tnnast aealehe-wäljandja Bändi mõrtsukaks tunnistanud ja mõnda ülcS anuud, mis tema protsessi wäga tähtsaks lrha. - Agiiasauta raudtee-jaama juures (Genua Usti raudteel) põrkasiwad öösel wasta Leikusekuu 7. (Heinakuu  26) pääwa kakS rongi kokku. Üheksa inimesi faiwad kergemast wigaStatud. Busto-Arsizio's on lrompeker Murachioli Heinakuu 30 (18.) pääwal mitu korda soldatile  sekka laiknud, mitmeid haawanud ja siis iseennast maha lasknud. Esiteks arwati, et tema ühe mässajatesellsi  liige olnud, hiljemini on aga leitud, et tema seda segameeles teinud on. Ka GareSsio's on kaks soldatit ühe rüssilnuliga haawatud, aga ka siin et olla ühest kuriatcusi juttu, waid püss on õnnetuma juhtumise läbi lahti läinud Looduse-wägede läbi ou Jtaiia's mitmed õnnetused ette tulnud. Matlaud'is möllas Leikusekuu 3. (Heinakuu 22) pääwal kauge k?erluul. mis näitusele suurt kahju tegi, imsamati ka linnas mitmes paikaS. KakS töölist on iurmatud, neli raskest wigastalud ja ka mitmed teised iuimeled ou rohkem ehk wähe n häda saanud  Sicttxüs, Atna mäe ümberkaudu o > Leikusekuu 8. (Heinakuu 27.) pääwa homikul maawärisemine palju kahju teinud, uimett Zufsara's >a ümberkaudsetes küladeS. Linnas on mitmed majad lohutud, kuus inimest surmatud ja paljn teist wigaStatud. Ümberkaudsetes külades on pea kõik talumajad lohutud neli inimest surmatud ia kümme wigaStatud; wiimaSte sõnumite järel olla ülepea 13 inimest  surmatud ja 29 wigaStatud. Õnnetus oleks weel palju suurem olla wöinud, kui talupojad mitte põllul tööl olnud ei olekS. Politsei laseb lõhutud majad, mis sisse langema kipuwad, maha kiskuda. Mahdistlaste wasta Afrika's tahta Ztalia ja Inglismaa üheskoos wälja minna. Spania'st. Lucena'S on Leikusekuu 8. (Heinakuu 27.) pääwal üks inimene ? ho! erasse haigeks jäänud» M arokko Kabylelaste kestis Mazagan'i juures on jälle kihisemine. Kubernõr kardab, et nemad EuroplaSte peale tungida tahawad ja palub söealaewu walwama saata. Marokko segaduste seletamiste peale ei olla ülepea  ilma Europa riikide abita mõteldagi. Nüüd päriwad ka Inglismaa ja Prantsusmaa igaüks ühe kaubalaewa eest tasumist, mida Rtht-rööwlid wälja rööwinud on. Räägitakse, et - wiimastel aegadel sagedast ette tulnud mere-rööwimiSte pärast Spania, Inglismaa, Prantsusmaa ja Jlalia üheskoos seda pahandust ära kasida tahta, mida Rihk-röötvlid Europa läwel teemad. Spania poolt on Marokko Sultanile ette pandud, tema heaks tollist Marokko  randaS sisse korjata ja selleks Europa riikide luba toimetada; Sultan ei ole aga seda abi-pakknmist mitte mitte waSta wõtund. Philippinide saareslikn mägtmaadel on Spanialastel juba kaua aega wõittemist sealise kodurahwaga olnud ja tänine ei olnud Spauia söeakunft öiete Malaylaste kawaluse wasta saanud, mis Madridti's palju tuõka tegi. Nüüd on seal aga tähtsaid wöitusi saaoud ja kodumaal hõiSkatakse koloniede sõeawae auuks. Tänine on Khiinlaste siSserändamine ja Japan'i himu suurriigiks saada, Spania's Manilla pärast muret teinud. Nüüd on Spania aun seal kaswanud, mis Jda- Asia's Spania kohta rohkem tähendab kui Europa's. Sõda kardetawale naabrite, Khiina ja Japan'i, wahel nähakse sellepärast Spanias ka hea meelega. Greekamaatt. Athe»'is räägitakse, et Kuningas Georg Air-leö-BainS'est tagasi tulles Parissi kaudu reisida ja Präsident Cafimir Perter juure minna. Korfns on Juutide linna-jäuS Leikusekuu 8. (Heinnkuu 27.) pääwal üks granat lõhkenud ja seitse inimest on surma saanud. Seda peetakse üheks õnnetumaks juhtumiseks, mitte turjateuks. Montenegros. Cetinje'st on telegraferitud, et Prinz Peter Karageorgiewitjch oma perekonnaga lähemal aeal Genssiõse elama läheb. Wist tahab Montenegro Walitsus sellest mehest lahti saada, kes pahandust Monlenogro ja Serbia wahel teha woib. Serbia',!. Kuningas Aleksander on kinnitanud, et need jutud tühiad on, mis suurtest uudistest Kuninga sündimise pääwal, Leikusekuu 14. (1 ) pääwal, rääkifiwad. Ka ei saada Jpekis miite üks Serbia Patriarch elama asutatud, kuida kord Bulgaria pahanduseks räägiti. Serbia Ministerpräsideut Nikolajewitjch on jälle Wien'is ja kõigist on näha, et Serbia ennast tugemast AuStria peale luetada tahab. Nikolajewitjch on seal kinnitanud, et WalitsnS erakondadest eemal seista. Mitte Radikal (Wene-sõbraline) erakond ei olla suuremat tüli teinud, waid Ltberal- (Auslria-söbraliue) erakond. See meelitada endist Kuningast, kes aga oma enese nõuu järel käia. Ka Raditat-erakond tahta ennast nüüd Milanl (endile Kuniga) poole heita Kohtu alla antud nendanimetatud  Kõrgest arandanjad" saada wist kõik süüst lahti mõistetud,  sest rääkinud wõida nemad olla, mitte aga ifamaaja  Kumnga-wastaseid tegusi teinud ega ka ette walmistauud.  Walitfusel wöib aga ikka hirmu mässamise eest nöuukS vn wõetud, 600 uut shandarmi jala ja 200 ratsa, teenistusesse panna. Endine Kuningas Miian on Leikusekuu 11. (Heinakuu 30.) pääwal Belgrad'isse tagasi tulnud. Wien'is on tema Auslria-Uugrumaal WaliSte asjade Ministril Graf Kalnoky, jutu! oluud ja jääda nüüd põliselt Serbiasse elama. Et tema uueste temaga laulatud abikaasa, Kuuingapcana Natalia, ka tuleks sellest ei näi enam juttugi olema. Auslria'S kiidetakse wäga wiimast neudanimetatud ,nigitempu" Serbia's. See olla seda maad ühest wabameelisest seadusest peastnud, mis ehk wahest wiiskümmend aasta pärast Serblaste koha Une olla wõiks, nüüd aga', weel mitte. Su!garia'st. Hiljuti oli üks Wremja" sõnumisaatja, keda. kas pilgates wõi tema enese tahtmist mööda „01ä Aentlsman" (Wana Anumees) nimetatakse, Bulgarias ja olt nüüd Wim'is. Seal ou tema kinnitanud.  st tema mitte ilma Wenemaa WaliSte asjade Ministeriumi  teadmata ja tahtmata Bulgana'S oluud ei olla. Bulgaria olla üks heaste korraldatud riik, kus koguni eeskujulik  kord walikseda Stambulo>v'i langemisest rääkides on 01ä Qsittlswmn ütelnud, et Bulgaria's nii suuri Weuelaste-iõbru  e> olla, kes maad Weuemaa alla heita himustawad.  Wene wõimuse uuest asutamisest ei wsida juttu olla. Ka nüüdne Ministeriutn ja isegi Karaweiow ei nõuda mitte Bulgaria isi olemise kitsendamist. Prinz Ferd-uand olla järelandmisteks Wenemaale watmis, kni need mitte tema anu kulge ei puudu. Kui uus Sõbrani?  walitud ou, siis taheta Weue Keisrile üht adressi saata ja selles Bulgaria nüüdse seisukorra waStaw õlini st paluda pV-ttrburgi Zeitung" (Sakia-keetiue) arwab, et noor 01ä Osntleman siin rohkem ütelnud on, kui tema ära wasta.a wö>b. Tema räägib ka juba Karawelow'ist nagu ühest wõimuSmehefl, kuna weel kuulutatud ei ole, kas Karawelow juba wangist lahti lastud on wõi mitte. Üleüldise andeksandmisega, millest kord kirjutati, näib üle. pea küsitaw lugu olema. PõhjuSseadust mööda wõida Bulgaria Würst ainult stiS andeksandmist kuulutada, kui see Sobranje poolest ette pandud on. Walitsus (Ministecium)  ei wõida seda mitte ette panna. ÜheS Wene lehes seisis hiljuti üks Staukow'! kiri, milleS kema teiste põgenikkude nimel kinnitab, nemad ei saada iialgi Prinz Ferdtnand'ti Bulgaria seaduslikuks WürstikS wasta wõtma, waid pärida tema taganemist. Selle wasta on kolm Bulgaria põgenikku Wenemaal nüüd ,Swobodno SlsmoS" üht kirja üles wõtta lasknud, milles nemad kinnitawad, et oma ema-maale suud anda wõ iksi wad. Stankow'il ei olla õigust teiste nimel rääk>da. Kõik Bulgarlased, igast erakonnast, olla ära luunud, et uus dyuastie (Ko''urgi sugukond) maa tarwrtuSte ja foowimiSte kohaline ou. Hiljuti kirjutati, Stumbulow'i villa (suwimaja) Tirnowo'S olla maha põletanud. Seda kuulutakse nüüd ametlikult tühjaks jutuks. Ainult ükS hei na-küün on maha põlenud, mida wist Stambulow'i wenna teenijad põlema pistnud. Austria poolt kinnitatakse, Bulgaria WalitsuS ega sõeawägi ei tahta oma isamaa isiolemist kitsendada lasta. Kui erakondlik wihawaen seal mitte suuremaks ei kaswa ja seespidiseid raskusi ei sigita, siis saada Bulgaria kiudlast kosuma. Stambulowll langemine tähendada ainult muutmist  MiniSteriumiS, mitte riigi polittka-jooues. 3da-Äsia'st. Seda Khiiua sa Japa't wahel keStas Korea's ja mere peal edasi. Kdiina Keiser oli kuulutanud,  et tema seda tema peale sunnitud sõda waSta wõtnud  on ja oli Vicekuningatele ja sõeawae kommaudrriiatele  käSku aunud, ,katkulisi Japanlasi" nende pesapaikades  häwitada. Sõnumid söea kaigu üle on wäga mitmekesised,  Japanlased näiwad aga pea igal poolel wõitjad olema, Khiina kittlemiStest hoolimata, kus sõeawäge millionide  kaupa paberi peal seisab, keS aga tõsiseks wõitlemiseks,  wäga waSta-meelt wälja tulla ja sõea-wainul wäga wähe tarwitatawad olla. Et asi Khiiua pool sandist?  läheb, seda on ka nendest juttudest näha, mille järel Khiina kuulus mägimets, VicekuningaS ja sõeawae ülem kommandör Li-Hung Tschang, Keisri nmbarmu alla langenud,  kes tema kõrgema auutähe .kollase jaki" juba ara wõtund olla, et tema Japanlt sõeawae ettewalmtstamiseS  Khiina ette jõuda lasknud olla. Kas see tõsi on, selle üle on weel kahtlust, wähemast on Li-Huug Tschang ikka kõikeis omais ametites, kui ehk ka ilma .kollase jakita", mis nii pühaks peetud saab, et selle aruldafed saajad seda iialgi seljast ära ei mõla, ka pescmifekg mitte ja ennast selle seeS matka tasemad. Li-Hnng-Tfchang on wäga tark, wäga kawat ja olla täieste ilma südametunnistuseta,  aga tema on lahke Europlaste waSta. miS ehk noort wanameelist Keisrit omast kohast ka pahandab, keS temast aga naljalt ladti saada ei wõi. Juba Khiina endise Keisri all on tema Kindral Gordonsi körwaS wahwusega ja õnnega mäSfajete wasta wõidelnud, on Khiina kõikuwat wöimust Kocea'S mitu korda uueSte kinnitanud  ja kõik sõeakohtnd oliwad tema alla heitnud. Omast kohast on Li-Hung-Tfchang Khiinas ehk wägewam, tui Würst Bismark seda omal aeal Saksamaal oli, ja kema lahtilaskmiseks ei ole Khiina KeiSril nii palju julgust,  kui Saksa nüüdsel Keisril oli. Mitmed uued sõnumid  lahingtst maal ja merel on tulnud, kus Zapanlased ikka wõitnud; tõeks kinnitatud ei ole need weel mitte ja sellepärast ei maksa neist weel ligemalt kirjutada. Mandshureist  saadetakse uut Khiina sõeawäge Korea'sse, aga tee käib üle mägede, on wäga waewaltne ja wiiwitaw. Endine Saksamaa ohwitfer Hauneken, keS 20 aaStat Khiina teenistuses seisnud, ei ole Inglismaa laews ,Kow-Shingi" hukkaminemise juures mitte surma saanud, on peastekud ja on Zndo-Khiina-seltfile selle õnnetuma ettetnlemise üle järgmisi aru annud: sõealaew .Naniwa" käSkiS ,Kow-Shingit" 25. (13.) pääwa homikul ankrusse minua. Seda tehti. Japan'i ohwitser, kes laewa peale tuli, nägi et see üks Inglismaa laew oli. Tema andis käsku ,Namwa" järel Japan'iSse sõita. Kapten ei wõtnud seda käsku wasta sest et Khiina söeawägt seda et lubaks. Tema paluS luba Taku'Sse tagasi sõita. Zapanlased ei annud selle peale wastust waid signaliserisiwad: ,Mine koheaurulaewa pealt ära!" Kaplen korrataS, et see Võimalik ei ole. Ilma edaspidise  hoiatamiseta andis tuld oma suurtükkidest  ja saalis ühe torpedo. See jooksis ,Kow-Shingi" wasta, mis poole tunniga põhja wajuS. UludeS nägin mina, kuida Japanlased ühest raskete suurtükkidega paadist wajuwa aurulaewa peale tuld andsiwad. Khiina sõeawägi  audiS Zavani soealaewa ja ujujast peale tuld, isegi oma enese maarahwa peale, et kõik surma saaksiwad." Japaai Seespidiste aS,ade Minister on ZngliSmaa Saadiku  juures wabandamas käinud, kes seda aga esiteks weel waSta ei wStnud. Inglismaal hakatakse aga ikka laiemates  ringkondades arwama, et Japantt! üleüldist Rah-> waSte-öigust mööda selle juureS mitte süüd ei ole ja kui ka Inglismaa ohwttseride head tunnistust, keS Japani sõeawangis on, sunnitud olema arwatakfe, fiiSki olla selgeks  saanud, et peasüü Khiina föeawäe peale langeb. Kõrwalt-kuuljad wõiwad k-rgest mõtte peate sattuda, et siin ühe salakaubaga Khiinlaste ja JnglaSte wahel tegemist  on, et tõe poolest ükS Khiina laew Inglismaa juhatajate  ja lipu all sõitis. Kust sai fliS ükS Inglismaa laew cchiina-keelise nime? Seesugust tempusi on Inglased ka juba enne teinud. SiiS oleksiwad Japanlased täieSte wabandatud, kelle pool ülepea Europa suurema jän osawötmine  seisab. Suur maawärisemine JapaniS, To- ja Dokahama's, Jaanikuu 21. (t.) pääwal, on Politsei ametlikkude aruandele järel järgmist õnnetust ja kahju teinud: Surmatud faiwad 61; wigastalud 428 inimest; 32 maja saiwad täieSte, 81 maja osalt lõhutud;  455 l maja on wigaStatud; 55 ktwimüüri on ümber lükatud; 5 silda on lõhutud; 1504 hana-mälestust ja mäleStuse-sammast on maha paisatud; 381 korstnat on sisse kukkunud; maapinna fiSse on 96 pragu ja 2 allalangemtst  lõhutud. Saksa Saatekonna uus maja Tokio'B (Japan'i pealinnas) sai häwttatud ja piab uueste üles ehitatud saama; niisamati on ka Ztalia Saatekonna maja nii palju lõhutud, et selles elada et wõi. Marokko'st. Kord kirjutati, 20,000 Rihk-Kabylelast olla Fez'i-teele läinud, seal wangis peetud Prinz Muley Oma'rit peastma ja throni peale aitam. Seda kuulutakse nüüd tühjaks jutuks. Arwata ei olla, et Rihk-Kabylelased  ülepea 20,000 sseameesi wälja saata wõiwad, pealegi weel sõeaks kodumaal. Sultan Abd-el-Aziz olla õige agar ksiktuguste korrata aSjade wasta, miS tänine kannatatud  saanud, mis teda rahwa eeS kalliks teha. Nenda on tema hiljuti käsku annud, et Walitsuse-ametnikud wälja antud raha üle ara andma piawad. Wäljaandmised,  mida õige?S ei leita, piawad nende ametnikkude poolest  Riigikassale tasutud saama. —» Need ametist heidetud  Ministrid, kes ühest kokkmvandumisest uue Sultani waSta osa wõtnud, on raudus Mogadorttsse wiidud. Nende waranduS on ära wõetud; nende perekonnad saamad  weiketd pansionist- Põhja-Amerika'ft. Kuna Europa riigid ennast kohustanud  on, soeaaszaS Khiina ja Japan'i wahel ühel-meelel  kä-a, on Pühja-Amerika ühendatud riigid kuulutanud, et need ennast mitte selles Europaga ei ühenda, maid ainult oma enese tarmilust ia tahtmist mööda teha tahawad  nagu Brasilia kodusõeaS. Põhja-Amecika Ühendatudriigid  et ole RahwaSke-siguse kohta ennast iialgi igas tükkis Europa riikidega ühendanud ja armastawad seda aeg-aealt ,manale maailmale" meele tuletada. Leikuseknu  9 (Heinakuu 28.) pääwal kukkus Lincoln'! juureS (N-chraska's) ühe kurjast käest ära wõetud roopa järgeS üks fõidurong ühest sillast alla ja läks põlema. Sõitjatest on 24 surmatud ja palju teisi wigastalud. Lõune-Ameiika'st Kodusõda Brasilia'S kestab ikka peate edasi. Brasilia Saatekonna poolest on Buenos-AireS'is (Argentina pealinnas) kinnitatud, et waStapanijad põgenemas  ja üle viire kippumas olla. Kas see tõsi on, see on muidugi küsitaw nagu kõik sõnumid, mis Braftlia'st tulewad. Peru' s möllab kodusõda edasi ja asjad on nii segased, et aru saada et ole, keS Walitsuse ja kes waStapauijakc nimel wõitleb. Need keS ennast Walitsuse fõeawäeks nimezawad on wangi wõetud wastased ilma suurema protsessita maha laõta lasknud. Lugu on wäga