Seal ei ole truuwusest ühtigi üteldud ja ometigi on truuwuS igal aeal, Jumala peale heidetud lootuse körwaS, kötge kindlam pöhjuS kõige wooruse all. Kas ei tahaks mitte need EeSti rahwa keskiU kellele Jumal nii rohket, khristlikust waimust läbishutatud luuleannet  kinkinud on, nagu Elise Aun, Anna Haawa, K. E. Sööt ja teised, kirikuõpetajatele selles töös appi tulla? Ka meie Vaimulikud laulud omas alguSkeeleS ei ole mitte kõik Vaimulikkudest ringkondadest wälja kaSwanud. Seal seisawad mitmed hiilgawad nimed ilmalikkudest ringkondadest,  nagu Georg Neumark, Tersteegen, Ludämilie Elisabeth  Grafipraua von Schwarzburg-Rudolfstadt ja palju teisi. Kui ülemal tähendasime, et ka meie EeSti kirikulaulude  puudusi tunneme ja nende parandamist soowime, siis ei ole meie sellega kaugelt mitte ütelda tahtnud, et need sel kujul, kuida need nüüd rahwa käeS on, mitte tulusad ei ole, et neis wahest midagi ,kölwatumat" ehk koguni ,rahwa narrimist" ette tuleks, kuida see ,Walguse" teuws-kirja tegija ütleb, keS töeSte mitte meie Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku-laulud» , parandamist" ei soowi, maid keS neid selle oma kirjaga Eesti rahwa ees halwaks teha püüab. RendeS kiriku, laulude?, kuida need nüüd rahwa käeS on ja kirtkuS ja kodu lauletud saamad, on tuhanded ja tuhanded puhastust  rõõmu-pääwadel ja kinnitust kurwaStuse- ja leinapääwadel  leidnud ja saamad seda ka edaspidi leidma. Et need omaS Eesti-leeliseS söna-käikuS igaS paikas alguslaulude  Saksa-keelife sõna-käiguga kokku et tähe, see ei ole iseenesest suurem wiga. Laulud lasewad ennast ülepea  wäga raSkest ühest keelest teisesse täideS mötteS, weel wähem täideS söna-käikuS ümber panna, kuida igaüks teab, keS seda tööd katsunud on. Selle waSta seisab iga keele iseäraline waim; iga laulude-ümberpantja piab otse üht üht uut laulu luuletama, milleks alguslaul teda watmuStas.  Puuduseks nimetame meie peasjaS seda, et EeSti-keeliSteõ kiriku-lauludeS sagedast see w ä g i puudub, miS Saksa-keeliSteS alguS-lauludeS on, nagu ka sellest salmist näha, mida ülemal üleS panime. Sakfa-keelijed alguS-laulud on omas EeSii-keeliseS tülklS sagedast nõdrendatud,  kuida njmelt Lutherus'e nendanimetatud ,wöidulaulust"  ,Ein feste Burg ist unser Gott" ,Meil tuleb abi Jumasast" ehk kuida see Liiwimaa Lauluraamatus  seisab: Me' Sumal on ükS kindel linn" wälja paistab' Seda nõrgendamist ei ole ümberpanijad aga mitte tahtnud, waid see on keele maimust tulnud. Seda nõrgendamist ei taha ka Malguse" kritikus mitte parandada,  waid hoida ja kui wöimalik, weel rohkendada. EestirahwaS ärgu laSku oma kallist wära, mida Lauluraamat ka omas nüüdses wäljaandes  esimeses jooneõ on, seesugustest osawötjatest mitte halwaks teha. Eesti rahwaõ ärgu laSku oma rõõmu oma Lauluraamatu üle seesugustest ,parandajatest" mitte rikkuda rööwida l Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Paastukuu 3. pääwal. Saksamaalt. Pahandus, mida Keiser Wilhelm 11. kõne Brandenburg'! Maapääwa-pidul laiades rmgkondas teinud, seisab ses karral nii kange armastamise all, et see osalt isegi uue rahwakoolide seaduse arutamist tagast tungikanud  on. Enamist kõik aealehed arwustawad seda kõnet nii torkiwal toonil, et neid Majestätt-teutamise pärast kohku alla antud on. Nimelt seisab ,Kölni ZeitungiS" peal' kirsa all ,ükS warSke õhk", ükS kiri. mis pilkamistest selle kõne üle nõretab ja mille lõpul tuntud juhatus-sõna: ,Jaä kodumaale ja toida ennast anusast", uue wormt stSse walatnd on. Seal üteldakse : Meie jääme kodumaale ja tõrelcme aüusast." Muidugi on ka , Kölni Zeitungi"  wasta Majestäti-teutamise kaebtuS tõstetud; et need protsessid aga rahwa usaldust ja auustust noore Keisri waSsa suuremalt kinnifaksiwad, selle üle on omal maal jü Hõera! maal pahu peawangutamisi. Ainult tuntud riigi-waStaste, nagu UltramontanlaSte, Poolakale ja teiste lehed omal maal ja Saksamaa tunnistatud waenlaste lehed wõeral maal kiidawat ,uut kurssi" ja soowiwad sellele'kõiki' õnne ja õnnistust. Julgemini koStawad mõnest üksikust Saksa riigist ka juba healed, mis nende riikide lahkümist ühisest KeiSriigist parimad. Muidugi teemad kõik need nähtused omal maal ja wõeral maal Saksa Äeisriigi tõsistele sõbradele suurt muret! Kulda kõik asjad nüüd Säkfamaal kõikumas on, nenda ei tohtida need'kaueulaks/enam jääda. Ministrid pldahq KeiSrile selle üle tõtt rääkima, kulda asjad tõe poolest on. Seda parimad healed kõige riigi- ja KeiSri truuwimatest ringkondadest.  Seue kõrwaS läheb liikumine uue rahrvakooli-seaduse  waSta ikka oma teed edasi, ülepea hakatakse selle üle kaebama, et Saksamaal üleliiga uusi seadust tehakse, mis üksteist ikka uueSte eest ära tõukamad ja sedawiisi seadust ülepea mi kõiküwakS teemad, et see enam selleks kindlaks pinnaks ei kõlba, mida rahulise elukorra asutamiseks nii kibedast tarwiS läheb. SeaduS on jn eluehituste  nurgakiwi; kui seda nuryakiwi ikka ja ikka nihu- ka takse ja kõigutatakse, KiS ei wsida jn elu-kojad püSti seisma jääda. Magdebmgt Zcitung» toob sellest pilkemat  arutamist ja tuletab kuulsa Wana-Roomlase TacituS'e  sõna meele: »Kõige rohkem seadust on kõige sandemates  riikides." Kui kellegi üksiku inimese ting teda pv.M-ab,  siis pärida tema selle WaSta kohe uut seaduslikku iiiSti kõigile riigile, sellest hoolimata, et teistel riigikodanikkudel  teistwiist jalad on, miS selle sunnitud ületüldise  litõti peal tehtud kingadest weel rohkem piigiStatnd saawad. Sedawiisi kaSwada era-tarwituStest ja koguni ka era-tujudeft ikka peale uufl seadust wälja, mis üleüldiste elu-tarwituSte kohatised ei ole, üksikute inimeste ja ükfikute  ringkondade ja maakondade tujusi ja tarwitusi ehk täika, teistele aga kõige kosumise takistuseks saada. Ilma põhjuseta ei ole see arutamine wlst mitte. Wene KeiSn sündimise-pääwal oli pidulik Jumala-teeniStuS Wene Saatekonna-kabelis Berlin'iS, hiljemini pidulaud Wene Saadiku, Graf Schuwalow'i juureõ. Keiser Wilhelm I. surmapääwa pärast sai pidulaud Keisrikojas järgmiseks pääwaks jäätud. HeSseni Suurherzogi terwiS et ole paranenud; tema pea-selguS on kahanema hakkanud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürft Sergei Aleksandrowilsch ja SuurwürSti-praua JeltSfaweta Feodorowna sõudfiwad PaaStukuu 9. (Küünlakuu 20.) pääwal Darmstadk ivse. Kuura-haffiS ja ümberkaudu on PaaStukuu 9. (Küünlakuu 26.) pääwal 6 jalga lund maha sadanud. Külad Remorien, Ahilla, Heidendorf, Gilge ja Jnse oliwad  lume alla maetud. Uputust kardeti, kui sula järSku tulema pkakS. Mann hei mi ligidal tõukas üks kaubarong PaaStukuu 9. (Küünlakuu 20.) pääwal ühe korraldaja rongi waSta. KuuS inimesi jaiwad wigaStalud, muist raSkest. Brombergi wakShalli eeS tõukas PaaStukuu 4. (Küünlakuu 21.) pääwal ükS söidmong ühe seal pidaja kaubarongi waSla. ÜkS kütja, ükS preSstmeeS  ja üks poSti-ametnik saiwad surmatud, ütS teine posti-ametnik raSkest wigaõtatud. Reisijatest ei ole teegi häda saanud. Danzig' iSon PaaStukuu 4. (Küünlakuu  21.) pääwa bomikul jälle uulitfa-kara olnud, millest aga pea ainult noored poisid ja laisad töölised oja on wõtnud. Leiwa- ja lihapoodidest on natuke kaupa röõwitud,  umbeS 20 marka eest. Õhtal käralfeti uuevte; 45 käratsejad saiwad kinni Võetud ja lähewad rahu-rikkumise pärast kohtu ette. Järgmisel pääwal on Leivztg' j V kära tehtud. Shandarmid ja Politsei on käratsejaid palja msegaga laiali pillutanud. Austria Ungrumaalt. Rälja-hädaliStele korjatakse raha. Baron Hirsch on 25,000 guldnat annud. Leiwa-wäljajägamise  wasta Wiin'is, kus ühel pääwal tööta töölistele 6000 leiba wälja jagati, on töölised ise palunud. Nemad tahta tööd ja palka, mitte kerja-kaunikast. KeiSripmua on PaaStukuu 5 (Küünlakuu 22) pääwal Miramare'Sse reisinud. Bukowina Maapääwa-walimised on Jürikuu hakatuseks (Paastukuu lõpetuseks) wälja kirjutatud. Ungrmnaa Koolidemiuistrl poeg. Graf Stefan Czaky, 24 aaStat wana. on ennast Paastukuu 4. (Küünlakuu 21.) pääwal maha lasknud. Tema oli siguSle-teadust studerinud,  mitte aga weel Doctorl nime saanud. MimaStel walimistel oli teda Ritgivääwa-liikekS walitud ta selle tunnisluS-kirjaS ekslikult Doctor minetatud. See olla temale hirmu teinud, nagu oleks kema omale ise seda aun ilma õiguseta wöknud ja see hirm olla tema meelt seganud.  Teiselt poolelt räägitakse ühest nendanimetalud Amerika duellist, armastuje-aSjade pärast, miS järel see ise oma elu piab wõtma, kelle peale liisk langeb. Pragi alewl» M-iuberge peetud rahwakoguS PaaStukuu 7. (Küünlakuu 24.) pääwal, on Noor-Tchechilsne Vajaty kinnitanud. Kolmriigi-ühendus olla TjchechilaSte loomuSliku  stSseande (instinkti) waSta. Prantsusmaa ja Weneuiaa  ei saada iialgi lubamd. et ka TschechtlaSte Üht juukse karma paenutatakfe. Rtigipääwal pidada kõigist wõimust Walitsuse wälise politika wasta wõideldud saama. Seda karta Waliksus kõige rohkem ja selleS olla siis Tschechi tõrelejate tulusam sõearitst. Wiletsad riigi kodanikud, keS wälise abl peale loodawad! Saksa-Tschechi lepitus ei taha paigast liikuda. Böhmimaa suur-mõiSnikud on kinnitanud, seda lepitust olla küll tarwts. aga sellega pidata oodalama, tunni tuhinad jahtunud on. Arwatakse, et sennl kaua oodata tuleb ja kardetakse, et lämmatamata tuhinatest ikka jälle uued tuhinad wälja kaTwawad. Tr testris on tööta sadama-toölised PaaStukuu 9. ja 10. (Küünlakuu 26 ja ) pääwas suurt kära teinud. Ungarlaste lehed loodawad, et Giume uuS Kubernsr, Graf Battyani, seal Kroatlaste ülemeett maha rõhub. Rootsi Norramaalt. Kiusilemised RootSlaSte ja Norralaste  wahel keSlawad edafi. Ka Roolsimaal et peeta enam nii kswast Rootsi-Norra ühidusest kinni kui enne ja öige pea wõlda päaw fakte jõuda, kuS Kjölen-mäed töeSte piireks kahe riigi wahel saawad. mida nüüd juba kolmweeraud-sada  aaStat FlhekS riigiks peetud on. Kui Minister  Steen ja mõistlikumad ja rahulisemad ringkonnad Norramaa Storthi«g'is tüüri omas käe.S pidada suudawad, sils wsida Roolfi-Norra Kuningriigr kahekS-lõhkumiue wiiwitatüd saada, tulema saada see aga ikka. Belgla st olla ühe MiuiSteriumi kon- toriS ÜkS kolme dynamiti-padroniga täidetud stzchinDj-karp leitud. Brüssel i Kindralprokurör sõitis nendega Arendoncki  wabrttuSse, kust hiljuti dyuavuti waraStatud oli, ja wabriw-pAmaeeS tunniStstz M Mronid omaks tööks. Seal leiti ka kaht paiki, kuhu kokk» 50 kilogrammi dyna- Nitl peidetud oli Kuida juba kirj»tatud, on katset tehtud, BrüSsek'iS Spanta saatekouna-maja dynamiliga lõhkuda. Järel, uurimiste läbi oa selgeks tulnud, et seda kurjategu selsamal wiisil leha on tatsutud, nagu PariS tS Sagani PrinzeSfi palee eeS eksituse läbi, sest ka seal on seda Spania saaiekonna-majaS leha tahetud, hukkatud AnarchistlaSte  surma kättetasumiseks. AnderlueS i sütekaewanduseS  on PaaStukuu 11. (Küünlakuu 28.) pääwal kange Shn-kärgatuS olnud, kuv 270 töölisest ligi 200 arwakakse surma saanud olema. Schweizist. Jtalia Volinikud on PaaStukuu 8. (Küünlakuu 15.) pääwal Zürich isse tagasi) tulnud ja kemplemised Jtalia-Schweizi tollide üle saamad uueSte algatnd. Inglismaalt. London i livna-walimiSteS on ProgreSfistlajed  (Gdendajab) UntonistlsSte (Ühendajate) üle wõiku saanud. ProgreSststlafed on need. kev neid sidemeid lõd. wendada taha oad. mis ZngttSmaad. Gcholtimaad ja liri - maad ühiseks Suurßrilania-riigikS kokku köidawad, kuna Umonistlajed selle sideme tülgeS kuidagi et taha wapuS- Sada laSto, kui nemad ka nimelt Zirilastele laiemat isttallitust  nende kodumaal soowiwad ja nende elukorda teisel teel parandada tahamad. Kuida seda ka mujal nähtud, on London is muudatajad wäga tegewad olnud, kuna alleShoidjad  uinusiwad. WallmiStele on witmakS ka Lord Churchill ja teised kuulsad kõne-wägewad Unionistlased  tulnud, aga see o!i hiljaks jäänud. Londoni linn, Inglismaa jtida, seisab nüüd kolm Mtst ProgrMstlaSte woimuje all ja sellest kardetakse Guur-Brilauta riigi ühisusele ja Londoni majapidamisele palju põrutust ja kahju tulema. PaaStukuu 5. (Küünlakuu 22) pckäwani oliwad juba 415M0 sütekaewanduSletöölist  ennast kohuStauud lööd setSma jätta. Wabrikuteperemehed  oliwad wõeralt maalt süst tellinud, aga London i sütekandjad lunniStastnmd ennast selleS mäemeestega ühiseks  ja Ahwardasiwad peale selle wõeramaa süte stSse - wedamifl wägiwallaga keelata. London i Põhjalääne-raudtee  tahtis omad tööpaigad Paastukuu !2. (Küünlakuu 29 ) pääwal süle puuduse pärast kinni panna. Clevelandi  rauajnlatuSte peremehed tahawad sedasama teha; armast et seal PaaStukuu !2. (Küünlakuu 29.) pääwani SA ahjust ainult tA weei küdema jääwad. Muidugi saamad selle tädi jälle tuhanded töölised tööst ja leiwast lahti. ÜkS tou (63 puuda) süst makfiS senni 26 künni 28 shillingit (Wene raha täie kursi järel umbeS 7 rubla 80 künni 8 rubla 40 kopikal; seda hinda arwati künni 34 shillingiui (10 rubla 20 kopikat) peale tõusma. KeStab külm edasi. siiS kardetakse mäest rahwast kütise poolest suuresse wiletsuseSse jääma. Kust tsrkuiad nii kauaks omaks ülespidamise S raha wülawad, fee on ÜkS mötStatuö.  sest nende ellewõetud tõrkumine, miS just waestele suuremat häda toob. saada 3 millioni nael stärlingi makSma PaUamenns on elieoanek. Mombosa-Vict iria j ärme raudtee möetmijetS tarwtlifl raha anda, pärast kahepääwast  smkomck 2! l healega IIÄ heale waSla, waSta wöetud. Woshiugton iö peetud aõuupthamised kala- ja ülgepüüdmist Behrmgi. mereS korraldada, el ole korha lckiaud Kuningarcaua D-ctoria reisib PaaStukuu 13. (6.) pääwal Prantsusmaale. PrantWSmM Uuest MimSlmumist kirjutatakse nüüd, et fee ehk ometigi kindlam olla wõib. kui esiteks arwali, kui aga Lehekuu I (Jürikuu 19.) pääwast terwelt läbi peased, kuS lööliSte-püha peetud saab, miS wäga palju kära Anarchj st laSte ja SozialistlaSte poolt tuua wõib. Küünlakuu 25. (13 ) pääwal on MiniSterpräfldent Loubet oma programmi Parlalpenti ette parmud ja selleS teiste aSjade keSkiS ka kianilanud. et uuS MiniSlerium riigi ja kiriku lahutamist mitte Parlamenti este panema et saa, kuida käredamad mabalased pärima d; rahu ja PrantsuSMaa mägewnS saada uuel MiniSleriuM niisama kallid olema, kui endisel. Selle peale on ÜkS pääwakord 325 healega 75 heale waSta, waSla wöelud, miS unele MiniSkeriumile usaldust tunnistab. Tunis ist tulewad sõnumid, et seal kokkupõrkamine JtallalMe ja Prantsusmaa  soldatite wahel olnud on, milleS ükS Jlaltqlane surmatud ja kolm raZkest haawatud saanud. Süüdlased soldatid on kinni pandud. Tuat i ja Je-Satah kõrwe-saaredele on Prantsusmaa aSjatastitajaid kingitustega  sealtStele ArablaStele saadetud, keS siis ka kinnitanud  on, et nemad ennemini Prantsusmaa kui Maroko Süllani ülewslikfuse all setSta tahawad. Nüüd on Asydral  ThomaSstn s eawäega seal, piiret Marokks ja PraulSkaSte  asumaa wahel õiendamas ja servatakse, et Marokko Sultan suureMsll waSla panna ei julge, Cha - on Kunftkäfiläö-kool kaSwandikkude käratsemiste pärast segust kinni pandud. Carprgur-Älbi sttek««a»d»SteS on Mlised tõrkuma IWH, ei olnud seuM aga snureMak kära teipck. Lyon' lS pn Mrantsuse  Rrchwaühenduse-settside" poolt Mairile (Bürger-