Saarlane SW Üleüldine pnlitilln njaiehl maa- ja linnarahvalt. UM u° SS. Teisipäewal, 20. Imnl 1895. XII. aastakäik malsab! PooleS aaStas l „ 2>? „ —z.- Ilmub igal koiftpAo»v«»r. iiurcsnnreö kaubauulitsäö nr. 17. Kirjad kälwad: Saarlase toimetusele, Kurcsaarcs K u u l u t u s e ri ehk lelle ruum. --S-- Karskuse tegewusest. Saaremaa Karskuse seltsis peetud kõne (Järg-) Kuidas Amcrika maal karskuse tegewuS rahwa hää elu korra pääle on mõjunud, selleks annab meile Pulmani linn Jlinoisi Ühisriikis  hää näituse. Selles linnas on 7500 elaniku, aga sääl ei ole ühtegi kõrtsi. Selle järelduseks on aga ka see, et süül ka ühtegi mangikoda ja waestemaja ei ole, seaduse wastalisi tegusid ei tule sääl sugugi ette, nii et politseil sääl midagi tegemist ei ole. Missugust otsust aga saame, kui meieseda linna Kuresaarega wõrdlcme! Amerika maa karskuse  tööst rääkides, oleme näinud, missugused hääd järeldused karskuse tegewusel on ja kui palju karskus sääl juba korda on saatnud.  Nüüd waatame aga ka, kui suure südidusega mõnedes riikides karskuse hääks töötatakse ja kuidas karskuse tööst ust.maetakse,  Selleks annab meile Inglis maa kauni pildi. Inglis maal ärkas karskuse tegewus 1820. aastate ümber. Aastal 1834. asutati sääl täieline karskuse selts. Kõige tähtsamad karskuse mehed oliwad ja on ka sääl praegu tohtrid ja kirikuõpetajad. Wiimased ei waatanud sugugi selle pääle mis ususeltfist nad oliwad, waid tööd tehti karskuse hääks ühel meelel. Selle läbi jõudis ka karskuse tegewus hästi edeneda. Euamisti tehti sell kombel tööd, et üks pääkarskufe selts asutati, kes enesele igale poole abiseltsisid põhjendas. Seesuguseid pääseltsisid on Inglismaal pääle saja, abiseltsisid  aga ligi paar tuhat. Ühel pääseltsil  Londonis oli aastal 1870 117, teisel 125 ja kolmandama! koguni 478 abiseltsi. Üleüldse oli aastal 1882 karskuse seltside liikmete arw Inglismaal 4,500,000 ja seltside sissetulek oli 700,000 rubla meie raha järele. Abiseltsisid on Inglismaa karskuse seltsidel Hiinas, Indias, Malta saarel jne. Indias on neil sõjamäe sees pääle saja seltsi. Aastal 1894 oli sääl nendes seltsides 20,000 sõameest liikmeteks. Pääle tuhande on ka India sõjamäe seltsides  naeStcrahwaid liikmeteks. Karskuse mõju on üleüldse sõja wäe sees tähelepanemise  wäärt- Suurem osa sõjamäe ülemaid on sääl karskuse meelelised. Sugugi haruldane  ei ole see näha, kuida sääl kindral wõi mõni muu kõrgem sõjamäe ametnik karskuse seltsi koosolekuid juhatab. Ka muude riigi ametnikude seas on rohkesti karskuse mehi. Aastal 1894 oli Inglismaal raudteede päül 14,700 täieliku karsket ametniku. Nii kui ütlesin, wõtawad õpetajad ja tohtrid karskuse  asjandusest elawalt osa. PraeguS on Schotimaal 9õ"/« waimulikudeft meestest ja usuteade õpilastest täiesti karsked ja Jrimaal on euamisti kõik kirikuõpetajad karskuse seltside liikmed. Et ka tohtrid karskuse asjast elamast osa wõtarvad, näitab muu seas ka üks lendleht karskuse tegewuseüle, mis rahwa sekka saadeti, millele 269 tähtsamamat tohtrit alla oliwad kirjutanud.  Üks tähtsam ja südikam karskuse tegelastest Inglismaal oli keegi katoliigi usu tvaimulikmees, preester Theobold Mat« hew, Jrimaalt, kes maad mööda ümberrändas  ja waimustawaid karskusekõncsid pidas. Ka asutas ta ise oma karskuse seltsi, millesse ta igalt poolt liikmeid korjas. Aastal 1840 oli ta seltsi liikmete arm pääle kahe miljoni hinge suur. Kui joonega ta karskuse töö edenes, näitab see, et juba aastal  1844 s. o. nelja aasta pärast, tema karskuse seltsil ainult Jri maal paar miljoni  liiget oli nende seas ka hulk lapsi. Mathew pidas linnades ühes ja teises kohas suurde platside pääl kõnesid. Enamisti wältas kõnede ütlemine homiku kellu 10 künni õhtu kellu 11. Püewas peeti 20 kuni 25 kõnet. Muidugi ei wõinud ta ise mitte rääkida, selleks awitasiwad teda ka teised, nagu kaupmehed, käsitöölised, waimulikud  mehed, soldatid jne. (Lõpp tuleb.) Ilu ja süda. 46 Aga kus iviibis neiu Leena Hallan täna oma ilusa svolulauluga? See kes kahe aasta eest kõikidele see kõige tähtsam waatcmärk ja silmade siht oli, oli täna aga ainult segakoorist osawõtja tuimem liige. Ta ei mvaldanud eneses ühtegi wainmStust, maid waatas aga tuimalt kõiki etendusi  päält. Kaugemalt wõõrad, kes teda kahe aasta eest nii kõrgelt olimad kütnud, et tundnudgi teda täna enam, nii palju oli ta ennast muutnud. Wiimaks lõppes ka näitemäng ja naitelawal jäi kõik wagusi. Kõik peenemad piduwõerad Hatkasiwad  Me Sra lahkuma ja ainult talupojad jäimad  meel ootama, sest pidu lõppuks oli weel tants talupoegade jaoks määratud. Wäikene müüki mehike. Toomas Wcs astus jälle platsi- Mahedalt kõlasimad muuli õrnad hääled laias saalis. Tantsijate paarid aötusiwad lagedale ja marsi madises saali põrand tantsijate jalgade all. Pask M.s sinale täna Mc tantsu paarimeest,  aga mitte enam seda keda ta kahe aasta eest otsis. Ta silmad piilusiwad laialt üle saali. Wiimaks aswS ta ühte kõrwalisc nurka, pani käe kergelt neiu õla pSSie sa ütles: Müna, ma tulin sinu kätt oinal? tantsuks paluma t Kas lubad seda? Ai«? küsis Leena imestades ja hakkas südamest naerma. Kas tantsida tahad sa, Paul? AillLW? Nojah! Mis sull siis selle juures naerda on? See ou ju üsna naeru wäariline, et sa minuga tantsida tahad, Paul! Sa oled ju Neiu jättis sõna pooleli. Paul kortsutas kulmu ja saatis ämara pilgu Miina päüle. Ma tahan aga nüüd sinuga tantsida Miina! ütles ta. Ma tänan; aga mull ei ole suuremat himu. Ma tahan aga sinuga nüüd kohe järgmist tantsu tantsida! Kahetsen maga, et ma sulle seda mitte lubada ei n-õi; ta on ära lubatud! So! kellele siis? Selle noorele mehele, kes praegu siin minu kõrwaS seisab. Aga järgmist? Noh, siis wõid sa ehk tulla. Aga sa wõikjid ju ometi teistega Mull ci ole himu! Aga siin on ju ometi ka Leena Hallan. Wihasclt waatas Paul Miina otsa; siis pööras ta sõnalausumata temale selja ja läks eemale. Paul tantsis juba kaks tantsu teiste neidudega, aga ilmaSgi wccl ei ainud Miina oma paarimehe tormalt lahti pSSSnud. Nii pitka ja mcisliku tantsu ei nähtud teisi kedagi tantsiwat, kui see noormees kes praegu ikka meel Miniaga tantsis. Paul waataS  seda wihaselt päält sa tõmbas lugam.si: hinge kui nad oma tantsu lõppctanud oliwad, sa Miina I seina äarc, tooli püüle puhkama istus. Nüüd palun ma sind oma lubanust täita j Miina! ütles Paul, neiu ette astudes. Tantsime' Wastutõrkumata täitis Miina soowi ja tantsis ka Pauliga kaunis wäsitawa tantsu. Kas lubad ka järgmise tantsu minuga tantsida,  Miina? küsis Paul, neiut tooli pääle istuma iviieõ. Ei, ma ei wõi mitte; ma olen seda jälle sellele noorele mehele lubanud, kes minuga enne tantsis. Nga selle järgmist? Ka mitte; see on tema! Hää küll, ma ci nõua enam midagi! hüüdis Paul wihaselt. Sa wõid temaga tantsida! Arwamata igaw ja piinlik oli see aeg Paulile, kus Miina selle wõõra mehega need kaks pitka tantsu järgemööda tantsis. Ta oli ühte kõrwalise nurka pugenud ja sääl pehme tooli pääle istunud Wäsinult toetas ta ennast tooli leeni najale ja wahtis liikumata silmadega tantsijate hulka. Sääl hakkas kõik korraga tema ees nii segaseks ja tumedaks minema. Nagu kaugeil läbi udu paistis kõik meel tema poolel lahtiste silmade ees. See oli nii imelik ja nöidum. . . . Wiimaks hakkas tema eest kõik nii siigawale  majuma. Nagu haua põhjast kõmas meel kõik tema ees. Siis oli kõik nii wagusi. . . ÖhkadcS lõi Paul minnaks silmad lahti, öõruS silmi, haigutas ja waatas imestades ümber. Kas pole hull! ütles ta iseeneses. Ma olen siia tantsu saali magama uinunud. Oh ma olen aga niisuguste pidude pääl ikka nii unine! Paul laskis enese pilgu jälle tantsiate hulgas - ümber lennata. Ta ei leidnud Miinat, oma paari mehega, miitc enam säält. Kui ta pikemalt saali» i ümber waatas. siis nägi ta Miinat seina ääres Isamaalt. Kuresaarest. Kuresaare gümnasiumiS on sell aastal 4 kaSwandikn lõpueksaami ära teinud ja nimelt: Paul Vaumann,