aSjads eeS saadaks s e a wärnus korraldamine, jalawae-soldatite teenistuse aea lähendamine rügementides kolmest aastast kahe aaSta peale, ja sellest tulem sõeawäekulude  rohkendamine Riigipääwa ette pandud. Alaline sõeamägi kaswada selle läbi umbes 99,900 meest suuremaks;  kaludeks arwatakse esimeseks korraldamiseks 89 millioni marka, alalisteks kuludeks 69 millioni, edaSptdi 65 millioni marka aastas tarwiS minema. See raha 'pidada nimelt slle,a!tstfi kõrgendamisest wälja tulema, mida 165 millioni marka aastas stSse kandma loodetakse; ka saada tubaka ja soola-aktfistd kõrgendatud, selle masta aga kruntide ja majade maksud Vähendatud. Sõeawäe uue korraldamise üle olla Keiser ja Riigikanzler täieSte ühes nöuus. Hoidlaste erakond, keS hakatuses selle maSta oli, nihkuda nüüd ka selle poole ja kõik Poolakad tahta selle eest koSta, täheks, et Saksa riigi wägewus neil mitte wähem südame peal ei seista, kui riigi LeiStel kodanikkudel. Kui aga WalitsuS Poola-keelt nende koolides mitte õpetamife-keelekS  ei pane, fiiS paiõta sellesi wälja, et neile sõna ei peeta, maid ainult nende taga nõuutakse. Wabalaste erakond loodab kahe-aaStasest teenistuse-aeast  peale selle, et soldatid sti? edaspidi teisteks töödeks ja tsllitusteks tarwitatud ei saa, kui harjutamisteks  söeewäe asjus, et ka harjutustest kõrwalised, tühjad asjad maha jääwad ja et ka pealikud rohkem tähelepanemist  oma teenistuse peale heidawad, kuna wanunenud pealikud lahti lastud saamad ja noored täiejsukised pealikud  rutemini tsusewad. Kui ka juba nii rohkest healesi sõeawäe uue korraldamise eest kooS olema näitab, siiski arwatakse, et see afi mitte wäga ruttu toime et lahe. Tülid Rooma-Katholiiklaste ja Ewangeliumlaste wahel on Saksamaal uueste üles leekanud. Kutda omal aeal kirjutatud, peeti sel aastal Trier'ts nendanimetatud Väljapanemist, mis ses HnniStegia kuub olla, mille üle Rooma soldatid liisku wõtsiwad, mida aga peale Trier'i ka teistes paikades hoitakse ja näidatakse. Nagu ikka, nenda woolastwad ka sel aastal määramata pilgeriterongid  TriersiSse kottu, seda Rooma-Katholiigi pühadust waatama, kummardama ja sellest omale ilmalikku õnne ja taewalikku õnnistust tooma. Hiljuti ilmas nüüd selle üle kiri nime all ,Trieri Kuue sõit". Selles kirjas on mõnda, mida Rooma-Katholiigi kiriku ja iseäranis Trier'i Piiskop Korum'i teutuseks tähendada wõib. Sealtpoolise kaebtnse peale sai selle kirja ülespanija Reichard kuueks nädaliks ja selle wäljaandja kolmeks nädaliks wangi mõistetud. Katholiiklased hsiskawad selle üle nii maljust, et Ewangeliumlased  ennast pähandawad ja Sakfamaa-KatholiiklaSte leht ,Germania" köidab selle külge koguni weel küsimist, kui kaua see weel kestama piab, et EwangeUumlasi ülepea Khristlaste sekka luetakse. Ewangeliumlased olla oma tuimusega reliquiate ja kiriklikkude kombete waSta umbusku suureks kaSwatanud. E vangelium-ölgeusuliSte leht,Reichsbote"  wastab selle peale i Mis umbusu kohta maksab, siis on fee PäriS-Katholiigi maadel Jtalia's, PaapSti liigikondaS ja Prantsusmaal palm suurem, kui Ewangeliumi  maadel, ja just sealt ou seda Saksamaale wälja lautatud. Wittenbergi wana SchlosS-kirtk, kns LutheruS omal aeal jutlust tegi, on wana plaani järel MeSte uhkest üles ehitatud,  saab Wiinakuu 31. (19.) pääwal pühitsetud ja kõik Saksamaa Würstid Ewangeliumi usutunnistusest, Keisriga eesotsas, saawad osawõtmisele oodatud. EtlewalmistaMised  on juba algatud ja Wittenbergilasle südamed  tuksuwad juba ees,röSnmS. Saksamaa SozialdemokratlaSte  estmeeS Liebknecht on töö l i sie- k on - gressift osa wõtnud, mis Mihklikuu 24. (12.) paamal Märseille's amatud ja Mihklikuu 27. (15) pääwal lõpetatud sai. Prantsusmaa ,töölised", s. o. Sozialistlased,  on teda seal määramata hõiskamisega wasra wõtnud  ja tema on suurt kõnet kõigist sellest õnnistudest pidanud,  mida Sozialistlased maailma, iseäranis aga tööliste peale wälja kallama saada, kui wõimus kord nende kätte laug.-b, f. o. kui kõik riigid sozialdemokratlikkudeks RepublikatekS  muudetud on. Kõik rahwad ja seisused saada stis wennastatud ja siis saada Prantslased ka ElfafS- Lothringi maad Vennalikult tagasi. Sõea läbi ei olla seda korda saata kerge ja sõda olla ikka üks kardetaw asi. Saaks sõda Saksamaa poolt algatud, stis saaksiwad küll kõik Saksamaa Sozialdemokratlased oma Walitsuse wasta wöitlsma; tema ise wstaks ka püssi ja läheks maa pinda, seda mässamise-mõtte maad, kaitsema, algakfiwad  aga Prantslased sõda, stis oleks ka tema oma isamaa  kaitsemiseks Sakslane küll. Prantslased pidada kannatama, künni Saksamaa sozialdemokratlikuks RepublikakS  tehtud on. Saksamaal saada küll ikka peale föeawäge  rohkendatud, rohkem oma maa SozialdemokratlaSte, kui Prantslaste wasta, aga see rohkendamine ajada ikka rohkem rahwast SozialdemokratlaSte sekka, kelle kätte pea wsimus Riigipääwal langeda. Sozialdemokratlased olla 25 aastat Würst BiSmark': wasta Võidelnud ja teda ära wõitnud, tema aseme pealt tõukanad, nemad saava ka igast teisest Valitsusest jägu. Mis see uutmoodi õnnetooja weel kõiki iga Walitsuse wasta rääkinud, seda siin üleS panna ei ole wõimaltk, see on aga nii kaugele läinnd, et ka sealise Republika Walitsuse! nõuu olnud, teda Üle piire talutada lasta. Nagu pildt-raamatukeS pildid jutuStuSte rorwaS seifawad, nenda on tcgew elu ka seesuguste üleilmliste  Vennastuse kõnede juure nagu hirvitamisekk omad pildid pannud. Belgia piirel lõhnwad Prantsusmaa töölised  ikka peale Belgia töölisi omaS lekwa-kadeduseS ja Berlin'iS on üks pääw pärast Liebknechtsi kõnet ÜkS sozialdemokratlik  malijate-kogu kange kiskumisega lõppenud. Saksamaa ,uus kurs" on ka SozialdemokratlaSte harja kardetawak wiisil kergitanud. Helgotand! saare kindlustamise kallal saab suure agarusega tööd tehtud, ära surnud Feldmarschall Graf Moktke plaanide järel. Mitmed kommissionid on selle üle nöuu pidama? olnud ja mitmelt poolelt kinnitatakse, et Helgoland ometigi  Saksamaa kaitsemise kohta maga tähtjas olla. Prinz Heinrich ja abikaasa reisiwad Viinakuu 1. (Mihklikuu 19.) pääwal WilhelmShaventst sõidulaewa ,Keiseradler" peal Inglismaale. Keiserlik KorguS Suurwürst Wladimir A l e k f a n d r o w i t s ch jõudis Wiinakun 3. (Mihklikuu 23) pääwal Peterburg'ist Lerlin'isse  ja reisis seall LudmigSlust'iSse, kust mõlemad järgmisel  pääwal Berliu'i kaudu Weimarisse, Suurherzogipaari  kuld-pulma reinnwad. —Ha>u b urg' iS on kholeca  nüüd ka kahanemas. Wiinakun 4. (Mihklikuu 22.) paama lõunast järgmise pääwa l õnn ent on seal 43 inimesi  kholeraSse haigeks jäänud ja 9 ära surnud. Ametliku  aruande järel, mida aga taieste ei usaldata, oliwad Hamburg'is Mihklikuu 29. (17.) pääwani ülepea 17,344 inimest kholeraSse haigeks jäänud ja 7310 ära surnud. Et kholera Wenemaa wäljaräudaiate läbi Hamburg iS lahti läinud, seda peetakse küll igal poolel tõekS, üheS on aga ka salgamata tõeks leitud, e! hoolekandmine rahwa terwise eest, töörahwa suur waesuS ja wiletsuS sellest tulema sopase eluga ja Elbe jse puhaSlamata mesi tõbelaiali-laguuemist  nii suureks on teinud. DeSinfiMmisk' kommi Siioni juhataja on nende .sopa-koodasle" üle, k>:S waesed inimesed Hamburgis elawad, üht aruannet teinud, mis ihu-kacwn püti ajab. Nüüd on need ,sopa-koopad" tühjendatud sa wiietsatele liuna-matadeS korterid autud. Lagunenud, kitsad ja pimedad üüri.koopad kitsastes ja sopaStes nukitsates piawad nüüd maha kistud ja uued nende asemele ehitatud saama, mis im neSle elumajadeks kõlwulised on; 7'/, millioui marka eest oir üks liiwa> ftlter ehitatud, miS Elbe mett puhastama ja tulema aaöta Jaanikuuks walmiS saama piab. WaesuS ja wiletsus alama rahma keSkiZ on aga wäga suureks kaSwauud, ehk on ka selgemini ilmunud, üks hädaaea-ko-nitee oli juba mõne nädali eest asutatud ja see oti kakS millioni marka stSse wõtnud, mis aga ette lüüa ei taha, sest igal uädalil minna 150,999 marka karmis. Rüüd on 49 abi-kom-teed asutatud. Bertin'i ja Wien'i wahel peeti suurt ratsasõitu,  millest 132 Saksamaa ja 121 AuStria pealikut osa wõtsiwad. Tee on 389 kilomelrit (umbeS 399 merSlaj vi tk. Kui esimene Wienlst Berlin'iSse jõudis Oberstileuteaant Miklos, keS seda teed 74 tundi ja 24 minutiga Sm sõitnud;  kui esimene BerlinM WieiOiSje PreuSsi Prinz Friedrich Leopold, 83 tundi 33 minutiga ---- Keiser Wilhelm on oma tütre sündimist Würst MSmarkatelegrammi  lubi teada aimud. Sellest arutatakse Me kord ligendamist Keisri ja Wanakanzleri wahel. Saksile Jdaafrika Kubernör Fceiherr von Soden on pitkemakS aeakS mahe-aega wõluud. Mitmelt poolelt armataksr. et tema koguni enam senna tagasi ei lähe. Saksa asumaade sõbrad ei ole iialgi selle Kubernöriga rab-si olnud, keda ,uus knrs" senna saatis ja sral kohe oma kuuljat eelkäijat, Maior von WisSmanni, tiuiam i hakka». Saksa aurulaewade wedamiae Keskafrika järwedele ei taha korda minna. Dr. Pelerssi aurulaew, mis Vicloria- Nyanza järwele pidi weetud saama ja Orjusehäwilamisekomitee  wiies seesugune katse oli, on ikka meel Bagomoyo's kuuris ja nüüd on wedu-aurulaew Major von WisSmann Schire jõel NyaSsa järwele wiia tahtis, liiga sügama käikuga olnud, on koskedes kinni jäänud ja ühest ära wõetud. Et fee laew koguni mille ühest ära Võtmiseks  ehitatud ei olnud, sellepärast kardetakse kokkupanemist wäga raske olema. Äuskria-AngrumuM. Delegationid, s. o. AuStria- Ungrumaa ühendatud majapidamise nõuukogu, on Minakuu  1. (Mihklikuu 19.) pääwal PestllS kokku tulnud ja KeiSri enese thronikönega Viinakuu 3. (Mihklikuu 22) pääwal omatud. PräsidentikS on Saksa erakonna juhataja  Baron Chlumetzkt walitud; Noor-Tschechsiased on selle juures omad healed andmata zätnud. Oma khronikõnet  on Keiser Ungru-keeles pidanud ja selleS AuStria- Ungrumaa sõbrust kõikide riikidega kinnitanud. Hiljemini on Keiser kõiki nöuukogu-liikcid teretamiseks oma juureS maSta wõlnud ja igaühega lahkest rääkinud, mõnda ülirahwülast  aga noominud, nimelt Antisemittasi (Juutide tagakiusajad) ja on nende käratsemist ,habi kõige maailma  eeS" nimetannd. ühine budjet, s. o. föeawäe kulud, varib ligi 144 millioni guldnat, 4'/, millioni rohkem, kui sel aaStal, mis sellepärast karmis olla, et kõige moona hinnad tõusnud on. SõeaminkSter pärib sellepärast selle aaSta karmis ka weel 1,673,909 guldnat lisa. TeiSte ksnedeS, nimelt Graf TiSja poolt, ou niisamati rahu ja sõbrust ksige maailmaga kinnitatud ja iseäranis AuStria ja Wene KeiSrikodade waSkaStikuse sõdruse peale tähendatud.  Kolnmig'-ühendus olla kõikumata ja kaitseda Europa rahu nagu prefS. A see press aga ka edaspidi mõjuda wõikS, sellepärast pidada Kolmriigi.üheuduie iga liige kugewa sõeawäe eest hoolt kandma. Ette pandud on siiS ka, igat j alamäe kompanie d 86 mehest 95 mehe peale kõSta. mis läbi AuStria-Ungrumaa sõeamägi rahu aeal 14,688 meest suuremaks kaSwab. Noor-Tschechilane Mm on AuStria-Saksa ühenduse waSta tõrelenud, mis nimelt Valtani  poolsaare politika, uendauimekalud.Homikumaaküftmife" kohta segane olla. Graf Kalnoky ou Ein»'i kahttnslamise tagasi tõukanad ja nõnnkogn on Graf Kalnokvle ühel healel, ainntk Ei mi heale wasta, oma usaldust tunnistanud. Arwati, et kõik Waliunse ettepanekud mgi-majapidamiss aSjnS maSta wõetnd saamad. Delegationid saada ülepea kholera hirmu varast ona a»;u wõimalikult ruttu ära tali tama. Pest'iS on Wiinakun 4. (Mihliknu 22.) pääwal  26 immest kholeraSse haigeks jäänud ja 11 ära sirnno. AuStria rahad on pärast pilka nõuupidamist  muudetud. Gnldnale asemele lnlewad kr o o n i d, miS niisama suured on, kui Saksamaa markad. Budget aasta 1894 kohta saada juba une lahamrwu järel tehtud. -- Räägitakse, et Saksa Keiser, kui tema WiensiSse tuleb, ka Cnmberkandi Herzogir, Haunaweri endise Kuninga poega, ÄchSnbrimm schloSsi masla mötts, ka tema ja tema ema mure Gmnndensisse minna. Sellega MekS siis lepitus  PreuSsi Knuingakom ja e-dise Hannoweri Kuningakoja  liigete ia pärijate wahel amalikulk tunnistatud. Keiser Franz IM» nommmiie pärast Antisemitlaõle kohta, oz> Wt.AnSlria Maanmrschall Graf Kinsky omast ametist taganenud. Kirikiikkude lülide järges arwatakse liikumist Ungrumaa MiniStkrinmiS tulema, Angiria-Ungeumaa poolt tahet., selle waSla -vaielda, et Paavst Rooma' KaihsMgi tiriü,- Serbia'» ühe iseäralise Piiskopi alla pauna tahab, kuna see tiril Balkaui poolsaarel tänine AuStria käitluse all seisund on. Uugrnmaa 'Walitsuse ja PaapSli wahel on ka kiili Agrami ErzpiiSkopi aseme pärast, mi» tiihi on. Aroailaseb pärkwab kange rõhuga, et neile iiks Kroa Ilane ErzpiiSkapiks pandud saaks, mitte üks iingarlane ; Paapst olla nende ssowtmist täita lubanud ja tahta oma sõna pidada. Kõige Kroati Vaimuliku amettonm keakis ei olla aga mitte üht. keda Valitsus usaldab >a köit sealt poolt ette pandud kandldalid on sellepärast  tagati tõugatud; üks nendest olnud koguni kui toodik luulud. Galizia l okli-ame t n i k k u d e ia petjate protsess on lõpetatud. Direktor Hofrath  Trcziuiecki on 4 aastaks raskele wangipolwele, teised süüdlased 4 kuust 3 aaSlani raSkele wangipõlwele mõistetud. Seadust mööda otekS see protsess Bemberg'iS pidanud peetud saama. Icatiseid kohtuid ei ole Kohtuteminister  aga usaldanud ja lellepärast peeti see WienM. Triest 'iS wseti Mihklikuu 39. (18.) paamal neli noort meest M üks uaeskerahwaS kinni, keS kaebtuse all fesirmab. ei nemad ühe kuu eest sa Mihklikuu 28, (till.) paakal dynamit! b,mbi'i pannud ou. millest wiimane flinremat kahju ei teinud - Mihklikuu 21. (9.) pNwal on 99. :d.ülased Kerezke koguduses Marmaro komttatis ühe tulekahju l»ureS hirmust kära Juutide ivaSta teinud, neid lõhkunud ja kappa ahwardanud. Shandarmid on möllajaid laiali pillutanud ja nende esimehed kinni wötnud. Da min»,oti Tt D mnlaled Pöhja-SchleSwig'it weel mitte unustanud et ole. seda nähti hiljuti, kui prlitahtlikukdest  andetest ehitatud Garderhöi kantS Kopenhageni luures watmiS sai. Seal laulet, üht uut laulu, mida Vars.'kd teinud ja mille lõpul üteldud on: ,Tema tuleb tõeSte pea, fee komade sa ann-pääw, tuS see, mis pörutatud.  laastatud ja !öh tud sai, jälle Ühte ehitatud saab." Pärast laulu lõpetust uaitaS ka MiniSterprästdenl Estrup oma auuStamist Barsoedl waSla nleS. Daanimaa Rngipaä.v sai Wiinakun 3. Mihklikuu 21.) pääwal ama tud. Ette pandud budget arwab riigi sissetulemist Jürikuu 1 pääwast IBS3 kuuni Jürikuu t. pääwani 1894 55, millioni, Väljaminemist 54„ millioni krooni peale ette. nenda et l, millioni krooni üle jaamad. Hollandist. Rotterdamis. AlblaSferdamis ja Zwpndcech!  ts on Mihilitutt 23. jj 3 ) pääwal mõned haigeksjäämised  kholeraSse ette tulnud ja wiimaseS paikaS ÜkS inimene sellesse ära surnud. Hollandi Saadik Belgia'? ou Holland-Rolkerdami Kongo,selsi waStawaidlemist selle üte ette pannud, et Kongo-riigi WalitsuS seal elfenbetni ja kautschuki kauplemist ara on keelanud ja selle keelu tagasiwõtmisi Berl-umS tehtud kauba järel pärinud. Kongoriigi  WalitsuS on järel annad. NeUa'ft. Aaskal 1894 tahetakse Aniwerpen'iS suurt üleilmlist näitust pidada. WalitsuS on tuetust anda lubanud, kogudused lubawad wöeraStele ilma hinnata korterid  anda. Näitusele saada ka patju aSju toodud, mis sõeawäe kohta tähtsad on. Belgia töölistele, keda nende »Prantsusmaa Vennad" lõhtusimad sa töölt ara ajastwav, on nZuu antud, PrsntfuSmaa kohtuS kaebata ja kahjutasu  uist pärida. Kui nemad seda teemad, fiiS saab selgima.  kui palju ,we«na»tuS" Prantslastega määri on. SchweizW. Tessini kantonis, kus mthawaen Ultra-