?elle pärast, et pidu juhatuse reeglites  seisnud: „sina pead," „ei tohi mitte," „sulle saab lubatud" jne. - Sellest selgub, et nim. kirjatüki sepitseja  nende õnnetute seast on, kes kindlasti arwawad, et pidu ja märatsemine  üks ja seesama on. Arwatawasti  mõlgub tal midagi paha mõttes, sest muidu ei kardaks ta mitte, et takti-keppi kubja-kepiks, s. o. löömiseks, pruugitakse. Tema waigistamijeks  wõib tähendada, et taktikepiga  teda mitte „rõhuma" ei hakata, waid rahu alalhoidmise eest on muul wiisil muretsetud. Mis sääl eesjuhtijäte  seadmisest räägitakse, siis tunnistab  sellega „piduline" ennast ometi „ rumalaks lapseks," mis ta mitte ei ütle tahtwat olla. Pidu juhatajate  kohta see ei wõi käia, sest need on ammugi walitud ja kinnitatud.  Need laulu- ja mängukoorid, kes pidule minna lubasiwad, tunnistusiwad  oma lubamisega, et nad enne walitud juhatajate juhatust tahawad tähele panna. Sääl ei wõi siis misgi „seadmisest" juttu olla, waid iga piduline peab juba olewate juhatajate juhatust täitma. Wissisti käib aga see tähendus segaduste  „eesjuhtljate" kohta. Sel korral oli see hää, et ta oma mõtteid  enne pidu awaldas, et siis pidutoimekond  aegsasti tarwilisi abinõuusid  wõib pruukida. Armsatele suguwendadele ja -õdedel:  peab weel siin meelde tuletama, et nad endid ühegi segaja soowimiste läbi ei laseks eksitada. Meie pidu on Eesti rahwa pidu ja tema otstarbe ja tähendus nii kallis, et selle juures kõik era-juhtumised ja kõrwalised kiusud  ära peab unustama. Näidakem selle piduga ülesse, et Eesti rahwas oma kõrget RiigiJsa ja -Ema südamest  armastab. Üks laulukoori juhataja. mitmesuguste mõõraste ikke all on p'danud õhkama. Türklaste käest langes Kreeta saar Wenediku walitjuse  alla, mille mõjumehed teda halastumata  ja kõige häbematamal kombel  kurnasiwsd, endale ühe doge õpetust  juhiks wõttes' „Leib ja kepihoobid  on greeklastele paras toit." Ja siis tuliwad türklased jälle tagasi  ja nendega ühes kõik hommikumaa walitsemise wiisi hirmus wägiwald ja koledad muljumised. Paljud meeltheitwate kreetalaste seast wötsiwad  17. ja 18. aastasajal islami usku mastu, mis õnnetule maale uueks witsaks sai, sest et kristlasteks jäänud greeklaste ja risti usust ära langenud suguwendade wahel tuline wiha ja igawene weravaenlus tõusis. Nii on Keeeta lõpmata sisemiste sõdade tallermaaks saanud ja 1770 aastast saadik tõusis üks mäss teise järele wihatud Türgi walitsuse wasta.  Wägew wabaduse armastus, mis tulise isamaa armastusega on ühendatud, lõkendab selle saarerahwa põues ja on teda wöitlemisel waenlase  wasta ajanud kangelase tegusid tegema, mille pääle isegi nende waprad  esiwanemad oleksiwad uhked wõiuud  olla. Sada kreetlast sidusiwad ennast 1828 aastal Frankokastetti juures üksteise külge wöödega kokku ja wandusiwad, et nad wõidawad wõi surewad, ja kui ühe äraandja maha arwame, kinnitasiwad nad kõik selle wande surmaga. Avkadi kloostris  kaitsesiwad nad 1866 aastal igat üksikut munga kambrit meeleheitliku wisadusega palju suurema Türgi sõjamäe  tormi eest, kuni näimaks üks preester tuletungla püssirohu aita wiskas ja waenlased sõpradega ühtlasi  taewa alla põrutas. Ja meesterahwaga  wõistleb naesterahwas kaasa. Tihedas kuulirahes tõttawad naesed oma isade ja meeste, poegade ja wendade ridadesse, kannawad neile püssikuulisid kätte wõi karastawat jooki ja kosutawat toitu. Haliakä lahingus, 1821 aastal, tungis üks naene wõitlejate ridadesse, wiinamarjadega  täidetud korwi käe otsas ja weeämbrit Pää pääl kandes. Uks Türgi suurtüki kuul kiskus ämbri tükkideks; siisgi sammus see naesterahwas  külmaweereliselt edasi ja kahetses  üksnes, et ta nüüd wõitlejatele karastawat mett pakkuda ei wõinud. Aga niisuguste waimustawate kangelaste-tegude  kõrwal segawad ennast kreetlaste iseloomu sekka ka nende auu tumestawad omadused. Juba wanal ajal heideti neile ahnust ette. Kui keiser kord ühele Kreeta elanikule  Rooma kodaniku õigust pakkunud,  mis sel ajal kõrgeks auuks peeti, wastanud temale nagu ajaloo  kirjanik Polybius jutustab samane saarlane: „Politine eesõigus  on meie treetlaste silmist üksnes auunimega ehitud rumalus: meie tahame ainult puhast tõmbame oma wibud winna ja töötame maal kui merel üksnes raha eest." Et see omadus ka meie aastasajal weel wisasti edasi elab, näitab üks sündmus  1828 aastast. Mustafa pascha oli kogemata kardetawasse kitsikusse sattunud, kus kreeklased teda waritsesiwad.  Selles kimbatuses laskis ta oma waranduse ja sõjasaagi treetlaste  ette wisata, ja ei eksinud selle juures sugugi oma rehkenduses. Saagiahned saarlased tormasiwad kalli waranduse kallale ja lasksiwad wihatud waenlast lõksust ära põgeneda.  Kus nende juures rööwel algab  ja tuline isamaa armastaja lõpeb,  on raske aru saada. Keset isa- maa kaitseks peetud sõda rööwisiwad needsamad greeklased ühe tähtsa ja auusameeleUse isamaa armastaja, nende enese suguwenna, puupaljaks, sest et ta ühe hobueesli ostmisel oli näidanud, et tal raha kaasas oli. Wanal ajal oliwad kreeklased kuulsad ja kardetamad mererööwlid, praegu aga on Sfakiotid wilunud lamba margad. „sfakiot rööwiks isegi vme isa paljaks," tunnistas üks kreetlane uuemal ajal ühele Inglise reisijale. (Pooleli.) Esimene Läänemaa laulu pidu saab Eestimaa Kuberneri herra luhaga  23 ja 24 jaanikuu päewal 1896 aastal Haapsalu linna lossi waremetes  ärapeetud. Pidu algab 23. hommikul  sellega, et pasunakoorid linna tornidelt kiriku laulu puhuwad. Selle järele, pärast kirikutes peetama jumalateenistuse  lõppu, seawad lauluja  mängukoorid ennast Kungla Seltsi maja ees pidurongi ja lähemad muusiku  mänguga eesotsas läbi linna pidu platsile, kus pääle Keisri-laulu laulmist waimulik konzert algab. 24. jaanikuupäew on ilmaliku konzerdi ja wõidulaulmise ning -mängimise  tarwi? määratud. Sellest laulupidust wötawad osa järgmised laulu- ja mängukoorid: 1. Emmaste segak. 22 1., juh. J. Brever ; 2. Kaewere segak. 14 !., juh. M. Leeder; 3. Kärdla segak 28 1., juh. J. Bruus; 4. Kassari segak. 13 1., juh. T. Piik; 5. Keina segak. 22 1., juh. J. Sakkeus; 6. Kiltsi segak. 17 1.. juh. G. Läma. 7. Kullamaa muusiku seltsi segakoor 20 lauljat, juhataja W. Leithal; 8. Kungla Karskuse seltsi segakoor 22 lauljat, juhataja J. Wolmer; 0. Koonga Lõvpe segakoor 20 lauljat, juhataja  G. Anniko; 10. Paslepa segak. 27 1., juh. J. Wiksten; 11. Piirsalu segak. 20 1.. juh. E Hacker; 12. Reigi segak. 24 1., juh. P Reikmann; 13. Tolli segak. 18 1., juh. M. Siidermann; la. Wigala muusiku seltsi segakoor 26 laulzat  juhataja Grepp; 15. Sutlepa segak. 22 !., juh. W. Thalbak; 16. Koonga-Lõppe meestekoor 12 lauljat, juhataja G. Anniko; 17. Luiste meestek. 10 1., juh. J. Allmam ; 18' Kungla meestek. 12 1., juh. J. Ligema; 19. Mihkli meestek. 18 1., juh. H. Hallist; 20. Nurtu meestek. 12 1., ;uh. Owiir; 21. Palewere meestek. 8 1., juh. Eller; 22. Tolli meestek. 14 1., juh. Siidermann; 23. Warbla meestek. 4 1., juh. Soowik: 24. Wigala meestek. 12. 1., juh. Rock; 25. Kullamaa muusika seltsi meestekoor 10 lauljat, juhataja Leithal; ? 26. Martna meestek. 8 1.. juh. Waiküll; 27. Waikna meestekoor 12 lauljat juhataja  J. Weidermann; 28. Kullamaa muusiku seltsi mängukoor 10 mängijat, juhat. Lillesmägi; 29. Kungla karskuse seltsi mängukoor 10 mängijat, juhat. Mäe: 30. Nurtu mänguk. 10 mäng., juh. Owiir; 31. Warbla mängukoor 8 mängijat, juhat. Soowik; 32. Wigala mängukoor ? mängijat, juhat. Sume; 33. Kärdla mängukoor 16 mängijat, juhat. K. Weskberg; Laulu juhatamise wõttis prl. Miina Hermann oma pääle; mängu aga saab hr. D. Wirkhaus juhatama. Mis pidule tulejate sõidu hindade kergitustesse puudub, siis lubas Hiiumaa  lauljaid grahw Ungern-Sternberg omal aurulaewal „Progressil" ilma hinnata edasi tagasi wiia. Riia aurulaewad,  niisama ka „Osilia" seltsi „Konstantin" saab ni ihast': lauljad kui ka kõik teised sellele laulupidule tulejad  inimesed poole hinnaga edasi-tagasi  wiima. Lõppeks wõin rõõmuga kuulutada, et Eesti rahwale armsaks saanud, ooperi laulja Salme-Heljin (sündinud Wirumaal) ja Keisri Herra õuekoori esimene wimli mängija Neiup (sündin. Narwa lähedal) saawad Haapsalus laulupidu ajal-konzerti andma, kuna tuntud kõnemees eunä. phil. O. Kallas Peterburist kõnet s aab pidama. Pidu ettewalmistamise kohta tuleb tähendada,  et kõik laulu ja mängukoorid  on wäga suure hoolega pidu laulud  ja mängutükid kätte õppinud, seda tunnistab prl. Hermann, kes ütlemata lahkusega suure waewa enese pääle wõttis ja kõik koorid aegsalt enne laulupidu, juba lehe kuu algusel,  läbi sõitis ja ära proowis. Omalt poolt töötab Kungla selts selle ettewõtt' esimesest päewast kuni wiimaseni tunnini ilma wäsimata agarusega selle tarwis, et kõik hästi korda läheks. Julgen loota, et Läänemaa seda üles arwamata rasket tööd mis Keisrile  auuks, isamaale lluks ja lauljatele  hääks meeleks sai ette wõetud, oma rohke osawõtmisga tahab toetada; seda enam, et isegi pidu aeg rahwale sündsalt on sisseseatud, nimelt kahe järjestiku püha nädali püha ja Jaani päewa Pääle on määratud. Haapsalus. 3. jaanikuu päewal, 1896 a. eauä. K. Hellat, Eesti Kungla karskuse-seltsi president. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Bulgarlased on Austria-Ungria mälimiste asjade ministri, grahm Goluchowsky, .üle nende tähenduste pärast, mis ta Bulgaria kohta Austria  delegationi koosolekute awamisel tegi, wäga pahased. Austria ministritel  ei olla Bulgaria sisemiste asjadega  midagi tegemist, seepärast ei olla ka grahm Goluchowskyl kõige wähematgi õigust olnud ütelda, et nad meel korraldamist nõuda. Grahm Goluchowsky, ütlewad Bulgaria poolametlikud lehed „Mir" ja „Progress", tahtnud küll tähenduste läbi Bulgaria ja Serbia sisemiste asjade kohta, delegationi liikmeid heldemaks raha lubamises sõjamäe Lärmis teha. See kamal manöwer läinud ta! ka hästi korda. Nii woida siis ütelda, et Austria-Ungria walitjus endale Bulgaria rehnungi pääle raha muretsenud olla. Bulgarlased  teada nüüd selgesti, missugune  Austria „sõbrus" nende riigi wastu olla. Jtalia parlamendis päris neil päiwil rahwasaadik Lucifero ministrilt järele, kas kindral Ferrero pärast neid tähendusi, mis Inglise wälimiste asjade ministri abi Curzon tema kohta alamkojas tegi, weel edesprdi arwab oma ametisse jääda wöiwat. Ministrite president di Nudini wastas, et ta selle küsimise pääle praegu lähemat teadust ei wõida anda. Siis tähendas liigwabameelsete erakonna  liige Jmbriani, et tema arwu järele Ferrero wiibimine ametis Jtaliale otse teotuseks olla; näidata, et Jtalia riigimehed oma auust lugu ei oska pidada. Korea kuningas wiibib ikka weel Wene saatkonna hoones ega ei näi tal sugugi himu olewat oma paleesse tagasi pöörata. Korea praegune ministrite-president,  Boku-Teijo, arwab, et niisugune argdus tema kuningale häbi tegewat, ja palus selle pärast teda hiljuti tungiwalt uuesti oma endistes kuninglikkudes ruumides aset wõtta, ähwardates, oma ametist tagasi astuda, kui see palwe tähele panemata jääb. Korea Majesteedi wastus oli järgmine: „Mispäraft palud Sa ennast ühte soodu ametst lahti? Kas Sa arwad, et raa Sind ei usalda? Ma usun kindlasti, et Sa mind kõigest hingest armastad ja malmis oled mind meest ja tulesid wälja tõmbama. Praegu on Koreas palju mehi olemas, kes mind kas ära uputada wöi ära põletada tahaksimad. Ilma Sinu abita ei pääse ma sellest häda ohust; minuga ühes langeks aga kõik meie riik. Ma tahaksin küll ennem ome palees elada, kui wõõraste katuse all; aga ma tean, et ma niisugusel korral ühe õhukese jää korra wõi ühe katla pääle, millele tuld alla tahetakse teha, istuksin. Ma loodan, et Sa esiti need hädaohud  Koreast ära peletad ja siis mast minu järele tuled." Esialgu kaitsesiwad Soulis Wene saatkonda 100 madrust. Märzi kuu lõpul pööras pool osa nendest oma laewade pääle tagasi, aga 1. mail tuli sinna jälle 50 madrust, 2 ohwiseri  ja 5 meremäe arsti juurde. Korea praeguste riigiametnikkude seas on ka mitu eurvplast, nii näit. rahaasjade ministeriumis Wene alam Rautenfeld, kes mitu aastat Hiina riigiteenistuses oli ja keda Soulis  wiibiw Wene saadik jäält ära kutsus. Seda ja teist. Haruldane postiljon Hiljuti  sõitis üks Inglise laew Kalkuttast  New-Aorki. St. Helena saare kohal püüdsiwad laewamehed kolm haikala kinni ja leidsiwad ühe sisekonnast  «lim6B»'i numbri, mis alles paari päewa eest oli trükitud. Leht oli meel nii tenre, et lugeda mõis, ja sel kombel saiwad reisijad wärskeid uudiseid. Töö-ahwid. Kapten Moss, kullakaewanduste omanik Transvaalis, räägib, et ta juba 24 aastal ahmisid  oma kaewandustes töölisteks on tarwitanud -a nendega wäga rahul olnud, sest et nad inimestest hoolsamini  töötada. Nende amet olla kullakiwa otsida ja hunikusse koguda, milles nad suurt osawust üles näidata.  Esmalt olnud tal ainult kaks taltsitatud ahwi, kes kaewandustes uidanud ja töömehi järele ahwinud. Pea hakanud nad ka tööle, ja nimelt tööliste järelt neid peeneid kulla teri noppima, mida need ei seletanud, kuni nad wiimaks ise räris töölisteks jäänud. Wäga huwitaw olnud näha, kuda nad uutele seltsilistele tööd õpetanud. Töö ahwid elawat ühes korteris ja riidlewat palju wähem kui töö mehed. Wiimane suur maru Ame. rika Ühisriikides olla pääle 15 miljoni  dollari eest kahju teinud.Räägitakse sellest ka imelikkusi juhtumisi. Chikago-Alto  raudteel teinud üks masinist  niisuguse tembu ära, nagu Jules Verne romanis „80 päewaga ümber maailma" jutustatakse. ta sõitis täie hooga kõikuwast sillast üle. Waewalt oli rong üle saanud, kui sild puruks langes. Ka kuulus Eddssild Missisippi jõel langes tormi jõuul. Üks kraami wagon olla pool mersta maad teelt körwale lennanud. Asjata kurwastus. Hodõnski õnnetusest räägitakse mõnesuguseid lugusid. Nii oli üks naene õnnetust kuuldes platsile rutanud oma meest taga otsima, kes juba teisel õhtul kodunt ära läinud. Sääl leiab ta ka ühe hirmsasti ära muljutud surnukeha,  keda ainult weel riietest mõis tunda, ja tunneb seda oma mehe olewat. Kui ta surnukeha pääl esimese kurwastuse ära oli nutnud, ostis puusärgi ja wiis surnu woorimehega  koju. Ukse pääl tuli aga temale mees wastu ja hakkas tõrelema, miks kapsta-leem weel keemas ei ole. Naene waenekene oli eksinud: surnu riided oliwad tema mehe omadega juhtumise kom. bel ühtelaadi. Kõige pisem Europa riik on Tawolara saar Sardinia lähedal. Ta on 4 wersta pikk ja '/z wersta lai ja sääl elab 55 inimest. Saar on wabariik, kus president kuue aasta pääle walitakse. Meestel ja naestel on mõlemil hääleõigus. Zenseeritud „Hamlet." Shakespeare näitemängu „Hamlet" etendati hiljuti Parisis Lrau näitemajas, aga üks lause jäeti sellest manast kuulsast dramast wälja. Surnumatja wastus Hamleti küsimise  pääle, kui pika aja jooksul surnukeha  ära mädaneb, on Prantsuse keeles algupäralisest ütelusest mähe teisiti ja käib nii: Surnukeha jeisab  kolm kuni kaheksa aastat terme, nahkur tarwitab, näituseks, seitse aastat ära mädanemiseks. Kui pääproowil seda sõna kuuldi, käis nagu elektri löök kõigist läbi. Igaüks  naeratas ja mügas naabrile külge. Lause rassis president Faure kohta, kes nahaparkija on olnud ja kelle ameti aeg 7 aastat kestab. Näitlejat  kästi sõnn pisut muuta, aga ta unustas etendades seda tegema, ta mille päälc kuulajad waljusti naersimad. Pärast ei aidanud muud kui kustutati  terme lause näitemängust maha. Hispania asumaa politik. Kuuba saarel möllab juba teist aastat werine mäss Hispania walitsuse  wastu. Hispaniast on sinna peaaegu juba nii palju sõjawäge saadetud, kui see wäikene ja rahajõuu poolest nõrk Europa riik üleüldsi jõuab tarwilikkude sõja riistadega wälja ehitada ja kodust kaugel m:re taga üles pidada; Hispania kõige osawamad kindralid, kuulus marschall Martinez Campos ja Weyler, on seda sõjawäge juhatanud, ja ometi kaswab mässajate jõuud ühte soodu, mispärast siis nendel õigus näib olewat,  kes ütlewad, et Hispania wakitsusele  „Antillide perli" üle ots pääle on jõudmas. Seega laotaks aga Hispania peaaegu wiimse jätise neist määratu juurtest asumaadest, mis tal omal ajal Amerikas oliwad p teda üheks kõige wägewamatest riikidest Europas tegiwad. Üsna loomulik  on seeparast küsimine, mispärast Hispania neid asumaid ei jõudnud oma käes pidada, mispärast Kuuba saargi ennast temast lahku tahab lüüa? Sellele nähtusele oli ennemalt ja on ka weel praegugi Hispania riigi wöõritine asumaa - politik põhjuseks. Tawalikult muretseb endale üks rahwas  asumaid, kui talle kodumaa pind kitsaks on läinud, wöi kui tagakiusamised  kas usulise wõi politise mõttewiisi  pärast sunniwad ühte osa tema poegadest kodust lahkuma. Nii oli lugu selles tükis manal ajal, nii on ta ka praegu; kuid põhjused, mil Europa riigid endale 15. aastasajal merede tagast asumaid muretsesiwao, oliwad hoopis teist laadi. Ahnus India ja teiste Jda-Aasia maade rikkuse järele kihutas selleaegseid europlasi  kaugele mere - sõitudele ja wäljarändamisele. Wäljarändajad ei olnud seepärast siis ka mitte talupojad  ja käsitöölised, nagu praegu, maid enamasti kaupmehed ja sõjamehed, pärast  poole ka meel waimulikud mehed. Kõige lühemat mereteed Indiasse otsides leidis ka, kuda tuttam, Kolumbus  Antilli saared üles, äratas seega hispanlaste himu asumaade järele.  Ahnus Mexko ja Peru riikide  kulla järele, mitte leiwapuudus wõi tagakiusamised, awateles nüüd hulga kaupa õnneotsijaid Hispaniast Uude - maailma. Need õnneotsijad oliwad enamalt jaolt riigi ziwil- wõi sõjamäe teenistuses seiswad ckadeli sugust mehed, katoliki pavid ja mungad  ning sõjamehed. Lima linnas üksi ajus weel selle aastasaja algus 45 marquis- ja grahwi-suguwõsa, ja oli sääl üleüldsi pea-aegu iga kolmas  hispanlane mõisniku sugust. Maapind Hispania asumaades sattus  pea kõik aadelismeeste ning kirikute  ja klooftride kätte, kes teda kõigest  jõuust wälja imema hakkasiwad. Ka riigiwalitsusel ei olnud oma uute asumaade wastu paremaid tundmusi: kõik rikkus toodi säält Europasse; sääljete rahwaste eest ei hoolitsetud sugugi. Juba waratselt hakkas Hispania kartma, et ta asumaad Amerikas endid  tast lahku wõiwad lüüa, mispärast  siis sääl alati walitsus aina hispanlaste käes seisis, keda pääle selle weel õige sagedasti waheldati, et nad sääljete elanikkudega ei sõbrustaks.  Ametnikud oliwad siis nende wõimu all jeiswatele rahwastele ja maadele täiesti wõõrad nmg hoolitsesiwad  ainult oma taskute eest, tea- Wõib olla. Men taelas liulka tMti, LsaZ suuri kiilAawaiä; mõnäa laulma n3,kti kaunis kiirZanaiä. lootus, on mul talrekZ suur ja läiknv ta; lootus lälisks, olla landel) ka l ?.. . t l2 2. Postimees. !BW.