täiS; päcwati näikse igamees tiidus olewat, lund linnast wälja ivädama! Parem karta kui kahetseda! Selle kcwadene kchivuZ ajab mõnda meest „karu tegudele." Paari nädala eest läinud üks Kuresaare linna „kuuluS ametnik" ühe tuttawa „nurga adwokaadiga" Pähkla kõrtsi ja tahtnud säält kõrtsimehe kaest 20 rubla raha laenata. Sääl uäitanud nad üht? paberit ette, mis pidada . 1000 rubla wäert olema. Nad olla Uit ning säält loomi üles ostnud kuid raha puudus tulnud kätte. Kõrtsimees, kes juba niisugusest kelmusest aru saanud, käinud mõnest kohast järele küsimas, kai mehikeste jutt tõsi on, kuid keegi ei olnud niisugust mehi näinud, ega nendega midagi kaubelnud. Mehed pidanud säält muidugi häbenedes  tagasi tulema. Wüga oleks soowida, et rahamehed ometi kord mõistlikumaks saaksiwad ja mitte linna kelmist enam ei usuks! Minewal aastal tehti otsuseks, et turu päält keegi äär-kaupleja enne kellu 12 midagi ci tohi oSta. Kuida nähja, ei peeta sellest seadusest suuremat midagi, waid igamees katsub aga teise eest, kai pool mägise kätte, mis ta aga saab. See teeb alati tüli ja riidu era-inimeste keskel. See peaks küll kaduma! ! Mõne nädala eest warastud ühelt S. küla j mehelt 17 rubla raha ära, kunas teine muu kraam järele jäänud. WaraZ olla teadmata. ! Peterburgist. Kuus malda Peterburi > kubermangus on hiljuti otsuseks teinud, noortele 14 —21 aasta manustele inimestele mitte lubada kõrtsidesse minna. - Üks uus keiserlik salongiwagun on hiljuti Belgias malmis saanud ja seda oodetakse  Peterburisse. See maksab 85 tuhat rbl. Tema sees on saal, magamise ja pesemise  ruum. Kulda saadi minewal aastas Uralist 753 puuda, kõik erainimcste kaewandustest. Siberis on kroonu kaewanduötest 1717 puuda saadud. Wiimaste nädalate sees on 10 kubermangus  228 in. kolerasse haigeks jäänud 38 surnud. Säälne linn on minewal aastal üle 260 tuhande rubla kolera wastu wöitlemiseks  kulutanud. Awaliste aruannete järele on Wenemaa  raudteede pääle 10 aaSta sees 12 tuhat inimest wigastatud saanud: neist on 4500 ära surnud. Nõdrameelseid oli Wenemaal a. 1890 amctliste aruannete järele 50 tuhat. Neist oli 62 prots. meeste- ja 38 prots. naisterahwast.  Joomise läbi oli nõdrameelseks jäänud mecStcrahwaStest umbes pooled, naisterahwaStest 17 prots, 37 prots. on sündimisest saadik nõdrameelsed, kus juures joomise mõju teadmata. Hullumajasid oli 97 ja kui kõik nõdrameelsed hullumajadesse  peaks pandama, siis läheks umbes 6 korda nii palju majasid tarwis. Peterburi  linna walitsus ongi nõuuks wõtnud ühte uut suurt hullumaja endise kolmele lisaks ehitada. Astrahanist. Sääl on arutu suur hausenikala kinni püütud. See kaalus 15 puuda ja andis iVs puuda kawiari ja 13 puuda liha. Õnnelik kalamees sai ta eest 273 rbl. Jnimestekauplejaid on wiimasel ajal Poola ja lõuna Wenemaal kinni wõetud.  Need müüsiwad noori tüdrukuid kawaluse  wiisil Amerikasse ja Türgimaa haaremitesse ära, kuna nad neile wäljamaal häid teenistuse paiku lubasiwad muretseda. Soomemaalt. Mis nali wahel mak- sab. „Lappenranna Uutiset" teatab, et keegi naljakas mees Kiwijärwel sellega «vallatust teinud, el ühele neiule teise nimel koSjakirja kirjutanud. Neiu «vastas kirja püüle selle nimel, kelle nimi all oli, mille järele selgus, et kiri «valenimega oli. Neiu wõttis asja aga wäga «vihaks, asja hakati kuulama ja kus tegijad, süül nägijaid —saadigi kirja kirjutaja teada. Pilgatud neiu kaebas mehe kohtusse, ja sääl mõisteti  sellele säärase nalja eest 150 marka trahwi ja 55 marka meel kohtu kulu maksa. Säh, mine heida weel nalja kosjaasjadega. mitte wälja tulnud, kui ma mitte kogemata  punase Leena juure ei oleks saanud. Selle juures olen ma juba mõni aasta ja tahan ka ta juure jääda. Ta on üks imelik  inimene, aga ma ei wöi ometi ta üle kaebada. Kuule, Metsahannes, kuni meie siin luuri pääl, seisame wõiksid sa mulle oma elulugu jutustada, ütles Rudolf. See ajab igaivust ära ja talitseb kannatamatust. Tahad sa? Ma tahan küll, aga see nali ei saa kaua tüürima. Mis ma elanud olen, on pea räägitud. Hakka aga pääle; ma kuulen sind hää meelega, Ales Rudolf. Saatus on mind imelikult ilmas ümber wiskanud. alustas Metsahannes. Kõige esmalt, see seisab meel pimedast mu silma ees, elasin ma ühe mere saare pääl, kus palju ilusamad lilled õitsesiwad, kui siin maal, päike kuumemalt põles ja tugewad  kõrged palmid oma ilusaid oksi tuules õõtsutastivad. Seda tean ma weel, et ma sageSte tundide kaupa ilusaid liblikaid taga ajasin, kes oma laiade, läikiwate tiibadega lillest lille lendasiwad, ning, nagu minu pahanduseks, nende wärwide ilu minu ees wälja lamasiwad. Kui ma siis ligi roomasin, et neid liimi wõtta, jah, siis läksiwad nad enamist ikka mu käest, ning ma tean, et ma pahanduse pärast mõni kord nutsin, kuni Pepi mulle teisi liblikaid tõi, kellede üle ma seda lapselist pahandust pea jälle unustasin. Kes oli siis Pepi küsis Rudolf. Üks neegri poiss, mõni aasta wanem kui mina. Ma usun, ta oli mulle ligimängijaks  antud, mng km ma seda õieti järel mõtlen, hm, siis ei pea mu isa ometi mitte nii waene olema olnud, kui ma tänini arwanud olen. Siiski ükskõik, missugused  need olemised oliwad, kellede sees ma elasin, nad läksiwad teiseks. Kuida see sündis, ei tea ma enam. Tõeste on mu meelest, kui oleks mind ükskord kesk öösel unest äratud, sest et meite maja tuleleckis seisis, ning ma muidu oleksin pidanud ärapõlema, aga see wõib küll üks lapselik unenägu olla, kui mõni teine, mis ma arwan tõeste elanud olewad. Nõnda palju on aga tõsi, et ma ennast, kui ma ühel homikul ärkasin, mitte enam omas woodis, waid ühe laewa kois leidsin. Kapten ei sallinud mind mitte. Ta sõitles ja peksis mind igakord, kui ta mind nägi. Tema mehed tegiwad ta eesmärki järele, ning ei läinud üht päewa mööda, kui mitte popsusi, peksa ja jala hoopifi mu päüle ei sadanud, nõnda et kõik mu ihu sinine, kollane ja roheline oli. Noh, see ei olnud mitte wäga mu meelepärast, ning sagedast nutsin ma kibedamaid pisaraid, iseäranis sellepärast, et mind iial ei lastud täis süüa sest nälg tegi mulle pea meel enam waewa kui peksmine. Aga, mis ma pidin tegema? Ma pidin kõik kannatama, mis minuga tehti, ning wiimaks olin ma selle koera pölwe wastu õlete kõmaks läinud. Siis -ündis kord ma oli juba üks teraw posis kuue wöi seitsme aasta aruline, et mind tühja saare pääle maha jääti, kus wärsked wet sai sisseimetud. Kas see mee- ! lega sündis, et mind järel jääti, ei tea ma tõeste mitte aga mind ei tuldud mitte ! ära iviima, ehr küll mind warem ehk hiljem  waiak pidi leitama. Mõni püew jäin ! ma saare pääle ja waigistasin oma nälga ! austritega keda küllalt randaS oli. Midagi muud sööma asja ei leidnud ma mitte, ja mina oleksin minnaks nälga surnud, kui mind mitte üks laew ei oleks pääle wõtnud, kes Euroopa tahtis minna. Kapten oli sõbralik minu wastu, mehed ka, ja ma olin oma meelest kui taewas. (Järg tuleb.) Wäljamaalt. Prantsusemalt. Politika tuli on wisa kuStuina. Prantslased ei suuda Sakslaste  «võitu unustada. Prantsuse kindral Molar (Molard) on ühe raamatukese awaldanud,  milles ta „nõuab", et Reini jõgi Saksa Prantsuse piir olgu. „Rein ole Saksa jõgi, waid piirijõgi. Ta jagab Õhtueuropa  kahte jäkku: Atlandi okeanist Reinini Prantsusemaa, Reinist Elbeni— Saksamaa.  Kahel pool Reini elawad Gallilased  (Prantslased) ja Germanid, juba 2000 aastat üksteise wastased. Mis meie olime, seda oleme weel ja seks jääme weriwaenlaSteks. See on tõsine ajaloolik asja seis " Raamat lõpeb sõnadega: „Meie ei pidusta mitte ega ehita auuwärawaid neile, kes wägitükka teemad, waid neile, kes kord meie lipu eesmärgile ülesse panewad  Reini kaldale!" Jtalmmaalt. JtaliaS ja kõigis muudes Katoliku usu maadeS peeti paawsti piiskopiks  saamise 50 aastast jubelipäewa. Ligidalt ja kaugelt tõttawad nüüdki weel Möndasugust. Hää nöuu. Talupoeg: „Ma olin eila õhtu kõwersilla kõrtsi natukene aega maga jäänud. Korraga kargasiwad Karu Mihkel ja Oina Ott minu kallale ning peksiwad  minu waeseomaks. Ma tahan nende pääle kaebtust tõsta ja tulin adwokadi-härra käest nõuu küsima." Adwokat: „Mis kella ajal see oli?" Talupoeg: „Eila õhtu kella 10 ajal."—Adwokat; „Siis annan ma teile seda nõuu, et teine kord juba kell 9 ajal koju läheksite. Siis ei wõi enam ette tulla, et kella 10 ajal kolki saate!" Ema: „Miilikine, pane pooliti leinariided  selga, sest meie armas onu on surnud."  Tüttar: „On siis onu aga pool-surnud. Ülesande seletus. X- 10, Saarlane, ISUS.