Tubli tegu. Kihelkonna kerkkounaS on uuel aastal jälle üks kõrts «vähemaks jäänud, mille läbi rahwale alati tülist ette tuli. Wilsandi laidu rahwas pannud kõrtsi rendi raha ise'oma keskis kokku ja maksnud mõisale selle ära. Seega on nimetatud rahwas, mõnest pahandusest, tülist, riiust, kärast, kiusust ja ristist ennast «vabastanud. Üks-mana nainegi olnud sääl selle teu üle maga rvaimustatud, et ütelnud:,, Sarnane mõte on meite maa meestele tõesti taewast pähe tulnud!" Sarnasest tcüst wõib igaüks ära tunda, et Wilsandi laidus tnblid ja terawa arusaaja mõistusega mehed olemas on. Wõtku mujal rahwas sellest rahwast omale ÄSinärku ja wabastagu ennast ülemal nimetatud «viisil kä kõrtsidest. Loota wõib, et sarnane tegu ka mitte wiimseks ei jäe, maid edespidi meel mõne kõrist uksed sell wiisil lukutatud saamad! Wäike asi on rahwal kõrist rant ära maksta, selle wastu arwata, kui seda wiina ja õlle ostmisega maksma peab, sest eks wiina ja õlle ostjad maksa pääle rendi ka weel kõrtsi patendid ja kõrtsmiku kasu ja ukeZpitamise kulu, arwamata kõrtsis käimise aeg ja muud kõrtsi elu järeldused. Rahwas, püüa ennast lahutada omast rõhumast «vaenlasest! —8 Karjast. Ahwena kala saak peab sääl pool üsna hea sellel talwel olema. Püüdjad peawad neid üsna imelikult püüdma, uimelt õngedega. Onge otsa peab tükk punast riiet pandama, mida wäga mähe praegustest kauplustest saada olla. Seda leiab weel inõnest manast tõlla küljest, mis kõwem olla kui puldan, mida natuke haawalt õnge otsa riputakse ja siis meresse «visatakse, kelle otsa kalad kõige puremine peawad hakkama. Praegus peawad püüdjad selle riide ruut tollist paar rubla pakkuma, kui aga saada oleks. Näe imet, mis Karilascd wälja uurinud on! Nad lähemad wiimaks nii targaks kui Ameerikaanlased, kes praeguses ilinas kõige kunstlikumad peawad olema. — Wirumaalt. Ko l g a-J aa n i st. Püha päeval 30. Detsembril juhtus Rõika wabriku töömehel  J. S. hale surm. Mehel tuli kaua aja pärast poeg Riiast käima. Selle rõõmuks wõcti hcaSte liiku. Õhtul kodu minnes eksinud mees teelt ja sattunud wesiratta alt tulewasse woogu, kust teda alles kolmandamal päewal otsima hakati, kui kõik muud kohad juba läbi otsitud olid. Nõnda on miin jälle ühe vhwri omale pärinud. Peterburgist. Pealinna wangikojas, Wiiburi  poole seatakse trükikoda sisse. Selles trükikojas  saamad mängib kõiksuguseid trükitöösid walmiStama.  1. Januaril pidi sääl töö täieliselt algama. Warshawist. Kole kuritöö saanud „Wirm." teate järele. Kolmekuninga pühal Zamcrcie lähedal ära tehtud. Ühe Grabowa külast õhtul kodu tulema neiu kollale Zippufiwad kaks talupoja poissi, nimega Pork ja Mokomski, kes sellestsamast külast pärizt oliwad. Kui nad tüdrukut oliwad peksnud, pistsiwad nemad temal taskunoaga mõlemad silmad peast mälja. Kogukonna mancm wõttis mõlemad inõrtsukad  kinni ja saatis nad ahelas Bendzini. Koledal kombel silmanägemisest ilma jäänud tüdruk on elulootuseta  kodus moodls. Poiste poolt oli see kvtiemaksminc, sest et Mokomski sedasama tüdrukut oli löönud ja selle eest wallakohtu poolt 3 nädalaks mangi mõistetud. Harkowist. Kurski-Asomi raudtee JuZsuwka jaama juures sündis paari nädala eest söekaevanduses  gaasi-plahwatus, kus 40 töölist surina saimad,  80 päästeti uimases olekus. Sellest sündinud õnnetusest teatakse laiemalt: Kell 10 õhtul kuuldi ühes kaewanduseS häkkist kanget plahwatust, selle pääle ka mujalt; igalt poolt kõlastwad appihüüded, inimesed olimad kohkunud; kaevanduse direktor katsus ennast ühe töölisega ühes alla lasta, tõmmake aga pea uimaselt ülcsse. Sarnaselt oli lugu teise katsega kaevanduse oma- niku poolest. Kokku kutsutud puhtamad töölised asusiwad siis ruttu ametisse; nendel läks korda, kõiki, õnnetuid wälja tuua. Nendest oliwad 28 surnud, teised uimased ja wigastatudz hiljem nendest 20, kuna 71 arsti hoolel toibusiwad. Ärwatakse et õnnetus sigari põlema süütamise läbi kaewunduses sündinud, mis õhku põlema pannud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa on wiimsel ajal ülirikas tähtsatest sündmustest, kuna mujal maades nendest kaunis nappus on. Praegu on säält terme käputäis suuri nudisid teatada. Kõige päält, et noor keiser oma elamat ja kärmet tegewust jälle kord õige nähtawalt amaldanud. Ilmunud ta ühel homikul wara häkkist Hannowcri linna, lasknud trummipõrinal soldatid kähku jalale kutsuda ja tõttanud nendega wäeharjutusele, mis tolm taga. On südi mees küll. Siis mälestasiwad Saksad Kolmc-kuninga päewal  oma keisri - riigi uuesti asutamist, mis 20 aasta eest Prantsuse sõja ajal sündis, rõõmuga ja tänuga. Ajalehed tõiwad selle kohta pitki kirjeldusi,  kus seletasiwad, kui tähtjas see sündmus Saksamaa auule ja kasule olnud. Eks ta ole küll tõsi, aga kas seda terme Euroopa ja ilma rahule nii ära kulus, kui Saksad tõendamas, on teine asi. Sofiaft. Saksa sõjamäe agent, kes BulgariaS, ka Wenemaa saadiku kohuseid täidab, teatab Grekomile  ametliku kirja läbi, et Wene Nihilistidele BulgariaS  asupaika antawat. Wene Nihilistid ja politika kurjategijad tulla nüüd rohkel armul Bulgariasse, ja sääl ei wõetamad neid mitte üksi lahkeste wastu, maid antawat neile koguni riigiametid kätte. Bulgaria minister mastas, et walitsus asja läbi tahta katsuda ja kui kaebdus tõsi, süüdlased oma piiridest wälja ajada. Parisist. Lõuna-Prantsuscmaal on niisugune külm, nagu enne meel nähtud pole. Tuloni ja La Sepne sadamad on jääga kaetud, üks Alshiirest Port Vendresse tulem postilaem oli sääl korraga jäega kaetud; Roone jõe pääl, alam jooksu jaus, joostakse haisudega. Amerikamaalt. Nälg sunnib Jndianlafi sSjamõttcst taganema nii wihascd kui nad ka walgctc  pääle on. Tuhanded on kibeda külma ja nälja käes nõrkemas. Pineridke 4000 Jndianlast on Ameriklaste laagri tulnud, oma sõjariistad ära annud ja rahu palunud. Armutakse, et ka teised wacnulised suguarud pea sedasama teemad. Jndianlast  wöida Põhja-Amerikas meel 250,000 olla. Wangi õhkamine. Wiisil: Nüüd walju talwe waliisuS. Mljo kuldne täht on kustunud, Ws Mis oli säramas Ja elu-eha kadunud. Mis oli lehmimas. Ma nutan, kaeban eksitust Nüüd wangi rauadcs. Et elasin ma rumalast Siin laia ilma sees. Nüüd olen wangi pandud Käes, jalus ahelad. Ja pea mull paljaks aetud, Mo juuksed kaharad. Ei kuule linnu laulu häält. Ei metsa kohinat, Waid ahelate kõlinad Ja tuule mühinat. Ma pean ära lahkuma. Siit armsa isamaalt Ja Siberisse minema. Mis kurwastab mo meelt. Oh tuleks surm ja päästaks mind. Siit ahastuse käest, Siis kustunud ja kadunud Mo nimi ilma seest! ». Kriinling Unenägu. Aord uinudes ma nägin Uht pilti une sees, Mis kustumata seisab Mull tkka silma eeZ: Meil õues kaswasiwad Kaks kõrget kasekesi. Ja sääl all õitsesiwad Kolm punast lillekest. ÜkS wõeras tige, paha, Sääl tuli korraga. Teist kaske raius maha Ta kange wihaga. Ka lillekestest ühte Ta wõttis purusta. Ja ähmardades kahte Ta tõttas minema. See teine kask mu ema Sai marsi raiutud; Surm murdis ära tema, Ta tee sai lõpetud!! Ja lillekeZtel elu On praegu murdmata, Wõib siiski pea walu Neid murda armuta. -- X. Koikku, Kirja wastused. W> M, K. Tänu Teile, Teie tubli töötamise eest,, Uuemad sõnumid. Peterburgis, 12. Januaril. Senatis otsustati  küsimuse pääle, et Juudid ainult nendes linnades ja alewites liikumata omandust tohiivad pidada, kus nad enne 27. Aug. 1853 üleskirjutatud  oliwad, mujal maal mitte. Peterburgis, 14. Januaril. Täna oliwad marmoripalees noore printsi Konstantin Konstantinowitshi  warrud, millest keiserlikud majesteedid ja keiserlikud kõrgused osa ivõtstwad. Püha talituse korral lasti 31 suurtüki pauku. Peterburgis, 14. Januaril. Praegu olla kõik õpekondade kuratorid pealinnas koos, gümnasiumide  opeplaani muutmiseks nõuupidamistest osa mõtmas. Peterburgis, 14. Januaril. Tulewal kewadel  hakatawat raudtee ehitust Chabarowkast WladiwastokiSse  pääle. Petcrburgis, 15. Januaril. Indiast tulnud  sõnumid tcatamad K. K. troonipärija reisist; K. K. jõudis 12. Januaril Luknowi ja wõeti pidulikult masta. Väehulgad oliwad tee ääres mähiks ja mängukoor mängis Wenc keisrilaulu. K. K. waatas walitsuse maja ja oli hiljem ohwitscridega  lõunalaual. Siit läks kõrge reisija Lahoresse,  oli pärast Amritsas, Gwalioris Benaresis, wõttis jahist osa, kus tiigri maha laskis ja jõudis 14. Januaril Kalkuttassc. Siin wõttis teda ase- ZH 4> Saarlane 1891