Lodzist. (Poolamaal). 3. Märtsil tehti siin ühes puuwilla wabrikus, mis tüki aega seisnud oli, uueste äraparandatud  auruumsinaga esimist proowi, kui korraga  suur aurukatel lõhkes. Katlahoone sai täieste ära lõhutud. Kaks uulitsad oliwad täieste rusudega kaetud, kiwid ja katla tükid lendasiwad ümberkaudsete majade aknateft sisse, üks suurem tükk tulise wee ja sütega kukkus ühekordse naabrimaja katusest  läbi ühe naise pääle, kes parajaste last imetas; naine sai surmawalt wigastatud,  kuna laps imelikul wiisil terweks jäi. Wabriku töölistest sai üks surmatud, 4 raskeste haawatud. Plahwatuse jõud oli nii kange, et 25 puuda raskune rauatükk  250 sammu maa pääle lendas, wähemad  tükid sadasimad meel 100—150 sammu  kaugemal maha, haawasiwad inimesi ja sünnitasiwad teist wiisi kahju. Wäljamaalt. Serbiamaalt. Saal on nüüd maa ja rahwas täies rõõmu joowastufes walitsuse  muutmise kohta. Serblased on omale uue noore, ja nagu loodawad, tubli kuninga saanud, ja hõiskawad nüüd nagu lapsed jõuludel. Ei näe sugugi uuel riigikorral wastascid olewatgi; endise walitsuse poolehoidjad  on nagu maa alla wajunud wõi õhku sulanud. Kõik võidakse aina rõõmu täis uue walitsuse kohta olema. Hää oleks, kui see kõik südamest sünniks. Möödaläinud pühapäewal, kus igal mehel aega käes, oli Serblaste! alles õige pidulik päew. Päälinnas käis kuningas wäeülemate  ja arutu rahwahulga saadetusel kirikus,  kus pidulikku jumalateenistust peeti. Wene ja Prantsuse saadikud awaldasiwad kuningale Lnnesoowitust. Belgiamaalt. Juba ammugi wältab wäikeses, aga rahwa-rikkas Belgias äge wõitluS üleüldise healeõiguse pärast. Töölised,  kellede arw ses suitsuga kaetud wabrikute-riigis wäga suur on, nõuawad, et igal täieialisel Belgia kodanikul rahwasaadikute  walimise juures healeõigus ja sellega walitsuse asjus „sõna kaasa rääkida" oleks, kuna jõukam seltskond senniaegsest olekust wisalt kinni hoiab ja walijateks ainult neid tunnistab, kes kõrgema waranduse  ja hariduse järele on jõudnud. Riigiwalitsus  ei tahtnud sotsialistlaste juhatuse all seisma töörahwa soowi kaua kuuldagi wõtta, ehk küll kuningas Leopolt ise üleüldise  healeõiguse poolt pidada olema, aga tööliste tormijooks läks aegamööda nii kardetawaks, et praegune (wanameelne) ministerium  soowitud seadluse parlamendile ette pidi panema. 31. Märtsil lükkas rahwasaadikutekogu walitsuse ettepaneku üleüldise healeõiguse kohta suure healteenamusega  tagasi (165 häält 26 wastu). Seda kuuldes püüdsiwad sotsialistlased ja töölised, kes hulgakaupa uulitsal ootasiwad, mägise saadikute-kogu sisse tungida. Shandarmid  tõrjusiwad neid palja mõekadega tagasi, rahwahulk wastas kiwirahega. Mitu inimest saiwad raskeste haawatud, mõned kinni wöetud. Töölised ähwardawad terwel Belgiamaal töö seisma panna, kui saadikute-kogu  nende tahtmist ei täida. Streik ongi paiguti alganud ja mitmest kohast kuulukse kokkupuutumisi politseiga. Böömimaalt. Kolinlls on rahwa arwamine, et Juudid ristiinimest tapawad ja nende merd oma pidude juures tarwitawad,  jälle kord kurwi järeldusi sünnitanud.  Hiljuti leiti jõest ühe ristiusku tüdruku  surnukeha, kelle küljes mittu pistmise- haawa oli. Et tüdruk enne seda Juutide juures teeninud oli, siis arwasiwad ristiinimesed  teda Juutide usupruukide ohwriks langenud olewat ja kippusiwad Juutide kallale; wiimastest saiwad mitmed pool surnuks peksetud ja nende majade aknad ära lõhutud. Kära ei matkinud enne, kui sõjawägi wahele tuli ja 18 käratsejat kinni wõttis. Portugallast. Sääl läks soomuslaew „Rosales" hukka. Kui ohwitserid nägiwad, et pääsemist ei ole, jootsiwad nad madrused joobnuks, et siis ise paatidega pääseda. See süü pärast mõisteti nad Buenos Aires kõik surma. Sansibarist. Mõne päewa eest wõttis üks Inglise sõjalaew Prantsuse lipu all sõitma purjelaewa kinni, mille päält 60 Sansibarist rööwitud last leiti. Rööwijad oliwad Punase mere äärest tulnud Arabia orjakauplejad. Kirjandusest. Toimetusele saadetud raamat „E n?a." Pildikene  rahwa elust. Kirjutanud A. O. Neufeldt. Hind 15 kop. Selles raamatus on luule kujul üks pilt rahwa elust ära seletud, mis hästi ilusasti on kokku seatud. Igal ühel, kellel 15 kop. muu asja ostmisest  järele on jäänud, ostku seda raamatud omale lõbusaks meelelahutuseks. Kewade. Armas kallis kewade, A Walju talwe waendlane! Ammu juba lumi suland. Lilled jälle õitsma läinud. Linnu laul meid rõõmsaks teeb, Jgamust meilt ära wiib. Kewade, kui armas sa!! Ära kurda. Hõber, kui sull kurwad tunnid, Saatus kare, wali. Elu rada nukralt kõnnid, RindaS piinaw tali. Siis oh ära mõtle iial Selle pääle sa. Et kord wõiksid õnne rajal Rõõmsalt kõndida. Ära mõtlegi, et elus Õnne tunda wõib Ta kui unenägu ilus Narrimas meid käib: See kes täna õnne süles Rõõmsalt uinub weel, Home juba ärkand üles Kõnnib okoZ-teel. Sellepärast ära palju Kurda mure sees. Olgu maru teab kui walju. Seisa julgelt ees! Saamad marud sust kord wõitu. Magus surra siis; Mulla põue lähed peitu Nii kui loodud wiis. L.. laiusi- Ülesanne. P. XuII. Üht asja tahan ütelda, Oh wõta targast mõtelda, Mu nimi kahest asjast tääl, On kokku pandud ilma pääl Kui esimist siin arwad sa, Siis jalge all sull tihti ma; Ka sagest wäsitan ma sind Kui pitkalt ette wõtad mind. Kui teist siin mõttes ette tood Siis iga liikuw hing mind joob Kui need kaks nime kokku sead Siis linna sakste jooki tead. Seletus tulemas numbris. Möndasugust. Sulu ja köhi mis e wastu soowitab üks wõerasmaa leht järgmist odawat rohtu, mille proowimiseks praegusel  külmal kewadel wist mõnelgi lugejal parajat põhjust saab olema: Lõigatagu mõned  sibulad tükkideks ja keedetagu kandissuhkruga  sisse; seda sibula-sahwti wõetagu iga kahe tunni tagant üks maike theelusika täis sisse. Rohtu wõib hästi kinni korgitud  klaasides hoida, et igal ajal kohe käepärast  oleks. Lihtsa kõhimise ja külmetamise  läbi saadud sulu wastu aitab ta paremine, kui mitmed kallid kompwekid, sahwtid jne, mida kuulutustes wälja pakutakse. Wa randus mere põhjas. Umbes 100 aasta eest läks Hollandi ranna ligidal üks laew, mille pääl mitme miljoni rubla eest hõbedat oli, hukka ja waus peaaegu täieste liiwa sisse, nii et tuukrid tema ligi ei peasenud. Asi sattus unustuse  rüppe, künni mõne aasta eest tuukrid sell kohal kogemata hõberahasid leidsiwad. Nüüd on üks Hollandi inshener uut mashina,  nõnda nimetatud „liiwaimetaja" wälja mõtelnud, millega ta laewakeret mere põhjas liiwast puhastada ja kadunud marandust walge ette tuua tahab. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäewal 2. Mail. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Saaremaa talurahwa asjade Kommissaari ringkiri Kuresaare kreisi walla walitsustele 21. paastu kp. 1893 a. M 586. Walla walitsusts asja toimetusest olen mina leidnud, et wäga sagedaste saab walla kogukondade käest tähtsad summad nende talupoegade linna laatsoretideS arstimise eest sisse sunnitud, kes waesuse  pärast ise ära maksa ei jõua ja kelledel sugulasi  ülencwal ega alanewal joonel ei ole, kes peaksid ja wõiksid niisuguste talupoegade eest seesugust maksufi maksta. Sääl juures on ilmsiks tulnud, et walla kogukondadel tuleb nimetud arstimise eest suured summad kahe põhjuse pärast maksta: Esimine neist on see, et Ülemaal linna laatsaretides kallis maks haigede ülespidamise ja arstimise eest määratud  on, nagu näituseks Riia linna laatsaretis wõetakse iga inimese paalt päewaS 75 kop. aga kohases Kuresaare maa laatsaretis saab ühe haige ainult 12 künni 18 kop pääwa päält maksu nõutud. Need numbrilised näitused määrawad selgeSte seda suurt wahet, mis nendes kahes asutustes haiguste arstimise eest maksmise juures tuleb ja näitawad, kui kahjulik on talupoegi Riia linna laatsareti arstimise pääle jätta, kellede eest arstimise raha maksta tuleb. Teiseks põhjuseks  on see, et mitmed talupojad, kes omast kogukondadest wälja tööle lähemad, tööd mitte sugugi leides ehk kohta ja teenistust oma eneste wigaduSte pärast kautades ja et warandust eneste toitmiseks ei ole, saamad mitme suguste käänete läbi laatsarettidesse  wastu wõetud ja kui kord juba sinna waStu wõetud on, siis püüdwad nad meelega nendesse asutustesse  kauemaks jääda ja lähemad ainult siis wälja, kui neil parem juhtumine näitab olema. Niisugust kamalust pruukiwad nagu näha on, korratumad talupojad talisel ajal. Selle pärast ja niisuguste wälja andmiste ära kautamise eest muret pidades, mis walla kogukondade pääle langemad, kirjutan ma minu all olewate Kuresaare kreisi walla walitsustele ette, korda saada, et kui Riia linna ehk Kuresaare linnale ligemate linnade linnalaatsarettide walitsusts  ehk nendes olewates politsei asutuste käest walla kogukonna liikmete arstimise pääle waStu wõtmise üle teadust saadud on, ilma aja wiitmata saaks saadikud saadetud, et neid niisugustest laatsarettidcst  ära wõtta ja Kuresaare maalaatsaretti panna. See abinõu saab wististe wälja minekul waesemate kogukonna liikmete arstimise eest maksmise  juures mahendama ja teeb «võimalikuks, hooletumad  talupoegi ilma mingisuguse tarmituse pärast laatsareiisse kauaks jääda. H 16. Saarlane, 1393