paikas ootamad. Juba witmasel aastal oli mitmes kohakondaS wäga kerge milia-saak olnud, fliSkt wötsiwad Jumala abiga õige kenad summad hädalistele riigi seespidistes kubermangudes saadetud  saada Kaks aastat ei ole meil üht msiuwat üleüldist  wihma olnud, miS maapinda põhjani niisutanud oleks. Küll on mõned suuremad kohatised wihmad olnud, mis aga ainult weikemaid ringkondafi läbi niisutastwad. Mma olen 50 kuuni 80 werSta pttkuti sõitnud, kus mili ja rohi päikese-palawusest täitsa ära kõrwetatud oliwad ja siis tuliwad 3 künni 4 wersta laiad paigad, kuS lopsakad põlluwtljad seifiwad. Kui aruldast aSja olen mina omal teel heina-kuhjasi näinud. Mitmetest paikadest ligidal ja kaugel on minule tungimad patwed abt järel tulnud. Mina olen ennast Kubernöri poole pööranud ja temaga selle üle rääkinud. Maakonna poolest saab nõuu suurema häda tagafl tõrjumiseks peetud. Nendele, kellel ühtigi enam süüa el ole ja ka mitte wilja mahategemiseks, piab 30 naela jahu kuus hinge peale ja suwiwilja seemet antud saama. Kui wäga selle eest tänada, see seisab selgest stlma eeS, selgest seisab aga ka stlma eeS, et ilma era-abita paliü iwmesi nälga surema piamad. Iseäralises milctsuses on kogudused rendi-maade peal, kellel mingisugust  õigust abi ja tuetuse peale ei ole. Kui nemad oma renti maksa ei jõua. flis piamad nemad majast ja kohast lahkuma ja wöiwad kui kerjaiad läbi maa käia. Kui nemad aga kõiki kokku mõttes, oma loomi ja miS neil muud on, ära müües, rendi-raha kokku saamad, siis puudub  neil kotk, tubliste wälja külmata ja Jumala abiga ka jälle leigata. Omas hädas tulemad nüüd need waesed inimesed minu juure, et mina nõuga ja teuga neid aitaks. Et jõudu mööda meie hädalisi nüüdseS suures hädaS õigel wtistl, paremat teadmist >a südame-lunnistust mööda aidata, selleks olen mina oma praostkonna ametiwendast kirikuseaduse  Z 321 järel elawale ofawõtmisele kutsunud ja on kirikuõpetajad Peters Klöstiz'iS, Golwer Akkermann'tB, Schrenk Glücksthal'is, Hänschke Neufreudenthal'iS >a allakirjutaja  Kischinem'is üheks aegliseks abi-komiteeks kokku astunud. Tungiw palme läheb nüüd Teie poole, armsad ufu-osalised lähemal ja kaugemal, tehke omad pehmed käed lahti. Jagage weikemast ja suuremast õnnistusest, mida halastaja Jumal Teile armust kinkinud on. Tööd otfideõ tulemad need waese inimesed osalt hobustega, osalt ilma hobuSteta minu juure, et omale ja oma perekondadele  leiba teenida wsikstwad; paraku pian mina neid wähese troostiga ja wiletsama abiga, wahest ka ilma selleta, ära minna laskma, üürikese aea pärast saab miletsuS aga wäga tähtsaks minema. Minu diaspora-kogudusest on minule nende perekondade arwu-kiri saadetud, kes juba kolme nädalt pärast ilma leiwata on. ühest teisest paigast saadetakse minule sõnumit, et mehed, kes kolme aasta eest ennast ühe õige kena kolonie rent-maa peal asutastwad, omad majad ja kõiki, mis neil oli, maha jätnud on, sest et neil jõudu ei olnud, oma renti maksa. Nenda hulguwad need waesed inimesed nüüd ilma peawarjuta läbi maa. Palun südamest, andeid 1. propstkonna hädalistele ülemal nimetatud kirikuõpetajatele ja allakirjutajale lahkusega saata, et meie Jumala abiga nende kalliste mendade ja õdede töölised olla mötkfimc, keS armastuses hädaliste peale mõtlewad. Jumal tasugu seda neile rohkest, oma tõutust mööda Luk. 6,38 —R. Faltin.« Wöib olla, et pea ka teiselt poolelt usumendade südameke peale koputatakse.  Sellega oleme neid ette walmiStada omaks kohuseks  pidanud. ,T. S." t. Kutda omal aeal kirjutatud, oli Riiksrathi poolest poSti- ja telegraft-am e t n i k k u d e l e nende Viletsa palga lisaks selle aasta Näärikuu 1. pääwaft rortert - raha lubatud. Et aga selleks raha käepärast ei olnud, sellepärast on esiteks ainult mõned seda saanud. RiikSratht heakSarwamise sonakäigu järel piamad seda aga kõik need ametnikud seda saama ja sellepärastMa yNowoje Wremja" sõnumite järel nüüd postide- ja telegrafidepeawalitfuses  nõuupidamised selle üle, kust seda raha saada, et seda tulema aasta Näärikuu 1. pSäwast saadik kõikidele anda wstmalik on. Teede-MiniSteriumi juhataja on pealinna lehtede sõnumite järel luba annud, raudteede-teenistuse  s s e kuuni 20 protsenti naeSterahwaid ametisse panna, raudteede-teenistuse statistika jäutuSteSse künni 30 protsenti. Sukru-hindade korraldamiseks on RahaminiSteriumiS .Nomoje Wremja" sõnumite järel aeglifelt nõuuks wõetud: Sukru kõige kõrgem hind piab määratud saama. Kui hind üle selle piire läheb, siis piab wöeramaa sukru sissewedamise-toll Vähendatud saama. Nüüd on sukru-nairiSte wähese saagi pärast sukruwabrikute ringkondaS ühe puuda liim sukru hind 5 rubla 10 kopika peale määratud. Tõuseb sukru hind peale selle, stiS saab Rahaministeriumile õtguS antud, wöeramaa sukru fiSsewedamise-tolli,  mis nüüd 3 rubla kulda puuda pealt on, nii palju wähendada, et seda ka V rubla 10 kopikaga puuda eest saada wsib. Selle tänuwäärilise nsuuwõtmisega  on RahaminiSterium hoolt kannud, et sukru-wabrikantide  ja sukru-kauplejate puud mitte taewani ei kasma. Ühes aimatakse seal aga wist ka, et thee fiSsewedamisetollid  kahju ära tasuwad. Juba mõne aea eest kirjutati, et thee tarwitamine sukru hindade kange tõusmise läbi palju kahanenud oli. Theed tarwitab aga nimelt Wene rahwaS wäga palju ja thee on peale selle ÜkS tähtjas abinöuu wiina liialise tarmitamise waSta. Riigibankis on ,Birshnaja Wedomosti" sõnumite järel nõuupidamised laenu-andmise üle põllutöömashinate  wabrikantidele malmis maschtnate peale, sest neid ostetakse äranähtust mööda enamist ainult neli kuud aaSkaõ; nii kaua piamad wabrikantide kulud ilma intressideta seisma ja nemad on sunnitud oma kaupa suurkauplejatele üliodawa hinna eest andma. Sellega loodetakse omamaa psllulöö-maschinate wabrikuid elustada. Riigibanki poolest pannakse nüüd neid kohalist Vabrikuid üleS, miS seesugust abi tärwitawad ja selle wäärilised on. 8 i s a - p a ten t ma kf u d, mis aktsia-seltfide ja teiste seesuguste asutuSte selge fiSsetulemisle pealt maksetüd  saamad, on nüüd 3 protsenti. Tulewal aastal saada 2 protsenti juure pandud, miS riigile umbes T millioni rubla rohkem stsfe kanda, kui tanine. Gildi-lisamaksud, mis aastas 4,400,000 rubla sisse tannarvad, saada 5.500,000 rubla peale kõrgendatud. Ka wabrikute ükstkperemehed  (mitte aktsta-feltstkased) saada lisamaksude alla pandud ja sellest aaStaS 700,000 sissetulemist oodatud. .Norvoje Wremja" tunnistab seda juttu tõeks, miS järel tulemast aaStast saadik seisuslikud asu - tused (Ritterkonnad, Gildid j. n. e.) oma stssetulemOteja  mäljaminemiste-arwust läbiwaatamiseks Kubermanguwalitsuse  ette piamad panema. - Pensionid, mida wanaduse ehk haiguse pärast lahti saanud ametnikkudele ehk nende leskedele ja waestelastele  tulema! aastal wälia maksetud saamad, teha ,Riia Pääwalehe" sõnumide järel kokku 30,754,000 rubla wälja. ,Walitsuse-Teadaandja" kuulutab, et sel aaStal Kroonumaade-miniSteriumi ettepaneku peale neli m õis a - walttse j at suuremate era-moisade peal, oma kasuliku tegewuse eest põllutöös, Kõigekõrgemat auutunniStust  saanud on, muist scisufe-körgendamiseS, muist kuldmedaljedes  pealkirjaga /Wtrkuse eest." , Põllutöö- ja Metiatallituse-Zeitung" tähendab selle juure: ,Meie teretame  seda Keiserlikku armutegu iseäralise rõõmuga, sest miS wsib küll nendele meestele, kes üht töõrikast elu wõeraste kasude heaks tarwitanud.on, rSõmustawam olla, kui auuStamine nende Monarchi poolt, mis ühes ka kõiki nende ametit auustab. See wiimane, mõisawalitsejate amet, on, nimelt kus suuremate maade walitsemisega sagedast  mitmete raõkuste all tegemist on, tõe poolest ükS waStataw ja auurikas amet, millel aga kahjuks wäljaspidist  auuStamist puudub, küllalisest sissetulemisest ja mureta elust wanuduse-põlwes rääkimata. Meie arwame, et ka meie kodumaal mitte wähe mehi kui möifawalitsejad ei tallita. keS oma peremeeste poolest rohkest teeninud on, et need oma trumvufi maiatallitajaid Kroonumaade-miniSteriumi  läbi Kõigekõrgemaks tasumiseks ette panekfiwad. Munade.kauplemine Wolga-waldkondas  on /Wene Põllutöö-sõnumitooja". järel õige suureks kaswanud. Wöeramaa kaubamajadel on WolgalinnadeS  aSjatallitajad, keS mune üles oStawad. ÜkS osaw üleSostja wsib pääwas kuuni 20 kasti ehk 28,000 muna waSta wõtta ja pakkida. Wöeramaa kauplejad saavamad need munad enamtst Loudonstsse ja Hamburgisse. Peale selle on mitmed, kes Wolga-waldkondaS elawad, wiimafel aeal munadega kauplema hakkanud. Nendest üles oStetud munad saamad aurulaewadega kuuni Nishni-Rowgorod'iSse  ja RsibinSksiSse saadetud, sealt raudteedel Peterburg'iSse, Tallinnasse, Mbaw iSse ja Riiü'Sfe. Kogumise-paikadeS  maksetakse 1000 muna eest kewädel 13 rubla, sügisel 18 kuuni 20 rubla, nende stSsepakktmine