jälle oli walatud, on üsna kurb kuulda. Kes pistab inimestele mõistust pähe, kui mitte ise aimama ei haka! Ela omal maal ja toida ennast rahu sees! > — Keegi kelm läks Kuresaares kord ühte hotelli, tellis omale hea õhtu söögi ja muidugi ka hea peatäie keele kastet, istus laua juure ja hakkas ihu tarwitust pruukima. Kui ta juba peaaegu oma jagu oli saanud, tuleb ka peremees, kes kaunis lahke ja naljakas oli, ta juure mähe jutu westama. Kesk jutu wahel küsib korraga kelm: „Aga auus peremees, mis teie teeksite, näituseks ühe niisuguse kelmiga, kes õhtu läbi teil rehnungi pääle sööks ja jooks ja ja siis ütleks, et tal pole kopikatki taskus?" „Mis ma siis niisugusega peaksin tegema," wastas peremees naerdes, kui mölaksin karmust kinni ja luiskaksin uksest wälja!" „Noh olge siis heaks ja tehke minuga ka seda sama, aga ruttu, mull on tiidus taga!" mastas kelm. Peremees mõtles natuke, niitmaks ütles ta: „Noh, hea küll, ma annan sulle seda andeks, kui sa senna teise hotelli lähed ja sääl sedasama moodi ka teed, sest see peremees on minu kõige suurem waenlane." „Ei, palun wabanda, ma ei salli iialgi kelmi nime ja et ma heile õhtu juba sääl nõnda tegin, kust mind siis seia juhatati, et teiega sedasama tehja. Lõppeks ei lubatud mind senna ka mitte enam jalgagi näidata, mida ma ka tõutasin; kui ma nüüd peaksin meel teie käsu pääle minema, siis saan tõesti kelmi nime ja seda ma ei salli! Ehk wõite mulle üht teist niisugust kohta juhatada? „Kasi lurjus põrgu, kui sa tahad!" kostis percmeees. „Jah, oot ma lähen!" ütles kelm ja jooksis uksest wälja. Kärlalt. Mõne nädala eest sõitnud üks Kihelkonna mees, mullikas kõrwas, nii kangesti, et see wäike loom Sõmera ja Mätasselja küla wahele surnult maha kukkus. Mis peab ütlema ühest niisugusest pöörasest inimesest, kellel ka mitte halastust ühe keeletuma looma wastu ei ole! Ja kui palju niisugust meie maal weel on, olgu nimetamata! Pulmi näitab Kärla kihelkonnas selle kewade kaunis rohkesti olewad. Alati on nähja, et kusagile jälle pulma lipp lehwima on pandud. Noh, parem on ka, ehk siis saab ometi mõni mana tüdruk tanu alla, mida meie kihelkondas praegusel ajal kaunis rohkesti on. Meie kihelkondas on pulma aegaZ üks imelik pruuk: Pärast laulatamist pannakse kaks küünalt laua pääle põlema, üks punase jr teine sinise lõngaga ära märgitud; punane tähendab pruuti ja sinine peigmeest. Nüüd ivaadetakse nii kaua, kelle nime pääle pandud küünal ennem otsa saab (sest ühe pitkused peawad nad ennem olema), see sureb ennem ära. Kas see pruuk ka teistes kihelkondades on, wõi meil üksi, ci wõi ma praegus ütelda, maid seda arwan, et see paljas ebausk on, aga mis ometi natuke nalja pulma rahwale teeb. Ansekülast. Selle kewadene räime püük olnud hakatuses üsna kehwa, nii et püüdjad isegi süüa ei sdanud. Nüüd aga Aprilli kuu lõpul ja Mai hakatuses olnud neid nii rohkest, et manad inimesest niisugust püüki ilmaski ei mäleta olnud olewad; wabadiku immes,d, kelledel hobust ei ole, olnud üsna kimpus, pole kohta kus kalad panna ja ostjaid olnud ka wähe; puumaa mehed pannud koormad pääle ja wiinud kalu teistesse kihelkondadesse,  kus nende puudus olnud. Armsad Sõrme taadid! Ärge aga unustage nüüd seda tänamata, kes selle hea saagi teile oli saatnud! Põidalt. Nelipühi esimife püha õhtu olnud Koigi maldas neiud ja peiud kiige paal; sääl läinud kiik korraga katki ja üks 1S aastane tütarlaps murdnud oma jalaluu puruks. Ikka ettewaatmist Mm tarwis, et mitte liig palju inimest korraga kiikuma ei lähe. Ka peab alati seda waatama, kas niisugused riistad ka kõmad meel on! Teisel pühal olnud sääl raske rahe sadu, nii et pärast S tolli paksune malge kord maas olnud! Liiwimaalt. Liwimaal oli 1887 aastal 1040 inimest waimuhaiguse pärast arstimise all; nii tuleb siin 1200 inimese pääle üks arstitaw waimuhaige. Tartust. Mai kuu lõpul saiwad 7 Tartulinna  karmantsikut Annowhi kõrtsi suures õhtu eel kinni tabatud, kus nad nimetatud kõrtsimehe riide marandust tuast wälja on tassinud. Üks nendest peasnud wist sellel samal päewal alles ivangist lahti, kus ta siis teistega meelt lahutama sõites nüüd jälle pogrisse pidi tassitama. Suurem hulk nendest olnud poisikesed, kes kinniwõtmisel wäga sulged ja suuresuulised olnud, nii et urädnik kämmalt näitama pidanud. Kas ei pea meie siin wist jälle mägist „kibeda mee" pääle pilku heitma ja õhkama! Praeguste ülikorraliste kõhtude mõjul näitab Tartu taskukunstnikud? päewad aga nagu loetud olema, sest lühike aeg tagasi ei lasknud nad maalt linna tulejatel rahuliste uulitsal kõndida, kuna aga nüüd neid awalikult mähe näha saab. Tallinnast. Tallinnas on 27./2 S. Mai öösel Kadrindalis Allee pääl kole mõrtsuka tegu ära tehtud, kus üks Weberi töökoja tööline Johan Kajakas toorel kombel ära tapetud ning tema seltsiline Jüri Wiskar haawatud saanud. Mõlemad mehed olnud Allee pingi pääl wiina joomas kui kaks meest nende munast ka enesele jägu hakkanud nõudma, kust inetu tapatöö tõusnud. Kurjategijad O. T. ja K. S. on käes. Rakwcrest. Rakwere „teataja" jutustab ühest talupoja äpardusest järgmise luo. Ühe siinse adwokati juure ilmus mõne aja eest üks talumees selle tcatusega, et rahukohtunik teda praegu ühe weksli eest 256 rubla maksma mõistnud. Et tema aga ennast juba mitme aaSta eest pankrotiks tunnistanud, ametlik kuulutus ilmunud, kaebaja aga mitte oma nõudmisega õigel ajal ei ilmunud ja selle kaebtus pärast konkursi Ambla kihelkonna kohtu poolt tagasi 'ükatud, siis paluda tema nüüd rahukohtu kogusse edasi kaebada. Kui mehele ära sai seletud, et wõlanõudjal ka pärast konkursi tegemist meel luba oma wõlga nõuda on, seletas mees uueste, et Ambla kihelkonna kohus selle nõudmise täitsa tühjaks mõistnud. Talurahwa komisarile saadetud kirja pääle tuli selge waStus, et seesugust otsust endise kohtu aktidest leida ei olla ja rahukohtuniku otsus sai kogu poolt ka kinnitatud. Päem pärast otsust sai nimetatud adwokat juhtumise teel teada, et selles asjas tõeste kohtu poolt lõpnotsuS  juba tehtud olla, aga mitte Ambka maid Rakwere kihelkonna kohtu poolt, milles wastased sellega kokku leppinud, et kaebtuse alune kaebajale iga aasta 10 rubla maksab ja seega 26 aasta jooksul oma mõla tasa teeb. Et see otsus -võimuline  on, siis ei wõiks selles enam midagi muuta, kui kaebtuse alune oma kohut kaebaja wastu täidab. Maksja mees aga armas wististe omas arusaamise puuduses, et tema kõigest maksust wabaks sai mõistetud.  Adwokat on asja nüüd Senatisse kaebanud, kus ta kahtlemata saab wõitma. See lugu tuletab seda meest meele, kes jalast wiga sai ja peawalu üle kaebas. Riiast. Riias tahab õhusõitja Leon Aer, kes õnnetu Leruu õhulaewa ära ostis, sõidu katset teha. Esimene sõidukatse on 27. Mail Riias küll ära tehtud, mis aga selle läbi nurja on läinud, et kange tuul tõusma laewa köied ühe maja pääl olema ridwa külge kinni ajas, mille läbi kaitsesirm laewa küljest lahti tuli ja maha kukkus. Leon Aere oli selle läbi sunnitud, umbes jala kõrguselt laewa päält tähendatud maja tasasele katuksele kargama. UudiShimulised päältwaatajad peawad paremat aega meel ootama. Peterbnrgist. Nagu „Nowosti" teatab, saada need wäeteenistuse kohuselised noored mehed, kes terwise puudusel esimesel korral kommisjonist ajutiseks kodu saamad lastud, teise korra läbikatsumisel  omas elukohtades arstlikult läbikatsutud, kas nad wäeteenistusele kõlbuliseks on saanud wõi mitte, nii et nad enam teist korda kommisjoni ette ei pruugi minna, nagu tänini sündis. Käesolewal aastal on noorte wäeteenistusesse astujate arm 262,400 mehe pääle kõrgendatud. Nagu kuulda, tahetakse kroonu rnetsawahtide palka kõrgendada. Kasak Peshkow sai oma arulduse sõidu läbi kuulsaks meheks ja näib nüüd rikkaks ka saama. Ta hobusele, keda mees mõne aasta eest 170 rbl. eest ostis, tikkub ostjaid kui murdu pääle ja 40,000 rbl. on ju ära pakutud, mida summa aga meel suuremaks saab aetama. Sellest rahast saab Peshkomile surmani kulutada. Odessast. Odessast kirjutab kohaline leht, et sadamas seesugune waikus walitseda, mis sääl meel iial ette ei olla tulnud. Et wäljamaalt nõudmisi ei tulla, olla wilja wäljawedu täitsa seismas. Wäljamaa laewad alandawad weuhinda weu puuduse pärast suurel mõõdul. Üks Londonisse  minew aurulaew sai häda waewaga ühe 0 shillingilise koorma. Dr. M. Weske´le. <La mapper Eesti poeg nüüd puhkad Sääl rahus kaugel põrmu sees! Kust rõõmust ülestõusmist ihkad . . . Kord seista kõrge Isa ees. So surm on mitmel kurbtust toonud, KeS kuulsid Sind sääl närtsima Ja südametes' haawa löönud, Mis ükski arst ci paranda! So jalg on mõnda rada käinud. Mis oli wahcst waewane. Sa siiski Eestis tööd teinud Mis mälestuseks rahwale. Surm wiinud mitu tähtsat meesta. Nii noorelt ära meie seast. Ja peaaegu iga aasta. Uks langeb närtsib igawcst. Ka Sulle hüüab Saare rahwaS: „Head pehmed mulda magada!!" Küll ükskord saame rõõmsas taewas. Me igaweSti elama! 0. äMlr. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa riigipäewal on katoliiklaste erakond oma sõnniga walitsuse wasta asja nii kaugele ajanud, et nende kirikule lubatud selle summa aastate intresside maksmine, mis omal ajal wastupanejate waimulikkude meeste kinnipeetud palgast koguti, riigipäewa poolest tagasi lükati. Katoliku mehed ei leppinud intressidega, maid pärisiwad kapitali kätte, nüüd aga ei saanud kumbagi ja peawad tundma, et EeSti wanasönal õigus on kui ütleb: „Parem pool muna kui tühi koor. Kuna wälimises politikaS Bismargi ametipärijad  asju heas korras oma kätte saanud ütlewat, on Saksamaa sisemises politikaS teine lugu. Sääl on Bismark oma iseäralise politika ajamisega asjad nii oma järgmiste kätte jätnud, st need otse kimbus on. Bismark käinud erakondadega riigipäewal nii ümber, nagu seda wõeraste riikidega oli harjunud tegema: seisis ühega lepingus, mille püüdeid ta toetas ja siis selle abil teist oma mõju all hoidis. Selle läbi harjusiwad aga erakonnad oma wõimu tundma ja waatawad iga asja pääle, mis riigipäewal ette tuleb, erakonna seisukohast. Et aga uued wõimumehed endist talitusewiifi, kunstiisel teel, erakondadega kokkulcppides oma meelelist enamust muretseda, ei taha edasi ajada ja seda Bismarki wiisil ka teha ei oskagi, siis on neil murret küllalt, kuda riigipäewal oma ettepanekuid  läbi wiia. Prantsusemaalt. Sääl on 31. Mail St. Etiennes IS,öOO müetöölisest SOVV tõõ seisma jätnud. 51- 24 Saarlane 1890