Ning hirmu ja armu wahel nõuutalt kaldub mu meel." „Wa!eeria, sa ei ole rahu leidnud siit rahu majast. Hää, mine siis ära siit! Sa oled ju waba ja oma käskija. Mine tagasi selle kirju ilma sisse, kui sa säält loodad oma õnne leida!" Waleeria raputas tõsiselt oma ilusat pääd: „See ei lähe enam. Waenuliselt wõitlewad minu hinges kaks wõimu. Kumb neist ka wõidab ikka kaotan mina." „Laps, ära räägi nii wiisi! Sa ei tohi neid wõimusid, ilmahimu ja taewaõndsust, nagu tähtsuseta asju kaaluga kaaluda." „õnnetud on tõesti need, kõneles Waleeria nagu iseenesega  edasi, kellele saatus kaks lahkuminewat püüet on hinge pannud, millest üks neid tähtede poole tõmbab, teine aga alla mäe poole kisub. Nad ei saa kummastgi rõõmu tunda." Kassiodoorus istus tema juurde ja ütles: „Sinus, mu laps, on leppimata ühendatud sinu ilmaliku isa ja waga ema meel. Sinu isa oli tõsine roomlane, wana laadi, lchke, kareda  ilma laps, julge, kindel ja enesepäälelootja, kasu ja wõimu tagaajaja ja, ma kardan, liig wähe oli temasse meie usu waim mõjunud, see waim, mis ainult teisest ilmast kodupaika otsib, tõesti, mu sõber Waleerius oli küll enam pagan kui ristiinimene. Selle wastu oli sinu ema, kes ühest usukannataja perekonnast  pärit, waga ja tasane. Ta nõudis Jumala riiki taga ja unustas selle juures maapäälse õnne täiesti ära. Ka tema loomust oled sa osa saanud —" „Ei," ütles Waaleria üles tõustes pääd julgesti selga ajades, „ma tunnen eneses ainult isa loomu. Mitte üht tilka werd ei ole mul teiselt poolt. Ema oli ikka haige ja suri waraselt. Isa silmade all kaswasin ma üles; Jhwigeenia ja Antiigone,  Nausika ja Klöölia, Lukreetsia ja Wirgiinia ning teised muinasaja naiswägilased oliwad mu noorepõlwe sõbrad. Wähe pappisid puutus kaubaisanda majasse, ja kuita õhtuti nendega istus ja luges, siis ainult Liiwiust, Taatsitust  ja Wergiiliust, aga koguni mitte kristlaste püha raamatut. Nii kasusin ma oma seitsmeteistkümnenda eluaastani ja ainult selle ilma elu pääle märkis minu meel. Sest need woorused, mida isa kiitis ja mille järele ta elas, täisiwad riigi, kodu ja sõprade kohta. õnnelik oli mul see aeg, ühine ja lahutamata mu hing." „Oma ristimise pääle waatamata olid sa pagan." „Ma olin õnnelik. Siis puutusime meie ükskord reisi pääl siia kloostrisse  ja mustad, rasked warjud heitsiwad esimest korda minu hinge. Sind leidsin ma siit ja sina awaldasid mulle, mis siiamaani hoolega mu eest warjatud: et mind mu ema raske haiguse ajal, juba enne mu sündimist, wandega üksikule kloostri elule oli pühendanud, kui jumal teda ja tema last elus hoiab, ja et mu isa, kellele see mõte põhjani wastameelt oli, pärast mind taewa käest tagasi on lunastanud, nii, et ta, Rooma piiskopi lubaga, oma tütre andmise asemel siia kiriku ja kloostri ehitas. Nii see on, mu laps, neljanda jao omast warandusest andis ta selle pääle. Selle pärast wõid sa rahul olla. Püha Peetruse järeltulija, kellel meelewald on siduda ja päästa, on selle lubamise muutmise hääks kiitnud. Sa oled waba." „Aga ma ei tunne ennast waba olewat! Sest tunnist saadik mitte enam? Mis sina wõi isa ka ütlete, sügawalt südame Põhjast ütleb üks hääl: taewas ei wõta eluta kulda elawa hinge eest. Saatus ei lase enam ära wvtta, mis korra ju tema osaks langenud. Selle Püha, minu hingele ikka ja ka praegugi wõõraks jäänud usu tõsisel ähwardawal wõimul, mis siin ruumides asub, on õigus minu hinge kohta oma sundiwat walitsusemõju  awaldada, ja ta ei anna mitte järele. Ma olen ta woli alla sattunud. Ma olen, ehk ma küll ei taha ja wastu panen, siisgi ilmwääramata ta päralt. See eneseärasalgamise, walu ja kibeduse ilm on minu osa, mitte aga mu Homeeruse kuldne lillede ja päewapaiste ilm, kuhu poole siisgi minu terwe hing wägisi püüab. Kui sagedasti ma seda ka unustada tahan, ikka jälle käiwad tumedad murepiiwed minu hingest üle. Iga rõõmu, lõbu taga paistawad nad mulle silma, nagu säält punaste rooside taga see kurb kannataja 100 kujutus." „Waleeria, mul näib, sa wihkad, mis sa auustama peaksid." „Ma ei wihka. Ma kardan. Kord oli aeg ja rõõmu kiir wälkus ta silmis kus ma uskusin, et walguse jumal need tumedad warjud igaweseks  ajaks ära wõtnud on. Kui ma esimest korda noore gootlase naerwaid silmi nägin ja tema lõbus waim mind täiesti wangi wõttis. kui nii palju noorust, armastust ja õnne minu ümber heljus, siis mõtlesin ma, et ma sellest hirmust waba olen. Aga see ei wäldanud kaua. Hirmus walujumal koputas ikka kõwemini ja kõwemini selle kuld seina külge, mille ma tema ja enese wasm ehitasin, ja ikka lähemale ja lähemale ulatasiwad ta löögid. Sõda tõuseb ja minu kallis isa wiib enesega minu peigmehe järeldusrikka lubaduse hauda. Põrmuks langeb minu csiwanemate maja ja mina pean omast kodulinnast põgenema. See aga langeb waenlaste kätte. Minu peigmehe päästmine nõuab minule ülikalli inimese elu. Sõja laened wiiwad ta minust jälle ära kaugele. Ja tui ma selle löögi uimasustest ärkan, leian ma ennast siit, suurest hauast, kuhu ma ju enne määratud olin. Ah, ma kardan, sa saad nägema, et taewas mitte tühja hauaga rahul ei ole. Ta nõuab ka surnukeha sinna sisse." „Waleria, sul peaks Kassandra nimeks olema." „Jah, sest Kassandra nägi tõtt: tema ettekuulutused läksiwad täide." „Sa tead, meie peame kõige õndsamaks seda hinge, kes teise ilma pärast selle ilma ära unustab. Aga Jumal ei taha sunnituid ohwrid. Selle pärast ütlen ma sulle, et sa enesele asjata etteheiteid  teed. Paawst on sind wabaks teinud ja sa oled waba." „Hinge ei wabasta üksgi paawst. Paawst wõtab kulda, jaatus kulda ei wõta. Küll sa kord näed, et see korda läheb, mis ma aimates  sulle ette kuulutan ialgi ei saa ma õnnelikuks, talgi ei saa ma Tootila omaks ja see koht saab —" „Ja kui see nii oleks? Õled sa siis nii kõwasti õnne ja lootuse küljes kinni? Kuid sa oled ju weel noor. Aga laps, ma ütlen sulle - mida warem sa ennast neist wabastad, seda suuremast südamewalust päästad sa ennast. Ma olen küllalt ilma, tema rõõmu ja auu maitsenud ja kõik tühja ja kindluseta leidnud olewat. Üksgi asi maa püül ei anna meie hingele rahu, sest meie hing ei ole siit maa püült. Kes sellest aru jaksab saada, see igatseb ära sellest patu ilmast. Alles teises ilmas on suur kodu. Sinna igatseb terwe hi"g . „Ei, ei, Kassiodoorus, hüüdis Waleeria, minu hing igatseb siinse ilusa ilma õnne järele! (Järgneb.) antakse, siis saab sagedasti wõi halwa maigu. Karja peedid on piima loomale parem toit, sest et nad nii kergesti piimale iseäralikku maiku ei anna. Keskmine talu pruugib  päewas umbes 2 wakka oma karja nääle ning seega wõiks ta wakamaa juurikate saagiga 5 —6 kuud läbi saada. Kuis lihtsal kombel  juurikate kaswatamist toimetada, seks pole meil täna mahti rääkida. Kui palju ühe lehmale wägitoitusid söötma peab, selle üle on palju räägitud  ja kirjutatud, ning jätame siis seda täna ka kõrwale. Lühidalt lisan siia juurde, ei kõige parem mõõt karjaomaniku silm on. Proo- Wigu järele, kui suurt kasu ta loomade toitmise läbi wägitoitude kõrgendamiset saab. Ei käi toidu kõrgendamine ja kasu enam käsikäes, siis on ju ülearu antud. Talise söötmise juures on tähele panna, et loomadele rohkel mõõdul juua muretsetakse,  sest suwise niiske ja talise kuiwa toidu wahel oleks muidu liig suur wahe. Ärgu hakatagu hommiku mitte kõige parema toiduga pääle, waid alamast paremale. Wäga soowida  on ööseks pikka põhku ette pauna, sest loomad wiidawad selle söömisega enam aega. Suwine karjaskäimine  on soowitaw, sest et see looma terwisele wäga kasulik on, ka siis, kui karjamaa ülesküntud ja üks tükk põldu põlluheina all karjamaaks hoitakse. Sarnane karjamaa pidamine  on kõige kasulikum, kus see wähegi wöimalik toime saata on. Ühes mõisas käis kari suwe otsa metsa all, aga see järele, kui ühe põllu täis metsa põlluks juuriti ning üks põld karjamaaks peeti, tõusis paari aastaga piim 70,000 toobi päält 130,000 toobi pääle, ning tõuseb iga aasta weel. Lehmade arw on ikka seesama. Wäga tähtjas on loomade puhastamine,  mis mitte sugugi nii raske ei ole, suurem raskus on see, et temast  lugu ei peeta. Kariloomade kasivata  m i n e. Tahab keegi kindlat ja hääd hoonet  ehitada, siis peab ta sellele hää alusmüüri alla tegema. Kõige ilusam  ja toredam ehitus langeb halwa alusmüüri pääl maha. Nii on lugu meie kariloomadega, kui need halwasti  kaswatatud on. Noore looma kaswatamise pääle pandakse meie Väikepõllumeeste seas wäga wähe rõhku. Sõidame mõne küla karjast mööda, siis näeme pea, missugused noored lehmad wälja näewad. Kaheaastased  loomad wõib kaenlas ära kanda, kõnnis, kaks otsa peenikesed, keskpaik paunas, karwad püsti nagu siilul. Kust see tuleb? Ikka söötmisest. Sünnib meil wasikas, siis wõetakse ta ema tagant ära, lastakse sagedasti  natukene nälgida, et siis paremini  jooks. Esimene piim keedetakse enamasti kohupiimaks. Nüüd antakse  esimestel nädalatel wasikale nii palju piima, kui ta wähe weel juua jaksab, ning aegamööda ka heinu. Piima jootmine on ju wäga hää, aga see peab ka kord järele jääma, ning see'p see kunst ongi. Talu wasikad saawad enamasti nii kaua piima, seni kui nad rohu pääle wälja lastakse,  ning siis jääb piima jootmine rahule ja peawad wasikad rohuga rahul olema; sagedast: antakse neile siis weel sooja wett, kuhu natukene jahu ja soola juurde lisatakse, mille läbi siis nende kõhud liig suureks weniwad ja inetuma kehawormi saawad. Juba teise ja kolmanda wasika juures on noorel lehmal loskunud  kõht, nagu oleks ta juba 16 —17 aastat wana. Seda teeb üleliigne jook, mis ainult looma inetumaks  teeb, aga mingisugust kasu ei anna. Teisel aastal ei anta noorele loomale pääle pvllupõhu enam mingisugust  toitu. Meie näeme, et noor loom esiotsa wäga hääd toitu sai, mis järsu muudatuse järele halwa toidu püüle üle läks. Et sarnase kaswatamise järele weel häid piimaloomasid  ette tuleb, on imestamise wäärt. Seda leiame aga ainult maa tõugu loomade juures, katsutagu seda wõöramaa tõugu piimaloomade juures teha, siis näeb, et säält mitte liha, piima ega konti ei saa. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Transwaali saadikutekogu on tulema  esmasväewani waheaega määranud.  Wiimasel koosolekul pidas president Krüger kõnet ja ütles : Kõik kalduwat sõja poole, sest wale waim olla kõigist maadest wõimust wõtnud. Transwaali rahwas tahta iseennast walitseda. Kui ka tuhandeid  ta kallale tungiwat, karta ei olla tal midagi, sest Issand Jumal olla wiimane kohtumõistja. „Tema annab otsust. Jamesoni kallaletungimise  korral lasti ka tuhandeid kuulisid, boerid aga jäiwad terweks, kuna teisel pool sadasid langes. See tunnistab, et Jumal kuulisid juhib." Saadikutekogu president wastas, parem olla mitte sugugi elada kui ilma isamaata olla. Nüüd ei olla muud wõimalik tui sõda. Edasi kuuldub, et president Krüger Inglise walnsusele telegrammi on saatnud, ja seletanud, werise sõja eest wöiwat nüüd ainult weel Jnglisemaa  oma järelandmiscga hoida. Transwaali walitsus olla kõik, mis wõimalik, ju ära teinud. Sama asja kohta teatatakse Brüsselist: Transwaali saadik Leyds on sõnumi saanud, et president Krüger lord Salisburyle wiimase nõudmise on läkitanud, kus sees, et Jnglisemaa oma wäe Transwaali piirilt 48 tunni jooksul ära peab wiima. See nõudmine olla esmaspäewal ära antud.  Kui teda tähele ei pandawat, siis algawat Transwaal neljapäewal  sõda. Kuulda on, et Briti Pretoria asjaajaja oma lipu ju maha wõtnud, aga Londoni walitsus  ütleb, Ht see õige ei ole. Mitmelt poolt soowitatakse weel lepitamist. Belgia saadikutekogu pahema  tiiwa- liikmed on oma walitsusele  ette pannud, et ta Hollandi walitsusega koos suurriikistd wahele minna paluks. Amerika leht „Wvryled" on presidentMac Kinley'le hulga allkirjadega palwe saatnud, ta pakkugu Jnglisemaale ja Transwaalile  lepitamiseks oma abi. Oranje konsul Pierce on Mac Kinleyd juba wahele astuda kord palunud. Ta ütleb aga, palwest ei olla midagi wälja tulnud, sest kuna Jnglisemaa ja Uhisriigid suuree sõpruses elawad,  ei olla Mac Kinley asjas midagi  teha wõinud. Transwaali - Naatali piirilt teatati  teisipüewal: Boeride edasitungimine  on äkki seisma jäänud. Suur osa boerisid, kes lääne pool Newcastlet  olewatel mägedel seisiwad, on wanadele kohtadele tagasi läinud. „Standard'i" sõnumisaatja arwab, et palju wäge sääl asuda ei wöi, sest et moona muretsemine raske on. Kaplinnast telegrahweeriti kolmapäewal:  Seisukord Naatali piiril  on nii tõsine, et Siimoni lahes olewa admirali käest järele on küsitud,  kes ristleja „Doris" mitte kindral  Withi ja 12 ohwitseri otsekohe Turbanisse ei wõi tuua.  Indiast  on weolaew „Secundera" ühe suurtükiwäe patareiga ju Turbanisse jõudnud. Boeride sõjaplaan armutakse  järgmine olewat: Pää- Wägi piirab kitsa riba Naatali maad, mis Transwaali ja Oranje wahel, > ümber. Transwaali wägi läheb Lengenecki, Charleston! ja Dundee kallale, kuna Oranje wäest osa Wansemani  kitsasteele ning Ludysmithi poole läheb. Johannesburi inglased näiwad õieli mures olewat. Säält telegrahweeritatse:  Boerid vu kõik ette walmistanud, et Rodeesiasse minewat  raudteed häwitada. Inglise wäe seisukord on kirju. Tõe poolest on korraldus puudulik. Kui warsti abi ei tule, siis on lüüa saamine kindel. Terwel Kapi asumaal tehtawat  äraandmise hääks awalikult tööd. Teine Johannesburi sõnum lausub: Boerid on waimustatud. Naesed ütlewad meestele, et nad ennem surema, tui wõidetult tagasi tulema peawad. Liigutawaid afju tuleb rongide ärasõitmisel ette. Uks naene jättis mehe ja neli poega jumalaga.  Paljud on päris poisikesed  ja emad tisuwad neist endid nuttes  lahti. Teenistusesse astujate hulgas on walitsuse nöuukogu liikmeid,  üks riigisekretär ja palju Krügeri sugulasi. Mõnel kodanikul on kuus poega kaasas. Uus rahukonwerents.'Kui Rooma lehe „Jtalle" sõnum õige, siis on Peterburis nõu mlewaks kewadeks uut rahukouwerentsi kokku kutsuda. See kord ei saadetawat kutse mitte enam walitsustele, nagu mullu, waid walitsejatele. Austriast. Kardetakse, et sel päewal,  tui keelteseadused tühjaks tunnistatakse,  tjhehlased Praagas rahutusi  ette wõtawad. Noortshehlaste juhataja Engel on selle poolt, et kõik tshehlaste saadikud omad kohad käest ära annaksiwad, sest neil kui löödud juhatajatel ei wöida enam rahwa usaldust olla. Arwamkse, et parem tiiw tshehlastega mitte täiesti ühte nõuusse ei jää. Hispania ministeriumi on uuendatud.  Sõjaminister Polawieja, kes kange wanameelne ja kiriklane, on lahtunud ja tema asemele endine sõjaminister Askarraga astunud, kes Kanowase surma järel 18S7. a. lühikest aega pääministriks oli. Wahetus tuli selle pärast, et Polawieja  oma ministeriumi eelarwet kõigist rahwa ja amemvendade nõudmistest  hoolimata ei tahtnud alandada.  Madridist teatatakse, kuida lahkumisega lugu olnud: Polawieja  wõtnud saatkonna wastu, kes talle oma auustust awaldama tulnud,  ja palunud, et ta wäe eelarwet  alandada ei laseks. Selle järele  andnud rahaminister Willawerde  oma lahtilaskmise palwe ära ning tema eeskuju järel teinud köit teised ministrid, nii et wiimaks ka Polawiejal muud üle ei olla jäänud, kui lahti paluda. Portugalist. Walitsuse wastased heidawad ministrile süüks, nad olla Delagon lahe rendi pääle andmise eest meelehääd saanud. Walitsuse lehed awaldawad nüüd kirja, kus üteldakse Briti-Portugali lepingus ei olla sest kõnet, et Delagoa rannast maad ära müüdawat wöi rendi pääle antawat. Kui Jnglisemaa wäge Lõuna-Ahwrikasse saatwat ja Transwaaliga sõda algawal, siis ei wõiwat ta Portugalia teesid tarwitada,  sest Portugal jääda täiesti erapooletuks. Kuld wastased ei lepi selle seletusega. Nad arwawad, Jnglisemaa ei läkttawat Wäge esiotsa  wahest küll mitte Portugali maid kaudu, aga pärast poole tegewat  seda ometi. Nad nõuawad selle pärast, et leping otsekohe awaldalaks.  Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. K. K. Suurwürst Wladimir Aleksaudrowitsh on „Pel. Ztg." teatel kindralstaabi Nikolaiakademia  auuliikmeks nimetatud. Kõiki põllumeeste seltsisid on päälinna lehtede teatel kutsutud VI. rahwaswahelisest põllutöötongressist osa wötma, mis 1. kuni 8. juulil, maailmanäituse ajal, Parisis ära peetakse. Kaswatuseteadlaste ringkondades tahetawat, nagu „Nishk. W." teatab, tulewal aastal  Peterburis ehk Moskwas üleüldist  Wene keele kooliõpetajate koosolekut  kokku kutsuda, kus tegelikus elus kogutud armamiste üle läbirääkimisi  peetakse. Sõjamäe arstiteaduse akademiasse tahetakse „Now." kuulmisel realkooli kaswandikka Võtta, kui nad niipalju Ladina keelt oskawad,  kui gümnasiumi kolmes klassis nõutakse. Sigade sissewedu Rumeniamaalt  on sisemiste asjade ministri käsul ära keelatud, sest et sääl maal loomatöbed lahti pääsnud. Päälinna kaanalites ja jõgedes tõusis mesi 22. skp. 3 jalga harilikust seisust kõrgemale,  sest et kange tuul lääne poolt puhus. Wee tõusu anti suurtükkide paukudega teada ning pandi Paleeja  Troitski sillad kmni. Suurem häda jäi aga tulemata. Nr. 212. Posti m e e s. 1899.