sW SuncherZogtga dragonite faaimissl läbi uhkest ehteta-- lud «uiltsate schlosstssx, kõige! tee! Ssmmseske-ühmdustest ja rahwa-hulkadeft waimnstusega-teretatud. Lsmte aesl sõitis Keiser mauselrumisse ja pani lille-ehteid Suurherzog  Ludwig IV. haua peale. Pidulaual sai wastas» tikku terwiseid wälja Hüütud. Õhta! oli pidumäng Hostheatres.  Darmstadt'ist sõitis Keiser Mesbadmlsse. kus Keiser Wilhelm I mälestuse-sammas pidulikult alk wüetud sai. Zgal Poolel on rahwas Keisrit WMMUZWsega  teretanud. Parast lepitust. Wanakanzleriga on rahwa südamed Mmanähtawatt Keiser Wilhelmi waSta itta whk-m  lahti läinud, ja km uus Riigipääw piaks walitud saama, stiS on loota, et Keisri meele järel ümbsrlukkajate wasta walitud saab. Mannheimis, Babeu sai Keiser Wilhelm I. mälestuse-sammas Wimakmi !4. (2.) pääwal katke alt wõetud. Pääwal enne seda on Snur-- herzog oma pereks :naga pidulikult ehtetatud lmua sõitnud ja suurtest rahwahulkadsst Vaimustusega teretatud. Pärast mälestuse samma pidulikku lahtiwõtmist oli pidulaud, kus Suurherzsg Keisri terwist walja hüüdis ja selle kinnipidamisele  kutsus, mis kätte on. Keisrile soowida tema jõudu, et see, mis Ke ser Wilhelm I. all palju merega ja ijeenesk-arasalZamisega ehitatus on, mitte ainult alles hoitud ei saaks, wmd ka edaspidi kosutatud. Wene Gaatekonna-kirikuß Ber!in'iö peeti Wiinakuu Zi. (9.) pääwal Zumala-teenistusi palwetega Majestät Wene Keisri terwekS-saamiseks. Saatekonna-liiked ja mitmed Wene perekonnad oliwad kirikus. Greekamaa Kuningas  tuli Wiinatuu jj. (Mihklikuu 29.) pääwal KrsnbergstSse,  Keisripraua Friedrich wõeruseüe ja reisis järgmisel  pääwal Wien'isse. -—-Ha m bnrgis leiti Wiinskuu  iB. (6.) pAZwal Elbe jõe peal üks paat, kus ainult riideid ja schirmist sees oli. Armutakse, et fee see paat su milles nahakaupleja Ro!hgardt'i perekond ja fWmees Wiiuakuu 14. (2.) pääwal Mbe peal sõitma läkfiwad. Need oliwad sellest aeast saadi? kadunud ja pea selge olla, et perekonna neli last ära uputatud ja kolm täis-immest selle peale ise oma elule otsa teinud on. Tn ae ärasõitmist  on kõiki seitset rõõmsas meeles ühes trahteris Elbe kaldal nähtud, kus mmad omale paadi palkannd. Saksamaa endine Kanzlxr Kamerunis, Leisi, on maisuse ja umbkombeliku ela Pärast sellest ametist lahti ja ühe teise ameti peale Vähema palgaga mõistetud. See kohtuotsus  teeb palju pahandust ja mitmed aealehed pilkawad- Tõeks on leitud, et see torge riigiametnik Dahsmey-uaefi täkSte alasti kiskuda ja neile siis Mlhobnse-piitsaM 5 Zunni lil) hoopi anda on lasknud, niisamati ka, et tema paut-naestega, keda nende mehed oma kohuse täitmiseks pandiks amwd, kõlwatumat elu pidanud ja neid kg ühele merewäe-ohwitserile, kes tema wserusel oli, annud su. Üks seesugune ametnik kes oma waljusega ja ropu eluga soldatiteks palgatud Dahomeylasi mässama pani ja Saksa koloniede walilsusi teutuse alla saatis, pidada teenistusest wälja heidetud saama, mitte aga ühe teise ameti peale kodumaal ega Zoloniedes pandud, kus tema jälle kohalist tegufi teha wõM. -- Löuuelaäne-AfrikaO on Major Leutwem Wiinakun lö. (2-) telegraferinud, et sealise waZtase kodurahma peamees Henrik Witboi ennast Mid tingimata alla heitnud on. Kodmahwas on juba enne ära tunnud olnud, et wsMemme Saksa kaitsewäe waSta asjata on ja ei ole wiimaks enam tema sõna kuulanud.  Juba enne oleks tema oma rösVi-rongisi lõpetama pidanud, kui tema mitte Inglismaa waldlonnsst sõeariisw ja püSsimosna saanud ei oleks» Wiinakuu 14. (Z.) pääwal  pidas Koloniede-nöuukogu Berlmls koosolekut, kus määratud sai, Saksamaa alamate mäljarAndamist Saksa asumaadele Kamerunis. Togo<s ja Lõunelaäne-AfrikaS küll nii palju ülewalwamise alla pauna, et kahtlased aSjatallitajad rahwasi mitte walMZudamisele ei pels, muidu aga Saksa alamate asumist nendele maadele kustava  ja asujatele ka õigust anda, oma sõeawae-kohusi sealises  kaitjewaes täita. -- Kuida mitmelt poolelt kinnitatakse,  ei olla Saksamaal mitte nõuu juba nüüd teiste Europa-riikidega ühes Khiiua-ZapKn'i sõda lämmatada katsuda. Sellepärast Ma ka teised riigid seda nZuu esiteks maha jätnud. Wiinakuu s 4) paäws! Mfiwad kreuzerid ja Kiel'i sadamast Zda- Wa meredesse, kui Admiral Knorr neid enne läbi waatanud  oli. Austrm-Nngrumaal!. Üks Poolakate esimeestest Galizüas  ja Posenüs, Sapiche, oli Lemberglls awalikkus kogus Ütelnud Kolmriigi-ühendus olla peate teiste otstarbele ka Poola riigi uueste asuta niM köidetud. Ses on muidugi omal maal ja wöeral maa! pahandust teinud. Pahanduse soigutamiseks kinnitab Grcif Vadini, ?)ks teine Poolakate esimees, tema olla Keiser Franz Josesile Ungrumaa Delegationide  awamise juures ütelnud, Poolakad ei olla sel korral ainult sellepärast omast seisupaigast Kolmmgiühenduse  kohta rääkinud, et selles wnmastel aegade! mingisugust muutust ette tulnud ei ole. Nemad seista nagu ennegi Kolmriigi-ühenduss pool, ilma kõrwaliste mõtteta. Saksamaal ei usaldata neid AuStria ,Walitsuse- js pilgutakse seesuguste wabandamiste Ae, --- Ungrumaa Wikst-PnAas (Rooma-KÄiholigi kiriku ülem Piiskop) Vaszary on Keisrile kõige UngrnNaa Piiskopide nimel ühe adresfi annud, milles palutakse, et Keiser, kui Ungrumaa Kuningas, civit-Mew seadust Mitte kinnitama ei Aa. Ungru maa Mimsterprasident Dr. Weckerls on kinnitanud, et uuS kinknseadus muutmata uueste Magnatide-maja  ette pandud saab. Aohlute-Mmister Szilagyi on PressburglZ, kus teda Anukodanikuks nimetatud oli. omas tänukõnes Raekojas kimütmmd, Walitsus saada sellest kinni Pidama, et Juudid igapidi Kheistlastega ühesuguseid  õigust saamad, kuö siis ka Khristlased Juntide usku heita ja ennast sedawW Juutideks mmtta wõiwad. See ühesugune sigus pidada kõikide edaspidiste paranduste  põhjuseks ja sellepärast kiirelt seaduseks tehtud saama, et uusi parandusi ette wõtta wsiks. Kõikide usutmmstuste  ühesugune õigus ei kaswatada umbusku ega lämmatada rahwus-meslt. Rumäulasts kamtsemised olla ilma põhjuseta. Keegi ei olla nende kesis >a rahwusekülge  puudutanud, kõik olla mhwuslikkude ässitajate tühi kära. Walitsus saada hoolt kandma, et rahwuslikud wihawaenud lämmatatud saamad. -- Wene SaakekonnakirikuS  peeti Wiinakuu 21. (9.) paamal suure osawõtmisega  palwetega Majestät Wene Keisri terwekssaamifeks. Wienl lehed toomad pitkemaid kirjast rahwa sügamast osawõkmisZst Wens Keisri haigusest, loodawad  tema terwekssaamise peale ja aunstawad teda kui maail a rahu tuge. Serbia Kumgrs Aleksander tuleb kodutee! jälle WienMe ja tahab mõneks pääwaks senna jääda kui kodumaa asjad tema kiiremat tagasitulemist ei pari. Ka Greekamaa Kuningas pidi omal koduteel Wien'iSse tulema. Austria Riigi-nõuukogu on Wiinakuu  16. (3.) päämal jälle kokku tulnud. Ohial enne seda on töölised Wim'i nulitsatel SoZialistlaste juhatusel kärütsewüid rongist üleüldise healeds-andNise õiguse saamiseks  pidanud. Politsei on nimelt öösel terariistu käratsejate  wasta tarwitauud ja seal on mitmed hamvamised ette tulnud. Rahwafaadikute-majaS on MiniZterpräsident kinnitanud, WaZitsnS tahta walirmse-sttdust wee! sel aasta! Wunta, ja on tööliste esimehi hoiutannd, rahwa-huttafi mitte tegudele seaduse waZta eksitada. Seaduse-mwmine ei tarwitnda juhatusi uulitsatelt. Rahwasaadiknk-maja ei wõtnnd ettepanekut walimise-seaduse rutuliseks muutmiseks  mitte wasta, kinnitas selle asemel mitmed ettepanekud abiandmMM HZds-aluZteZ Maakondades. - Bsrgeru/is, Pealt--Austria's, on üks suur l6 kuuni 20 protsenti Vasega leitud, üks seltskond on juba kaeivamise-õigusi  saanud. DaaittWaalt Kopenhageni, Aleksander Newski-kirikuZ sai Wiinakuu 20. l 8.) pääwal palwet Majestät Keiser Aleksander M. terwekssimmiseks peetud. Wene Saate-- konna-tiiksd, kõik Wene kreuzeri ohwilserid, miß Kopenhageni lahe! seisab, ja Wene kolonie liited Kopenhagenis  oliwad kirikus. Ka synagogis (Zuntide-kirikus) peeti palwet Mazestat Wene Keisri terwekSsaamiseks. Fottetingis setetas Ministerprasident Reedtz-Thott, uus Mmistermm olla oma ameti wastawõtmise juures üht korralist rahaseadust ja aastüte kaupa kestanud m»b-korraliste  tallitust? seletamist ees leidnud. Mimsterwm olla seda korda wasta wõtnud ja õrnaks kohuseks pidanud,  seda ka edaspidi seletada ja mõte mi te Thmgids töötegemist  ühel joonel toimetada. MimsteMM ei olla mitte tähele panemata jätnud, et sandid aead mitmeid asjatallitusi rusnwad, päritud ei wöida aga saada, et Walitsus juba nüüd kõiki kohalist seaduse- plaan isi ette panema piab. UMsi-NorramMil. Asjad Norramaal on wäga pahad. SoZialistlased ja teised iiliwabalased on wumasteS Slorthingi-walimistes  palju Wöitu saanud ja suured linnad, kõige pealt Drontheim ja Bergen, on nende käes, Ätalv  anger on suure waewaga peaStetud, isegi Christiama on selle waenliku erakonna kätte langenud, kes juba awaliwlt Kiuüngü-watilsuse häwitamist pärib, Drontheim'is oil endine Minister Stee n, kõige wass -kumalt poolelt walitud ja temaga ühes töölists-esimees H a g e r u p, kellest aga juba ilmunud, ?t tema õige ninu Lyngvär ja et tema kaheksateistkümne aasta eest Molde's walekirjade tegemise pärast kuueks aastaks wsugitööls mõistetud oli, armn-andmise teel aga sellega läbi sai, et poolteist aastat tuhthooneZ istus. Sellepärast on tema wale-nime all elanud ja oma eel-elu salganud, Seesuguste abilistega tahawad Bjornson ja teised uninägijad seltskonna rikutud elukombeid parandada. Radikal-erakonna läbi on seespidise  polittta puhtas Norramaal solgitud. /Morgen- kirjutab kaebaks: ? Juhatajad mehed piaWad üle erakondade seisma ja igale poole õigust üleS näitama. Aga Norramaa Storthwg'is on mii maSte aegade sees Amerika pruuk õides seisnud, oma erakonna-tafumistega. Et liited erakonna tipu all kinni peetud saakstmad, on nende julgust ja head tahtmist andedega äratatud; teiSle nõuude puuduse pärast on Parlamenti kommiSfionist asutatud  ja selle juures tegema Võimuse tülitamise läbi segadust tehtud, mis põhjuSseadust mööda feaduse»andmtse wõimufest lahutatud on- Pimedalt tormab see erakond edasi M nõuab, pidulikult antud tõutust körwale lättes, üht weidrat Parlamenti-wsimust, mis põhjMeaduse wasta ja Norramaal kcchewõrra kahjulik on, kus mõtlemine üleüldise  rahWSmajapldamife peale palju kaalu ma praks Wiies jägu walimistest seisis meel ees, aga kõigist oli naha, et uus Zwrthmg üliwabalastegK ja lõhkujatega taidetud saab, Kardetakse, et mides Stvrthmgis kõik seaduse-andmine kammitsasse pandud saab ja kud ainult maad kihissma panewad, töötegijat rahwast poUtikat arutawatsks kottsichulgusteks muudawad ja wõeramaa  Kllustust selle mana haridusemaa masin häwitawad. kas nii mitmete Kuningate kätkid ssisiwad. Wähe on neid maid, kus mhwa hariduse ja hea elukorra eest nii palju ja mi hea järjega hoolt kantud on, kui Norramaa! Rootsi walitsuse all-, Seal tuli Paris"! wabalaste kaswandi?  Bjorstjerna-Bjornson, hakkas kõlama keelega uut ja õpetama ja ärata,na,  kes lahti Uskumist Rootsi riigist ja Norra Repub- U-at oma tipu peale kirjutanud on ja rahwast wastapanemisele  klhutawad. Kui Rootsi Kronprinz tõe poolest föea.väe jalutamise käigust mäkiWd oleks, kuida tülilihutajad Norramaal käratsesiwad, siis ei wõiks seda imeks ega pahnks pandud saada- Seda oleks Norramaa  edaspidiseks eluõnneks kibedast tarwis ja wist wõlaks Norralaste suurem, targem ja parem hulk neid xjaluta- rõõmuga wasta, kui peasijaid xUnenägijats ja tülikihuiajate  käest, kes kõiki hukka ajama kipuwüd. Selgm'st. Wiimasel nädslil oliwad Belgias Parlamenti-walimised  täides käikuS, esimest korda ime wabameelzse  waliuüse-seadkse järel. Wõit nihkus parema poole ja wassaku wiimase otsa, Katholiklaste ja SszialMMe poole, kuna tasane wM«eelms smkond rohkem ja rohkem kokku kortsub, miS sellele erakondttkudsst tuhinatest läbi lõõtsutatud  maale wisi Mitte kasuks ei ole. Esimeses kaikus oliwad KathMMed t-Z,iZ4, Wabalased Z4ML, Sozialistlased 4Z,4is healt saanud. ParlameaM saab wist seesama nägu slema, mis täini Kacho- Uklased ssawad walitsema, SoZialistlased saamad käratsema  ja nende mahe! saawad keskmised, mõistlikumad healed  läMMalatnd ja Katholiklaste kaunatamata wsel saab itta rohkem ksikuwaid maimust SoZialWaste laagrisse ajama. Senatis on KathMlassd lv istet Wabalaste käest -võinud ja Z neile kautannd. Waga palju kära si ole tehtud, ikka aga ka aknaid fisss loobitud ja Sozialistlased,  kes igal poolel Prantsusmeelissd »u, on smais ülesuäituse-rongides Prantslaste rahwalaulu, MarseiÜaise, laulnud; ässitajatest Pmutslastest ei ole puudust olnud. 56 walimse-ringkondas oli lisawalimisi tarwis, milles SozialWasi wõitu saama arwati. SoZialistlased hõiskawad  ja on oma edaspidiste wõitude peale julged. Nemad on ka juba Prantslase lules Gnesda nõuu järel suurt plaani ühe -NeilM ss Parlamenti asutamiseks teinud. Sellesse psdada 12 Ztalialaft. 50 Prantslast, 46 Saks» last, mõned Inglased, Tpanialased, Daanlaftd ja 3V Belgialast walttud saama. Lüttichl ligidal kargas Wiinakuu li). jMihklikuu Z 9.) pääwal üks relstjake-roug roopatest. Üks mafchimst ja 25 reisijad on haawatud. Maschin on lõhutud. Omalt maalt. TMimia'si. Wiinakuu 17. pääwal, Keisri Ma - jestätide ja Keiserliku perekonna ime ' närilise peastmise-pääwal raudtee-õnnetufest Bolii jaama juures, oli Zumala-leZMws tänupalweteaa kõikides kirikutes. RahamwMeriumis on ,Nowoje Wremja' sõnu-, mile järel lopupari'elt nSuukS wSetud, tulemal aastal kõikides kubermangu- ja kreislinuades Ähi iseäralist ülewaatamisi  kaubaajamises tarwitud mõõtude ja kaalude  üle asutada. Raudteede uus sõiduhmna korraldamises ou pealinna  lehtede sõnumite järel määratud, et l a s t e eest 5. eluaastast  10. eluaastani ne l z as j ägu täiskaswauudmi  meste sõidurahast maksetud saab. Wene petroleum hakkab Konsulite aruannete järel maailma-turul Amerika Petroleum! üle möiku saama. Jda-Zndiasss weeti w limasel aastal 67 mi liiani gallom petroleumit, sellest oliwad 38 milliom galloni 'Weue petrolmm. Sedasama nähta ?a Hankau sadamas (Khiina's)  ja seda arwatakse Wene petroleumi heaks weel kaswama,  kui Shaugai's eksternist Wme Petroleum? üleswötmisels  ehitatakse. -- ,Mvimaa Kubermangu - Zeitung« kuulutab et haigete eest, kes Näärikuu 1. paäwaft 189 Z Zurje?v'i Äaiu?uhaignse - k l i n i k a s s e lvõetud saamad maksa on: esimese! aastal maksetakse haigete eest kolMMdsmast  klassist 70 kopikat 24 tunni eest ehk 21 rubla knuZ,