Tallinna Sõber K 5 8. TeitSmeteistkümneS aastakZi? Tallinnas, Paastukuu 4. pMwal 18W. Üleüldine araleht Eesti rahmale maa! ja linnades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinnas LZ?dsorS'i pärijate trllkimajaS: ......... L 4O kop.— pool-aa5ta5......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aa»taS' .........3 rubla pool-aaMas .......... 1 rubla 70 kop. Kuulutused mMaumd iga «a sM leTs sseme pealt 5 k->p. Tellimised wõetakse wusta! MNunas? Ltndfsrs'l MrMe «rüZNma-as. PeterDurgis-H. SeejsNdk, 0»«u«?0!-N>, R õ4. Kartus: Laakmanu. -AakWeres! J. Auys. -- Paides: K. SeidelSerg. Lapsatus:  H. Kollõerg. -Lihulas- A. M'Utn«r't poodis. Mltjaudis - Z. Aarsw'i ja L. LeoSe'se raamatukauplused. Aarwas: M. Põder. Mõrus. Praua Melrose. WaMaZ! W. KuSolfi. Kuresaarss- H!?. Lauge. Maa!! kulda 'isrSrMs kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhsrn. ZloS Baltiskis, kirjad käiwad B-zltiski (Baltischport Lk«zkla-M.Mx« Register. Omalt maalt. Tallinnast: WADnamid. Wilja üleZostmissst sõeawZele.  Metsakaitse-seadused.  Kroonu matsude üle. Uued kaalud apthMdes. seltsi ! ks-solek. U' Ku.:nder. Suur Võit. Wme kathedral. Öunewsed. Kohtu-otsused. j BaMZNst. -- Paidest. Maalt. Jurjewist. Riiast. Peterburgist.—-Jutu-leht. Omalt maalt. Tallinnast. „Rigasche Rundschau" ümberwaatus")  on järgmist sõnumit talw e w i! j a-o ra - sete üle Jõulukuu 15. pAawast Näärikuu 15. päawani toonud: xMaksude-inspektorite aruannetest Näärikuu 15. paäwast on näha, et aea-Mus Zõulukuu 15. pääwast 1894 Näärikuu 15. paZwani 1395 igal poolel, peale põhjaida-pöoUfs maa, ilmad ennast kangete sooja ja külma kõikumiste läbi walja näitasiwad, mis roahetates külmetamist  ja sulamist töwad ja omsetele palju kahju teguvad. Selle wasia on ilmad põhjalääne-psoliftl maal, Weikselikubermangudes  ja Ba l t i m a a kubermangudes, oraselele wäga tulusad olnud. Pärast parajaid külmast, mis maapinda  küllaliselt läbi Mmetasiwad, kuli Jõulukuu wiMasel poolel rohkest lund, Mis kindlat katet audis ja oraseid ka pakases külmas waljakülMetamiss eest kaitseda wõib. Kesk- Wenemaa idapoolisel maal ja Wolga-kubermaßgudes vu luMe-korda maapinnal ka küllalt paks. Põhja pool ja ida pool oli lnme-kate juba möödaläinud aasta Jõulukuu 15. paamal paks küll. lund on aga '.viimaste' aegadel wee! juure tulnud. Küllalisel! lund oli järgmistes kubermangudes.'  Peterburgi, Nowgorsdi ja Pihkws, kus Jõulukuu  15. pääwal lumi mast 2 Sunni Z werschoM paks oli. Kõikides löuMpoolistes wbermmWdeZ ja Mustmererannakubermanstndxs  oliwad ilmad aruldased soojad ja päiwised. nagu kewadel. Besssrabia kuöermangus hakkafiwad  põllud ja heinamaad sooja kõuewihum järges nenda haljendama, ei loomad walja aetud saiwad ja rahwaS paiguti juba kündma hakkas. Selle sooja järges, mis Sunni 23 graadi peale tõusis, hskkasiwad talwewilja orased ruttu kaSwama ja ajasiwad putkele. See oli muidugi ennc-aegne ia kardetaw. sest weel wöiwad kanged külmad tulla. Sõnumile järel Küünlakuu esimestest pääwadest on kõikiS lõuneläänc waldkondas wäljad 8 kuuni l 2 tolli paksu lumega kaetud olnud. Orased ou heaSte tolwealla läinud. Sügisel sn põldude peal palju hiiri näha olnud, hiljemini ainult armaste. - Wilja ülesostmisest sõeawäe-tanvituseks, mis RiigiwaUtsuse poolest wilja-hindade liiale alanemise waSta nõuukõ wõetud sai, kirjutawad ,Birshnam Wedo- Wiimasel aastal on wilja sõeawäe-tarwituseks otsekohe põllumeeste käest, peale nende !9 kubermangu, kus seda juba aaStal 1893 tehti, ka Njasan'. kubermangus, Urali maldkoudas, Kama. Belaja ja Tschnstowa jõgikondades  ja Odessas ostetud. Weikseli wsldkondas aga kus ka osta taheti, on seda maha jäätud. Ülepea on wiimasel aastal i 4 '/z millioni puuda wilja ja jahu sõeamäe-tarwituSteks  ostetud. See tallitus on ametlikkude aruandele järel maga head järge ssmud, sest wilja-ostmme Kroonu poolest sn ühelt poolelt wilja-hmdade rusumist maailma-turu poolt meie wilja kohta tähtsalt kahandanud, teiselt poolelt aga ka Wene põllumehi sundinud oma müüdawa  wilja puhastamise eest paremini hoolt kandma, sest et wilja hind wilja headuse järel määratud sai. See näitab wäga tühtjas olema' see ei elusta wilja-kauplemist mitte ainult kodumaa-lurudel, waid ka wilja wäljawedamist  wõemle maale. Wilja headuse parandamise tormi kull usaldust Wene wäljaweetud wilja peale wõeramaa turud el, jälle kinnitada, on juba ammu ära tuntud, ja seda ei ole mitte ainult meie Riigiwalitsuse poolest, waid on ka juhatajatest  wilja-wedajatest ja mitmetest kauplemise-asutuStest tõeks tunnistatud. Metsa-departementis plaanitakse mitmeid muutmist metsakaitse - s e a d u s e õ. Nimelt pidada t ra h -> wi d, mis nüüd Rahukohtu-wanemate eeskirjas õiguseta puude-maharaiumise peale määratud, tähtsalt tdrgemakS tõstetud saama. Kr o o.nu maksud e üle, mis maa ja pinna pea! seisawad, on Peterburgsist  kirjutatud,  et nende tasumine aastal 13SZ ülepea rõõmuSta- Wl?i wüstl sisse tulnud on, koguni rohkem, kui ette armutud  oti. Nimelt oliwad sissslulemised talupoeg ave lahtiostmife-raha  zinfidest ja Lapidüli-tasumise osadest 142,„ millioni rubla peale ette arwatud olnud. usist on aga tõe poolest aga 144„z milliom rubla sisse tulnud, millioni  rubla ehk I,g protsenti peale eesarwu. Muidugi mõiwad eesarwud, waewalt mööda läinud Mja-HZda peale mõteldes, wäga ette maallikult tehtb olla.  Vattimaa  kubermangudes m selle poolest üks nähtus ilmunud,  kmda seda keegi ette arwata ei wõinnd. Kuuramaa,  see jagu Balti maa kubermangust, mis looduse poolest kõige rohkem õnnistatud on. on neist maksudest kõige rohkem wõlga jäänud: SS7MB rubla eesarwust wähem; selle juure wes! 53,965 rubla, mis kannatuse peale jäätud oliwad,, sedawiist kokku 540.Z83 rubla. Kõigeist Europa-Weneriigi 55 kubermangudest ja wsld-- kõndudest, peale Poola Zarkonna, on ainult Z? kubermangul  rohkem wõlga jäänud. Selle järel ei seisa Kumani  aa riigi-makfude tasumist; poolest mitte Wme riigi heade kubermangude kestis. Mõisamaade maksudest, mis Mõisahärrade eneneste tarwituse all seisawad ja linnade kmntmaffudest on wähem, esimestest ZöSS rubla ehk l, protsenti, teistest ainult 4? rubla ehk protsent wslga jäänud. Teisiti oli asi Kuma maa talumaadega: lahendatud  aasta käikus oli 91Z,50S rubla riigimaksust maksa, maksetud on aga ainult 729,612 rubla, twõlga jäänud 192,896 rubla; wõlad on Zl„ prolfsnti suursmsks kaswanud.  Teistest Europa-Weneriigi 55 kubermangudest Jutu-leht. Kapitän Gueux. JutuStuS selle aasta-saea hakatusest. („Uus Tartu Zeitungi" järel Prautsus-keclest., Sel kaubaajamise takistuse aeal makstwad laewad wahe. Sadamad oliwad kchnewats laewadega täidetud; Jerome leidiS pea ühe, mis tema owtarbe kohaline olema näitas. Mitte wäga wana, oli see flski juba mitmete ilmaderaõkuste  üle wöitu saanud. Se oli omast kohast wäga pilk, üks teraw-otsaga goeletta, mis ühe lapse käe rõhu! kõikuma wöis pandud saada. Ilma rvaewata ühendas Jerome ennast laewa peremehega, ühe söea läbi waeseks saanud rhsberiga odawats hinnaks, mitte täieSte 15.000 franki. Kuna Hardour omale fiis ühe korsari-wabakirja toimetas, laskis tema goeletta lage, mtS wäga wähe üle weepinna ulatas, weel poole jalga madalamaks teha ja muutis purjuSkikku täieste. Sel Viisil sai goeletta üheks ,!utteriks«, üheks laewakS. mis oma muMejutulise kiirusega seda nime õigusega kannab. Muutmised, miS laewa juures tehtud, töiwad aga mõnda tülilust. Isegi watkss ilmaga uhtustwad laened üle bordi ja lagi ei olnud iialgi kmw. Seda tööd läteldas Jerome aga ühe puMstikuga, mis kõige julgemaid meremehi kohkuma pani; see oli ühest ainsast purjust, Viiekordse maja kõrgusest, mille ülestõmmamine küll oli, laewa sadamas nagu kätkit ühelt poolelt teisele kõigutada. Üks seesugune laewa-ehituse-kunSti tõö teenis igapidi seda nime, mida ettewaaMkud meremehed sellele andstwad: nemad nimetafiwad seda märkama pilkamisega ,Greno- sest nemad oliwad julged selle peale, see laew saaks lähemal aeal ruttama, nagu konn mere põhja minema. ,Hea". ütles Jerome Harbour, , selle laewa nimi on ja pea läikis fee nimi Valgete tähtedega muSta põhja peal. Bugsprikti peal ilmus üks kena, nikerdatud  roheline konn ja Jerome Harbour andis luba, et teda ka Grenonille nimetati. WiimakS sai tema oma wabakirja ja hakkas meeSlekonda palkama. Iga aeg figitab oma iseäralisi kujustust, mille asemele edaSpidi uued tulnvad ja hiljemini jälle uutele aset annawad.  Rahutegemisega Inglismaaga kadu st ivad ka selleaegsed  meremehed, mille sarnased nende tänased järeltulijad  õnneks nii wahe on. Jerome Harbour laks ühest kõrtsist teise ja laskis kullatükkisi  omais taskutes köliseda. ,KeS tahab minuga sõidule minna?'' küfiS tema. on täna ohtu merele-minemiseks walmiS", ehk: ,Keõ tahab ennast ?Gre»ouillega" laulatada lasta? Tee on uks wZga kena noor neiuke, kellel küll ühtigi ei ole, kes aga häid audeid näitab/ ,KeS Sina oled?" küsis tema ilhe käest nendest, kelle meele järel kulla kolin olema näitas. ' ,Mina olen perekonna isa ja otfln tööd." isa! Neid ei wõi mina tarwitada! Neil on ikka hirm, üht jõutumal leske ja käitluseta Vaeseid lapsi järel jätta. Wõtd oma teed minua. Ja Sina ?" , Inglased on minu wenna ära tapnud." ,Hea! Hea! Sellest on küll l . . . AStu tagasi, Sina oled madruS. Ja Sina seal taga?" ,Mina seisan Walitsusega pingutatud jala peal." rKaS oled jooksik?" ,la, Kapikän Grenonille." ,Ei muud ühtigi?" j,Sel korral muud ühtigi." /Tiiu on 10 franki, ront kohe laewa peale." ,Ja Sina seal? plaaflrega palge pea! ?" .Mina kardan Sõsest kinniwõlmist Politsei poolest. Aapitän.- .Kas seisad politika asjus kahtluse ,Ja, Kapitän." .Tueta ennast tüürbordi ja buckbordi pool minu palgele  peale ja wötta käeraha wasta. Sinul on aun .Grenonllle' meeStekonna keskiZ olla. Ja Sina seal nukra näuga, mis lugu Sinuga on?^ .Mina olin kassameister Ühe riigi-laema peal ja wargate-töug kahtlastab mind —^ ,Pea kinni! Sina jutustad meile Hiljemini. Mina panen Sind .Gre„ouille« peal jälle Sinu ametisse, aga esimese nulli juures, millele Sina saba taha keed, et sellest üheksa saaksid, panen inina Sinule Sinu pea nagu kuuli Sinu jalge ette. HeaSte üteldud? Eks ole Pudelid ja klaasid kõlises! wad laua peal kõlamast naerust mis selle naljakuse järges tuli. See käik läbi linua madruske-körtstde toi temale mõne tunniga meestekouna kokku, mis tema kõrgete pärimiste kohaline oli, ja kui see laewa pea! oli, laskis tema köikifi kokku tulla ja pidas järgmist kõnet: Mina olen Teiie raha annud, fee ei olnud aga, knida Teie teate, mitte minu kohus, übe korsar! (rõöwlaewa) madrused saamad oma palka Dgeliku ja köigemägewama eestholuse poolest. Kes wõtab selle! on, kellel on see piab linul ja kes kiuni piab sellele see jääb! Teie palk on Teie osa saagist ja saaki piame omale teinepool horizonti (kaewa-weeru) otsima. Ainult Teie teenimata õnnetuse peale mõteldes olen mina Teile üht weiket lisamaksu  aunud. Sellega wöite omale tubakast, wiina ja mõned riideid oSta, mis retfijatel Teie töuust tingimata tarwis lähemad. See laew on edaspidi Teie kodupaik' seal Teie ees seisab Teie rohuaid, haljas nagu heina-