tõmmatud; nii tähtsaks sõjawäe-ülemaks  peeti teda juba sel ajal. Sõda jäi see kord aga pidamata. Järgmise aasta septembri - uul nimetati pääherzog Albrecht Ilngaria kindral - kuberneriks. Selle üliwäga tähtsa ameti pääl oli ta mitu aastat. Kui kuuekümne aastate algul Ungarias  isevalitsuse asemele parlamentlik  walitsuse-wiis sisse seati, lahkus säält kadunud pääherzog ja läks Lombardiasse, kus teda Vicenza linna korpuse-kindraliks seati. Siin sai ta aastal 1863 feldmarschalliks. Kui aastal 1866 sõda Preisi ja Jtaliaga algas, nimetati pääherzog Albrecht nende Austria mägede pääjuhatajaks,  keda itallaste wastu wälja saadeti. Kuna Austria põhjapoolsed wäed Böömimaal preislaste käest lüüa saiwad, jäiwad lõunapoolsed wäed Põhja-Jtalias pea-aegu igas lahingis wõitjateks. Iseäranis suure wöidu sai pääherzog Albrecht itallaste üle Custozza linna juures 12. juunil 1866. Seitsmekümne aastate algust pääle kuni tema surmani oli kadunud pääherzog  kõigi Austria sõjawägede pääinspektor,  ning kõik asjatundjad tunnistawad  ühel häälel, et just tema Austria sõjamäe nii kõrgele järgele on saatnud kui see praegu on. See- Pärast on siis Austrias lein ta surma pärast suur ja üleüldine. Sõnumid Hiina-Jaapani sõjaplatsilt. Londonis, 8 webruaril. Hongkongist  telegraferitakse, et Formosa saarel ühes kindluses püssimagasin on plahwatanud, kus juures umbes 2000 soltadit surma saanud. Tokiost teatatakse, et Jaapani parlament rngiwalitsusele luba on andnud uuesti kuni 1(10 miljoni jenmi  raha sõja tarwis riigi-kassast wvtta. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet  on käsu andnud, et keiserlik  koda Austria pääherzogiAlbrechti  surma pärast kümme päewa leinas peab olema. Pääherzog Albrechtil oli Wene kindralfeldmarschali  auuuimi, Wene Andrease ja Georgi ordu-auumärgid, ja La oli kahe Wene sõjawäepolgu auu ülem. Ülemalt poolt on jälle luba antud, et Poolamaal ja Poolamaa ning Peterburi wahel telegram - mides Poola keelt wõib tarwitada;  mõni aeg oli see keelatud.  Kesk-Aasiasaatkondasid  wõtsiwad Keiserlikud Majesteedid  7. webr. Anitschkowi palees wastu. Saatkonnad tõiwad Majesteetidele  niihästi Wene kui ka Muhamedi  usuliste linna- ja maa elanikkude  poolt õnnesoowisid, soolaleiba  ja pühasid piltsid. Koo li sund ei ole, nagu teada, weel mitte igal pool meie riigis  maksmas, sest et selleks weel tarwilik arw koolisid puudub. Peterburi  kubermangus on aga, nagu „Now. Wr." teatab, mitu küla kogukonna  otsust mööda koolisunduse maksma pannud. Iga puudu jäänud koolipäewa eest on 5 kop. trahwi määratud. Trahwiraha tarwitatakse koolide hääks. Moskwasse asutatawa Keiser Aleksander 111. mälestusekuju hääks on 31 januarmi s. a. kokku 24,891 rbl. 46 kop. sisse tulnud.  Wladimiri  kub. rüütelkond on 3660 rbl., Wolga-Kama pangamaja 5060 rbl., Wolkowi kaubamaja 16,000 rbl. üks proua Benardaki 5000 rbl. ja Wjäsuikowo  semstwo 1006 rbl. kinkinud.. Pisemaid korjandusi on siis ainult 891 rbl. 46 kop, Tomski linnr Siberis hakatakse elektriga walgustama. Ettewõtte kordasaatja on kuberner von Tobiejen. Kulude tarwis, mis 100,000 rbl. suured, olla linna kaupmehed juba 80 000 rbl. annetanuo. Tiflist hoburaudteede walitsusel olla nõuu, naesterahwaid konduktoriteks  ametisse panna, lootes,  et need oma kohuseid korralikumalt  täidawad kui mehed, siis saada pool osa kõigist konduktoritest tulemikus  naesterahwad olema. Jälle amet, mida õrn sugu mehe käest omale wõtab! Kodumaalt. Ulilast. Kiri. Meil Ulilas tappis N. küla üksik peremehe poeg R. kõrtsi juures ühe poisi ära, sest et see poiss oli teistele kõnelnud, et see peremehe - poeg olla Wiljandi postimaantee pääl kolme teiste peremeeste  poegadega ühelt reisijalt uuri ära riisunud, mis eest nad ka juba kohtu ees oliwad, kuna tapja, Pääle selle kui ta oma isa, ema ja õe läbi oli peksnud, Jurjewi kinni wiidi. Meil Ulilas, H. külas, loetakse hästi ajalehtesid, siia käib 12 talu pääle U) ajalehte, uimelt; 2 Postimeest, 2 Wirmalist, 2 Olewikku 2 Walgust ja 2 Põllumeest". M. K. Pärnust. Nagu kuulda, on reedisel woolikogmkoosolekul otsuseks wõetud, raudtee-jaama ikka jõekaldale, päälpoole silda ehitada lasta, aga mitte Tallinna wärawa tqha, nagu enne arwati. s„Postimehes ka juba teatatud. Toim.) Põhjused seks on mitmesugused. Kui jaam Tallinna wärawa taha oleks saanud, siis oleks raudtee alles hiljuti istutatud supeluspuiestikust  läbi minema pidanud, ja see nõuaks selle uuesti korraldamist ning rikuks praeguse mõnusa puiestiku  ära. Teiseks oleks tee edasi ehitamise  korral kas Tallinna wõi Haapsalu  pole kui see tulewikus peaks sündima enne arwatawast jaamakohast  rong tagasi Mereküla poole ja ümber linna pidanud sõitma, et päälpool silda üle jõe minna, sest allapoole praegust nahk silda raudteesilda  ehitada ei oleks sünnis olnud, see oleks Pärnu sadama, mis praegugi  wäike küll on, weel wäiksemaks teinud. Uue plaani järgi tuleks tee siis Reiu poolt üle Papiniidu mõisa põldude Lutheri usu kiriku aia tagant üle Schmidti wäljade ja Conze aia ning säälpoolsete uulitsate kaudu Fröhlingi saeweski eest mööda jõe äärde. Wene kiriku aia taha tahetawat  sus ka weel alewi jaoks peate kohta ehitada. Kui aga säält külje maa-omanikud liig kõrget hinda oma maa eest nõuuaksiwad, siis tuleks tee läbi Karja wõi Aisa uulitsa ehitada. 5' Tõstamaalt. Keegi „Jaska" kirjutab „Postm." nr. 20 sees Tõstamaalt  pika õienduse, kus sees ta ütleb, et Tõstamaa karskuse-selts wana  aasta sees, Jaani päewast saadik, kordagi enesest elu awaldanud ei ole! See õiendus ei käi aga sugugi tõega kokku, sellepärast oleme sunnitud, tõele tunnistust andes, wale sõnumit õiendama. Möödaläinud aasta sees, s. o. Jaani päewast kuni 31. jõulukuu p. on „Laene"-selts kaks piduõhtut näitemängu ja koorilauludega  ära pidanud ja kolm üleüldist koosolekut õpetlikkude kõnedega, s. o. ühtekokku wiis, Pääle selle weel mõni eestseisuse koosolek. 1. piduõhtu  näitem. oli 17. juul. Tõhela külas, 2. pidu 26. dezembril Tõstamaal.  1. koosolek kõnedega oli 18. sept. Tõstamaal, 2. koosolek kõnedega  16. oktobr. Tõhelas, ja 3. koosolek 27. dezembr. Tõhelas seltsi majas. Iga tähendatud pidu pääl on ka kohalik laulukoor koosolijaid oma kõlawate lauludega lõbustanud. „Laene" seltsi eestseisuse nimel kirjatoimetaja Jakob Sutt. Kuresaarest. „Saarlane" kirjutab: „Paari uädali eest nähti siin üht Jurjewi (Tartu) ülikooli studenti, kes „Livonia" wärwimütsi kandis. Et seesugune mütside-kandmine  studeutidele ära on keeldud, siis pidi tähendatud student polizei kordaseadmise  pääle wärwi-mütsi kandmist  järele jätma." Jälle näitus, kui lapsikud mõned meie üliõpilased oma kirju pääkattega on. Rak merest Kurwa sündmuse  üle saab „Reo. Ztg." siit hilise  teate: 2. webr. suri siin kooli õpetajanna S. G. hirmsa walu kätte kih w ti -sur m a. Õnnetu oli enesetapmise  mõttel tuletikkude wosworiwedelikku  sisse wõtnud. Selsamal päewal weel andis ta koolis tundisid, siis aga, minewal kesknädalil, katsuti tohter appi. S e ei wõinud õnnetut  enam päästa, ja järgmisel päewal heitis ta hinge. Enesetapmise põhjus  olewat õnnetud perekondlised olud. Terwe linn wõtab kurwast sündmusest  osa, sest kooliõpetajanna S G. oli wäga lugupeetud ja armastatud. Narma st. „Waewalt olj tulekahju tlljanowi majas mööda, kui 6. skp. Hezeri majas Peterburi hoteli puukuuris ka tuli lahti pääsis, mis ähwardas õige suureks minna, aga jäi wiimaks hoolsal kustutujel siisgi raugema. Narwa naaber. Sõnumid Tallinnast. Nagu kuuldub, on selle aasta 14. januarist pääle rüütelkonna kantseleis uue passi-seaduse tõttu Kõigekõrgema käsu täitmiseks passijaoskond  sisse seatud, kus rüütelkonna  liikmetele passid wälja antakse. Ms".'s on ühest neljateistkümne-aastasest  Poisist lugeda, kes 4. skp. kaduma läinud. Ta elanud  oma wanemate juures 4. linnajaos  Nielenderi majas, oli tähendatud  päewal kodunt ära läinud, aga mitte enam tagasi tulnud. Kõik otsimine  on seni asjata olnud. Poisi wanemad on asja-lugu polizeile teatanud.  „Estonias" etendab pühapäewal,  12. webr., hr A. Perti näitlejate - seltskond laulu mängu „Hirmus unenägu" ehk „Järk-järgult". Seda näitlust on iseäranis Peterburis  Eesti näitlejate poolt elawal osawõtmisel ja mõjul mängitud, mispärast  ka tükki tallinnlastele soowitada Wõime. Ta on sisu poolest niihästi õpetlik kui ka sügawasti liigutaw ning hakatusest otsani täis dramatikalist  põnewust. Tüki muusikalist osa saab iseäranis see tõstma, et Strobeli muusikakoor hr Bergmanni juhatusel mängimas on. 'Kuritööd. Neil päiwil läks kahel naesterahmal korda esimeses  linnajaos ühest korterist kaks tasku-kella ära wiia. Polizei leidis mõlemad margad üles ja ühest joogi majast ka warastatud asjad. Nõmme kõrtsi eest warastanud laupäewal, 4. skp., hommikul umbes kell pool kuue ajal kelmid hobuse ja saani. Ainult minuti ajaks olnud hobuse omanik kõrtsi sisse läinud piibu pääle tuld mõtma. Kahju arwab ta umbes 100 rubla pääle. Hobune on wiie aastane raudjas mära ja on tal iseäralikuks märgiks otsa ees walge plekk. Kohalikud sõnumid. Liiwimaa kuberneri herra awaldab „Kub. Ajal." kreisiülematele,  talurahwa kommissaridele Riia, Jurjewi ning Dubbelni polizeimeiftritele  ringkirja, mille järele need selle eest peawad hoolt kandma, et seltside aasta aruanded kõige hiljemini  1. märziks nende kätte ära on antud ja mitte hiljemini 15. märziks  kuberneri herra kätte on edasi saadetud. Oma käsku põhjendab kuberneri  herra sellega, et aruanded minema! aastal liig hilja tema kätte olla tulnud, nii et ettepanemine ministeriumile  ka pidanud hiljaks jääma, mis sääl statistikalist korraldamisetööd  mäga takistada. Meie linnas tuntud arst ja meie arstiteaduse dozent. Dr. Friedrich  Krüger on, nagu „Wal. Teat." loeme, Tomski ülikooli professoriks nimetatud. Kohtukojast. Minema! laupäewal oli 1. jaoskonna rahukohtuniku  ees üks trahteripidaja Riia uul. nr. 5, kelle pääle polizei kaebtust oli tõstnud, et ta oma joogimajas õnnemängusid  raha pääle oli lubanud mängida. Talle mõisteti 25 rbl. trahwi ehk 1 kuu arresti. .N. D. Z." Kuritööd. Teisipäewal anti polizeile teada, kirjutab M. D. Ztg., et Jaama uul. üks hobune kusgil toas peidus olewat. Kohe wõeti teatamas majas läbiotsimine ette ja hobune leiti-kui ka mitte kambrist, siis ometi selle kõrwal olemast sahwrist! Ka mees, kes hobuse sinna peitnud, saadi kätte. Ta ütles enese „Tivoli" õllewabrikus teeniwat ja hobune olla ka säält; tema toonud looma loomatohtrillooli  kliinikust. Järelkuulamine tegi selgeks, et hobune tõesti „Tivoli"  õllewabriku omaniku Moritz Friedrichi oma oli ja kliinikus oli olnud. Mees aga, kes sääl küll teeninud,  oli lahti lastud, ja et ta hobuse kohta antud kliiniku-sedeli oma kätte oli jätnud, siis oli tal nüüd nõuu olnud hobust omale pärida ja ta oli looma kliinikust wälja toonud. Kirjandusest. „P õllum e e s" nr. 1. (Januar  1895.) 1. aastakäik. Põllutöö,  karjakaswatamiseja mesilaste pidamise ajakiri. Wastutam toimetaja ja wäljaandja H. Laas Nagu lugejad teawad, tuli selle uue põllutöö - lehe esimene nummer mööda läinud kuus wälja, mida lähedalt  teatades warsti lähemat arwustust  lubasime tuua. „Põllumehe" wälimine kuju on, nagu juba enne tähendatud, nägus, trükk on selge, hõlbus lugeda. Pääasi on aga muidugi lehe sisu, mida tema wäär- tuse mõõdupuuks wõime pidada. Oma eesmärki ja eeskawa awaldab „Põllumees" kohe esimese lehekülje pääl „Lugejatele": „Põllumees" tahab  Teiega käsikäes käia, Teile nõuuandjaks ja juhatajaks olla ja Teie käekäiku edendada Püüda, nõnda palju kui temal wähegi wõimalik saab olema". Praegusel ajal, kus põllupidajate! rasked ajad ja kõik asi nii odaw on, olla nendele nimelt oma häälekandjat ja nõuuandjat tarwis,  et ajaga ühes sammuda, mispärast  uus leht, rahwa ja nimelt Eesti põllumeeste poolt lahket toetust  ja rohket osawõtmist soowib ja palub. „Harime meie mõistusega oma põldusid, teeme wirgasti tööd ja paneme kõiki uuendusi tähele, siis hakkab ka Eesti elu põllutöölisest küljest kosuma ja kaswama ja eestlaste maa on siis kui puu, mis weesoonte  äärde istutatud, mis oma wilja kannab omal ajal ja mitte lehed  ei pudene," ütleb „Põllumehe" toimetaja asjakohase sissejuhatuse lõpul. Järgmine tükk räägib „põllutöö-ministeriumist"  ja tutwustab lu- gejat ka põllutöö ministri A. S. Jermoloviga, kelle pilt kirjatükile juurde on lisatud. Selle järele teh° takse seletust „põllutöä kirjandusest", nimelt Eesti pöllutöölise kirjanduse pääle ajaloolist pilku heites. Uuesti tuleb see kurb tõsidus siin nähtamale, et Eesti põllutööline kirjandus miletsusega  mõideldes mäga waewaliselt edenenud on: ta ei ole siiamaale põllumeeste poolt wäärilist toetust ja wastumõtmist leidnud, nimelt ajaleheline  kirjandus. Meie põlluharija rahwa kohta on sarnane nähtus tume ja arusaamata. Sedasama kaebtust kuuleme ka naabrirahma lätlaste juures: ka nende Põllutöö-lehtedel ei ole siiamaale käsi paremini käinud. —„Sõnnik kui põllupidamise  hing" tuletab põllurammu suurt tähtsust meelde ja annab nõuu laudasõnnikut turbamulla hulka lisa. mise läbi rohkendada ja parandada. Weidi ebatõtt awaldab selles kirjatükis  lause: „Kunstsõnmk ei anna maapinnale mitte uusi ollusid juurde, maid ärritab teda ainult suuremale tegewusele" jne. Kirjatükis „K ari - loomade kasulised omadu. sed ja nende edendamine" annab loomadetohter A. Ollino karjakaswatajatele mõndagi märkust. VI. kirjatükk „Me ts aasj a n d us" pöörab tähelepanemist metsade tähtjuse  Pääle põllumehe ja loodusemajapidamises  ja soomitakse, et ka wäikepõllumehed metsakasmatamise pääle hakkaks mõtlema. Järgmistes „Pöllumehe" numbrites lubatakse „tarwilisemalt seletust metsa kasvatamise  ja harimise üle" anda. „P õ l l u - ja aiatöö" päätükis leiame uuema taimeriigi kaswn „S a h a l i n i tatra" kirjelduse, pildiga. VIII. kirjatükk on „A sja d e wäärtus," stuct. jur. A. Aani sulest, „mis ühte osa rahwaste majanduse  teadusest ehk politika ökonomiast  ettekannab " Esimeses numbris on ainult wäike osa sellest kirjatööst. Järgmine päätükk räägib „Pöllumeeste  seltsidest," siis tulewad  „Sõnumid ja teatused," nimelt riigiwalitsuse tööde ja ettemõtete  üle põllutöö edendamiseks. Wiimaks tuleb põllutöö-kool!" Lõpuks  meel „K irjawa s t u s e d," „Wi l j ahi nna d" ja  „Kuukulused."  Niisugune on lühedalt „Põllumehe" esime e numbri sisu, mis 34 lehekülje päält leiame, kuna kuulutused meel päälekauba on. Nagu lugeja näeb, on see kaunis mitmekesine, nõnda et igaüks ikka midagi leiab, mis ta oma kasuks tarwitada mõib Meie wõime uue põllutöö lehe „Põllumehe" esimese numbri sisu üle aina rõõmustada, ja teda kõigile põllumeestele soowitada,  kui ka enmese numbri järele muidugi mõista mirte täielist otsust tema üle anda ei wõi. Kui meil „Põllumehe" kohta oma soomi lubataks  awaldada, siis arwame meie tulusaks, kui leht rohkesti lüheldasi kirjatöösid tegema põllumehe igapäemaste  tarwrruste kohta tooks. Et „Pöllumees" kahe üle kuu ilmub (6 nr. aastas), siis on pikemate tükkidega juba sellepoolest halb, et need pooleli peatvad jääma ja kuni lähema numbri ilmumiseni järg juba ununema hakkab.  Muidugi peab selle juures ikka ka pikemaid kirjatöösid olema, mis ühesse numbrisse wõimalik mahutada  ei ole. põllumehe" ilmumisega on meie ajakirjanduses jälle tühi koht täidetud:  põlluhariwal Eesti rahwal on jälle oma põllutööline ajaleät. Soowime  ja loodame, et ..Põllumees" oma nimekaimudele tubliks nõuuandjaks  saab olema, et tal ruum kallis on, hääst ainult kõige paremat ja tarwitisemat oma weergudesse mahutab,  kõigi Eesti põllumeeste osawõtmist  ja lugupidamist omale wõites. Nagu esimese numbri wälimisest kujust näha, on uue lehe toimetaja ja wäljaandja hr Laas selle lootusega  nii rohket kulu kandnud, et põllumeeste  osawõtmine tema lehest laialine ja rohke oleks. Mingu see lootus täidel Nagu teada, maksab „Põllumees" aastas üks rbl. Meie lõpusoow on. et põllumehele"  osaks oleks antud Eesti põllumeeste  kasuks ja terwe põllutööolu  edendamiseks palju wiljarikast ja tulusat tööd teha. ja ütleme sõbralikult:  tere tulemast ! Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis. 9. webr. Wene telegr.-agentur kuuleb kõige ustamamast  hallikast, et mäljamaa lehtede teated, kui oleks Weuemaa Inglismaaga  Jaapani ia Hiina wahel sobitamist  ette wõtnud, täiesti põhjuseta  on. Diplomaatlikku wahelrääkimist  mõlemate sõdiwite riikide kohta ei olla siiamaani wajagi olnud, sest et Jaapan rahnnõuudeid sugugi tagasi  ei olla lükanud, ka mitte liig raskeid tingimisi ei olla awaldannd, ning Wene- ja Inglismaa poolt ette pandud nõuuannete kobta täiesti wastuwõtlik on olnud. Jaapan olewat  weel hiljutigi seletanud, ta olla malmis edasitungimist Hiinas seisma jätma ja Hiina rahu-ettepanekuid wastu wõtma. Ii), webruari kuu p.  Riigipank  awaldab seadluskorra mõlaandmiste  kohta Wenemaal puuwillade kaswatamise ja kaubakäsitöö parandamise  toetuseks. Põllutöö-osakond armas tarwilikuks  rahelöömise eest kinnitusi riigiwalitsuse  inures toimetada, kus juures  ka semstwosid nõuupidamistele kutsuda. Belgradis, 9. webr.  Valgana  koolid ja kirikud on awatnd, Serbia koolid ja kirikud ümberkauduses  aga kinni pandud. Parisis, 9. webr. „Chantage". protsessis on Canivet ja Trocard wabaks mõistetud. De Clerc mõisteti 15-neks kuuks, Girard ja Heftler kaheks aastaks, Dreyfuh üheks aastaks wamsi Portali aga wiieks aastaks. Wienis. 9. webr. Surnud Pääherzog Albrechti matusteks jõudis siia Wene dragonite polgu saatkond, kelle ülemaks Älbrecht oli. Londonis, H. webruaril. Kai' rost teatatakse, et ajalehes «Llakruna-» Nubar pascha ja Inglise kommissari lord Cromeri kohta teotaw kirjatükk olla ilmunud, ja nimelt asekuninga käsu pääle. Kirjatüki lõpus on üteldud,  et ministrid edespidi enam Egiptuse- kui Jnglisemaad teenima peawad, muidu tulla asekuningal endal  teisi walitsusmehi otsida. Inglise  walitsus on kirjatüki ü!e wäga pahane - - 8. webruaril. „T ime s" Lea» tab, et Egiptuiemaal säälsed päriselanikud  praegu wäga waenulikud europlaste wastu olla 9. webr. Hiroschimast teatatakse:  Hiinlased tormasiwad 5. skp. jaapaulasnst ümberpiiratud linna Kumo Schengi pääle Mandshurias, neid lwdi aga kahju saades tagasi. Sofias, 8. webruaril. Zankow oli prinz Ferdinandile eeskawa, mille järele lepitust Wenemaaga sobitada ette pannud, kuid prinz ei kiitnud seda eeskawa hääks. 9. webr. Wene rändaja Stamschew Peterburist jõudis siia. Teda terwitati ja wöeti lahkusega ning auupakkumisega wastu. Areos, 8. webruaril.  Pääherzogi  Albrechti surnukeha wiidakse siit laupäewü Wieni, kust ta teisipäewal  p. l. kell 3 maha maetakse. Siia on seni umbes 30U0 leinatelegrammi  tulnud. . M Zj. Posti m e e s. 1895. Wastutaw toimetaja ja l«ä»laaudja õr. A A. Hc.mamt.