Tallinna Sõber 6. Sett lsmeteifltümmS aasta Tallinn av, Küünlakuu 16. PMwal 1895. Kleüldint aealeht Eest? rshmile »sal >» tinnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas SindforsN pärijate trükimajaZ! aastasi ......... 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaZ......... 1 rudis 40 kop Koju -hk poStigo saadetud: aastas! .........3 rubla — pool-aoStsZ ! rubla 70 kop. Kuulutused AlaMaisad lga rss sP! lelle aseme psatt s ksp- m Tellimised wõetakse wasta: M Hassinnas: pärMks krükimajas»— PelerS-rrgisz S. Ssskattdi, IS S4. !p — Hartas i Laaiimann. — MlNoeres; J. Kuhs. — Paides z A. Seidelõerg. -- MKsa!  sus - K. Kslrverg. — Lihulas: Ii. NkttnerN poodis. — Mljaudis z J. Aar»»'t ja K. ! LeoüeNe raamatukauplused. — Uarwas: W. Põder. — Mõrus - Praua Meirsst. — !jj WaNias: W. Nudalst. Auresaarss z Hy. Lauge- — Maal; kuida Iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Tichhsrn. Zlab BattMlZ, - kirjad lswlld Balüski (Baltischport — LMMazM.Mxiw.I Register. Üleüldised MMM id maailmast. - Omalt maalt. — Talltimast: Lacwasõidild — EStonici-sMi ime maja õmiistamin — Kurjategijatc-protsess — Mctsalindade-wargnsest — LnwimaaN — Petetbm-gisli 5?eisri ! Aiajcsttiti kõnest Milistcr GierS'i luatnuiw — Geheimrath Abasa f Soomemaalt — Warschawist — Moskvast — ! — Nowgorodist — RoswuUst — Zarizõiilist — Odessast — Chabarowrast — Jutu-leizt- Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiZ, Näärikuu 28. pääwr! Prantsusmaalt. Präfident Casimir P e rier' ootamata  lahkumine ametist, 'kellega ühes ka Ministerpräsidmt Dupuy oma KaasMimstrikega taganes, teeb ikka peale suurt kahinat omal maal, kus SozialdZmokratlased seda omaks Võiduks kiidKVad, ja wöeraste! maade! Vaadatakse kahjetsetes ja kahtlusega selle ja selle järgede peale. Igal poolel loodeti, et Casimir Perier selsamal tasasel ja rahuarmastajal  joonel käima saaks, nagu tema üleilmllStest AnarchistlaStest ära tapetud eelkäija Sadi Carnot, kelle juhatusel hirm Prantsusmaa tmsulaste eest kaduma hakkas. Casimir Perier ise kinnitab, tema oks Walitsnsele tugewamat  wöimust pärida tahtnud, et selleks aga SsZialisilaStest,  AnarchistlaStest ja teistest rahutumatest Vaimudest täis tuubitud Parlamentis lootust täitmise peale ei olnud sellepärast olla tema ennemini aegsasi ühele teisele aset armud, kellel selleks eh? suuremat osawust on. üleüldist arwamist mööda on sellel aga koguni teised ja palju sügawamad põhjused: hirm MonarchisilMe eest, kes ehk Wemal ..geal PxantsnMad yma. Võitlemiste Vainuks teha wöi?siwad. Kuningriiklaste throai-kandidat, Orleani Herzog, on oma elupaika Londontts zuba maha jätnud, ja üht kirja orleanistlikule Senatorile, 'Bnsfetsile, saatnud, milles tema arutab, asjad Prantsusmaal olla ühele joonele nihkunud, kus see maa endisele Valitsusekorrale  tagasi pöörata himustada, mis Prantsusmaa kuulsust  endistel aegadel põhjustanud on ja kindlat lootust tulewate aegade peale annab. Sel päawal, kus Prantsusmaa  teda tagasi kutsub, saada tema omaS truuwuses jõudu leidma, oma kohust täita. Tema elu ja tema weri saada selle m.-a omad olema, mida tema esiwauemad suureks teinud on. See olla tema eesmärk tulewate aegade kohta, täna olla tarwiS silmapilguseid kartusi kõrwale  saata. Herog katsub oma södru, nende ärasalgawat pairiotismust (isamaa-armastusi) üles näitama ja ühe Präsidemi Valimiseks abiks olema, kes seespidist rahu ja settskondlikkku lepitust, Väljaspool Prantsusmaa anu kõige paremini hoida ja kosutada suudab. /Täna teeme meie tööd isamaa heaks'', uenda lõpetab tema oma kirja, xhomme tahame meie isamaa suuruse eest tööd teha." — Kahjuks on kõik Knninga-krooni ja throni prätendenttd ennast omas era-elus wähem ehk rohkem elukombelikult sopastanud, mis nende pärimistele suureks takistuseks olema saab. — Bonaxartistiased, kes üht Keisrit Bouaxarte sugukonnast Prantsusmaa Walitsejaks, wöimuse ja kuulsuse kaswatajvks parimad, on sel korral weel wait. Üks nende kandidatitest, Prinz Louis Napoleon,  seisab, knida teatakse, kai Obersi Wene ratsamäe teenistuses Kaukasias ja oli hiljuti Peterburgttsse tulnud. Kergest wöiks juhtuda, et We»e-Pmi!tsnZ-!vem!Muse tuisul  ased teda ühel kena! homiknl oma kõnede-kõla tnetnsel Pmntslasteie Keisriks pakuwad. Et Wene WcMus keda sell? peale ei ole muidugi mõteldagi Kaks Bonapartett Napoleon I. aastal 1812 oma wöeruskmguga Moskwa's, ja Napoleon IH, aastal ' 833 künni 1855 oma osaivötmisega asjust, mis kuidagi Prantsusmaa külge ei puutunud, Sewastopeltts kattetasumiseks"  löökide eest Wenemaa poolt aastatel 1812 kuuni 1815, on ?üllalt Wene Verd ja wara maksnud ja Wene Walltsnse himu. ühe järel, knida neid nimetatakse, ei wöi Väga suur olla. Järsku, nagu salaja, möödaläinud aea sügama puru alt wälja kae vatud, kipub mitmete aealehtede sõnumile järel weel üks , Napoleonide" ilmuma, kellest seani kellegi! aimu rlm'.d ei ole. Kmda teatakse, kosis Napoleon I., pärast lahutamist lapseta Keisriprauast JosesinaP, Austria Keisritntre Marie Louise, kellega temal ka aastal 1811 üks poeg sündis, kes Prantsusmaa seaduslik Thronipärija oli ja esttekS ,Roma Kuningas" nimetatud sai. Kui Napoleon I. oma throni pealt langenud oli ja Keisripraua  Marie Louise, kas oma taylmist mööda wöi oma suguwZsa sündmuse peale, temast lahkus, W sai tema poeg Napoleon Franz Josef Karl Austria Keisrikotta Võetud, seal kaswatnd ja Reichsstadti Hdrzogiks nimetatud,  sest et tema isast antud titel enam maksa ei Võinud. Aasta! 1830 sai tema Anslrm Majoriks nimetatud ja oli Gymly rügemmttis ühe bataljoni kommandör, suri aga parast pitkemat põdemist Heinakuu Z2. (10.) pääwal 1332 Schõnbrumttis tiiskusesfe ära. . ZlttO käisiwad, Zefuitid olla teda elukombelikult ära kihVtitanud ja tema olla nende sttta-jichawsel ja sala - kaitsnsel tehtud noorusepattude  järges ära surnud. Nüüd tõusewad järsku jutud, tema olla sala-adielus elanud ja ühe poja järel jälnud, kes tänme otse nagu peitus elanud, nüüd aga leitud ja Prantsusmaa Keisri-krooni kandidatids sekka üles mõstud olla. Kui palju tõtt nende juttude sees on, fee on teadmM.  — Ssnni on Prantsusmaa! Felix Faure suure heslede-enaAusega PräsidsntiZs walitud, üks alamatest ringkondadest mees, kes enne parkal olnud, siis Helmiks (laeAüde-psmmheks), rikkaks ja Wiimaks MZrewäe-Ministriks  saauud oli. Tema kaks wasta-kandidali, rohkem maSsakult poolelt, nimelt Brisson, kes õige SozialistlaSte ligidal seisab, on wähe heakest saanud ja Faure waltmist liidetakse omal maal ja mõrra! maal, kui ka pilkajatest puudusi ei ole, kes arusaadawamataks nimetawad, kuida Grasid ja Barvnid Senatis üht endist parkali-selli selle Jutu-leht. Kapitän Gueux. Jutustus selle aasta-faea hakatusest. („Nus Tartu Zeitungi" järel Prantsus-keelest.) Raske oleks neid tuninStuk-kirjast näha saada, mis Jerome Harbour'ile, keda meie siin edaspidi,Grenouille" nimetada tahame, nagu teda seal nimetati, õigust andsiwad, ennast „Kapitän" nimetada. Kanali (wain Prantsusmaa ja Inglismaa wahel) kallastel Cherbourg'ift Saint Vary'st  saadik, ei tunnud keegi üht Jerome Harbourllt, aga waewal? oli kedagi, kes Kapitän GrenouMe'st rääkima kuulnud ei oleks. Tema onu, üks lihtlane löuendi-kangur Vanuses, kutsuS  teda oma surmawoodi juure ja ütles temale: ,Mina jätan Sinule armsast teenitud 20,000 franki suurt Varandust päranduseks, aga selle kaubaga, et Sina sellega üht kauplust kanepitega ehk lõuendiga awad, aga..." Wana onu suri, enne kui tema oma kaupa wälja rääkida jõudis ja Vennapoeg ei pidanud sellepärast omaks kohuseks, üht jagu sellest kaubast pidada, waid Võttis nõuuks, neid 20,000 franki oma tahtmist mööda tariv itada. Kui ka Jerome Harbour wak 24 aastat wana oli, siiski oli tema juba 14 aastat meremees olnud. Esiteks laewapois, oli tema wiimaks madruseks saanud ja selleks jäänud, oli sellel lihtawstele meremeestele pea ütesaamatal  piirel seisma jäänud. Asjata olüvad tema wanemad teda malhematikat õppida käskinud, et eksami teha wõiks — tema oli ikka midagi Vabandamist selle wasta leidnud.  Nenda oli tema Ühtlaselt madruseks jäänud, oli aga kui madrus kõige kõrgemat järge kätte saanud, oli maailma-krra mõlemad pooled läbi purjutanud ja kõikide kliima raskuste wasta panna zõudnud. Kõtt; mrre-eln Väljakannatamist ja raskust lugupidamatu kannatutes, kõlbas tema niisama heaste waljnS teenistuses walaskala-püüdmises  Pöhja-pooli jea-wäljadel, nagu ühe lueum cnterdamiseõ (waenUkku laewa oma laewa külge kisku iniseks),  kirweS ühes kaeS, püstol teises käes. Kui meie ütleme, et tema üks taieste ivälja-õppinud madrus olnud on, siis räägime meie ainult tema looduslikust  rammust, tema tegevatest harjutustest ja tema julgusest;  pahad omadused warjutasiwad haid omadust. Tema oli tnhinttk õnnemängija ja jõi kõik ära, mida tema mangus  Võitis ehk mitte ei kautanud. Peale selle põlgas tema kõiki sõnakuulmist, mis ühe meremehe kohta andeksandmatu  on. Ülemate auustamme oli temal jälestuseks. Sõna ,Kapilan" kõrwetas tema keele. Peidetud Värisemisega  pani tema käe mütst külge, kui Ülematele aun andma pidi. Sagedast oli tema juba waslapanemise pärast kõwerast raudu pandud olnud. Tema filma ees oli ainult madrus meremees, teised ei saanud nende sekka luetud. „Kes köidad marutuules purjud?" ütteZ tema omale. j,Kcs ronib kangeks külmetanud kökstikusse xKeS winnab ankru kiwisest merepõhjast ja piab tüüri kõikumata käeS?" see ei ole madrus?" ASjaia waew oleks temale seletada olnud, et purjad, köiest!?, tüür ja ankur ilma Kapitäni juhataja waimuta ilma otstarbeta ja eesmärgita tööd teekjnvad — tema ei oleks selle peale kuulnud ega seda tõeks pidanud. Tunnistas tema seda tõeks, siis oleks tema ennast ühe teise alla heitma pidanud,  selle teise ülemat õigust tõeks tunnistama ja selle järel selle teise sõna kuulama; umbjöudus, oma tahtmist selle teise tahtmise alla heita, seisis ju tema kharakteri nõdrus. Sel aeal, kui Jerome Harbom Vauness oma onu, .varandus'' picandnseks pidas Prantsusmaa sõda kõige maalima wasta. See oli aastatel 1803 ja 1804, ja aeg wähe sünnis kaubaajamiseks; peale selle oli see'niisama  wähe tema meele järel, kui tema kaupmeheks kõlbas. Mis pidi tema nüüd päranduseks saadud, Normania's ja B:etimia's kuulmata suure. 20,000 franki Varandusega peale hakkama? Teenistusest Vabastatud, ei olnud temal Meüttjmmsest sõeawäe ega meremäe sekka ühtigi karta. Pärast ühe-aastast elamist kniwa-maa peal, hakkas tema tegevuseta elust juba tüdinema, pealegi «eel, et laisklejate ringkond tema ümber iga paamaga kahanes. Üheh Mustmad  suure sömwäe sekka ja wõMestwad Austria wasta teised wõtsiwad teenistust ühe söealaema peal. ' Tt tema üheZ weikes sadama-limms elas, kuulis Kuna pea igal tunnil Prantsusmaa laewade ärawötmisest J igiaSK röõwlaewade läbi, ehk suurusest, mida Prantslaste rööwlaewad koju toonud; need sõnumid paniroad  tema meelt lihiseina. Inglaste üle wõttu saama neile kamalast kätte lasuma ja randa saagiks saadud kalliste kandadega täitma! See oleks üks elu tema meele järel olnud. Mü lsiki eluksmbelikkusi mõtteid selle Vasta kõrwale jäätt, siis oli mererõöwMe tegewns, Hirmsate Võitlemiste aeal JnglMegn, tõe poolest kena. Wahemerest KhinM saadik oli meri wettesele kergete laewadega kaetud, mis kuulmata julgusega suurte, pipraga, kohwiga, sukruga, lõaendiga,  kullaga ja etsenbeiniga lastitud laewade kallale läksiwad ja neid wöitfiwad, et neid siis rõõmu hõiskamtsega  ühe kalju taha wedada, kus saak jägatud saada wõis. Kapitämle jäi kolmas jagu, kui tema ise laewa peremees oli, mesStekoud päris teise kolmandiku omale ja Viimast kolmandikku ei saanud riik — mitte ikka. Wäljarööwitud  laem sai ära Põletatud ehk mere põhja lastud ja äravõidetud meeSlekonnad, kui Võitlemine ühe sõbrus.