teiseS paikaS on mõned inimesed kholera-tähtedega haigeks jäänud ja mõsted ka ära surnud. Haigust peetakse esiseks koduseks kholeraks, mõnelt poolelt aga ka pahemaks. Parlamenti-liiked Millevoye ja Pourguerry on korjandust nende omaksete heaks atganud, keS Kaukasus'eS kholeraSse surnud. Kohe on 3710 franki kokku tulnud ja korjandust peeti hea järjega edast. Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) pääwa homikui on Savoya-maal (Jtalia piirel) üks suur jagu Montblauc'i mägi-jeasi (gletscherist) maha ja Saint- Gervais' terwisc-paiga ja Dufayel' küla peale langenud. Mõlemad on häwitatud ja 'voolamast Arve jõest alla aetud, mille peal hirmsast lõhutud surnukehad ujusiwad. Ternstse-paiga 54 teenijast on ainult 9 peasnud. Surmatud  arwatakse umbes 200 inimest olema; palju teist on raskest 'vigastatud. Surnute keskis on 75 mõeraft, keda seal 80 olnud on Ravchol on Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) pääwa homiknl Montbrisonll wangimaja  hoowiS hukatud. Tungiwat rahwast on sõeawägi eemal hoidnud. Ravachol on weel kõnet pidada tahtnud, sest temal olla ,rahwale palju ütelda", on aga ruttu werekirwe (quillotine) alla paubud ja ainult meel , Elagu Republica!" hüüda wõinud. To»king'is on üks 100 meest suur Prantsusmaa söeawäe jäutus teel Langsonstsse  Khiina rööwlite salapaika sattunud. Surmatud ou 10 meest, nende keskis 2 pealikut, haawatud 17 meest. Dahomcy's o-i Kuningas Behanzin', sõeawägi Badsgny linna tormiga fisse wõtuud, Katholiigi miSstoni maha põletanud ja 6 Belgia patrit ja 3 Walget-öde tuleriida peal ära põletanud. Kommandant Riou on nende wasta läinud ja neid pärast ühe-tunnist 'võitlemist ara peletanud. Dahomeylastest on 100 surnut ja 30 haawatud  meest lahingi-wainule maha jää-ud, kelle pead Riou must abiwägi maha raius. Kommandaut Riou on kaunis raskest haawatud. Obersi Dodds on nüüd maawäe  ja meremäe ühiseks kas, andjaks Dahomey's nimetatud. 3lutiu'st. Ätua mägi hakkaS Heinakuu 9. (Jaanikuu 27.) pääwa! tuhka ja suitsu wälja purskama, milles 'välgud  lsiwad, ja mis tuulest kange kiiruga Catania poole aetud sai. Mägi waikiS ühe tunni pärast, hiljemini sigis aga üks suur pragu, millest laamat (sulanud kiust) wälja woolas, mis suure kiiruga edafi jooksis, palju pöldusi häwitanud oli ja Catania linna ja mitmet küla kange hirmuga täitis. Wiiamste sõnumite järel kestis laamawoolamiue  maa-aluse rasksumisega 11 kraterist ikka weel edast. Ka Vesuv'i mägi Sicilia saarel oli tuld purskamas.  Pavia's on öösel wasta Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwa üks dynamiti-bomb ,Walge-risti hoteli" akna peale pandud, mis seal löhkeS ja maja-riistu lõhkuS, inimestele  aga häda teinud ei ole. KakS kahtlast inimest saiwad kinni 'võetud. §Mma'st. Lorcas, Murcia maakondas, on linnamaksude  pärast tüll olnud. Rahutumad rahmasalgud on ennast kogunud, unlitsa-latornid ja pingid ära lõhkunud. Bürgermeister, kes ruhwast soigutava katsus, on Itwiga peast haawatud. Shandarmid on käratsejaid ühest ära ajanud. greekamaatt. Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwa õhtal on Phalera-thealreS Alhen'iS käre sõnawcchetamine omaiS aSjus Türgi Saadiku ja Greeka ohwitsrride wahel olnud. Selle järges on Türgi Saatekouna-sekretär Alfred- Bey Athen'ist ära saadetud, on aga weel enue äraminemist  Major Argiropulo'le kirja saatnud ja teda teine» pool piiret duellile kutsunud. Politika-tählsust ei olla sellel aSjal mitte. Mlgurili'si. Protsessis Beltfchew'i mõrtsukate wasta ou tunnistaja Petrow üles aunud, et Kargulow temale Stambulow'i äratapmise eest 40,000 franki pakkunud olla. 10.000 franki pidanud hukkatud Major Paniza lesk, 30,000 franki Karawelow'i erakond maköma. Riigiprokurör  on surmanuhtlust Milororv'ile ja Popow'ile pärinud  ; Riigiprokurör nimetab Karawelow'it peasüüdlaseks  selle kurjateu juures. Seda eudist Minister» präfldenti ja Vulgaria esimese WürSti äraandjal, kes Moskwa°s  studerinud on ja esiteks Professor BulgariaS oli, ootab wist jäädaw wangipõlw, kui wahest koguni mitte kuul. Senni pruugib Bulgaria nüüdne Walitseja, Koburgi Prinz Ferdinand, KarlSbad'is terwifewett,  hoiab ennast protsessist ja selle otsusest eemal, mis mitte just paremat tunnistust tema mehisest meelest ei anna. —Dubniza Politsei on Türgi pnre ligidal seitse meest sellest rõõwlisälgust kinni wötnud, keS Lehekuul 1891 Athanas'e juhatusel kuuS Saksa remial wangi wöttiõ. Nende keSkiS on ka rõõwlite teine peaNieeS, Dlmo Todorow Banja, Athanas'e ligem seltsilanc. Kõik kellel sellega tegemist, tuninStawad teda selleks, keS raudteerongi  Tschadelja juureS kinni pidaS ja need kuuS reisijat wangi Võttis. Weel on keegi AthaneSsow kiuni wõetud; tema on sellest salgust, keS Sultan Ahmedbey ja SaliSbey  sugulased wangiS ära wedaS. KohuS on ka kuulda saanud, et röõwli salgu esimene peamees AthanaS wiimasel  sügise! Bulgaria'sse tulnud ja ühe neiu Knzowalach'ist, nimega Kaval, naeseks wötnud on. TeiSte rööwlite üleSpidamise-paiga  on Politsei ta teada saanud ja mitmed nende peitjatest on kinni wõetud. ; ZlwrokkoA KakS Amerikanlast, keS FezstS kaa pasi ostmas oliwad, saiwad halwast rahwast lõhutud Nemad kaebafiwad Kubernörile, kes nende kaebtust oga mitte waSta ei wõtnud. Niisamati oli lugu ühe Prantsusmaa  nacsterahwa kaebtusega, kelle poe hatw rahmaS ära lshkunud oli. Inglismaa Saadik pärib Amerikaulastele  tasumist. Omalt maalt. Tollinimst. , Eestimaa  kinikntab  Kubernöri ringkirja Kreis -ülematele, tasuinise Me nendele, keda rohkem kui 21 werSla omast elupaigast eemal metsa-põlemist kuStutama kutsutakse. Nendele on EeStimaa TaluaSjade-kommiSsioni nõunwõtmist mööda selle aasta Lehekuu 2. pääwal maksa: » Jnriknu 23 pääwast Leikufekim 15. pääwani igale töölisele ilma hobuseta6okopikat, hobusega l rubla 20 kopikat paamas ; d. teistel aasta-aegadel töölisele ilma hobuseta 40 kopikat, töölisele hobusega 80 kop. pääwas;c. oösene töö saab niisamati tasutud, nagu töö pääwa-aeal kohalisel aaNo-aeal; ci köö-aeaw saab ka see aeg arwatud, mida tööline lulrmifekö omast elu-paigast metsapõkemise-paigale tarmitab. i >ld seltS ou Jaanikuu 19. paamal peakoosolekut  pidanud, miS aga, kuida ühest pukemast aruandest  , näha, jälle asju korrale saatnud xl ole, nenda el see seltS, miS juba uit kaua biuge maa kumas  on, elada ega surra wõima ei näi. Kokku on 120 aktsionäri 126 aktsiaga tulnud olnud, miS 48700 rubla kapitali wälja tegiwad, kui need oma täie hinna peal scisaksswad. KooSoleku juhatajaks sai J. Kukk Tartu maakonnast walitud. Esiteks sai selgeks tehtud, et koosolijaid  otsustamiseks küll oli. SiiS sai aruanne aasta 1891 kohta ette luetud, koosolekust aga tagasi tõugatud, nenda et uus piad tehtud saama. Käratsemine ja riid. lemme, mis läbi kõige selle kooSoletn walilseuud, on siin kõige käredamaks läinud, J. MiirkeSele on juhataja liiga suure käratsemise pärast sõna ära keelatud. Ka armune aasta 1890 kohta ei ole armu leidnud. SiiS on pea küsimine tulnud, kaS seltS l i kwide r i m a. s. o. oma tallitust lõpetama ja wõlgafi ja aktsijaid nii palju kui wõimali? tasuma, wsi edasi oma aSm talitama piab. HealeandmifeS, miS nimede kirjutamisega kahe tehe peale toimetatud sai, on 38 healt 19 000 rubla aktsia-kapitaliga  likwiderimisc, 62 healt 21,600 rubla aktsia.kapitaliga edast-tallitamise poolt olnud. Likwiderimine oli sedmviisi tagasi tõugatud ja uue walitsuse walimine pidi ette >vSetud  saama. Kuna kandidatisi «valimiseks ette pandi, andis J. Kukk juhatuse oma abilise, J. Psihmaunt, kätte, et ise öhta-rongiga koju sõita wöikö. DiretoridekS saiwad walitud:  HermS 40 healega. Kruup 38 healega, Peirow 34 healega ja LeopaS 31 healega. Selle waltunse ivaSta waidlesiwad Mürkcs, Paulberg, Janseu >a teised, sest et see pääwakorra! ei seiSta; et rahulikku nõnnpidamist loota ei olnud, sellepärast lõpetaS juhataja Psihuiann kooSolekut. Siiski päris Birkenberg, wiiet korda lelle üle otinStamisi, kaS ka neil seltsi.liigete õiguS on. kes omad aktsiad teiste aktsionäride ehk seltsi asutajate käest ostnud, neid aga mitte seltsi walitsuse poolest oma nime peale ei ole kirjutada  lasknud. Seda küsimist el pandud tähele. Üks jägu aktsionäridest arwas koosoleku lõpetatud olema, kuna HermS teise jäu soowimife peale juhalakuse oma kätte wõttiS ja walimised edasi tallitalud saiwad. Kitsama nõnukogn liigeteks saiwad sedawiisi Kuusmann. Laul. 2öetS, 9ieitS, Domander. Born, Wilbert, Brand, Knnsow, Wetsar. Toombach, Wahlberg, Altmann, Borkströui ja Dunderberg. rewidenkidekS Schreim, Ruutpõld ja Pnhmann watilnd. Direktoridele ja kirjutajale määrati 50 rnb'a palka knnS ja korter feltsi-aida ülemise korra peal TeiSle ametnikkude  palk jääb nagu enne. HermS lõpetas kooötelu õhtal kell 10. üks ,ägu altsionaridest piab selle koos. oleku nõuuwötmisi umbseaduslikuks za tahab palwetirja ülemale poole saata, et ametlikud takwtorid seltsi irarandust  ülcS arwakstwad ja seltS lõpetatud saaks. Uus walitsus tahtis Jaanikuu 20. paamal seltsi «varandust kommissioni käest waska wõtta, ei saanud seda aga mitte, sest et kommissioni liigetele mitmel! poolelt nõ«u antud oli, warandvft mitte wälja anda. Nenda näib siis nda" seltsil wtsa elu olema. Missugune ja kui pilk fee elu MM saab, see on week tulewiku põue peitus. Meie arwates piakstwad need, kes likmlderimise waSta on, niipalju  raha sisse panema, kui seltsi pshjuskiri seda seltsi edafi-tallitamifekS pärib. Igapidi piab «varandus uStatawate  meeSte läbi takseritud saama. - Pealinna lehtede sõnumile järel piawad kõikidel aurulaewadel, miS Peterburgsi ja Kronstadtsi, Peterhofi, Baltimere sadamate, SchlüSselburgi ja Petrolawodski wahel söidawad, apthekid kholera-wastaSte rohtudega kaasas olema. —Nendesama lehtede sõnumite  järel on m a r j a d e - m ü ü m i n e Nikolai raudtee. Peterbnrgsi-Warschawsi raudtee, Soomemaa randkee ja Balti raudtee jaamades rongide pidamise aeal ära eelatud k Jaanikuu 28, pääwal sai Tallinn'sS SooniSke 'vallast päritnd kaabakas Mart Jndrea kinni wöetuS, kes Hapsalu. Rakwere ja Küünlakuul Paide wangimajast ära kargaS, kui tema ka raudus oli. Teda wõeti ühes majas Riesenkampff i-n.ttistaS kinni, tema ütleS ennast kognui niw teise olema ja wsis wast fiis temaks eneseks lnnittSlanid saada, kui tema uaene, kestest iema lahkuS elab, teda selleks tunnistanud oli. Kinmwõtmifcl leiti pahategija juureS ükg hobune ja 'vanker, mis mdl emad waraStalud oliwad. Waukre peremees oli juba leitud, hobuse peremehe järel kuulati. Hiljuti sai Pitkawere talumehe Gusia.o P. hstmne wankrega Wene-turult ara waraStoind, kuhu tema neid kell 4 pärast lõunat ilma walmaiata jätnud oli. WankreS oli riideid, üks kaherauaga  püss ia teisi aSju, kokku 40 rubla eest. Waukre leidis kohaline gvrodomai, muidugi ilma asjadeta, Wene surnuaia !>g dal. Hobune. leitSme aadlane must ruun, 80 rubla wäärt. on leidmata. Jaanikuu 29. pääwa homiknl ir.eli Suurelamul ühe talumehe käest kaks suiksetud  lia-Mulu ära, iniS tangus oli oad. Nusii6lrist, Heinakuu 7. paamal. Ilmad on ikka 'vihmased, mähesrle wahe-aegadega. Heina on juba niitma hakatud, aga kmwakö ja kakku saadud ei ole sellest meel ühtigi. RukiS ei ole meelgi laiesle wälja õitsenud. Heile oli kuiw ilm m.ihrga tuulega; täna sajab jälle wihma. BaUiöki Politsei.ülewaalaja Massil jew on Heinakuu t. pääwast heitus ekuu 18. pääwaui waheaega  reisuks riigi sieSpidiSkesse saanud. Tetua ametil laituab euui Tallinna Politseipristawi abilme J. Tr o , zk i. Aallweia'st. Ra k w ere tauaw u j e st Jaanipääwa-laadast  kirjutatakse /Düna-Zeituugile i ,UkS laat on juba iseenesest ühes weikejes liuuaS tähelepanueiaw  noorele ja manale, sest et see mõnda muutmist igawa igapäiwtse elu sisse tood, aga üks erapooletu pealtmaalaja  paneb 'veel suurema hoolega tahete, kuida aegade käikus laadad oma loomust mmwawad, nendele müüa loodud asiade poolest, mis koguni leistwiifl uägn saamad. Renda sai näituseks umbeS 20 aasta rest meie Rakmere'S mõeraSte kaupmeeste poolest wäga palju millast riiet ja sttst. uimelt ka malmis riideid laadale toodud ja walgeid Weue saapaid müüdud. Nüüd on see kauplemise-aru wäga kahanenud ja oli 'viimasel laadal Jaanikuu 16. ja 17. paamal nir tähtsuseta, et sellest rääkida ei maksa. Selle waSta oli kinga-kaupast mustast nahast, mitmetest meistritest malmistatud, nii palju toodud, kui seda eudiStetel aastatel  nähtud ei ole, ja need oliwad ka ostjate poolest wäga otsitud; umbes 30 laada-poodiS sai saapaid, gamaschist ia krugi mitmest suurusest ja moodi st paraja hinnaga müüa pakutud. Niisamati on ennast ka see endiste aaStade  ivasta muutnud, mida maarahwas nüüd laadale koob. Kuna talupoeg enne euamist tooreid maa-andeid ja uimelt pal," kapu-loom. laadale töi, teeb tema seda nüüd palju 'vähem. Selle waSia nähti, kui üht uut kauba-aSja, rohkem kui 20 koorma peat kdige kenamaid maja- ja köögiriiSku  ükS ilus näitus meie talurahwa kodutööst! ;a need keibflmad ka rohkest ostjaid. Niisamati on ka VobuSte-kaSwatamuie rohkest kosunud. Wiimasel laadal sai üks kogu hobuseid sörawae-tarwitujeks ostetud ja ükõ ieiue, 50 hobust suur kogu, lätS Riia'sse, Kuuramaale j. n. e. - Wäga keua näitas wälja, kuida ÜkS suur rong hobuseid, iragu mu,uue. 'vahedest lmmeStest juhitud, edafi kohas, ümderseismaie laadaliöle silmadest saadetud, kelle kestis ka neid näoli, keS mõne luuni eest nende kena loomade peremehed oluud oliwad. Nagu manu sõbra jj umalaga jakteS, ssowis mõnigi lahkujatele head teed. Esiteks sa imad need hobused wakShalliSse wiidud, kust neid raudteel Riiasse ia sealt neude määratud paiga peale saabekatse. Saagu need uued im erad ka rohkest oma kohust täit,na m ledawiist oma kaSwatajale, EeSlimaa ruaamehete, teenitud auu tegemas llnruuiuult. »Rakwere Teadaaudja" sõnumite järel on Jaanikuu wiimaste pääwade sees Kalwi waldaS ükS wäga kurb õnnetus juhtunud, lihe taluperemehe käest oli ämmer kae mu kukkunud za tema lg aastane kaswupoeg laSkm ennast köiega alla, riista walja tooma, kukkuS 'veepinna ligidat alla ja ladus 5 jalga sügama wee sisse. Peremehe enese za meel ühe teise lugu läks niisamati, keS neid reastma lai-imad. Siiski katsus meel üks neljas oma õnne, sai aga uimaselt walza tõmmatud. Õnnetumad  on pahast õhust külastatud, mis ennast teadmata looduse.nägedc läbi kaemus kogunud oli. Peremeest on tema lesk seiwme wahr-ialisc lapsega leinama jäänud. Öösel maSta Jaanikuu 19. pääwa on Kloodi mõisa karja»aatt  ükS 12 aastane punane mära, 65 rubla wäärt, ära waraStatud. Tartust. Nishni-Nowgorod'ist on Tartu suurkoolile valwe tulnud, senna arStiff ja arstiteaduse.fiudentifi abiks. wöitlemtseS kholera waNta. saata, mida seal laada aeal tulema kardetakse, Tlsominerikud arstidele pakutakse peale reisu kulude senna ja sealt tagasi 300 rubla, ftudenlidele 100 rubla palka kuus. Kutsumine oli muSta kaua peale üleS pandud. Jaanikuu 26. pääwani oliwad aga ainult kaheksa studmti kutsumist wasta wstnud ja selleks omad uivttd üleS kirjutada lasknud.