wötnud, ehk jälle passid lühema tähtaja tähendamisega  sisse kirjutanud, passisaaja käest aga passis märgitud aja eest raha nõudnud ja muist raha enesele omandanud. Minewal aastal saadeti, kuida ka omal ajal teadustasime, Pihtla mõisa omanikule hr. Rathlefile ilma nimeta kiri, milles hr. R. majasid põlema pista ähwardati, kui ta määratud koha pääle 30 r. raha ci pane. Kirja saatja, kaunis wiisakas noormees, tuli käekirja tõttu awalikuks, anti kohtu kätte ja nüüd mõisteti teda selle eest Siberisse lähematesse kubermangudesse  elama, kõigi õiguste kaotamisega. Mees wabandaS oma tegu seega, et ta kirja teise palwe pääle kirjutanud, kuid seda ei pandud tähele. Talumees Friido W. mõisteti walekaebtuse tõstmise eest 8 kuuks türmi mõnesuguste õiguste kaotamisega.  Minewal aastal pidanud W. kusagil metsas jahti. Et tal aga sääl selleks mitte õigust ei olnud, siis wõtnud metsahoidja tema käest püssi ära ja kihutanud mehe metsast minema. W. tahtnud  metsawahti selle teo eest karistada ja mõtlenud selleks otstarbeks järgmise wiguri wälja: läinud urjädniku juurde ja awaldanud sellele, et temalt öösel toast püss ära warastatud, kus juures ta ülemal nimetatud metsawahti kui warguse toimetajat ülesse andnud. Urjädnik läinud wiimase juurde ja leidnudgi säält W. püssi. Warsi tuli aga ungur awalikuks ja wiguri wäljamõtleja sai teenitud  palka. Endine walla kirjutaja K. mõisteti ameti omawoliliselt mahajätmise eest 20 r. trahwi alla. (Jääb Kõigek. Manifesti põh. täitmata.) Kaks meest seisiwad kohtu all randmahtidele liiga tegemise eest. Nimetatud mehed teinud ühel öösel mere äärde tuld, mida randwahid nägema juhtunud.  ArwateS, et mehed selle läbi „eba-tuletorni"  ehitada tahtnud, läinud nad tuletegemist ara kcclma. Mehed hakkanud aga ivasta. Kohus  mõistis ühe nendest õigeks, teise aga 3 kuuks türmi, mis aga Kõigekõrgema manifesti põhjusel täitmata jääb. P. mõisa omanik hr. E. v. R., R. mõisa rentnik A. W. ja üks L. malla talumees  oliwad aktsifi seaduste rikkumise pärast kohtu all. Efimiscd kaks oliwad õlletegemise juures kohastest  seadustest üle astunud, kuna miimaue oma koduseks tarwitamiseks tehtud õllest mõnda toopi müünud oli. Kohus mõistis esimise umbes ISOO (tasumist ülesandjale jm. juurde arwates), teise pääle SOOO ja wiimase ka umbes 15V0 rubla maksmisele. Maksu jõutusc korral aga 6. kuuks türmi. Pääle selle sai esimiõte kahe käest õlle tegemise õigus täiesti ära wõetud- - Kaks meest istusiwad ka süüpinkis male 20-kopilaste tegemise eest. Kohtu ülekuulamisel selgus, et mehed „mammonat"  ainult „naliapärast" walmistanud ja sellepärast mõistis kohus nad õigeks. Kuid sääl juures tuletas eesistuja neile meelde, et nad edespidi seesuguse kardetama naljaga mitte tegemist ci teeks. Pühast. Et pcremehe-nime enneaegu käest ära andmine halwu tagajärgesid wõib tuua, see on tuttaw- Seda näitab ka Püha kihelkonnas sündinud lugu. Kasääl oli keegi päriskoha omanik oma koha oma pojapoja kätte annud, selle tingimisega, et temale ja ta naescle ülespidamist peab antama. Nüüd walitseda aga nimetatud peres alatine tüli ja riid. Hiljuti tahetud manasid koguni sealauta istuma panna, kus juures ka „minija" kaunis tegew oli olnud. Küll on inetu kuulda, et noorrahwas nii halwasti oma wanemate perekonna liikmetega  ümber käib! Ansekülas saada tulewal suwel ühe malka kooli oreli hääks näitemüük korda saadetud. Asjasid olla juba kaunis rohkesti  koos. Hiljuti teatati meile Jamajast, et sääl wenelased wanu wikatisi korjanud, neile uued terad lubanud teha ja siis jälle wähese maksu eest tagasi tõutanud tuua. Niisugused wikatisi korjanud nad ainult ühe kuu jooksul Saaremaal rahwa käest 3600 tükki kokku. Nüüd tulnud wenelased „uuendatud" wikatitega tagall, kuid need olla täiesti kõlbmatad. Sääl juures tulnud ka awalikuks, et manad  wikatid sugugi „uuendatud" ei saanud, waid et nende asemele Venemaal pruugitawaid  wikatisi toodud, mis täiesti pehmed olla ja meie juures sugugi ei wõi tarwitada.  Päälegi nõuda wenelased wikatite „uuendamise" eest kõrget hinda. RahwaS olla seesuguse pettuse üle wäga pahane; mitmed olla juba politseisse kaebama tulnud.  Wenelased olla ka ise kimpus; kartes, et wikatite uuendamise pärast ehk „uaha pääle" saamad, käia nad suures liikis oma „schwti" tegemas. Waljalast. W. külas T. talumaja mahapõlemise juures (Saarlane Nr. 20.) on neli inimest raskeid tule haawu saanud, mida nad praegu Kuresaares maahospidalis parandawad. Muhumaalt. Keegi Pöide kihelkonna mees, kes enesele Muhumaalt kalu ostmas käinud, pidanud wäikese maina paal tagasi tulles ära uppuma; lootsik läinud täiesti ümber. Mehel läinud õnneks korda ühest mee sees seismast kalapüügi ridwast kinni- haarata ja selle küljes ennast nii kaua hoida, künni abi tulnud. Pärast saadud ka kalakotid,  mis lootsiku ümberminemise läbi meresse kukkusiwad, kätte. Jttvjewi (Tartu) maakonnas on taliwilja  seis ~Prib. Listokile" saadetud teadete järele nii halb, et 000 wakamaad rukkipõldu  pidi ümber küntama ja suwiwiljaga seemendatama. Tallinnast. Maikuu esimestes päewades,  kirjutab keegi „Olewikule", kui kõik Tallinna kreisi wallawanemad ja kirjutajad linna oliwad tulnud sõjamäe kommissioui, astusin Tallinnas ühte kõrtsi, mille tagatoast  õige weider pilt silma paistis. Üks maalt tulnud wallawalitsus oli kõrtsi tahatuppa  õllepudelite keskele oma kantselei sisse seadnud ja andis sääl linnas elawatele wallaliikmetele passist rvälja. Lootuse järele oli ehk tähendatud wallawalitsus ainukene, kes seesugust tempu tegi. Peterburist. Vabrikutööliste kohta olla ülemal pool otsuseks tehtud, et nende tööpalgast kroonu maksude jaoks rohkem ei tohi pidada kui Ve, kui tööline poissmees on, ning mitte rohkem kui Vr, km töömees naesemees wõi lastega lesk on. Sellel kõrgusel ainult wõib wabriku-omanik palgaraha  kinni pidada, kui wallawalitsused wõi muud ametnikud wõimud seda nõuawad. Ka Wens riik tahab sellest üleilmlisest  konferenzift osa wõtta, mis Augusti kuus Partsis kokku astub ja kus ühiste mõõtude ja kaalude sisseseadmise üle kõikides riikides nõuu peetakse. Soome walitsus on 1894. aastal alakoolide jaoks 2,394,000 marka annud. 14 Soome keelses gimnasiumis oli 2409 õpilast,  8 Rootsi-keelses gimnasiumis 1215. —> Wiiburi ja Peterburi kub. rajale Lindulasse ehitatakse Greeka õigeusu nonniklooster.  Naljaks. Kohane wastus. Noormees: „Ma ütlen Teile Miina, et Teie meel esimise lolliga abielusse heitma saate!" Neiu: Tõesti, nii häkilist kosimist ma Teie poolt küll ei võinud! Lapse soow. Weikene Eedi oma onule, kellel purjutamisest nina kaunis punaseks läinud: „Pai onu, ma tahaksin näokatte pidule minna, laena mulle selleks oma punane nina." Kamalus. A.: „Kuule ma' sõber, mikSpärast Sa enesele seesuguse abikaasa wõtfid, keS kogeleb?" B.: „Koguni suure kasu pärast. Näituseks tahan ma õhtul kõrtsi minna. Enne aga kui armas küljeluu saab ütelnud: M—M —Mihkel a —ä —ära m —m—mine tä —ta —na jä —jä— jälle K—K—W—kõrtsi siis olen ma juba ammu sääl." Tululikud juhatused. Prantsuse maal on tennisele kahjuta põranda  wünv üles leitud. See on petroleumis ära sulatatud porasin. See annab põrandale pruunika wärwi ja teeb niiskuse läbi laskmise waStu kindlaks ja on sellepärast terwiscle  wäga kasulik. Ühekordne ivärwimine kestab kaks assist. Parasiniga wärwitud põrandat tuleb igapõnv nrädanemise waStasesse wedelikusse kastetud  lapiga õõruda. Lilled seisivad kaua Värsked, kui neile igasse» mürske! wcit pääle Valatakse ja sääl jaars warde otsi aegajalt lõigatakse. Lillede roarde otsade kulge sünnib paari päewa pärast mis meri läbi ei lase. Must silm. HWM Ws, maata õrnas armus paale heideSte, Tasa, heSolt. leegitsedes. Aimamata magus õõ! Wõta kõik maailma minult Oma sala paistega! M ma siis su õrnat läiget Jgamest' ei unusta! Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Et Saksa-Prantsuse sõjast tänawu 25 aastat mööda on, siis mälestatakse seda sündmust mõlemais riikisides  omal wiisil. Prantsusmaal liigub mõte, selles sõjas langenud sõjameestele auusammast üles seada. Bulgariast. Stambulow on kohtu ette kutsutud. Väljamaa passi ei ole talle antud ja raja poliseile anti käsk walwata, et Stambulow mitte üle piiri ei saa. Stambulow maksis kohtusse 400,000 pranka kautsjoni, sellepärast et tema ja ta sõbrad wabadusesse jäätakse. Hiina asekuningas Liu on käsu saanud, Formosa saart Jaapanile ära anda. Hiina keiser andis oma käega kirjutatud  kuulutuse rahutegemise asjus wälja, milles ta seletab miks Hiinale rahu tarwis on ja tähendab, et wäejuhatajad ei suuda rahwasalkadest õigeid soltatifi mälja teha. Kuulutus lõpeb soowiga, et rahwas neid halbtufi kaotaks. Sõjawägi pidawat koolitatud  ja riigi tulud korraldatud saama. Schanghaist tuleb teatus, et Hiina malitsus kuulu järele mitte ei tahtwat Jaapanile Liatungi eest tasumist maksa. Kuresaare kiriklikud sönumed. Puhapäewal, 4. Juuil. EeStikeeli jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. H 22 Saarlane 1895 Vastutaja todnetcrja: Hartwig Sah, vuuck. vee. xat.