rotid jälle minema. See oli üks hirmus öö Paulile. Wiimaks tuli igatsetud hommik ja sellega ühes tuli ka rohkem rahu Pauli hingesse. Äv luean Hei..:'.'.: ne.asaS iralitseS tume waikus.  Seegi ei a-.m.astanud teisega sõna eiiditda. üe ei".-... söömise juures ci tulnud -eide anu. Snden. oli saatnud ümardaja Vee ii 'ee-ee mtsuma; fee aga tuli l.eee :e-ee.'i. e: Pauli tema kambris lnean: edlst -ii.ü:-Z imelik mõte läbi. ee eel lai'. ' ed. nnardaza Muna ja teatas, e: Pani rniiega e -e -r-äramast Wälja lained Muidugi su ea ära läinud, ütlcS d>ueen. u..s reaks la küll weel Mu tegema, ruu l-eee.l. ee.eee. n-.idagi hääd loota ei ole! -".ue ee. nüüd temale õnne bauaks saanud i Õunelu mees! Ses on nüüd kõige tema eaatn-e sa ::u:lse palk, vetemd ja nadil ead eiiai dn z?aa:cs nen.dc sõnadega wiõastll !seene el a. k. e tumnialt :a uuum-ela tooli xää- is-uõ. Tema nägu oli küll ka libedas  adastust cbclad. aga ometi ei olnud üaie-l midagi muutusi loota. Sa ema Auna istus ilma sõna lausumata woodi ääre raeel unleedasad olimad haaks arwanud, nendest ennast täna öbtul eemale hoida. slärg tuleb.) oma meisterlikult laulude ettekandmisega rahwale kõigcparemat lõbu. Muraisi laulukoori juhatas hr. Jaksan. Seekordne laulude ettekandmine näitis.  et ta tubi laulu juhatasa on. Kõige.rohkem mõsus kuulsate päälc Kõrberi laul „Kus on mu armas isamaa?" mille küsimise paale„Saarcmaa" laulus wastusena tuleb. Seda ja wecl mõnda teist laulu sai kuuljate soowi pääle paar korda laultud. Pääle muu sai meel pidu pääl seltsi kirjatoimetaja C. Palk'! poolt „Lihawõtle pühade" üle ja ülemal nimetud hr. Koppel'! poolt hr. Eiseni kirjutatud kirjatükk „Sest saab mees" ette loetud. Rõõmustaw nähtus pidu pääl oli ka see, et osawõtjaid kaunis rohkesti pidule oli tulnud. Soowime ka edcSpidistelc karskuse seltsi pidudele seesugust hääd osawõtmist! 20. Märtsil suri siin lühikese haiguse järele Saaremaa ro.hukohtunikkudekoo eesistuja hr. Selensky ära. Surnu keha kirikusse kandmine oli ueljapäcwa õhtul, matmine oli reedel pärast kellu 12. Matmisest wZisiwad cnamisti kõik Kuresaares  elamad kroomi ametnikud osa. Puusärk oli ülirohkesti mitmesuguste krantsidega ehitatud, millede huikas ka mitmed ameti mendade poolt pääle pandud olimad. Hr. SclcnSkv oli Saaremaal  ligi 4 aastat ülemal tähendatud ametis. Rahu tema põrmule! Keegi oma mitmesuguste iseäralikud? tegude läbi siin kuulsaks saanud meeS tellinud pühapäenial  19. Märtsil enesele puusepa suures kellu 7 ajaks kolm surnukirstu. Et puusärkide tellija pere ka kolme liikmeline on, siis näidanud asjalugu puusepale üsna imelik olewat ja sellepärast andnud ta sella üle politseile teada. Mis tarmis aga nimetatud mees puusärkisi pidi tarmitama, see jääb kõige suuremaks saiaduseks. Kuni siiaajani pole weci selles peres seesugust juhtumisi  ette tulnud, mis puusärkide tarwitamist ette oleks toonud. W--L. maldas elutsema talumehe M. T. liikuma Varanduse kirjutanud kobtupristaw tema wöla tasumiseks üles ja andnud tähendatud -varanduse  -võlglase M. T. enese kätte hoida. M. T, raiskunud aga tema kätte anlud waranduse cnamisti kõik ära. Selle üle sai pristawi poolt protokoll ülesse wõetud ja asi rahukohtuniku kätte antud. 18. Märtsil mõistis Saaremaa II jaoskonna rahukohtunik nimetatud M. T. waranduse raiskamise  pärast 3 kuuks türmi. 18. Märtsil suri Kurcsaare linna aednik G. Saar kauaaegse ja raske haiguse järel ära. Juba minemal sügisel jäi lahkunud südame rabanduse  läbi haigeks. Praegus, kus Saaremaa ja Muhumaa wahelc ehitama silla töö edasi wältab, olla juba ka Saaremaad Hiiomaaga silla läbi ühendamine ette wõetud. Sell talwel olla juba 299 palki nimetatud silla tarwis kokku wectud. Silla pilkus arwatakie üleüldse 180 sülda olema saamat. Ehitusega  saada Hiiosaarel Seero ninast algatama. Pühapäewal 19. Märtsil oli Ew. Luthcruse usu kirikus muusika direktori hr. Griwingi juhatusel  suurem kontsert. Osawötmine ja rahul olemine kuuljate poolt olnud mäga hää. IS. Märtsil Kellamäe kõrtsi juures peetud laada pääl olnud kauplemine üsna wähe, mis wist sellest tuli, et loomade eest kõrget hinda nõutud. Kaarmalt. Hiljuti kadunud talumehel Juhan J. N. kõrtsi juurest jahukott ree päält ära, mida J. taga otsides A. P. ja A. M. reepäält kätte saanud. Wiimased ütlesiwad aga, et nemad nimetatud  koti tee päält leidnud oliwad. Neil päiwil oli asi Saaremaa ülemas talurahwa kohtus arutamisel.  Tunnistajate läbi sai kohtu ees selgeks tehtud, et jahukott N. kõrtsi ees alles J. ree pääl olnud, et ka süüdlased Ml kõrtsis sees käinud ja enne J. säält ära sõitnud. Nii ei wõmud siis nende seletus, et nad koti ütlesiwad leidnud olewat, mitte tähelepanemise wääriline olla, ja sellepärast armas kohus neid koti warguscs süüdlaseks ja mõistis mõlemaid 29 wilsa löögi alla. Kõige parem nuhtlus seaduse üle astujatele! Kärialt. Pühapaeivai 19. Märtsil kirikust ära tulles purjutanud keegi kiriku teener ligidal olemas kõrtsis, kuni kange märjnke mehikese rammu nii ära riisus, et ta koju minnes tee äärde lume sisse „puhkama" sõi. Säält käskinud teda üks temast noorem mees lume seest üleSse tõusta. Et aga see wastuscks sai, et wanem noorema ees ülesse tõusma ei pidada, sest see olla temale alandamiseks, siis jätnud noorem ka teda ka ülendatud  olekusse looduse mägedest walmistatud moodi pääle meel pikali. Kihelkonnalt. Ühel öösel hakkanud M. kõrtsis keegi noormees ühe kõrtsis magama wanamehe taskust „rewideerima." Leidnudgi warsti ühe rahakoti ülesse, wõtnud sees olema raha wälja ja pannud tühja koli tasku jälle tagasi. Wiimast toimetust juhtunud aga magaja tundma. ÜlcS tõustes hakkanud siis ka teina nooremehe taskust rewideerima, kust ta kaks paberi rublat leidnud, mida ta aga mitte omaks rahaks ei tunnistanud. Siisgi wõtnud ta ka selle raha ära ja ütelnud ennast nüüd temaga selge olewat. Pärast seda hakkanud ka kõrtsimees noore mehe taskust järele waotama, ja leidnud siisäramaraitatud  raha tikukarbist ülesse. Oma raha kätte saades jätnud manamees siisgi ühe rubla nooremehe rahast omale trahwiks selle eest, et ta nii osamata märgust toimetanud. Karjast. Soela kardonn, mis mõne aasta eest maha põles, saada sell korral jälle üles ehitatud,  mille tarwis juba materjal kokku on weetud. Jahi seltsi poolt saab küll teada antud, et praegusel ajal jahi pidamine ära on keeldud ja et keelu üle astujaid trahwi alla langemad, siisgi on siin salaküttisi küllalt. Igal poisikeselgi näikse püss sclgas olewat ja tuld andwat. Meie õpetaja herra on oma pitkalisest haigusest, mis pääle kahe' kuu on kestnud, jälle paremaks saanud, nii et ise pea loodab kirikus jumalateenistust pidama hakata. 13. Märtsil möllas ka meie pool kange lume tuisk, mis teede pääle suuri hangesid sünnitas.  Mitmed sell ajal tecpääl olcwad inimesed on hobustega hangedesse kinni jäänud, kust nad teiste inimeste abiga wälja awitatud saiwad. Mõnes Möndasugust. Teekonda ümber maailma hobuse seljas on nüüd üks Wene würst WjascmSki nöuuks Wötnnd ette wõtta, kes Pariisis elab. Ta talab nimelt Pariisist läbi Europa, Asia ja Amerika künni Tulemaani sõita ja oma teekonda juba selle kewade jooksul algada. Beringi merekitsusest mõtleb julge reisija sell ajal üle sõita, kui meri seal kinni on, mis iga aasta umbes 2 kuud kestab. Ajalehe „New-Jork Heroldi" direktor on julgele rändajale omalt poolt reisi pääle tarwis minema rahasumma lubanud  ja Pariisi Gcograsia selts on ta oma kaitse alla -võtnud. Raudteega Europat Amerikaga ühem doda on julged Ameriklased nõuuks wõtnud. Selle mõtte pääle on nad nimelt seeläbi tulnud, et Wenemaa oma Siberi raudtee kuuni Wladiwostokmi saab ehitama, see on künni Asia Ho mitu poolsesse äärde, kust Põbja Amcrika tipp enam kaugel ei ole. Et seda korda saata, seks on ameriklaSiel nõuu, Nju-tzorki Tshikago raudteed kuuni Aljaskam edasi ehitada ja siis Beringi merckitsuse kõige kitsamast kohast, milles laius kuuni 80 kilomeetrit kannab, silda üle leha ehk mere põhja alt tunneli läbl ehitada. Läheb see plaan amcriklastcl korda, siis on nnl ree AsiaSse ja Europasse raudtee kaudu kindel ja saab see nende kaubandusele zallc uur hoogu andma. Kaks hiiglase jõuuga madrust tee"ada  praegu Kaspia mere kaubalaewastiku i xääl. Üks neist, nimega, J. Crablin ! minnata kerge waewaga laewa ankru ülesse, mida muidu alati 4 madrust toimetama peawad. Teine, N. Brets, tõsta ankru ilma waewata laewa laele. Hiljuti surnud  sääl kolmas sarnane jöuumeeS, Smirnõji ära, kes 20 puuda raskuste asjadega talitanud, ilma, et need temale rasked oleks olnud. Uus leidus. Lorna ja Serding on raudtee wagunite ja tõldade tarwis ühe maga kasuliku riista üles leidnud. See riist, nõndanimetatud parv-pou«j;is're, pandakse  lahtise akna juurde, kus ta tuult ja tolmu tõlda ehk wagunisse keelab sisse tungimast. Uus leiduS on ka keiserlikkude wagunite juures pruugitawaks saanud. Lahkumine. VUaiksel õhtul eha ajal. Seisin mina kase najal. Oma talu müramas. Päewa palamust ja kära. Unustas kõik maailm ära. Sest ta oli suikumas. Kaua kaugele ma waatsin Wiimast korda pilku saatsin Ute maast ja metsadest. Ja mu süda tundis ivalu, sest ma jätsin oma talu Jumalaga igawest! Ülespoole ivaatsin mina. Läbi puhta taewa sina. Nägin tahti hiilgama: „Olge teie tunnistajad. Et mull isamaalsed rajad Meeles seiSmad lõpmata!" A,. 1895. Saarlane