kõik töö wabrikutes ja teistes tööpaikades 24 tundi seisma piab. Tööde juures, mis koguni mitte seisma ei wõi jäätud saada, piawad töölised korra-pärast tööd Nowibasari saudshaMS on suur wiletsus ja täieline nälg. Kõik Khrisilased tahta wälja rännata. Schweiz'ist. Lehekuu 18. (6.) pääwal on Valgachi külaS 28 elumaja ja 16 lauta maha põlenud. Inglismaalt. KrmvaStnsega ja pahandusega kuulab maailm, kuida kuulus Stanley Inglismaal kahtlustawaid  jnttufl Dc. Schniher'! (Emin Pafchaj wasta wälja lautab, kes ise jälle juba Kesk-Afnka teel on, kust tema ehk wahest wast kahe aasta pärast lagast tuleb, neist juttudest ühtigi ei kuule ega nende peale wastata ei wõi. Stanley on nüüd koguni pooliti tähendanud, Dr. SchnihnLl olnud nõuu teda ja tema kaasalafi Mahdistlaste kätte ära anda, kus neid siis orjadeks tehtud oleks. Omas kirjas, mis pea ilmuda ja mille eest Stanley 40,000 nael stärlingi  saab, lubab Stanley selle üle ligemat sõnumit anda. Et keegi oma ,peastjat" kõrwole saata tahaks, seda ei usu muidugi keegi ja ses kahtlustamine ei wõi fiiS ka muud teha, kui endisi arwamisi kinnitada, miS järel Stanley mitte Emin'it peastma ei ole läinud, waid WadelaLsi ära wiima, kus Inglis-Zdaaftika-felts teda liiga wägewaks ja oma plaanidele takistuseks saama kartis. Sellega läheb ka üks sõnum kokku, miS juba kauema aea eest lulk, Emin Pascha ei ole enne Stanley kaasa tulnud Jdaafrika ranna poole minema, kui wiimane tema püssirohu-aitasi häwitada (põlema pistaj ähwardanud. Õigust, tema pääwapilti üles wõtta ja müüa, on Stanley ühe Londoni photographile 1000 nael stärlingr eest müünud. Stanley on ennast Dorothy Temrartt'iga kihlanud, kes kuulus maalija on; pulmad saada Heinakuu hakatusel (Jaanikuu lspulj olema. Inglastele ütleb Stanley mõnda, miS ühel poolel pahandab, teisel poolel suuremat wõimust Afrikas  tarwitama kihutab. Tema kinnitab, et Inglased Afrik'as ainult Sakslastest suremale tegewusele äratatud olla, muidu aga seal wähe teinud olekfiwad. Nemad olla Kougo-riiki kergest omale saada wõinud, nris nüüd Belgia käes on ja 100 protsenti selleks tarwitatud kapitali pealt sisse kanda. Niisamati olla nemad kõiki Zdaafrikat saada wõinud, millest nüüd suurem ja parem jägu Sakslaste kaes olla. Saksamaa noor Keiser olla tugew ja waadata selge silmadega tillematesse aegadesse,  ja Major Wissmanu'il ei olla Quakerisi ja teisi seesugust rahumehi tüliks ees, kes Inglaste tegewust takistada,  selle asemel aga Aftika't inimestest orjade-püüdjate  läbi laaStada lasta ja oma majast elfenbelnist asjadega täita, mille saatmiseks orjast tuhandete kaupa tapetud saada. Mitmes ringkondas hakata seesugused kõned waimustust  Stanley wasta jahutama; teistes pannakse muidugi  seda suurema agarusega raha kokku, et Stanley suurema jõuuga Afrika'sse wõiks saadetud saada, Saksamaa  wõimust seal wähendama. Lord Salisbury on Parlamentis kohalise küsimise peale wastanud, et kauplemisel»  Portugaliga Lõune-Afrika asjus edafl kestamad. Laewasõitude üle Shire ja Sambest jõgede peal ei saada mitte kaubeldud, sest need olla üleilmlised kaubateed. Lootust olla, et Portugislased Inglaste õigusest NyaSsajärwe  maadel isegi aru saamad. WäljaSpidiSte aSjade Riigisekretär Fcrgusson on Parlamentis kinnitanud, et Walitsufel ühtigi teada ei olla, mis tehtud juttu kinnitaks,  Sakslased olla Kardinal Lavigerie'ga kaupa teinud, miS järel Prantsusmaa miSfionäridele Uganda riikis ainnsõigus  antud saama piab, ülepea ei olla Saksamaa asjatallitajad  Zdaafrika's ühtigi teinud, mis Inglismaa alamatele  seal kahjuks olla wõiks. Berlin'is saada need asjad sõbralikult arutatud. Riigisekretär asumaade asjus, Baron Worms, andis teada, peamees Moreui olla kõik mäekaewandused, metsa- ja karjamaa-õigused omal maal Iyglis-Afrika-seltfi omaks annud. Seda olla Inglismaa asjatallitajatele Berlnllis teada antud.  Inglis-Zdaafcikajelts  on ähwardanud oma tegewust osalt seisma jätta, kui Walitsus Sakslaste edasi-nihkumiske wasta ei pane. Palju ei tähenda see ähwardamine küll mist mitte, näitab aga, et Inglismaa Walitsuse ja Jdaafrika-feltsi mõtted kokku ei lähe. Walitsuse poolest saamad kaks madalapõhjaga  kanonipaati Afrika randa saadetud, Sambesi jõe üle walwama. Fergusson on Parlamentis kohalise küsimise peale wastanud, et need kaubad, mida Stanley ennast Afrika's sealiste peameestega ütleb teinud olema, mitte Inglismaa Walitsuse nimel tehtud ei ole. JngliS- Zndia-feltsi aurulaew »Dacca/ mis AuStralia'sse minemas oli, on Daedalus-rihn wasta jooksnud ja kohe põhja wajunud.  MeeStekond on peaStetud ja Suess'isse toodud. Preusst Prinz Heinrich ja abikaasa tilliwad Lehekuu 16. (4.) pääwal Loudon'iSse ja fõidawad Kuningapraua wõerusele Windsorisse. Nemad lähemad pärast Kuningapraua  kaasa Schottimaale. Prinz Georg of WaleS, reisib kanonipaadi ,Thrush" peal Amerika'Sse. Prantsusmaalt. Nendanimetatud näib Prantsusmaal nüüd lahkunud olema, kui ka mõned riismed Boulangistlastest wahete-wahel weel natuke healt teemad. Nepnblika põhjusseaduse muutmine aga, wis BoulangistlaSte tähtsam lipukiri oli, liigub ikka weel mõnes peas ja idaneb sealt mitmesugustes pärimidles wälja. Nüüd on Parlameuti-liige Gasiä pärinud, et ka nae 8 terahwad rahwasaadikute keskis istet ja healt saaksiwad. Tema nõuu järel pidada edaspidi Senatis 100 meesterahwast ja 100 naeSterahwast. Parlamentis 200 meeZkerahwast ja 200 naeSterahwast olema. Et naesterahwa õrnemad tundmused ja waimükud kenadnsed, mida Looja temale maailma elu kaunistamisel? annnd, häwitatud saamad, et teised , siis arutamist nõuntogndeS segawad, et naeZlerahwad omaist loomuslikkndest  kõrgetest kohustest wõerntalnd saamad, et p oli tika tolm ennast koornstakes nende peale heidab. nllS need sellest hoo limad, kelle eeSmärk alalised on, keS Jumala lood -stgi oma wägiwaldsele kätega ,miu>da- tahawad. Marseille sadaumS lõhkes Lehekuu 17. (5.) pääwal ammloewa ,Ville de katel, kui laewa wälja laStiti. Laeiva lagi sai täitsa lõhutud. Senni wliwad 4 surmatud ja 12 wigaSlatud inimest leitud. Snurwürsi Nikolai Nikolrjewilsch wa nem on Lehekuu 46. (4 ) pääwal Pari S'ist kodumaa teele läinud. Belgia'st. Lehekuu 20. (8.) pääwal Mus lo!imonl'is üleilmline MäemeeSte-kongresS kokku, 40 kiikega, keS 340,000 mäemeeste poolest walitud ja saadetud on. Jn glismaa mäemeeSte-saodik Vmt pidas kõnel, milles krma tööliste kergemeelifeld tõrkumist laiti? ja tähendas, ei need tööliste kõige kurjemad waenlased olla, kes ähivardamistele,  seaduse-waStaSlele ja wägiwaldseiele tegudele ärrttawad. Jtalia'st. Italia lehed kirjulawad tänulikul toonil sellest südamelikust waSlawõtmisest. mida Neapeli Prinz (Italia Kronprlnz) Wencnraal leidnud on. Gcnua Herzog reiflb Konstankinopelßse Abesy n i a st kulewad järgeS head sõnumid, Maugaschli, keda Negus Johannes omaks järeltulijaks määranud oti ja keS senni Menelik'i ja ItalialaSle waSta pannud, tuli Lehekuu 46. (4.) pääwal Adna'Sse, knS Italia asjatallitaja Kros Autonelli  teda annga ja lahkusega >oasla wõkiis. Mehascha on teda Menelikll nimel Adna ja selle maa Kriberuüriks pannud, miS Marebl jõeiri ulutab, mida Italia asumaa piireks nrääratud on. Mangafcha on Eivangrlinuri peale mandunud, seda lepitust kõikumata pidada, miS NeguS Menel!k'i ja Ztalla wahel tehtnd au. Sedasanta on ka Nas Alula teinud ja kõik waskapammlm näib .sellega lõppenud olema. Tigrc maakendas olla ka kõik korraldatud.  lialia jäädmvaks aSjakallitajakS AbeSsmtiaS on Salimbenl nimetatud ja te na ou Lehekuu 49. (7.) p. Bornmeda'sse reisinud, kus NegnS Menelik sel korral aset piab. Türgi riigist. Venemaa Saadik KonsianlinspeLis, herra von Nelrdow, on jälle kord Türgi Walilsnsele sõeakulude  tasumist meele lnlekama pidanud, kui wlimane kiri wastufeta jäätud oli. Herra von Nelidow on kindla sõnaga  pärinud, cl fissetulenised uuest laenust kõige veall kohuse täitmiseks Wenemaa wasla piawad larwitatud saama. MS Inglane, J. R. Palling, on Türgi Walitsuse  poolest luba saanud Damaskusest raudteed Akka lahele ehilaba, tarwiliste Ma-.midegü, Pealee on >l5 Inglis penikoormal (464'/ z we,Sla) pilk ja läheb Cake sarea Philipsi, endise Danl, jnureS iile pssgerlte-lee Mekka'sfe.  Pa!ästina'le loodetakse lellest raudteest sunri tuku. Pärast Dshewdet Pafcha lahtilaskmist saab nüüd Mussa Bev protsess nneSte ette wõekud ja Europa ootab kohalist otsust selle rööwli ja mõrtsuka wasta, keda Türgi kohtud känine nii kange stkknsega kaltsesiwad. - - Bellikl külaS Bagdad'! ligidal, on 43 inimesest, kestele kahtlane haigus, arwalakfe kholera. peale tulnud, st ära surnud. Senna on arStist ja lhandarmist saadetud, tõbe uurima sa liikumist kstlaSse ja külast wälfa kinni panema Serbiast. Endine Kuningas Milan on Lehekuu 47. (5.) pääwal Be!grad'tisse tulnud ja wäga wllull waSta wõetud. Walktsejad tahka esiteks kema aSja Knningavranga korraldada, kes järel anda lubanud. Wene Saadik Perflani  püüab Kuningaprana juures asja trimetada. Milan jääda üheks kuuks senna. Serbla's on Bnlgaria pealikuid  ilmunud, kes piiret läbi waadaka. Bulgariast. Paniza ja tema sellsilaSte protsess on Lehekuu 20. (8.) pääwal sõeakohtn ees akgatud. Paniza eestkostja väriS. et sõeakohuS ennast sesteS aSjaS mnbwõimuSlisekS  (incompelent) tunnistaks, miS aga mitte waSta wõetnd ei saanud. Paniza järg. mifel pääwal, tema olla Ühest kokkmvandumisest Walitsuse wasta, mitte aga Prinz Ferdlnand'i elu waSta, osa wõtnud.  Mille tema ei olla seda kokkuwandumlft asntanus. ivaid sõeawäe konrmandant Oberst K i Sso w, ja ka Tõeaminisler Mutknrow olla seda osawõtmata. aga teades,  sallinud. Kholopkow'iga ei olla temal mmid tegemist olnud, kui kanba-asiaS; ÜkSkl wõeras riik ei olla Neid tt õunte ega leule juhllnud. K»!da kirjutatakse, olla Pantza tunnistused ja salgamised segased ja rääkida Mtelse wasta. Kord näidata, nagu tahaks tema kõiki süüd oma peale wõtta ja osawõtjaid salgata, kord aga mässida tema jälle mehi selle asja sisse, kellel sellega ühtigi tegemist ei ole olnud. Ajrikast. Jdaafrika randas on Major Wissmann L-hetuu 14. (2.) pääwal ka Mikidau i, ArablaSte wnimase sadama linna, ilma wõitlemiteta sisse wõlnud. Mitmed Aradiasie-pestmetzed Lindi ümb-rkaudn, kes senni weel wasta paniwad, on ennast alla heitnud. -- Zdapoolises  S udalt ' i S olla taieste korratu elu ja suur häda. Derwischide salgud hulkuda ümber ja rikkuda rahu. Inglis-Zdaaftika-scltst xoolestjon orjus selle-seltst maadel ja kümme penikoormat ümberkaudu ära keelatud, orjuse külge ülepea ei puuduta see käsk mitte. —M uelma ' s Prantsusmaa Põhjaafrika asumaal, ou Arablajed Lehekuu 19. (7.) pääwal Juutide laadapoed wälja röõwinud ja ka peremeestega kurjast ümber käinud, kes waSta pauiwad. Sõeawagi pidi wahele astuma, kolm Arablaft saiwad surmatud, üks Politsei-ametnik haaivatud ja umbeS 100 inimest ou kiuni wõetnd. Sarnaseid asju, kui ka mitte nii suurel mõednl, on ka Constanline'S, ZemappeS' ja Õued Zenati'? ette tulnud. Amenkast. Ktiida Hawa n»a st kirjutatakse, on seal Lttzrkntt 47. j 5 j pääwal hirmus õnnetus juhtunud. Ühes poodis kargas ii?S põlema ja lõhkuö kõigi nloja ära; 22 inimest, nende keökiö ka Venezuela Konsul, saiwad surmatud ja umbes 100 wigastalud. Brasilia Porto Ulegre maak endas on uue Rcpubtika LLalilsus esimest lööki saanud; sissepandnd Kuberuör sai roh eo. poolest ära aelud. Ka Rio Grande maakondas saab uus Walitsus ainult weel kannatatud. Põhja- Amerika on üht.lae'nrstikku Rio de Icmriro lahele saatnud. Bmsitianlafed tõrelewad selle wasta, kill Ühe õiguseta segamise wasta nende koduSle aSjade sisse. Omalt maalt. Tallinnast. H ei n a ma a l e äraj ö ö t m i s e wasta wõeraSle loomadega, plaanitakse juba mõnest aeast saadik üht kauni seadust. ,Rowoje sõnu,uite järel olla seda plaani nüüd järgmisel wWI täieldatud ? Peale wanttntalud iväljawahklde piab ka selle käia wanem, mille kohtnkonna all ärasöödelud heinamaa seisab, kohuStawd olema, nende loomade peremeest oistma ja heinamaa peremehele  üleS andma. kes paha teinud on. Kui süütegija maksa ei jõua ehk udusse läinud ou. siis piab kõik küla lrma eest waStama, Kui koduloomad ehk linnud, keS heinamaadele, põldudele, aidadele j. n. e. kahju teinud, surmatud faawad, ja selgeks ketzlud saab, et need koduloomad ehk linnud ilma Ülewaatamiseka jäätud oimad, stiS ei mõju Rahukohtn-seaduse H >53 knitle nende surrnaja kohta. EeStimaa S y n o d on sel aaõkal Leikufekuu  2t. pääwakS kokku kutsutud; Konstflorium algab oma tohtn-aega Wiinakuu >O. pääwal. Metsa-dep a r l e m e n t i poolest saada üks kaart kõrgeist Wene riigi metsadest kokku pandud ja wälja antud. Tlnsali sündinud lapsi on aastal 4889 Eestinmal t 1,908 olnud, nende keskiS 6043 poeglast  ja 5805 tütarlast. S n r n u d on, surnult sündinud lapsi arwamata. 8446 inimest, 429! meeSkerahwafl ja 1l 25 uaeSterahwast. Juure tulnud on wilmasel aaStal fedawiisi >722 nieeSkerahwast sa !770 naeSterahwast, kokku 3492 inimest. Aasiast 4870 kuuni !879 on igal aastal lädiStikku 1j,305 last sündinud, 7970 inimest ara surnud ja 3035 inimest juure tulnud; aaõtast 4880 kuuni 4 389 süMsiwad läblSlilku igal aaStal 41,561 last, surlwad 85 4f t„imest ja knliwad juure 3020 inimest. — Wilmasel aMakümml on sedawiist küll rohkem lapsi sündlnnd, kui eelkäiwal, aga nii palju rohkem inimest sunind, et jnuretnlkmiuk aaStas läbistikkn peale 600 kahanes.  mIS nim cli rõngekest aaSkatel 4885 ja 1888 tulnud on, ullst aga ka teiStest lerwisele ja majapidamisele kahjuliktudest asjadest. Laulakud saiwad wlimasel aastal  28k3 paari, eelkäiwal aaSiakÜmnel aastas käbislkkku 2680, selle ekMiwal 2728. Kõrwalist lapst oli wlimasel aasta? kslkiS kubermangus 475 ehk 3.-,» protsenti  kõtgeist elusast sündinud lastest; eelkäiwal aastakümnel  oli neid läbiskikku protsenti, selle eel protsenti. See näitab wiimase aastakümne elukambete puhtuse alanemist eetkälnud aastakümne waSta, mis wiimasel  aaAal küll jälle kõrgemale tõuSnud on, ikka aga meel natuke alamal sMs, kui aastakümnel ZB7O künni 4879. Elulugude ja sUumMe terased tähepamsad wõiwad sellest statistika- arwnst mõnda järgetdada ja õppida. Tallinna linnas iseäraM on wilmasel aastal 4606 last sündinud (nende keskis kõrwalist 10l ehk 6 zg protsenti),äraffumud 4217 inimesi, laula  tud 39? paari' - Aõiki? CeSstmaa kubermangus on aaStal  4889 aruande aeal, aasta lõpul. 496,50? meeSterahroast  ja 203,583 naestkrahwafl, kokku 400,094 inimest, elamas olnud. Poeglaps on küll igat aaStal rohkem sündinud