weel edasi kirjutada. Kust on seesugused ülitoorufed meie enne nii waiksele maale, meie rahulise rahwa sekka tul» nud, mis siin enne kuulmata oliwad?! ühe hiljema sõnumi järel olla jälgedest näha, et seal kolm tooruSlast tallitamaS olnud. Wigala nüüdne majoratherra, Bernhard Baron Urküll, pakub 300 rubla kurjategijate ülekandjale.  Meie tunneme seda aida, parki ja rahupaika. Haledus tuleb peale, seda sõnumit kirjutate?, Heinakuu 29. pääwal suri Tallinna kodanik Jüri 3 ugam Tatari-uulitsas, kõrtsis HZppeneri maja juures, äkitselt ära. Teiste pahategude kõrwaS on Heinakuu 26. pääwa õhtal Oberstlieutenant S. taskust cirkuse ja Roter. manni wabriku wahel, ükS kuld-uur, 100 rubla wäärt, ära waraStatud. Järgmisel pääwal tuli ükS naeSterah-' was, kes Wene-keelt rääkis, Harju»uulitsaS Krusberg'i uuride-kaupluseSse ja pakkuS seal üht kuld-uuri müüa. Peremees waatas numre järel, mis 9112 ja seesama oli, mida Politseis waraStatud uuri numrekS üleS antud. Tema tellis sellepärast naesterahwa üheks määratud tunniks oma juure ja tahtis teda kinni wõtta laSta. See oli aga midagi märkanud ja ei tulnud tagasi. Obcrstlieute. nant S. on oma uuri kätte saanud. Heinakuu 30. ja 31. pääwal on turul kaks kahitud siga ära wõctud, miõ tanguS oliwad. NMsk'ist, Leikusekuu 3. paamal. Pärast ilusaid, kui ka natuke heitlikkust ilmast, mis heina teha laskfiwad, wilja natuke küpsetafiwad ja ka meie kilupüüdjatele oma jagu saaki tõiwad, puhub täna juba kolmat pääwa kange lääne-tuul, mis kalapüüdmist seisma pannud on ja sagebast  kangeid wihma-hoogufi toob. Ka meie weike linn on kaitsemiseks kholera eest neljaks terwisehoidmise-ringkonnaks  jägatud ja iga ringkonna peale on kaks ülewaatajad  pandud. Hoowid, folgi-augud ja peldikud ptawad  tänasest pääwast kahe nädali käkkuS puhastatud olema, igal nädalil aga uueSle, kui kholera naabrt-kubermanguS  ilmuma piaks. Hospidali asutamise üle piawad linnawanemad nöuu. ülemate kasud piawad täidetud saama. Meie loodame aga, et Asta kole külaline seia ei nlata, kus teda iialgi meel nähtud ei ole. Aastal 1848 on ükS kholera-hatge Tallinna'st seia tulnud, fiin aga terweks saanud. Wist et kannata India pehmest õhust hellitatud kholcra-bacilluS meie wärSket mere-öhku wälja. Meröurg'ifi. Heinakuu 31. paamal on Keisri Majestätid Peterhostst KraSfnoje Selo'sse elama asutanud. Kõigekõrgema pääwakäsu järel Heinakuu 22. pääwast on Majestät KeiSripraua Gardimerewäe-ekipashi  ülemaks nimetatud. Kõrgused Herzog von Saksen-Altenburg ja abikaasa on Heinakuu 26. pääwal  Peterburg'tSse tulnud. Amerika-wõerad, keS wiiendama wilja- laewa peal PeterbmgiSse tulnud oliwad. on Heina, suu 10. pääwal Warschaw'i raudteel Peterburgist ära sõitnud. Nende keskiS on iseäranis kirikuõpetaja Talmage nimetatud, keS üht wäga sooja teretamise-kõnct pidaS, kui wiljalaew Peterburglssc jõudis, keS ka KeiSri Maje. stätide jutule wõetud ja Heinakuu 9. pääwal Pete?hofi»se. Keiserlikule lõunalauale, kutsutud oli. Teised mõrrad sliwad Dewit ja Dr. LouiS Klopjch. Suure suuga on neid teele saadetud, kuida neid ka ülepea PeterburgiS suure auuga üleS peetud js neile, laewa ülematele ja meeStekonnale, kallid auukingiwsed mälestuseks KeiSri Ma. jestäkide poolest sa Peterburgi linna poolest antud on. Saatjate eesotsas oli Peterburg'i Linnapea asemik. Kmd. ral NeSwjekowitsch andis auuwõerastele paäwapildid nende waStawõtmisest Putilow'i.sadamaS, neile antud pidust Duma.saaliS j. n. e. Dr. Klopfchl abikaasale tõi herra Prokofjew uhke lillekimbu. Teelt on mõrad Wene rahmale  järgmise Jumalaga-jatmtse kirja saatnud - ,WõeruD. käik Wenemaal saab meil unustamata olema, selle suure lahkuse järgeS, mida Wene adel, koguduse-walitsused ja suure rahwa eestseisjad meile mslcmlteS pealinnades üleS «äitanud on. Meie meel iilejäädaw eluaeg ei saa ette lööma, seda kõiki kodumaale üles rääkida, kui wöeraStesõbruline,  südamelik, suurmeeline ja õiglane Wene rahmaS on. Saagu Jumala snniStuS Ae selle riigi walitfema, saagu Jumal sellele rohket wiljasaaki andma, nende haawade parandamiseks, mida wilja ikaldus löönud! Ja, tõega tahame meie kinnitada, et üleilmlise mennaStuse tundmused  Wenemaa ja Ühendatud-riikide wahel igawele aea peale kindlad on. Jääge Jumalaga!" Kuida näha, ei ole need suured wilja-kingitused mitte ilma politika. tähtsuseta. See sõbruS ei ole ka enam wäga noor. Kui 30 aaSta eest sõda P?hja-Amerila'S pbhjapvoliSke ja lõunepooliSte riikide wahel oli ja wkimased ennast estmeStest  lahti kiskuda püüdfiwad. fiis saatis IngiiSmaa oma laewuötiku ähwardateS põhjapooliste riikide waSta ühendatud-riikide  lohedele, aga Wenemaa saatis oma iaewnS. tiku ka, ähwardateS lõunepooliSte riikide waSta Seda ei ole põhjapookifed Amerikanlased unustanud ja on ka nüüd tunnistanud, et see abi, mida nemad nüüd Wenemaa näljahädaliSteie saatnud, seda abi kaugelt mitte üleS ei kaalu, mida Wenemaa neile 30 aaSta eest saatnud on Peterburg'i Zinnasaadikute kestis peetakse nõnn, .BaSseinata"-uulitsal  ,Amerika" . uulitsaks ümber nimetada, lahkunud wõeraSte mälestuseks. Nende mäkeSkufekS on ka hõbe- ja kuld- medaljonist jehletd kandmiseks uuri»keti külgeS) kaubale toodud, mille Ühe külje peal ,New-Uork — 189?— St. PeterSbmg/ teise külje peal Wene ja Amerika lipud ristis seisawad. Aurulaew ,Leo" oli Reewa jõkke jooksnud, WaSsili-Ostrowl kaldal laSti stSse wöknud ja sealt Putilow'i-sadamasse tagasi sõitnud, Inglismaale minema. I«ri'eweM, Ksstroms kubermangust. Hiljuti on, kuida .Mõskma kirjutatakse. Sloboda külas tuli lahti läinud. Kange tuulega lenda» tuli majast majasse ja põletas lilhikele aeaga ST talumaja maha. Kange luul wiik sädemed kaks werSka eemale Pustowo küla peale, kuö 79 elumaja, palju kuurist j. n. e. maha Mestwad. Tagg.Kjkerlst. Nertsch inSk' ist kirjutatakse Heina, kuu 17 päZwal: ,Wili ja hein on enamist köikiS Taga- BaikaliaS head. Rukki puud maksab tt) kopikat. Aurulaewad  käiwad Ammi ja Schtlta peal takistamata. Kullasaak  KeiSri Majestckti kabineti kullapesudeS on hea; saadud  on juba 50 puuda.« Nuku st. Jaanikuu 5. pääwai on hirmuS tulekahju üke Balachndi nafta.ringkonna käinust. .SujuStage", kirjutab  ,Tifii»'i Ästokt" sõnumisaatja, , omale üht kakS werSta pikka ja üks werst laia tule-merd ette, milleS mitte ainult hooned ei Me, watd ka maapind ja Nafta» kaewnde peremehed Nobel. Budagow. Zowjanow. Mirsojew.  Arafelow ja komp.. KaSpia seltS ja KraSfiinikow on määramata kahju saanud. uies arwatud ei ole see kahju weel mitte, saab aga mitu sadatuhat rubla suur olemas p. oli Prirrbur.siõ iriseja wiimase hea. irgewa wtterie pillelile waljalaasimine iafil. kuS jmreS peawõidud järgmiSle ieriair ja numbrile peale langefiwad: 100000 Abi. auf Serir V 954 Nr. ?». 30000 Rbl. 11923 "4 8. 23000 Rbl. - 10089—90. 107001 3tbl. : 2059 —81. 1 I 7!>9—27, 7>?<?2- 92 '?9K7 7841—27, 1080 V, VolO—loo. 11258—AO' 7821—2?' 7340-10, ' ' 3«I!U 3419. : 4393 1,4093-88, 119Ä5—gg lll7l - 83. 7822 «, 9479—88, 11S85 —94' 17 69 0,2, 3037 222 -79. l'' ' ' -101, ' 1348- -07. 832.0.-94, 7>',i!i> 6i 2007—95 11718 -04, UIOL - 24, 474R-93, ! 1 229--2 R' 1 1 907—45" 4099—21, 2293 10092—41, 1485—32 9?4et—oB, 3438-02, 8011" .11, 7802" <l7, 84iv 44' kill!» !», 11720-03, 1007! -30, 3982 -28, l 18S7—V5,' 9! 94 34, 9392 - 42, 1292--34, 37 I . -93, 44 1 - 08, IZI 15 Yg' 5W!»' -70, 903 190. 8429---95», 9070—04,0344 7g 2519—12^ 423-38. 1v!»53 -05. 4 488-59.1448 - 71. 9909—25.'15»7—4?' 3770--21, 885<9 -49, I 1123--78, 10621—83,5081—5?" 4810—30, 14l)9- -24, 9.0 i I--33, 0392 85, 210 8? 7SKÄ 5! 4299 32, 11833—02, tkBZI 33, 3838-30, 'l 1294—89 4737 83,307! >7-l. ,'7 4. >0029 S 7, 4304 82, 1704—5 'O. '>Bo3- 2'!, 3330- 30, 2981—44,7085—78, 0380—.34" 4704 - 3/1.4734 -73..1373 -K2,!1052—77,5721—27. 10778—94' 4087 - 50.8?9.'1 -3,3180.4 -2!,333?-00, 1828—OS. 54274—1?' >l' "üB. 1029 0!,0300 -27. 9314—18,3348—32 7359—84 ll>7lO- 29, 7000 -5,2.7771-2.7224 18, k! 230 -82 5020—10 9710 42.0403 -74,1 1201--08, 2370 -29 ,082—33 1901 —2B Aos?o-«o° llkssxpov. ö w 18VS lls,Aiuio » »u»oo ,«k»rp»chw» L«V-»M«-V» T»»Kchvx« »» ?s»b-» Lassaressas koxoAcLow I A/ik> np»«»ii» satteee»!» « ! paenpoo7pa«e«in xonepu ?sori. Zo vc«oosi.aro llO osa so llLso.zsesis j isenieür. ar. gaetzl.aniKxr. svosxr, rr. Aoaropovi. tt/ieesps, kspg«s dt>siiAe)iti. s »u»s vi. o6ossa?essaa vi- Xi. cvoeg ori. 20-ro sa 1811 reerv o6i.gmiri. ropoitessui. oöuvars- - ?ro eassrapsas p sossis vcsro ropoM vpossvvAsres vLavvUÄi! ssAsoposi, ssDellosLösovassllxr. rocsoAi., a stissso: vr> 1. ?aers: l"o»NS«i,, ItsuAesenr, s «oui, Keuueu- s «Z«N»1-; L 5 2. roxoAoLvö sacrs: Mrserpa Ou«i> s lsuuevSMi, s liüSASpi,. „z. „ „ A-povr. X/isgepi-, ösponi, ltleSSs s Li. 4. ?aers: A-povi. p»se»i'3k'e»'i., ll loluconi,! - ~ 5. ~ „ ~ »»«'»'. 11 iie/iepi-i „ e. „ - .. »r>»i. Limcaui» s »g«i- M«AAe«AI>P»I,. r, . Losssecsa: - >ilsitAeAt>. Leaxeraxi- li. Kenene 2023. WUuM-naitus toimetanud Liiivimaa Pöllutvö ja Kodutöö rdeudaiuifc Scltfl poolest sekle aasta WW Leikusekuu 29., 39. ja 31. pääwal. WW Programm: LoomanäituS tõugloomadt laadaga. Põllutöö- ja majaptdamije  riistad ja maschinad. Kodutöö. Ülesandeid wõtab wosta ja annab kõiki tarwitist seletust Direktor Ed. Beckmsnn, Toompeal Tarus. Teadaandmiscd, Linnasaadikute-ksgu poolist oln»«,tud Ko««isjil»l nö»Wö!«istrks kholtta sisstivkdmist j« laialilsMMist vast», , auuätad irinast sellega MMdisekS teatusck» anda, et tema ömna!oad!kule-k«gu poo- Ust selli aaSta Heinakuu II). päämal tebtud otsuse täitmise!» oma logu herrode Ooltorste Hoffmaitn, Clever Barvn Maydell, Rogevhagen ja Mck lulfumsse lädj aejalundjateks AommWoni nöuuptdamiSte juure», ?ohl:»r dannd on. Wkel auuikab ennast tähendatud KommWon oma knnlntnse läiridamstel» ! selle aasta Heinakuu M. pSSwast Nr lktl all, linna» elavatele inimestele teadu j anda, et kõrge linna lädiwaalamme terwrsehordm, e hrolt järgm'»!? herrade uler>. ! iilrwaatomise all peetud saab r ! 1. lumojäuS Doktorid Hoffmann. Landesen ja von Rennenkampff 2. linnajäu» Magister Fick ja Doktorid Ta««ebau« sa Meder 3. linnajSuS Doktorid Clever. Baron Maydell. Ocheibe ja Jfatschkk 4. kinnajäu» Doktorid Royenhagen, Rafentbal ja Uhomsvn j linnajäu» Doktorid Aiek. Kuullk. ja Kbhler j f. llnnajäus Doktorid Heidenfchtkd, v Gamson ja v Mtdbendorjf Tallinna», Llnna-ometi», Heinakuu Äi. pääwal IBG2. Komwldstoui prMmt Linnapea V Baran Maydell- ? .X» 5023. Linnasekretär Õ. Beneke i Head heinad nMa z Hame Mas. Uks maatükk ?5V ruutsülba suur, Laialiuva-uulitsa ääreS saab Müudlld. Ligemat tea-? tust Rieseukampfi-uulitsaS Ne. 473 Zakowlcwi masas. WiID ji KaM mis pmukimljts. (pole heasit Sra.SWta. kud), uued kui wanad jaawad vie»da ud ja kvlwalise!» Irhlvd. W. Paalj»w, wassesepp ja mctalliwalaja, Roiermanzii poewastas. I Kead kaeru ittsi id J. E. Piihlmsnn, Kotzebue uuliljaS. Praegu sn ilmunud: A II 5 Jahi-seadus ZllhiUiiliM melsawahlidsii', wiiljawahMele, metjalindukle-hoidjalrfe  ja äk« kKMaja takel. WMjaatttud Gooti »n a a Jcr ttnoeste sottsist. WM- Hind tugctvaste köitetnd » kop. on saada Liildftrsl ?«rij«lt ' Taimaas, uulitsas