 1. pääwal algab. Wiiwitatud on loosimine sellepärast,  et nimelt Warschaw','s weel palju loofifi müümata oliwad. Baltiskist. Raärtkun 21. pääwal. Kui pakane külm mõned pääwad kestanud, hakkaS ilm ennast öösel waSta Näärikuu 13. pääwa jälle sooja poole pöörama ja järgmistel  pääwadel sadas palju niisket lund, künni 2 graadi soojaga, mis äga lume peale ei mõjunud. Heile oli külm jälle 8 graadi peale tõusnud, kangema põhja- ja pärast lõunat lääne-põhja tuulega; täna on 2 graadi sooja, miS weel tõusma näitab. Selsamal aeal, kui siin kange külm oli, on Peterburg'is 20 graadi, Neewa jõe peal üürikeseks  aeaks ka 30 graadi külma olnud. Külm näib nende pääwade sees üle kõige Wene riigi käinud olema. PensaS's  oli Näärikuu 13. pääwal peale 35 graadi külma ja koolid pandi kinni; mõueS teises paikas on sedasama olnud. Odessa lahe külmetas kinni. Ka Berlin'iS on kange külm olnud. ,Sada-aaõtane on sel korral õiete kanget külma Näärikuu 8. pääwakS ette kuulutanud,  weel kangemat aga Küünlakuul. Meie lahe on täitsa lahti ja Heile tuli ükS aurulaew puuwilladega, mis siin walja lastitud saab ja cahwale tööd annab. Arwata on, et tstnane tuul Tallinna lahe uueSte kinni pani, sest Soomemaa randas, nimelt Hangiõ juures, oli palju jead. Rakwerest. Kuida kohaline kirjutab, on üks talumees Näärikuu 10. pääwa õhta poole oma hobuse ja saani uulitsale jätnud ja ise poSti-majaSfe läinud,  mõnda pakki ara saatma. Kui tema mõne minuti pärast tagast tuli, oliwad hobune ja saan kadunud. Talumees  wõttis «voorimehe ja kihutas õnne peale poole. Waestelaste-uulitsa ligidal nägi tema Üht sõiduriista,  mis tema oma kohaline oli ja woorimees katsus seda kätte saada. Seda oliwad aga ka eelssitjad märkanud  ja kihutafiwad linna metsa poole, kuhu nemad kadustwad.  Kui talumees metsa jõudis, fiis leidis tema seal oma hobuse ja saani, aga saanis istuS üks naene kahe lapsega. Küsimise peal, kuS sõitja mees jäänud, wastaS naene, et tema seda meest, keda tema ei tunda, maalesõitmiseks  palkanud, keS aga metsas maha karganud ja ära jooksnud, teda ja lapsi maha jättes. Kohtu eeS on naese jutud nii kahtlased olnud, et tema kinni pandud sai. Peipsi järwel on sellesama lehe sõnumile järel sel talwel nii. «vähe kalasaaki olnud, kuida seda nõndanimetatud  »kõige «vanemad ei mäletada. Seda arwatakse seal kangetest fügise-tuuledest tulnud olema, kuida ka kalamehed tormide parast oma ametit korraliselt tallitada ei wöida. Tartust. Iga-aastasele kirikuõpetajate Nä ä rZi ku u k o o s olekule Tartus oliwad sel aastal ligi 60 kirikuõpetajat  kokku tulnud, nende keskis Liiwimaa Kindralsuperintendent  Fr. H o I l m a n u ja EeStimaa Kiuüralsuperintendent  L. Ho e' lchelm a n n. Tartu Zaanikoguduse esimese'S kirikuõpetajaks ou Wõunu kirikuõpetaja  Propst Gustav Oehren kutsutud. Puhja kirikuõpetajaks on Petrrburg'! laani-kmku abiõpetaja A. Laas walitud. Wändra kirikuõpetajaks  on Wiljandt abiõpetaja Konstantin Hoe rj chel - mann walitud, kes paar aastat Hannoweri maal kirikuõpetaja  oli, sealt wiimasal aastal tagasi tuli ja uueste Wenemaa alamate sekka üles mõetud sai. RiiaP. Näärikuu 9. pääwast saadik, kuS Saksamaa aurulaew ,Mathilde Joosta sisse tuli ja Wene aurulaew Tell" wälja läks, näiwad laewasöidud selleks aastaks lõpetatud olema. Düna jõgi on kinni külmetanud, lahe Bolderaa juureS on jeaga kaetud. DomaSneeSl juureS takiStasiwad wägewad jeapomgad läbiföitmist. Peterbmg ist. Körgefiöi««lsa Suurwürst Konst a ntin  Nikolaej e w i t s ch i surnukeha sai Näärikuu 17. pääwal pidulikult Zarkoje-Selo raudteelt Petcr-Pauli kirikuse wiidud ja matuseni senna seiSma pandud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Alekfaud  r o iv i k s ch ja SuurwürStt-praua 3 e > isfaweta Feodorowna tuliwad Näärikuu 15. pääwal Maskwa'st  Peterburgttsfe. Majestätid Greekamaa Kuningas ja Kuningapraua saiwad Suurwürst  Konstantin Nikolajewitschi matuseks PeterburgsiSse oodatud. Keiserlik Kõrgus Wera K o u st a n t i n o w n a, Würtembergtt lesk Herzogipraua, jõudis Näärikuu 14. pääwal Zarskoje-Selo raudtee-jaamasse  ja sõitis sealt kohe PawlowMSse. Kuninglik KõrguS R o o ts i ja Norramaa Kronprinz Gust a v tutt Näärikuu 14. pääwal PeterburgttSse ja sai wakShallis Majestät Keisrist, Suurwürst Auujärjepärijast  ja teistest SuurwürStttest waSta wöetud. Auuwahid  oliwad Zsmailowi gaardt-rügemeutist, kelle muusikakhor  Rootsi rahwalaulu mängis. MSjestät Keiser söitiS Kronprinziga Talwe-paleesse, kvs Kuniglik KörguS korterit wöttiS. Sealt söitiS Kronprinz Majestät KeiSripraua teretamiseks Anitschkow-paleeõse ja käis siis Keisrikoja teiste liigete juureS. Öhtal ott Kronprinz perekondlikul laual Anitfchkow-palees, Järgmisel homikul pani Kron- prinz Peter-Pauli kirikus auupärja Körgestöunfa Keiser Aleksander 11. haua peale, oli IsaskttkalhedraliS Suurwürst  Konstantin Nikolajewitschi hingepalwel, pärast Wene wäliSte asjate Ministri ja teiste auukandjate juureS, ja löune-laual Ketserlik KörguS Suurwürst Vladimir Aleksandrowitschl  juureS, kuhu ka Rootsi-Norramaa Saadik von Reuterskjöld oma abikaasaga kutsutud oli. Kronprinz jääb oma isa asemel Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi matuse juure. Näärikuu 19. pääwal oli homiku-laud Amtschkow- paleeS, kuhu ka Rootst ja Norramaa Kronprinz ja kõik nee' kutsutud oliwad, keS wõeramaa WürSttde asemel matusele tulnud ou. Ülem Hädaaea-ksmitee kätte Keiserlik  Kõrgus Suurwürst AuujZrjepärija juhatusel, tuli Näärikuu 11. pääwast 13. pääwaui 39,500 rubla, selle keSkis 30,000 rubla Keiserlik KõrguS Suurwürst Georg Aleksanarowitschi käest. Näärikuu 14 pääwast kuuni 17. pääwaui tuli 94,000 rubla, selle keSktS 50,000 rubla Graf Scheremetjewi käest. Kõik anded selle komitee kätte oliwad kokku ligi 722,000 rubla suured. ,Puna- pea-kaSsaSse oli Näärikuu 1. pääwast 15 pääwaui 5733 rubla 42 kopikat tulnud, korjanduse hakatusest  saadik kokku 323,034 rubla 06 kopikat. Ame- rtka S saab siiurel mõedul Weue näija-dädallSte heaks korjatud. Näärikuu 5. (Jõulukuu 24 ) veeti Senatis "nõuu, üht suurt söea-aurulaewa korjatud wilja ärasaatmiseks  maarata, kui Mineapolts ist telegram tuli, et teal juba 43 750 puuda korjatud on ja lootus olla 150,000 puuda kokku saada, Senatis woeli selle peale nõuukS, sõea-aurulaewa asemel neli suurt aurulaewa palgata ja määrati selleks 100,000 dollarit. Peale wilja korjatakse ka raha ja juba olla ligi 1,500,000 dollarit kokku tulnud. KetSrikoja kodu-srst. Gehetmrath Dr. Htrsch, on Daant Kuninga käest Danebrog-ritketähe snurriStt saanud. Samara kubermangus saada pealinnast tulnud sõnumite järel Senatori-rewisi on ette wöetud. MoskwaP RjasSk-WjaSma raudteel põrkasiwad Näärikuu  10. pääwal kakS kaubarongi kokku. ÜkS mafchin ja mitmed wagonid on lõhutud. Mitmed iniinesed on surmatud,  mitmed wigaStatud. Nowgorod st. Wtimase aaSta lõpul on Nowgorodi kubermangus üks õnnetu kar « j aht peetud, üks karu ott esimesel jahipääwal wigaseks laStud. oli aga ära jooksnud. Järgmisel pääwal läkflwad kaks wenda ajajate keSkist karu otsima, leidstwad teda ka ühe põefa taga kokku langenud. ükS wend läks «vaatama, kas karu weel elab, teine, keS seda et näinud, laSkiS, trehwaS aga karu asemel oma wenna rinda, k«S paigal surnud ott. Suures ahaSluse» läks õnnetu kütt koju ja pooS ennast üleS, sai aga weel elusalt lingust peaStetud. Lodzft. Näärikuu 14 pääwal põles Lewkmvlttschi kedrnwabrik maha. Baluty akewikuS on ühe emand Bedmarakt  juureS «veike laSte surnukehast leitud, keS sedasama jälestawat ametit tallitanud, mida  Skubliaska  ja teised enne teda tallitanud on. Tema on kinni pandud ja asi ülekuulamise alla wöetud. Samuraist. Tööd Wokga jõö sügawandamise ja laiendamise  kallal Samara sadamaks, on Näärikuu 10. päKwal  algalud. Töölised ilma hobuseta saawad 20 kopikat pääwaS, hobusega 80 kopikat. Tööd juhatad Kindral Annenkowi wolnik Würst Schtscherbatow. Woroueshttst. Näärikuu 17. pSSwa õhtal läks Matrofani-klooster  ühest korstnast põlema. Kest-öõ aeal kukkustwad  mitmed kuppelid stSse ja matstwad mitu tuletõrjujat  puru alla, kellest muist surmatud, muist wigaStatud saiwad. Tuli sai piiradut. Püha Mikrofani lund, teised, religuiad ja kloostre kallid asjad saiwad wälja peaStetUd. Astrahanis!. Heategu de-komitee on kolmandema rrhwakõZgi  awannd. Kõikide selle komitee ja linna poolest asutatud toitmife-paikadeS saawad igal pääwal 2800 inimest  hinnata toidetud, kes enamlst häda-aluStest kubermängudest  sisse rändanud on. Linna öömajaS saawüd öölised igal homitul Heategude-komitee poolest ilma hinnata  theed ja leiba. Kharkowttst. LinnamalitsuS asutab kuudes linuajSuS aeglist hospidalist ueile, keS piekk-tysuseS haiged on ja seal arstlikku abi leiawad. Viuna haigemaja mötab kölk lyfuS (soetõbi) haiged maSta. Orenburg ist. Raudteed toomad korraliselt milja; ka mitmete talupoegade ja kaupmeeSte juureS on meel wilja. Muksahu puud maksad 1 rubla 80 kopikat, kaera puud l rubla 15 kopikat, heina sund 40 kopikat, liha puud 2 rubla. Tal'pojad müü vad o nad heinad ära ja söövamad oma loomi õlgedega kol,oelt. Lbunepoolisel Wmemaql on rukki hinnad alanemas. Maakonnad et oSta enam. sest oStetud tagawarast olla eftleks küll Madiwostoki raudtee on wiljast lühendatud. Wladiwostokist. Renletst varaSwtud rahast on 265,000 rubla wang-asuia Poljakowtt korteris leitud. Tema oli selle raha kerusini plekk-tünnikute sisse peitnud. Aos-o-ovo noa-n»»». H.SPIN,. S4-M Äs-ax- 1392 Trüki ktd Li ndf°rS'i pärijate jimreS ja kuluga Teadaandmijed meie iehe nna Sõber peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastamõtta ja toimetada. eliimile hind on 1892 aasta Peate: postiga ehk kodu kätte saata aastas 3 rubla poolaastas 1 „ 70 Tallinnas iseäratuua aastas 8 rnSta 40 kop. poolaastas t , 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckrnann Tallinnas, Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wötnud, kust ueid äratuua wöib. Mrs" I. Nr. 48 <K3). müüakse odawa hinnaga head 'MU a-sööd, J. G. Auhlmann'i konturis, Kotzebu.-uulilsaS. on müüa mis pruukimises, (psle heaSte ära-dieatatad),  sicheasti uued km manad saamad õienda'ud sa kSlwalisekö tehtud. waSsesepp sa metalliwaloja, Rotermanm poewastaS. J. E. Kuhlmann, Kotzebue uulitsa õ.