poodis wõi kõrtsi nurkas jnd. Et aga siin mõjuwat abi tarwis anda, scllcks pcame siis ka sarnast abi andma, mis mõjuda wõib- Aivatakse  linna rahwaraamatukogu, kust rahwas  ilmamaksuta lugemist leiab siis on scllcks mõjuw abinöuu käeS, Nagu maal, niisama peame ka siin kõige rohkem rahwa kombeliku elu pääle rõhku panema, sest rahwa kombelik elu on ka ühe linna kõige suurem rikkus. Sellest tuleb iseenesest see nähtus wälja, kui tarwilik  see on, linna rahwale ilmamaksuta lugemise tuba muretseda. Linnaelu hääkäekäigu eest hoolitsemine, ja tema kasude eest muretsemine, on linna omawalitsuse linnaameti ja wolimeeste kogu käes. Nende poolt ootame ka selles asjas tõsist tööd. Ka nemad ei peaks mitte rahwa elu parandamist kooli ja kiriku hooleks jätma, waid peaksiwad ka ise tähtsas asjaS appi tulema. Linnal oleks ju kerge alama rahwa tarwis  ilmamaksuta raamatukogu sisse seada. Temal ei puuduks ju selleks mitte jõudu. Annab ta ju sagedasti sinna raha wälja, kus seda nii hädasti tarwisgi ei ole- Päälcgi  on ka linnawalitsuse tegewuse wõimusse seaduse järele hoolitsemine awalikkude raamatukogude  asutamise eest antud, nagu see Linna Seaduses H 2 p- X on öeldud- Kahjuks aga töötab linnawalitsus wäga mähe selleks, et oma elanikkude kohta ka wooruslikult mõjuda- Nimelt alama rahwa  kohta pole mingisuguseid abinõuusid iseäranis  tarwitatud. Ja just alam rahwaS on see, kes linna isade isahoolt kõige rohkem tarwitab. Tõsi on, et alam rahwas ka sellest osa saab, mis üleüldiselt tehakse, siisgi lähewad mõnikord nõudmised alama rahwa kohta üleüldistest täiesti lahku- Meie linnas töökamad linna hää käekäigu kallal 40 wolimeest, kelledest mitmed hääd kõnemehed on ja wolimeeste koosolekul naljalt  waikida ei tihka. Siisgi peame siin tähendama, et nad linna asju mitte nõnda ei aja, kui seda tarwis, linna elu hää käe- käigu edendamises üleüldse ja rahwa woorusliku  elu tõstmises iseäranis. Nad arwustawad  ainult neid aSju, mis neile ettepannakse,  et aga nad ka ise midagi ülcsse otsiksiwad za cttepaneksiwad, seda ei ole sugugi, ehk on wäga wähe. Seaduse järele on aga neil selleks täieline õigus. Ja linna wolimched wõiksiwad linna hää käekäigu  parandamiseks kõige rohkem tööd teha. Nad wõiwad ju palju rohkem ära näha, mis linnale tarwis, kui linnaamet, kelle tcgewus juba iseenesest küllalt mitme küljeline  ja enam-wähem kantfellei tegcwusega seotud on. Meie loodame, et linnaisad, kelle kätte linnaelu  ja tema edenda mine on uStud, edcspidi rohkem  tööd püüaksimad linna rahwa wooruSliku elu tõstmiseks teha ja sellega seega alustust teeksiwad, et nad rahwa raamatukogu Kuresaarde  asutaksiwad, mis kombeliku elu parandamiseks  wäga tarwiline jatähtjas abinõuu on. Hakkawad meie linnaisad rahwa kombeliku  elu ülestõstmiseks tööle, siis näitawad nad, et nad oma kätte ustud talenti mitte higirätikusse ei ole ära peitnud, waid sellega kasulikult kauplewad. 0. ?. õhtu on pime, kes näeb. Eks kodu pese. Kodu tulles näeb sulane, et keegi must kogu nende talu õuest wälja läheb. „Kes see peaks olema, mis ta siit otsis. Teised on magamaS: õige inimene see küll ei ole," käib mõte sulase paast läbi. Tasa astub sulane kogule järele. Meitu maja ei ole Toomni talu õuest kaugel. „Meitu! Mis kunsti tema meie õues käis tegemas?" mõtleb sulane, nähes, et kogu Meitu maja uksest sisse läheb. „Tarwis järele waadata." Sulane läheb kikiwarwul akna taha ja waatab. Toas pannakse wäike lamp põlema. Siis istub toas olija lee pae pääle, wõtab põrandalt  kaks telliSkiwi, seab teise raiepakku otsa ja hakkab teisega alumist kiwi õeruma, nagu jahmataks käsikiwil. „Näh, meie telliskiwid kannab õuest ära," ümiseb sulane iseeneses. „Mis kometit ta nendega teeb?" Meitu õerub edasi. Waatab wahel aineti alumise kiwi pääle ja õerub jälle. Tükk aega on juba mõõda läinud, akna taga seisjal hakkab wilu, aga uudishimu ei luba enne asja lõpu nägemist äraminemise pääle mõelda. Ometi kord- Õeruja paneb teise kiwi põrmandale, läheb wõtab kapisttoobise pudeli, paneb sellele trehteri suhu ja hakkab hoolega waadates näpuga kiwi päält midagi trehteri  sisse pühkima. „OH sa," mõtleb akna taga seisja, „see ongi tema kuulus punane rohi, Telliskiwi tolm!" Sulane paneb suu akna juure ja hüüab: „Kas mulle ka rohtu annad?" Rahutegija ehmatab. Silmi üles lüües näeb ta akna taga tahmast nägu Kõlisedes kukub pudel niaha... kiirelt puhutud kustub lamp ja mürisedes poeb arst asemele, „Hääd maimud, päästke mind knrjawaimu küüsist," palwetab ta hirmupärast lõdisedes „ega ma enam inimesi ci peta," „Olw-" Isamaalt. Kuresaarest. Sisemiste asjade minist"- riumis on küsimus päewakorrale wõetud, kas Saaremaale mitte ei tuleks üht pidalitõbiste maja ehitada, mis 30 haiget eneses wõiks mahutada  Pidalitõbiseid on Saaremaal hästi rohkesti ja nõnda oleks siin sarnase maja asutamine  wäga kasulik. Teiselt küljelt waadates,  tulewad siin aga nähtused ette, mis selle maja asutamist Saaremaale mitte küllalt soowitawaks ei tee- Kuresaar on supelkoht. Üks tähtsam sissetuleku andja Saaremaale, iseäranis aga linnarahwale, on supslelu, ehk nõnda nimetatud „patisaksad". Asutatakse  aga Saaremaale pidalitõbiste maja, siis wöib see supelwöõrastele niisuguseks okkaks silmas olla, et nad Kuresaarde sõita kardawad- On ju nad selles asjas wäga „hellikud". Kõige wäiksem asi, mis terwise kohta puutub, wõib nende tulemist takistada, kui ka sellel iseenesest mingisugust tähendust ei ole- Linnawalitsus teeks hästi, kui ta selle küsimuse wolikogus ära harutada laseks. Arwatakse seda tõesti supclelule kahjulikuks, siis palutagu, et plaanitaw asutus Saaremaa  pidalitõbiste tarwiS kusagile teise kohta ehitataks, on agaüleüldine arwamine teine siis ei wõi ju muud soowida, kui maja ehitamist.  Kuda kuuleme, olla juba linna mõõda allkirjasid maja ehitamise wastu korjatud, mida ülemale poole saata tahetakse. Sellepärast  nõuab asi mõistlikku seletust ja harutust  ning linnawalitsus ei wõi siin juures mitte waikselt päält waadata. Praegu tahab kroonu Saaremaale oma lahket kätt pidalitõbiste  asjus pakkuda, siis töötagem nõnda, et see mõnesuguste põhjuste pärast meilt mitte tagasi ei wõetaks, aga töötagem ka nõnda, et see meile teises kohas mitte kahju ei tooks. Allkirjade korjajad ootagu weel oma palwekirja ära saatmisega. Nad wõiwad ju terwe asja ära rikkuda. Kuresaare juustumeister hr. S hlupp on Peeterburi wäljanäitusel kõige juuremaa  auuhinna osaliseks saanud ja nimelt on talle auutunniStuS ühes suure kuldmedaljega antud. Meie maapidajad kaebawad wäga sagedasti  rukiussi üle, kes sel sügisel palju põldusid paljaks olla söönud, nõnda et mitmel  pool põldusid teist korda on kütitud. Paari nädala eest sadas KuresaareS wähe lund. Ilmad oliwad mõni aeg hästi külmad. I—B. Septembrini on Liiwimaa Kub. Ajalehe järele Saaremaal 1 loom põrnatõbesfe  haigeks jäänud ja ära surnud, nimelt 4. Septembril Kihelkonna-Loonal. Raha minister andnud käsu, et kroonu wiinapuhastuse wabriku wilefid ainult siis tohib waljult hüüdma panna, kui õnnetust juhtub ja wälist abi waja läheb. Aimatakse,  et ka erawabrikuid ka seda käsku tähele panemad. Wabriku wilede üle nurisewad  sagedasti ajalehed- Suurtes linnades on ju see kõrwale muidugi tülikas, kui sääl wabriku wiled üks teise järele hüüawad. Wäiksctes linnades on nad aga päris soowitawad  asjad- Meil KuresaareS on Wildenbergi  nahawabrik praegu ainuke, kuS Õilistatakse".  See on aga linna rahwale paremaks  ajanäitajaks, kui kõik linna kellad kokku! Elanikud seawad tema järele oma uurid „öigeks" ja töölistele on ta täiesti ainsaks ajanäitajaks, sest et nad nimetatud wabriku wile järele oma aega arwawad. Oleks ju siis üsna paha, kui Wildenbergi wabrik mitte ci „wilistaks". Kuresaare parkis ehitatakse Bratstwo seltsi poolt Wenekeelne lugemise tuba. Tööga on juba alustatud ja wundament on malmis. Kuda kuuleme, jääda Saaremaal monopoli  ajal ainult 30 kõrtsi alale, kuna neid praegu 200 ümber on- Ka õllepoodistd saada Kuresaare linnas praegusest armust palju wähem olema, sest et ainult S K õllepoe omamiseks luba tahetakse anda. Kas kõrtside ja õllepoodide arw just nii wäikescks jääb, pole küll weel mitte kindel, igatahes saab aga nende arw monopoli ajal palju wäiksem  olema, kui see praegu on- Pääasjalikult  on Saaremaa elanikud ainult sellepärast  waesed, et nad palju joomad, mida aga rohkete kõrtside arw kõige enam suurendab.  Kaowud aga kõrtsid, siis kaob ka joomine  ja siis kaob ka rahwa elust waesus ja tooruS- Kõrtside kaotamine on üks parematest  rahwa eluparandamife abinõuudest ja üks tähtsamatest sündmustest Eesti ajaloos. Uut, hästi suurt tuuleweskit tehakse Naljaks. Kindel seisukord. Wangiwaht (mängigu  riieldes): „KaS jääte mait?" Wang: „Mis? Teie ähwardate mind! Teie wõite selle eest iga silmapilk lahti saada, mida minul aga alles kahekümne aasta pärast karta on!" Häbemata. Herra: „Siin on wiis kopikat; täna on minu hõbepulma päew!" Kerjaja: „Jga kahekümne wiie aasta tagant wiis kopikat ... kas see teil mitte kalliks ei lähe?" Neiu: „Ma soowiksin wäga, ennast Teie kõige uuemate luuletöödega tuimustada;  ehk olete nii lahke ja loete ühe ette?" Luuletaja: „Minu luuletused, auuStatud neiu on nii sügawamõttelised, et kcllegil wõimalik pole neist aru saada isegi mul enesel mitte-" W 40. Saarlane, 1899