põud, nenda et wiljasaak läbistikku wähene oli, kui ka just ikaldusest juttu olla er wõi. Suured kurwastused on ka sel aastal Austria Keisrikoja peale langenud ja endiste kurwastuste järjed ou ikka weel röhumaS. Keisripraua  Elisabeth ei näi oma poja, Kronprinz Rudolfi, ülikohkutawast surmast saadik oma täit waimu-wärskust enam kätte saanud olema ja on sellepärast enamist mereretsudel,  Egyptus'es ja Korfu saarel. Keisrikoja ligisügulase,  Erzherzog Johann Salvator'i (Johann Orlh'i) ärakadumine  Löune Amerikäs, ei ole ikka weel täieste seletatud.  Kuida lugejad küll weel mäletawad, oli tema mitme asja pärast Keisrikojaga tülis, kuida tema ka sellest pahandusest täieste mõrras olnud ei olla,, mis Kronprinz Rudolfi surma eel käis ja selle põhiuseks sai. Pahanduste  pärast Keisriga pani' tema oma sündimise-öiguse, omad teenitud auuuimed ja auutähed maha, nimetas ennast Johann Orth, õppis pealiskaudu meremehe ametit, ostis ühe suure raudse purjulaewa, hakkas kaubalaewa kapteniks ja sõitis esiteks Chili sadam- teSse Löune-Amerika's,  sealt salpetrit Hamburgisse tooma. Omaks abikaasaks  oli tema üht theatre-ueiut wötnud, kes reisul tema kaasa läks, kuida tema ka suuremaks julguseks ühe õppinud ja harjunud meremehe kaasa wõttis. Valparaiso  sadamast on tema Leikusekuul 1890 ära sõitnud, sellest aeast saadik puuduwad kõik selged sõnumid, üks aurulaew, mis teda otsima wälja saadetud oli, on sõnumiga  tagasi tulnud, Johann Orthi laew , Santa Marguerita"  olla Sarw-kapi, Löune-Amerika wiimafe otsa, juures kalju wasta tõukanad ja kõigiga põhja wajuuud, mis peal oli. Aeg-aealt tulewad aga ikka jälle jutud, Johann Orth olla oma laewa ära müünud, mida ümbermaalitud,  ümbernimetatud ja teise nime all sõitma saadetud,  kuna tema ise Amerika'S elama asunud. Wiimase seesuguse jutu järel elada tema kui maamees Chili's ja sealt olla ka tema abikaasa oma emale kirjutanud. Ustatawaks  ei wõi neid juttufi muidugi pidada; et see kahtlane  asi aga Austria Keisrikojas ikka jälle uuestc muret teeb, seda wöib arwata. Nüüd on wana aasta lõpu poole kaks kurwaStust ruttu üksteise järel selle Keisrikoja Peale langenud. Talwekuu 30. (18.) pääwa homikul suri Erzherzog Heinrich, kui tema abikaasa, Baroness Waideck, õhtal enne seda surnud oli, ja Jõulukuu t 5. (3.) pääwal suri Erzherzog Sigismund, kõik kopsu-paiStetusesse instuenza  järgeS. Kuida juba sagedast, nenda on ka möödaläinud aastal  weike Daanimaa suurt tähtsust kõrgete wöeraste läbi Fredensborg'i schlossiS saanud. Sea! oliwad Wene Keisri Majestätid oma ligema Kõrge perekonnaga, Greekamaa  Kuningas ja Prinz Georg, ja mitmed liiked Inglismaa  Kuningakojast ja teistest Europa Würstikoudadest. Kui kõik need Kõrged herraskonnad ka Daani Kuningakoja  ligisugulased on ja nende wöeruskäigud muud seletust ei tarwtta, siiski ei wõi nende poliltka-tähtsnst mitte salata. Weel paari aasta eest usaldati Saksamaa Rtigipääwal awalikult ütelda, et sealt kord hüüdmine Daanimaa kohta kosta wötks: »Kasi minu läwe pealtkui Taanimaalt tülitamist karta oleks. Meie arwame, et seda hüüdmist seal nüüd mitte enam ei kardeta. Iseenesest wöimata wägewa naabri wasta, saab Daanimaa kindlust ja tähtsust sngulase-fidemete läbi teise wägewaga Europa'S. Suur tähtsus, mis Taanimaal nüüd weel wäinade läbi Daanimaa  ja Rootsimaa wahel on, kus wöeraste söealaewade läbtsöitmine kergest wöib takistatud saada, saab küll Lehekuul  1895 lõppema, kui Saksa Pöhja-Jdamere kanal malmis saab, aga selleni on weel aega ja sennt ci wöi Daanimaa heal Europa kontsertis mitte tähelepanemata jääda. Selle juure tuleb sel korral weel, et Kolmriigiühendus  ja Kaksriigi ühenduS igaüks Taanimaad oma poole saada tahakftwad, kuida ka Prantsusmaa laewustik omal teel Kronstadl'i lahele Kopenhageni lähet, mitte ära unustanud ei ole. Daanimaa! on küll juba aeg-aealt healed kostnud, mis lepitust Saksamaaga päriwad, Daani Kuningas on ka omal teel L-vadia si kodumaale, Potsdamis  Saksa Keisri wöerusel käinud, aga Taanimaal on ikka weel üks suur ja wägew ringkond, keS Schleswig- Holsteini maade kautamist unustada ei suuda aga taha. Sõbrustust Daanimaa ja Saksamaa wahel ei ole esiteks weel wist mitte oodata. PönewuS Daani Ministeriumi  ja Folkethingi (Rahwa-nöuukogu) wahel, mis kaua aega kestanud, oli juba mõnest aeast saadik tagasi andma hakkanud. . Nüüd, kus Minister-präsident Estrupi kõige wägewam wastane FolkethingiS, Khnstian Poulsen Berg, Talwekuu 27. (15.) pääwal ära surnud on, wöib seal ehk lepitust loota olla. Kõige suuremat tüli MiniSteriumi ja Folkethingi wahel tegi Kopenhageni kindlustamine, mida Walitfus edasi ajaS, Folkethingi tahtmist wasta. Nüüd wöib see suur töö wist ilma suurema wastapanemifeta lõpetatud saada. R o otsi - Norrama a l on tülitamised Rootslaste  ja Norralaste wahel ka wiimasel aastal edasi kestanud  niisamati ka hoidlaste ja wabalaske erakoudade wahel. nimelt Norramaal, kus kuulus kirjamees ja üliwabalane  Björnstjerne-Bjürnson seda tüli ikka uueste õhutanud  ja löötsutanud on. Rootsi Mimster-prästdeut Aterhjelm,  kes söeawäe harjutamise-aea pitkendamist selle põhjustamisega päris, et fliS .Rootslased Norralostega Rootst-keelt wöiksiwad, pidi küll selle sõna pärast ametist taganema, aga Norralased ei ole sellega mitte lepitatud, waid päriwad ikka suuremat lahutust Norramaa ja Rootfimaa wahel ja nende käredamad ringkonnad, eeSotsas Bõrjenstjerne-Björuson, näiwad koguni Republikat himustama. See meeS ou aga selleS kard liiga kaugele läinud ja filmanähtawalt Prantsusmaa Republikanlaste rõõmuks Wenemaale üht sadamnt Norramaa randaS pärinud,  mida pärida Wenemaak wist kellegile meele tulnud ei ole. Sellega on see kentsakas isamaalane oma sugurahwast  pahandanud ja tema tähtsus ja wõimus on kahanema hakkanud. Rootsi polilikast ei ole öiete aru saada, ainult see ou selge, et ka seal sõea-mõlled ärkama hukkannd ou, miS ligi 80 aastat taieste uinustwad. Söeawäge  tahetakse igapidi korraldada ja Gokhlandi saart tahetakse kindlustada. Kuhu poole Rootsimaa aga söea aeal nihkuks, kaS Prantsusmaa wsi Saksamaa poole, see on üks sügaw saladus. Kord näis sõbrus Saksamaa wasta õige soe olema. Peale wõeruSkmkude oli Rootsi Kuningas Saksa Keisri poja 'vaderiks kutsutud, kellele ka tema nimi autud sai j. n. e. WiimaStel aegadel on aga mõned tähed ilmunud, mis nihkumist Prantsusmaa poole näitawad. Ka Stockholmi lahel on Prantsusmaa laewuSkik  käinud ja pealikud ja meeslekond on ka seal suure ilu ja uhkusega waSta wöetud ja üles peetud; Rootsi Kuningas  on Prantsusmaa Prästdeutile oma kõlge kõrgema auutähe, Seraphini rittretähe, ja ka teistele PrautfuSmaa auukandjatele kõrgeid auutähtest annud j. n. e. Wöib olla, et Kuningas Oskar seda Norralaste meeleheaks ja lepitamiseks teinud on, aga tähelepanemata ei wõt see mitte jääda, kui ka mitte unuStetud, et Rootsi Kuningakoda  Prantsusmaalt päritud ou, Marschall Bemadotte järeltulijad Napoleon I. aeast. (Järg jääb tulema. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski'S, Jöulikuu sa. pääwal. Saksamaalt. Natuke wõeruStusega on tähele pandud, et Keiser Wilhelm sel korral UuS aaSta teretamise juureS mingisugust kõnet pidanud ei ole. Kui tema ka mõnele lahkeid sõnu ütelnud, stis ei ole nendes kuidagi politika peale tähendatud olnud. Wenemaa ja Jtalia Saadikud oliwad haiguse pärast teretamisele tulemata jäänud. Räägitakse,  ükS aeajcht olla enne aegu kirjutanud, Keiser saada UuS-aastal suurt köuet pidama; see olla teda pahandanud ja sellepärast olla köne pidamata jäänud. Saarlouiss on ühe Sozialistlaste lehe endine toimetaja, Braun, kinni pandud; tema on Keisrit üheS kõnes mäetööliste eeS teutanud. Portugali Saadik Berlin'iS, MarquiS Pmafiel,  on seal Jõulukuu TS. (17.) pääwal influenzaSse ära surnud. Dresden'lS on Satseni Prinz Georg raskest soolika-pöletuseSse haigeks jäänud Strassfurt iS (Preufis)  ja LeopoldShall'is (Anhalt'is) peetakse korjandust nälja-hädaliSte heaks Wolga-koioniedeS. Schottimaale süst tooma saadetud laew ,Sara" on kõrge mere peal kõige meeStekounaga ja reisijatega hukka läinud. Kapteni surnukeha on Amrumi saare juureS leitud. Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) pääwal oli Rheini jõgi Köln i ja Koblenzi  juureS kahe pääwaga st metrit tõusnud. Suurt uputust kardeti tulema. Apenrader i aurulaew on Chefoo juures (Khiua'S) hukka läinud. 10 meest on ära uppunud. WilhelmShaveni ligidal on ÜkS lühi raudkee-mafin hooletuse läbi WÜstingi jaamast mööda jook - und ja ühe sõidurougi wasta pörkanud. Tühja maschina juhataja ja kütia on surmatud; söiduroagi peal on neli ametnikku haawatud, reisijatest ei ole keegi häda saanud. Mitmes paikas Saksamaal on töölised jälle tõrkumisega  ähwardauud, kui neile mitte rohkem palka ei makseta; ka naesterahwad tahawad tõrkumisest osa wstta. Kirjaladujatele  ja trükkijatele on nende tõrkumine umbeS l millioni marka maksma tulnud ja nende oma keskis asutatud  abi--kassa on nüüd ka tühi. Nemad ootastwad Sozialistlaste  poolt Inglismaalt ja Amerika'st abi; kui see abi aga tulemata jäi, stiS läkfiwad nemad jälle tööle. Wäga palju neist jäiwad aga ilma tööta, kus asemed wöerastega juba täidetud oliwad. Muidugi on ka trükikodade  peremehed palju kahju saanud ja mitme raamatu ilmumine on wiiwinud. Austria-Ungrulnaalt, Rahwuslikkudest asjadest aasta lõpul rääkides, kinnitab Wiini poolametlik lehk bladt-, läbi uue aasta wötda kiadla rahu peale julge olla. Ühendus Venemaa ja Prantsusmaa wahel olla PrsntsnSmaa  Walitsust nii palju kinnitanud, et see mszuMalt üllrahwuSlaste  ja kättetasujate himude MaSta panna wöib. Peale selle teha ühendus Weuemmga Prantsusmaale kohuseks, Wene Keisri tuntud rahu armastust mitte pahandada  ja olla sedawiist ükS tamm sealiste ülirahwuSlaSte himude waSta. Wene lehtedest paistab natuke pilkamist nende mõtete wasta wälja. Endise Hannowen Kuninga Georg V. lesk, Kunmgapraua Maria, on GmundeniS raskest influenzaSse haigeks jäänud ja haiguS oli wlimavte sõnumite järel kangemaks minemas. Keiser Franz Josef tuli Näärikuu 4. (Jõulukuu 23.) pääwal PeststSse ja jääda Ungrumaa lahutatud Riigipääwa pärast kolmeks pääwakS senna. Riigipääw pidaS oma wiimast koosolekut.  kus törelejate juhatajad käredaid kõnest Walitsuse waõta pidastwad. Kuida jüba tähendatud . Mwad jutud, tt Ungrumaa Kaubaajamise minister BarosS salakaupa ühe RuMänia-UngruMaa raudlee-seltsiga teinud, mis Saksamaaga  tehtud kaubaaiamlse-ühenduse wasta vn ja ka teist riikist pahandab, keS selle ühenduse ksrwa aStuuud on ehk aStuda tahawad. Schweizi Saadik on juba seletust pärinud. Ast ei ole weel selge, sest Minister Baross waStab pötkleteS, pahandus on aga suur ja arwatakse, et tema ametist taganema piab Kuida Minister-präsident Graf Taasfe Sakslasi AuStrias sellega lepitada püüdis, et GrafKhuenberg nende keskist Ministritesekka kutsutud sai.nenda on tema uüüd Galizia Poolakaid sellega oma külge köita katsunud,  et Minski nende keSkist AuStria raudteede KmdralinspektortikS  nimetatud sai. Mitmeõ riugkondas on selle üle nurinat ja selle nurina lahutamiseks ou Hofrath Körber. kes enne selleks määratud oli, tema asemikuks Kauba-ameliS nimetatud. Graf Taasfe püüab Austria-Ugrumaa mitmekesiseid rahwuSkondasi  kõigist jõust lepidada. aga palm järge el ole temal täuine sellega mitte olnud. GraziS pidastwad Jöulukuu  29. (17.) pääwal 13 mäetööliste-seltst Steiermark'ist, Käruteu ist ja Krain ist koosolekut. Röuuks sai wöetud, kahekjattannist tööpääwa ja ulääratud alamat pääwapalka pärida. See nõu pidi kohe mäekaewauduSte-peremeestele eite pandud ja üleüldise tõrkumisegu ähwardatud saama, kui nemad pärimist mille ei täida. Stetermark'iS oli tõr. kumine VoilSberg-Köfiach i sütekae>vauduSteS Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) pääwal juba lahti läinud.  Ruthenlased  on Näärkuu 2. (Jõulukuu Sl.) pääwal Turka S rahwakoosolekut  pidanud ja kokku heita uõuukS ,võtnud, iseenese aitamiseks, sest Graf Taasfe' poolt ei olla RuthenlaSte heakS ühtigi oodata. Koolide-nöuukogu Galizia'S pidada üheks Rutheni ja üheks Poola jaoskonnaks jägatud saama. Oczesche.GleWvihi raudteel on öösel waSta Jsulukuu 30. (l 8.) pääwa ükS wahimaja dynamitiga üles laSlud. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Pea.kaSsahoidja Pest i Kokku hoid mise-kaSsaS, Pi ufsich, ou kassa rahast umbeS t milliou guldnat ära pillanud ja ennast Näärikuu  l. (Jõulukuu 20) pääwal maha lasknud. Sissepandud  raha külge ei ole puudutatud, waid ainult kaSsa oma raha külge. Rootsi Norramaalt. Kuningas Oskar on Jõulukuu 2ö. (tst.) pääwal riigi rõhiuSseaduk mööda haiguse pärast walitsust Kronprinzi kätte annud, Rootsi-Norra Riigiuõuu? kogu eeS, miS Kuninga kamriS veetud sai. See on järgmise  arstlikku tunnistuse peale põhjustatud: ,Majestät Kuningas ou Talwekuu lõpust saadik öhu kurgu katarrhis haige olnud, jäi selle kust 22. (10.) pääwal siin wäija lagunenud külgehakkawaSse tufluenzaSse ja ou selles ikka 'veel halge. A Majestäti kehajõud taunis nõrgendatud ja instuenza järjed sagedast tähtja» wästmuS ja nödrust ou, arwame meie, et Majestät ennast mönejsS aegkS kehgO jõudude kiiremaks tagasisaamiseks, walitsuse taAtuStest. hoidma piah. Kaubajamise aSjade toimeta mine Rootsi-Norramaa  ja Prantsusmaa wahel olla, kuida Paris ist kirjutatakse» korda minemas. Gotheuburg i kalapüüdu-felts on luba palunud, (selle talwe käikuS Rootsi heeringetd ilma tollita Wenemaale wedada, seda luba ei ole Wenemaq WMf? suse poolest aga mltte antud. Jõulukuu 29. (17.) pääwal mõllastwad kanged maru-tuuled Skandiuavia lääuepooliseS  randaS, miS laewasöitudele wäga kardetawad oltwad. Belgiast. AntwerpeuiS oliwad Jsuiukuu 30. (tS.) pääwal umbes 40,000 inimest influenzaS haiged ja nendest  suruvad pääwaS 70 luuni 80. See tõbi oli niisama kangest Gent iS töuSaud, kus ainult ühe hospidali 400 seesolijatest  kolme pääwaga 1« ära suriwad. Kõik Hospidalid  on ülearu täidetud KÄ kuningas Leopold ja Wenemaa  Saadik Brüsselis, Würst Urussow, oliwad influenzaS  haiged, wiimaSte ssuumite järel aga juba paranemas Prantslased Brüssel is katsuwad Belgiat Saksa tollide-ühesdusest  eemal hoida, miS aga Parlamenti» suure heatede-euamusega waSta wöetud saada. Kuningas Leopold on kinnitanud, et tema mittp pöhjysseaduse MWtmise  waSka ei ole, mis läbi waiimiste juures heaieaudmise-öiguS  laiematele riugksnoadete antud saab. Ha üleüldise  majapidamise waldtoudaS olla mitmesugust Muutmist tarwiS. Näärikuu 1. (Jõulukuu 20.) Mwai on Boy» verieS. Henuegau Ühe Potitschteenri olumaM dy«a»littga lõhkuda kaGtud. Wmene sein sai häwitatud,  naadri-majad ja kirik on ka kahju saapud WiherieS  tö on üks ptaauiAd dynamiti-kurjatWa uurjer nud. Ongre wabrikule-iinnaS sai BürgermeiSteri maia dynamitiga lõhutud. KolM immest on selle luurch surma saanud. Koledad õuuesoowimised UuS-aastakS l Juglismsait. Riugkiri Kuntngakoiast kiiuwtab, et SchleSWig-Holsteiui Priuz Chrifijan, Kuninga proua mntmeeS,  kelle stlma jahi peal üks haawle-tera targas, paranemas  s«. Selle stlma on tema muidugi kautanud. - Priuz Ludwig sou Battenberg oa Merewäe-koWmandörikS