Tallinna Sõber .V° 38. KaksteistkÜmneS Makäik Tallinnas, Ui. Hcinaknu MMi IM. Ulröldne aelllehl Eesli rghnialt nmal ia liiitialtes. Tuleb ükskord nädal is wälja. Maksab Tallinna» LindforsU pärijate trükimajaSe aastas s rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: oaStaS 3 rubla poal-aastas I rubla 70 kop. Kunlittvsed makjawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 Lsp. Telllmkfed ivöct.,? e wasta r iiallinnaa: pärijat,' - . K. KcttsnM. (janirovessii H S« - Tarin» - - V-Swcres t A. Auhs. - aides: A. ScidelSers. Knpfslns IH. LolllUrg. !A. NMknerN paadis. - NNjausr»: gi. J. Aaraw'l raamatupood. - Aarwao iM. ASder. -Mr no! Fraua -pletro fe. - Zõal.l-!1-l M NuSotst T?. Liwgk. Waa!: kuida u-tiranis wulMalse. WaStajo redaktor W. F. Eichhorn. Maki VliNUtkis, - kirjad kswab BaMslt (BaMschport - N^rc Akegister. üks kutse. Tartu EeSti P?llumcestc-sNtsi näUnS Walga liunas. ÜlkiUdU.d sõnuiuid ?!!' U! -st. - ! Omalt maatt. Tallimi'afl« Maakoniia-n?u»kogudc muutmiue. P.aulsl>S>uaa k.'miuisfi»!i!t. Mlu- riistade tull. Kodutöö lamu-kassad. Aartuhwüte jubiläum. M,,rud. Badajnri >»Mõidcl wöic. Raha hinnad. Nisu hinnad. Tulekahjud. Raekoda. Äkiline surm. IsUapjad ja Paha. Uilb. - Ztmad. MirUkmimid. .MaMi i M««d. - SluulShl. Warg««. HapsMst, KSrge» wbirad. LnwimaaU: T. ». ». Ml-lm I'. »» Ku«de-tM. - Kabcriidr. > Kohtittt-AUüINr. tuuramaatt: Lttiawt l«o!>Md. - Salaaltliiap?triui«d. Pauburgift: Mi»t> MatcsUtUdl ech»st. - Kclt-WcsemaNl. Msstmrre lvatdleittmst. SUer!s!. - IscacNlstd j. mmn.ib i.svuüd. - Mõuda Nprast. Üks kutse. Wiini's peetud Põllutöö- ja Metsatallituse-nättuselt  on preili Elife Barankus .Balti Nädalikirjale* üht pitkemat aruannet saatnud, milles nimelt .Kodutöö* jäutuse läbirääkimine mõne aSja külge puudutab, mis meie kodumaa ja meie rahwa kohta tähtjas on. Seal seisab: .Kõige rohkem on seal kodutehtud kangaid ja stikkimise-tõöd.  näitusele toodud, iseäranis Galizla'ft ja Ungrumaa'lt.  Suures näituse-ruumis langeb silm suurte gardinate  ja rippuwate ehtede läbi pia seesuguste kodutööde peale ja minule räägiti, et terwed maakonnad ennast seesuguse  kodutöö läbi waesusest ja wõlgade koormast peastnud on. Siin on ainult naesterahwad, kes kuduwad. Juhatus selle poole on aga suurmaade-peremeeste poolest wälja läinud, kuida ka Erzherzogipranad Chlotilde ja Valerie oma tubade-ehteid seesugustest asjadest iseäranis talunaesterahwa  läbi on teha lasknud. Ungrumaa teppichid (põranda-waebad) näilawad seesama-sugust  sigimist, kuida neid ka täna weel Eesli rahwa juures leitakse. Willad on karmid ja jämedad, wärwid läigita ja manade taluwööde sarnased, mida seal ka nähakse. Silmanähtawalt ön koduseid wärwist oma enese koha pealt tarwitalud, ja mõned wanad waebad wana-emade kirstudest näitawad, kui muutmata need wärwid  on. Peale selle on ainult need läigita wärwid nende iseäraliste kirjade kohalised. Kus mõned neist aniliinwärwidega  tehtud on, seal on need tööd wäga iluta ja meelt-wasta oma liig-läikiwa, karjuwa karwa läbi, kirjades üksteise kõrwas. Tegemine on wäga lihtlane, kuS kuotud tapctit (Gobelin-kangast) tehakse, seal on kirjad ka Ühtlased  ja kunst-kudumisest ei wõi juttu olla. Rasked poigititriibulised  gardinad läigita wärwidega ja suurte mollidega on selle moodi järel, kuida seda nüüd armastatakse. Mis Siebenbürgia'st oli, see näitas kirjast Slawi wiist järel. Iseäranis tähele pauna on seal lalu-naeSterahwa töö, kes juba kangaspuude peal nõela-stikkimise lööd teewad, korrapärast nõela ja süstipooli tarwitates. AuStria industrie-näiluse ruumis on waebad ja gardinad iseäranis osawalt korraldatud, nenda et kohe silma paistab, mis tarwis neid tehtud on. Iseäralised kõrwa ehitatud kamrid  (erkerid) waepadega kaetud diwanidega ja padjadega poolpeitwate gardinate wahel, kutfuwad puhkan,isele ja mõtlemisele. Seinad ja lagi on kangastega kaetud ja wäljaehi talud. Iseäranis uhke oli Nitter WladiSlaw von Fedorowidz- Okno näituse-rumn, Post Guzuwalowllst Galizia'st. Selle näitnse-ruum! tallikaja rääkis minule, et herra von Fedorowidz  hoolt kannab, omas maakondas kodutööd wõkmalikult  kosutada, ja ühtigi ohwrit ei pelgu, aidata wõikS, mis kõige paremini mana asjade ostmise läbi kodutöö mustreteks ja uude tööde tellimise läbi korda läheb. Saadud kasu elustab kodutööd muidugi kõige rohkem.. See on seesama mõte mis järel selts ,MnS»rdebs  Vsvver" Stockholmis käib, kes endist kodutöömälestust  äratab, kuida ka Soomemaa Kangru-koolid põhjapooliseid  kangaste-kirju uucste elule kutsuwad. Wäga aeakohaline näitab olema, palwet wälja saata, auustatud lugeja tahaks kodumaa ringkondas järelwaatust pidada, kaS mitte kusagil weel wana kodutehtud  kangrutööd meie juures üle jäänud ei .ole, ja seda juhatuseks Tartu Le i k useku n - n ä i tus el e saata. Nägin mina ometigi nende pääwade seeS Wlin'iS ühe Professori majas üht sofa.padjal, mis mii,ute uhkusega kui waua EeSti tö ö näidatud sai. See oli ka tõeSte talu-wöõdesi (uaeSterahwa wöödesi) kokku õmmeldud. Kui talu-uaeskerahwad uaewad, mis auaStalnd ja kalliks peetud  saab, ja mida ka auahmdade jäganuse jiiureS tähele pannakse, kui talurahwa keskis teada autakse, utillcst lugu peetakse, sits saab ehk wölmaM olema, meie junrcS tööd ka kõrgemate lõttta ja amawilsiseks ities kaswalada.* Meie omatc poolelt saadame seda kutset rõõmsa M kusega rahwa sekka, et see seak untle tahete panemata et jää, et selle lahke waStawõtmiue ja täitmine meie kodutöö peale nii osawa ja hoolsa tatn-naesterahwa keskis uuk himu Eesti rahwuSliku töö peate äratab ja kus seda juba ou, kinnitab. Oma rahlvuSMku isiolemisi nende iuulede  eest kaitseda, alleS hoida ja kinnitada, mis nüüd läbi kõige maailma puhnwad, selleks ei mõju mitte ainult rahwusti  ku kirjanduse kostitamine, selleks ou rahwa parema maimujoone  alleShoidmife kõrwas, rahwa esiwanemate kodutöö istwiisi hoidmine ja kõrgemale kasutamine, isiwilsi PShjusesi lahkumata, wist weei tuinsam. tkkahwuSttkku kirjandust igal aeal ja igaS majaS kohalisel, mõjnwal wiisii larwitada,  see ei taha tegewaS elus mitte wõimaiik olla, aga rahwa kodutööd rahwSlikul wii s l i keha, see on igal poole! wõimalik, see hoiab rahwast pöörlemistesi pääwa-tuulede järel, see rohkmdab rahwa wara tasasel, kindlal wiisil ja hoiab ja kaitseb rahwusi Tartu Eesti Põllumeeste-seltsi näitus Walga linnas fal Jaan lkna 16. paamal .EeSti Postimehe*  sõnumite järel Präsideut J. Tstlk'l poosest järgmise  kõnega awatud.- ,Kõrgest aunStatud kooSolejad? Wäljauäituse ülesanne  ja püüdmine on rahma Md ja tema majapidamist edendada ja sellega rahwa elu lahkema seisukorra peale amitada. Rahwa tö ö o u rah 10 a wara? Mida osawamalt rah>vas tööd teeb, seda rohkemalt suureudab  tema oma sissetulekut? Mida suurema hoolega rahwas oma majapidamist korraldab, seda paremale seisukorrale  tsstab tema oma majapidamist. Sellepärast aga, kuida iga osaw ja kasulik töö head eeSkuju applmiftls nõuab, niisamati nõuab ka iga hea ja kasulik ioomadeseisukord  majapidamises palju läbikatsumist ja proo miinist, sugutamise, toidu ja kaSwatamise kohta, eilue kui aru saada ivõib, missugune tõug, toitmine ja taSwaiamiue kõige ko hatlsemaid loomi meie majapidamisele saadab. Seesugusele teatele wõüne meie wälja näit usk abil kõige kerge oalt saada, sest wäljauäitufe plaksti näeme meie kõige paremaid ja kohatisemaid loomi, mida hoolsad ja ofawad majapidajad omaist parematest koduloomadest uäiluscie koonud on. Sel wilsis pakub stis wäljanäitufe-platS kõigile u.lke, kes hoolsa tähelepanemisega waatama jon knlnnd, whkct õpetust. Näge m i s e ja arusaamise läbi saab iga osaw inimene äratust oma Md paremini keha püüda, oma majapidamist hoolsamini korraldada. Selle särel on wäljanäituse plats üks äratamise-100l paremale kööle ja majapidamisele, Ka see on ütS suu r- eh? ülikool (Akadelnia) töö ja majapidamise kasuks, sest selle ruumidesse  on osawad töötegijad oma kõige kenamad ja paremad  produktid toonud, on kõige tublimad majapidajad omad paremad koduloomad näha pannud. Sellepärast on kohaline, ei kõik osawad käsi töö-mehed, niisamati ka kõik tublid ja hoolsad majapidajad, esimesed oma kenade ja kasulikkude tööde, teised oma heade ja kohaliste l 0 0 u> a d e eest auupalkadega auustatud saatvad, sest nemad pakuwad oma osawuse, hoolsuse ja tubliduse läbi head eeskuju kõikidele, kellel hea tahtmine ja püüdmine on, oma käsitööd parema osawusega parandada, oma majapidamist targema hoolsusega edendada.  Seda ou kõrge Rügiwalitsus heaks arwanud ja aimab iga peelawa waljanäiluse heaks hõbe- ja bcongõmedaljlsi  ja kiituse-iirjasi, et kõik, keS paremate loomadega eh? kenamate ja kasulikumate M-produllidega teistele head eeStaju pakuivad, ueude hindadega wõikflwad auustatud saada, sest need treivad sellega rohket head tööd rahwa elu edendamise ja parandamise kasuks. Meie praegune näitus siin Walga linnas, millest Lätlased  kui Eestlased, suure kui ka weike põllu pidajad osa wõtawad, ou seda kehalisem ja armsam, et kõik wäljanäiluse  toimetus wäga lahkeSlc edasi läheb, mis sellest tunnlslust annab, tl igal osawõljal näitusest hea ja anus iaht»>i»e on üleüldise rahwa löö ja majapidamise kasuks oma parema j õun ja nõuga nii tegew olla, et sellest tõsine kasu oma rahwale, wendadele ja õdedele kaSwada wõlks. Kus iial hea tahtmine ja anus meel rahwa kasuks tZK teemad, seal on ka ikka head järeldused loota, sest ikka saab loomulikuks jääma, et heast seemnest heawtltkaSwab. Meel õpime meie omast tänawufcst  wäljanäi kusest kündma, et rohkem haritud põllumehed,  nimelt sumMu-pidajab ja ka Lati rahwas sellest näitusest rohkem osa wõtma on tötkanud. kui Eestlased. Jäägu neile see aun. keS seda ära teeninud on. Ka tunnistad meie näituse tolmekoud palju tänu Riigiwalitkusete  ja KeiSri Majestätiie, keS meile seda näitust pidada 011 lubanud.* Sekle peale au herra Schmidt Läki-keelist kõnet pidanud  ja muusika , Jumal Keisrit kaitse sa* mänginud. Täielist aruamltk näituse Me lubab .EeSti Postimees*  järgmises uumreS tuua, mida meie siis ka sellest Matawast hallikast wõtma ja oma lugejate elle panema saame. Üleüldised sõnumid maailmast. Bsltlskls, JltlZntkrm 29. pllkitval. Asklka jsigmmse asjus näiwod Inglismaa ja Saksamaa  Prautwffmoole õige rohkest järel andma, nende õignSke wosta, mida PranchiSmaa endiste kaubategemiste jäte! lanfibm'iS värib. Praulsusmaa asumaad Põhza- Afrikas ja JdaMsrikas saada ühegil wWI köidetud ja PraMfuSmaake selleks skgust Nigre jõel ja ehk ka koguni kallaSlel autud, miS Mi Prantsusmaa wõimuskonv  seal wäga kangele Afrila stSse ulataks. Peale sette saada M saar Ankillede soarestikkuS Prantsusmaale antud ja Madagaskari saar tingimata Prantslaste hooleks MM, kuna Inglased seal Mine omale laa Soigun pärifiwadja  sealsftkodurahwaftPranlSlaSte wasta, arrlkasswad ja tnetasiwad. Selle aseme! parimad aga Inglismaa lehed, et TakSiaSke öigusk eest, mida Inglased Sansibaris saanud, wähem plaks autud sa-mra, nimelt pidada üks ftrw maad Tanganyika järwe ja Mimbiro mäe wahel