olnud, mida La°Revillere-Lepaur esimese suure mässamise aeal nende PariSlaste wasta asutanud oli, keS Jumalausu  asemele MõiStuse-uSku panivad ja seda uSka ,vabaduse»  nimel werekirwega tunnistama fuMsiwaw See sect (fõnalikkuS tähenduses: leike, äraleike) nimetab ennast TheophilantroplastekK, s. o. Jumala ja inimeste sdbradekS, ja ei pia ristimist Mitte Khristlaste tingimata tarvituseks. AaStal 1899 sai see usu-fsltSkond Konwenti poolest ära keelatud, aga wana-lsa Carnot ja tema perekond  on sellest kinni pidanud, uuest sündmusest ,Vabaduse»  nimel hoolimata. Kui puhaS meeS on Präsident Carnot hauda läinud ja tema mälestus saab auustusesse jääma. Kui tema ka Prantsusmaa Chauvinistide (ülirahivuslaöle)  meeletumat -tuju Saksamaa ja SakslaSte Vasta mitte täieste et ole lämmatada suutnud,  siiski piab luumStatud saama, et tema selleks teinud, miS ühe seesuguse tuhinatega täidetud rahwa juureS Võimalik  ou. Sõnu ei ole tema tegudeks kasvada lasknud ja keegi ei wõi salata, et seal seesuguste tuhinate wasta sagedast  ilma kinnasteta Võidelda ei wõi, kui käsi tegevate tuhinate wasta terweks hoida tahetakse. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski'S, Jaanikuu 27. pääwal Saksamaalt. Saksa KeiSri -pa a r on Heinakuu  2, (Jaanikuu 29.) pääwal Kiel'ist sõidulaewa zollern» peal merereisule Norramaa randa mööda läinud. Kas Keiõripraua kõigiks reisnks kaasa läheb, sellest ei olnud weel sõnumit saadetud. Peale Prantsusmaa ohvitseride lahtilaskmise ja peale oma kaaStundmise-kirjade on Keiser Wilhelm auuväria Carnot' surnukirstu peale panna lasknud ia Graf Münster'ile käsku annud, kui Keisrrt  asemik matuse-rongist osa wötta. Admiral GervaiS ja Prantsusmaa Merewäe-Minister oliwad Heinakuu 2. (Jaanikuu pääwal Paris'is Saksamaa Saadiku Graf Münstert juures, Keisri kallismeelife armu-tcu eest tänamas. Prantsusmaa Saadik Berltu'iS reisis Jaanikuu  28. (16.) pääwal Kiei'isse. KeiSrit Prantsusmaa Valitsuse nimel kaaslündmise-tunniskuste eest tänama ja sai »Hohenzollerntt» peal Keisrist wasta wöetud. Peale tuhal Jlalta'st on Prantsusmaalt rahva viha eest Meh'iSse põgenud. Tuska, mida Daani näitemängijate  Väljaajamine Hardenslebeu'ist SchleSwig'is, Daanimaal  teinud on, katsutakse Saksamaa poolt jahutada. Keiser on sealise Landraiht ja BürgermeiSteri oma juure Kiel'isse kutsuUud, selle ettetuieckise üle aru andma. Preussi MiniSterpräsident Gräf Eulenbnrg reisis Heinakuu  3. (Jaanikuu 21.) pääwal seda asja koha ia paiga peal läbi kuulama. -- W na Würst Bismark'i lerwise Üle on Friedrichsruh est head sõnumid tulnud. KeS teda näinud, see on ennast tema lahke meele üle rõõmustanud. Se! nädalil pidi Würst Bismark suweks Varzinllsse elama minema ja sealt sügisel  otsekohe Fr>edrichSruh'sse tagasi tulema. Posenll linnüS ja kõik,S maakondas on mitmed tähtsad mehed üht kutsekirja alla kirjutanud jä aeälehtedes kuulutada lasknud, Würst Bismarkile üht auurongt Varzin',S ette Valmistada. Kutsekiri käib kõige SakslaSte kohta Posensis,  erakondadest ja usutunnistusest hoolimata. Würst Bismark on,saatekonda Varzinls wasta wõtta lubanud ja Leikusekuul saada nõuu täidetud. -- Heinakuu 1. (Jaanikuu 19.) pääwal tuliwäd umbes 209 osawötjad Hamburgis peetud Journalistide- (aea!ehtede-kirjntaja'e-) pääwast FriedrtchSruhttSse. Dr Chrysauder wöttis neid wasta ja miiS neid Friedrichsruh schloSsi parki sellesse jäutuseSse, miS muidu kinni seisab, kus Würst BiSmark nende wõeruskäiku tänuga wasta wõttis ja neile ütleS, et tema pea VarzinlSse reisib. Nende keSkiS oli ükS Auslrialane, kellele Würst. Bismark aüStat 1866 meele tuletab (kus sõda Preussi ja Austria wahel oli) ja selle peale täheudaS, et nüüd ühendus Sakslaste ja AustrialaSte  wahel tulnud on; tema olla rõomuS, nüüd ka Austria Sakslasi kui Saksa rahwa osalisi teretada. See olla temale ÜkS tähljaS aealugulik asi, nagu ka kõikdel Löune-Sakslästel. Würst kutsus wöerad oma herrademaiaSse,  kuS ühe Baieri lehe toimetaja kõnet Würsti suurtest teenistustest kõikide SakslaSke heaks pidas. Ka Preussi uuS Saadik Hamburg'iS, von Kiederlein-Wachter, on Kriedrichsruhes Würst BiSmarki teretamas käinud, kuida iseäranis tähendatakse. ÄuLtria-Mlgrumaait. ühe protsessi käikuS Senatts on ilmunud, et üks kokkuheitmine Keiser Franz JosefÜ ja mtlme kõrge ametniku elu waSta köidetud on olnud. Just niisamati uagu Prantsusmaa Präfldent, olla Keiser Franz' Josef Paastukuu 6. (Kuünlaknu 22.) pääwal salamõrtsuka  dolcht all langema pidanud. Omiladina-protseSfi käitus oli 17-aastaue lukusepa-sell Prag'tS, Zendko Matejicek.  Ühe salaseltsi, nime all ,Czchia kättetasujad», asutanud,  kelle esimene eesmark Keisri ja kõrgele ametnikkude korwalesaatmiue oli, wiiMaSte keSktö Böhmtmaa Maa-- walitfejs Graf Thun, ülem-TandMarschall Würst Georg Lobkowiz, alleShoidjats suurpMu-pereMeeste juhataja Prinz Karl Schwarzenberg, Hoftath Dörfe, Riigiprokurör ja eesistuja Omladina-prstsessis, ja Pragi Politseidirektor. Liigete hulk oli kaksteistkümne peale määmtud ja neil oliwad kõiksugused surmariMM, iseäranis reWolwerid. Ksi? pidiwad peamehe sõna tingimata kuulama, ja iga ülesaudja pidi ühest litsu lädl..MM..määratuKJM»M« kest ära tapetud saama. Riigi-pea äratapmine pidi teeb Republika asutamiseks lahti tegema. Warastatud rahaga reisisiwäd Matejieck ja M teine seltsi-liige, ISaastane päiwiline Johann Kolecko, Wiensisse, kuhu nemad Paastukuu  6. (Küünlakuu 22.) pääwal jsudsiwad. Nemad waatasiwaö linna ja Hofourgi (Keisrl-koja). läbi ja reisisiwäd  selsamal pääwal Pragttsse tagasi, sest et Keiser mitte WienttS ei olnud. Seal oli aga ü?S kolmaS. kellele ssltsi plaanid teada antud oliwad, keda aga sellfi-Mteks wasta wõelud ei olnud. See äraandja oli 18 aastane Ferdinaud Schulh, enne ftalist (jnureS selsia) rahwuS-theaireS, hiljemini ühe ümdechuikuja Tschechi nättemängijale-seltsi liige ja bänkel laulja, laulja kõrlstdeS ja teiSleS tahewääriliSteõ paikades, witmakS kuida tema ise ülekuulamise juureS Jaanikuu 27. (15.) pääwal üleS annud saiakuulaia Prag'i Politseis. WieMiS on Malejicet'il terawakS ihutud pistnuga kaasaS olnud, sellega Keisrit ühe wäliassikmtfe juures ära tappa. Tema, kes ennast AnarchistlasekS tunnistanud on, pidi Keisrile wäljasöitmtse MureS üht palwekirjs andma ja teda siis maha pistma, ühele tunnistajale on tema ütelnud, tema tahta seda mõrtsukatega teha, tulgu miS tahes; kui tema selleks parajat aega ei ieta, siis saada tema bomdi Hosburg'iõse  panema. Kolecko on kinnitanud, tema saada igapidi abikS olema. Kaebtuse-alused on tugewad poisid ja näilawäd wätja, nagu oleksiwad nemad igale kurjaleule wälMiS. Oma kurjateu-plaanisi on nemstd salgamata tunnistanud. Prag iS on kaks Kaubakooli-kaSwandikku, kes ühe salaseltsi ajuianUd, 4 M 5 aaStakS MSkest wangi mõiSlelud. W tn'iS ou AnarchisilaSte kurjategu Prantsusmaal  määramata jäteststst ja kohkumist äratanud. ,Neüe Freie PreSse» hüüabi ,Kui palju -hwreid piab AnarchittlaSte meljalise-meet weel pärima, enne kui kõik maailm nende häwilamlseks ennast ühendab)» Keiser ise, Pragt Bstrgetmeislsr, Ungrumaa Parlament ja teised ülemad  ja keyakonnad ön oma sügavat kurvastust kuulutanud.  Wätiste asjade MimSterium on Wene-Austria kaudaajalni',c-ühendufe kiunttuS-kirjä Peterburg"ksse saatnud.  Suurvürst Peter Nikolaiewitsch ia abikaasa tuliwad Heinakuu 4. (Jaanikuu 22) pääwal KarlsbadiSse. Kholera piawad reisijad Weäemaalt piiret arstlikult läbi waadaind saama. Ungrumaa Psllutöö-MiniStenumt aruande järel oodatakse seal tänavu 15 protsenti wähcm Uisu- ja rukki-saaki, kni mullu. Vaauimaalt. Kuningas Christtan oli Leyeknu 28. (16.) paamal RänderSt näitusele Jütlandi saarel sõitnud ja on õhtal theälreS nende näittmängijate mängtil olnud, keda Preussi kohtud PSHja-AchteSlvig'ist wälis sjasiwad. Kohtute-MiniSter on käsku armud, et laevad ja kaubad, reisijad ja nende aSjad, miS Pekerbürgi kubermangust tulevad, arstlikul läbi waadätud ja puhastatud saama piawad. Kaltsude sissevedamine Peterburgist on ära keelatud. RootsiMorramaalt Saksa Keiser Wilhelm ja Keisripraua  Augusia Victoria tuliwad Heinakuu 3. (Jaanikuu 21.) pääwa õhlal söidulaewa peal Stavanger"i  sadamasse. Linn oli uhkest walguStatud, uulitsatel  liikusiwad paksud rahvahulgad. MitMed aurulaewad  palju inimestega oliwad xHohenzollernik» wasta sõitnud. Sadam oli paatidega täidetud ja pidulikult lippudega eh.etatud. Keiserliku paari tulemise juures mängiti aurulaevade peal xDie Wacht am Rhein"' (Maht Rheini ääreS» -- Sakslaste walwamise-lauk Prantslaste ffsfetnngimise waSta, miS wllmaseS Saksa- Prantsuse sõeas rahwalaulnks ja üle maailma kuulsaks sai). Järgmise pääwa homikul kell 19 sõitis xHohenzollern»  põhja poole edafi. Hollandist Kuna koikiS haritud maailmas jälesstust viimase AnarchistlaSte-kurjaleu üle Prantsusmaal tuntakse ja tUnnistäcakse, hõiskavad Sozlaldemokrätlased. Amsterdamis  kogusiwad ennast Jaanikuu 2. (Jaanikuu 29.) pääwa! umbeS 599 Sozialdsmotrallast ühe oma feltfllase maja elte linnast natuke Väljaspool, miS pärast pidi äka müüdüd saama. Kui fee Möödas okl, stlS läksiwad Nemad linna tagasi, jätvad Prantsusmaa Konsuli-maja  ette ieismr, kuS lipp pool-MasliS üteS pandud oli, Anarchistlane Nees asutas ennast püSli ja pajatas: Kaaskodanikud, fiin lehvib lipp pool-maStiSj kui leinamise-täht  Prantsusmaa BourgeöiS- (Nuumkodanikkude-) Republika Prästdemt surMa pärast. Meie Hollandi töölised,  meie ei leina mitV tema surma pärast, sest et liiga heaSte teame, et tema see oli, kes surmattohtuocfust Ravachsltt,  Vaillänti ja Henry wasta alla kirjutas. MM PrantsuSmss Anarchistlased!» TwruStaiud kari Möirgas kiitust selle kõne peale. SozialdemokratlaSle esimehed kimMwah Maapeale, et neil Anarchistlastega ja nende ZurjategudM ZWgi tedemift ei olla. Siin on näidatud, kui palju tõtt selle kinnitamise sees om Inglismaalt. Parlamenti msleMad tuad wõtsiwad Jaanikuu 27. (15.) ühel meelel nöuuks, Kuninga-prauat paluda, et tema Prantsusmaale Carnot" äratapmise pärast oma südamelikku kaastundmist kuulutaks. Kõik lehed tunnistawad oma jälestust selle kurjateu üle ja piawad seda kättetasumiseks AnarchistiaSle hukkamise eest. ,Times» ütleb, Earnot" surm olla üks raske, kui mitte koguni tasumata  õnnetus Prantsusmaale. Inglismaa Saadik Pa?is'is,  Lord Dufferin, on käsku saanud, Prantsusmaa Ministrite - uõurttogule Kuningapraua nimel Inglismaa jälestust ja kaastundmist se te kurjateu üte kuulutada, mis Prantsusmaa nii õiglast ja isamaalikku Präsidenti rööwis.  Nagu kõikide teiste maade lehed, nenda hakkawad ka Inglismaa lehed tika wägewama rõhuga pärima, et kõik nigid ja ratzwad ennast Anarchistlaste häwitamiseks ühendawad. Dwlomatika ringkondades kinnitatakse, et ZngliSmsa kohus olla, selle ühendune kutsumiseks teiste es! käia. Inglismaa oli tamne seesuguste kurjategijate rsduMZ; kui Inglismaa, nüüd ühendusele üleitmliseks wSitlemiseks nende wasta kutiub. siis olla sellest foowitud järge looka. Londoms on Anarchistiassd pärast suurt kmjategu Lyon'iS agaraS tegewuseS. Kui sõnum kurjateust  tuli, si«S teretasiwad Londoni ,setlsilased» seda hõiskamisega.  Et Politsei nende ,Aulonomie»'kiube kinni pani, sellest nemad palju ei hoolinud, selle asemel astufiwad  nemad DeinokratlaStc.klubesfe, mis hiiluti Grafton Halle"? asutatud on ja ktS kusi wad seal wõimuft oma kätte. Seal toimetawaö nsmad omate uusi seltsilasi kõikidest rahwuSkondadest, iga uus kurjatsgu saab »Julguse.teuks" nimetatud ja paneb nende päid ikka rohkem kihisema. Et neil sell korral oma enese lehte ei ole. see ei tee neile ka suuremal muret. Selle asemel kirjulawad nemad teiSteö seesugustes lehtedes. Peale selle on neil mitmed salatrÜkimajad,  milleS ikka peale kõige metsalisemaid ässitamtse  ktrjasi trükitakse, mis Londonist kõikidele maadele saadetud saamad Kõige agaramast ässitawad nemad sel korral Prantsusmaal, Jtalia's ja SpaniaS. Aga ka Saksamaa ei wöi julge nende eest olla; bulk Saksamaa Aaarchlstiasi on LiudouiS ja hoiad ennast ühenduses oma seüsilaSlega kodumaal. Küll oleks aeg. er Inglismaa walitlus oma riigi pealinna mitte enam üheks pori-auguks tarwitada ei laseks, kus üleilmlised kihrvli-nssid wälja hautud saavad. Wabameelise.erakonna koosolekus Londonis sai Jaaüikuu 27. (l 5) pääwa! kuulutatud, et Gladstone mitte enam Parlamentisse tagasi ei lähe. Keiserlik KdrgliS Weüemaa Suurwürst Auujärzepärija oli ikka weel JngtiSmarl, iseächnis Kunigapraua Victoria Väimehe, Prinz Heinrich von Battenberg"t, wõerusel kus ka Suurwürst Auutäriepäri-a Kõrge pruut, H.ssen-i PrwzesS Alise (Alice Alir), wõerusel on. Zaaniwu 27. (15.) pääwal oli Keijenik Kõrgus mundreS ratsawäekasarmiS  Windsor is ja waatas ratsasõidu- ja ivehkiemlse- Harjukust pealt. Keiftrlik Kõrgus oli homikulaual Grqf Errölttga ja rügementi ohwitserldega ja läks siis schlossisse tagasi. Heinakuu 2. (Jaanikuu 29.) pääwal oli Suurwürst  Äuujärjepärija homikulaual Connaughti Herzogsi (Kuningapraua noorema poja) juures ja lõune laual AuStriä Erzherzog Franz Ferdjnand.Me'ga (Austria arwalud  khroNtpärijä) Austria- Ungrumaa saadiku juures Heinakuu 3. (Jaanikuu Zl.) pääwal andis Koburgi Her" zog (Inglismaa Edinburgl HerzM St. Zau-es-valeeö ühe pidu, kuS Kttferiik KõMs Suurwürst Auujärjepärija AuSttia ErzherZhg Franz Ferdinaud ja Prinz of Waley juures Mwav. Heinakuu 4. (jaanikuu 22) pääwa hömikül okt Suurwürst Auüjärjepärija Würst Go!izõm'j saatmisel kafarmis, kus teda keiserliku auuga waStä Võeti. KeisetM Kõrgus waatas siis ,Goldstream GuärdS'!' bätslzoni ja kiitis meeStekonna head Väljanägemist.  Pärast homikulauda ohwikseridega läks Keiserlik  KötguS Windsorisse tagasi, kus tema sel aeal Kuningapraua  enese wõerusel on. Inglismaa! on suur rõõm Yorki Herzogi (Prinz of Walesi Inglismaa thrvnipärija  -- yosa) poja sündimise üle. Oleks Yorki Herzog  ilma laSteka jäänud, siis oleks Inglismaa thron Fift Herzogi ja tema abikaasa, Prinz-is Louise of WaleS't  aaStal 1891 sündinud tütre Alekfandrg Victoria Dnfsi. omaks saastub. Prantsusmaalt Jaanikuu 27. (15.) pääwal sai VetsaMe'S uu- Präsidenti Valimine peetud, mida Üliwabalased  mitmest karvast küll segada katsujiwad. mis aga siiski korrakileli läidetud on. Walilud sai Cafimir Perier 45l healega 345 heakest. Nüüdne. Millisterprästdent  Duouy on natuke peale l 90'healt sMüd, '.ieised healed on laiali läinud Dupuy pani oma ja oma Kaasminisirite taganemist elle, kuida see PräsidentidewaMmMe  juureS ikka on, uus Präfibenl on neid agv