Tallinna Sõber M 15. Seitsmeteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Lehekuu 2. päKwal 1895 Ulrüldinr aesiehl Eesti r«h«sle »a»l ja liiastes. Tuleb ükskord nadalis wälja. Matsad Tallini .z ÄiNdforSU pSrijote trükimaias: S rnbla» 4s> -op.— pool-aaStaS ......... Z rubla 40 kap Koju ebk postiga saadetud: aastad! .3 rrrdla — pool-aaSias l rubla 70 kov K»«Mt«sed «aKsaVad ig rea eHK lelle aseme peatt Kop. Tellimised wbet>r?se maska r Halsiilitas! Lindfors-i pärijate peisrS,trais: H. Keelaadl, 54. — Tartus: Laatimanu. — Uuliweres: A,:l)s. — Paides: K. Seidetveri,. --- Kapsa!us  : H. KoWerg. — Lihulas : Li. Mttuer'i poudis. — Wiljauöi- : Z» Karvw'i ja K. Leokese raamlltukauplused — Aarwas: M. Püder. — Wörss- Praua Melross. — Malitas: M. Iiudolsi. Flureiaare» : Laa,je. — Muul: tulda isMraniS Zuuiurakse. Wastaia redaktor W. F. Eichhorn. z-ab — izr,ad kä-?vlZd BaNiSlj (BaUischuort — La-vüwsiS.llori^.i ReGistsT. Esi e Taluseadus Eeesimaal. — WeMdsied söüUMid wciaUmas!. — Omal! maolt. Tallinnast'. Ktisk Jab-seaduse aejuS — Höteda hi> d ja rahalöömNid — Me-e sõnumid. — Elu peastm ne. — Jsiiapjo. Baltick st z Ilmad. — Rott-ere» : Laa . — Pettus. — PeMburg st Z Ke-eritrjast. — Bvti a>a Saattkoud. — Mere- Vnvm d. — Krasnojarek st : KewoWVpuM. Esimene Taluseadus Eestimaal sada aasta eest. Mõne aea eest on Eesti Seltsis" Tartus, ühest RoSna-Hallitu talupoegadele mõisaherra poolest antud seadusest ..LsI Mv valla kvdto ja Fsaäusss Ramat" Mihklikuu 5. pääwast !7SZ, mu antud. Mxda aruanned on swcl. liist. Z. SPi tzka teinud jH Tartu Zeitung" nüüd ära trükkinud, et fee Hhttas asi mitte anuStatud et saaks. Seal on arutatud: «.Wasta wiimase aasta oksa <1894) ilmus ,PoSlimehe"  jutulehtes üks kiri nime all aaStat tagasi" MilleS üks Talnrahwa-seadus Hallitu wallale kihelkond Järwamaal) aastast (79l ära trükitud on. Seda Taluseadust on T. Kuusik trükkida saatnud ja ühe eessõna juure lisanud, milleS mõned wäljapaistwad sõnumid  seisawad, mis siin üles pandud saagu. Pärast mõnda üleüldist arutamist, iseäranis kurjast päriS-põlwe aeast, seletab wäljandja rõõmuga, et ka endise! aeal stiu maal mehi on olnud, kes oma alamatega inimlikult  ümber käituvad, kuida sada aastat mana seaduseraamat  tema ees näitab, mida Baron St. oma koguduse heaks on üleb panna lasknud. — z,See raamat", nenda jutustab see aruanne sõnalt edasi, -on üks käekiri 38 täislehega  (76 leheküljega), millest 'kolm wiimast raamatu  sisust (registrest) täidetud on. Seadule-vunktide juure on Saksa-keeline tülZ pandud lees on Eesti-keel, miS Peale Saksa-keel ennast tuetab). Raamat langeb 5 jäätusesse, paragragfid saawad .salmid" nimetatud." — on lisada," arutab Kuusik edasi, „et suur hulk eksemplarist sellest Seadnse-raamatust Zärwamaalt Harjumaale  toodud saiwad (isa saatis neid oma pojale Harjumaal)  kus kus need ühel kenal pääwal !88v-nemate aastate  seeS herra käsu peale mõisa wäljale wiidud (talupojad  räägiwad, seal olla kaks tugewat koormat olnud) ja seal ära põletatud saiwad. Mõisa töölised oliwad pari eksemplari, millest üks praegu! minu ees on, ära mötnud ja kaaned ära kiskunud wist el need sedawiisi kergemalt  kokku rullida ja taSkusse piSta wõikS." — Nii palju herra T. Kuuftki arutamise selekawast sissejuhatusest. Aruanded  ja Mälestused selles seletuses, nagu oleks see raamat  kusagile saadetud, ilma et selle saatmise otstarbel näha ei oleks ja siis selle raamatu ärapõletamine, kuida ka jutt, käekirjast olla ,kaks tugewat koormat" olnud, ei ole ustatawad ja ei wõi sel kujul teaduslikult tõeks peetud  saada. — TäieldamiselS wõib tõeks tunnistatud saada, et Baron St. üks Baron Slackelberg olnud on, wahesi eh? see Baron Carl yon Stachelberg, kes sellesarnaseks inimliõteS püüdmistes taluaSjade heaks, kuida need räägitawast  seaduse-tööst wälja paistawad, aaStal 8l)I Keiser Aleksander I. üht ettepanekut t-gi, mida Keiser hiljemini auustates nimetas. —- Ülepea mõtlesiwad möödaläinud aasta-saea teisel poolel mõisnikkude laiad ringkonnad oma talurahwa elukorra parandamise peale. Pärast seda, kui Baron Schoultz von Ascherden oma tuntud tawõigusega. Ascheradeni ja Römershofl waldadele aaStatel 1764, hakatust  teinud oli, tuliwad juba järgmisel aaSta! »Tal'> reglementid (seadmised) Lindeni ja RieS'aldeni waldadele teuteenistuse ja rahamaksude üle", mida Sofle von MeugpeN,  sündinud Piettenberg, Laiikeeles wälja aimud on. , — Need on aga seaduse-tööd Läti-waldkonnale, Eestimaa  kohta ei olnud meis tänine mingisuguseid sõnumeid seesugustest katsetest. See vMa. kodto ja Ssaäuss Vamat, LaUllw mõisas dlidkli ku Msvsl  1791," on esimene omas ivnfts Eesttmaal. ----- Nagu Schoulh'i .TaluõiguseS", nenda saawad ka siin. aga ilma sidemete selle Taluõigulega. kohustamise ülespidamisega maapinna külge, kõige ealt määratud kohused — kui mõet leutegemiseks saab Rootsi Wak,-raamat (vanasw sea. tull vkkko rnm?.t) põhjuseks pandud — ,a oma -varandus igaühele kinnilalud. Selle waranduse kohta, mis talupojal peale uendanimetatud raud waranduse on, on temal viiramata  tallittifewigus Ka seda maapinda kuS peal tema elab, wõib tema tahtmist mööda ühele oma poegadest ehk kogun! ka ühele teisele sugulasele testamenti järel päranduseks  jätta, kus juures küll mõisaherra luba tarwis läheb. Sedawiisi on omast kohast üks õige lai tallituse-õiguS taluwaranduse üle. — Ka saab üks Taliikohus asutatud, mis rivil.aSjadeZ ja kergemates krimiual.asjadeS õigust mõistab; mõisaherra uimet"b aga lohtuwanemad ja küsitab  nende otsused. — Koolide eest on ühe mõisakovli asutamisega hoolt kantud. Majaperemehed on witsanuhtluse  all kohustatud, lapsi kooli saatma. — JärgeS on ühe Koguduse- (Wnlla-) laeka eest hoolt kantud, millest osalt tagoflmalsmata tuetusi, osalt laenust kasumaksude wasla antakse. ÄleS peetud saab see laegas ühest iseäranis  selleks määratud wilzamckstist; peale selle langemad trahwi-rahad, pärijata pärandused j. n. e. selle laeka omaks. — Ka talu-snlaste peal? on tähelepanemist heidetud:  nende löö ja nende palk on määratud. — Kõik kolmas raamat on nuhtlemise.määra,aistega sõnakuulmatuse, warguse, wagiwalla ja kodmahu-rittnWiss eest täidetud; siin on iits lühike korraldus jooksikute kohta j. n. e. Nuhtluste keskis näitab ennast raha-lrahw kui kõige raskem wälja; muidu on lapsewiksad ja kepilõögid nimetatud. Kui auunuhllused on niinimetatud: kaak (häbisammas), poolpalzaks Zeigatud pea, krapid kaelas; ärajooksnud talutüdrukutele  antakse pärm asemel kaks uädolit tõrwatud köie-otsa peaS kanda; riiakatele naeStele siutafse witsaksinp hoowiwärawa kütge. Wangimajast ei ole juitu. — ülepea  kostab kõige karmuse -uures ükS isalik heal alamate wasta wälja Üksikud peatükid saamad kohaliste juhatustega  algatud; üleüldine juhatus määrab ,?>u Jumal weel edaspidi päiwi andma piaksmeel ligemaid seletusi nende juure, mis seal juba on." Niipalju 5Uus Tartu Zeitungist". Omalt poolelt lisame, et ka teistes waldades EeStimaal mõisaherrade  poolest juba enne päriSpõlwe ärakautamist seesugust Wallaseadusi antud ou, mis mõisaherra enese kohta pärispõtwe ival mu ka u tast ivad. teda ennast aga ikka waliisezaks möisaherraks, Feudalh-rraks, kuida see Kesk- Europas, korraldatud riigi-asjade hakatusest saadik olnud oli, üles pidauwad. Seda elukorda, Keisrite, Kuningate ja teiste walitsezate Würstide, poolest mõisaherradele laenatud"  --- nende trumvuse kinnita- Niiseks antud mõifadega — feudul- ehk pankmõisadega — kõige walilsuse-õigusega mallar. hwa üie, oliwad Möegarilired,  kellele Papsi ja Saksa-Rooma Keiser Liiwimaad laenuks — pandiks annub oliwad ka seia toonud. Kelle ülemad seda Niltre seisuse liigetele edasi andfiwad. .Liimita  aa" — ,Lifland" - s. o. ,Kansa'oara-maa", Püha neitsi kaasawara, saiwad sel aeal kõik nüüd kolm Balsimaa  kubermangul — EeZtimaa. Liiwlmaa sa Kuuraiuaa — kottu nimetatud. Teada on meil nimelt, et k-i Pajakusi,  Nissi kihelkoudas Harjumaal, üks seesugune wana Wallaseadus oli. Pazaku mõis on ka kaua aega Varon Stackelbergside oma olnud. Wõib olla, et see Wallaseadus  Hallikalt senna saadetud oli. Et neid raamatuid aga xpaar tugewat koormat' olnud, see on tühi, on lapsi?  jutt. Herra Z. Kuusik Mieb omas seletuses, see seaduse-raamat  ollq ainult käekirjas, mitte trükkis, ilmunud. ,Paar tugewat koormat" neid raamatuid käekirjas, olskstwad  aga tuhaudrid maksnud. Kellel wõib himu olnud olla, neio tuhandeid lima üh-gi otstarbeta walja anda? Niisama laosik, koguni jamosik ia iuste-jutu näuline. on see, et .paar tugewat koormat" ellest tähtjast waua.aea mälestusest 1889-iemate aastale sees ,herra" käsu peale ära põletatud olla. Sel aea! oli Eestimaal juba ammu üleüldine. Kõigekõrgemalt kinni talud Taluseadus, wist palju wabameelisem, kui see wana Hallitu Wallaseadus» Kellel mõis siis meele tulla, et ükski kiuslepuun selle ammu joba uuest Kõigekõrgemalt kinnitatud üleüldisest seadusest ülesaadud, pehastanud seaduse. katse põhjusel midagi pärima halkaks, mis temal juba laiemal möedul käes oli? — Soowida oleks, et see wana Hallitu Taluseadus  jäävamaks mäleSiuseks trükitud saaks. Selles wõib küll mõnda olla, mis meie edendatud silma ees kui wägiwald ja toorus wälja näitab, igaoibi on see aga üks näitus ärkamast inimlikust meelest, mida tänuga alles hoida tuleb. Ülikuulus ja tark Saksa kirjamees Friedrich Schiller ütled: .Inimene ei ole mitte ainult oma maa kodanik, waid on ka oma a e a k o d a n i k", Seda tuletagu igaüks meele, kes endiste aegade kodanikkude üle kohu! mõista tahawad! Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jürikuu 15. pääwal. Rahutegemine Ghina ja Iapani mahel selsab nüüd kõige Europa lehtede arutamise al! ja muidugi arutab iga leht seda oma isamaa setsupaigast, wähema ehk rohkema õigusega ja osawufega. Kuida elLe arwata mõis, ei jää Weue lehed selles küsimises mitte teiste taha, kuida see teisiti olla ei wõi, sest just Venemaa  külge puuduwad Ida-Asta, nimelt Weikse-mere randade  asjad, kõige lähemalt. Takistamata sõidud Weue sõea- ja kaubalaewadele Waikses-mereS, kindlad laewadeseisupaigad  Waikse-mere randades, osalt ka Waikse.mere saaredel, mis nüüd pm kõik Iapani wõimuse alla langenud  on, on üks tähtjas, ütleme julgest: kõigetähtsam, elutarwiws  Wens suurtele endistele ja juure wöidetud juure kaubeldud, Kauge-Homikumaa waldkondadele, mille kosumiseks  nii suuri, tähtsaid ja kalleid tööst tehakse, mille ligidale  täiune ainult Põhja Amerikanlased jõudnud on. ülepea  on awalik arwamme köikjs Europaes selles mõttes ühendatud, et Iapan smaist endistest pärimistest sinult hirmu varast Iba Asta merebeS kogutud Europa sõea- Inewuslikkude eest nii palju maha jätnud on. Wene pealinna  suuremad ja tähtsamad lehed, kelle enese heal suures  wäliseS politikas wähem kostab, kui mözuwate Walit. suse ringkondade healed, kirjutawad stis ka, et Hiroshima s tehtud lepitus n-ah esi ehk mitte Viimane sõna selles asjaõ ei oie ,Nowoje Wremja", wälifes poiilikas ikka Walitsufe  heale kandja, seespidises, rahwustttkude asjade kohta sagedast omas era-mõtteS, kirjutab: »Tehtud rahu ei tõuka aga mitte Wenemaa waheletulemise  wõimalik-olemist ehk koguni selle tõepoolest eeSseismist  wälja, niisamati ?a Zapam kohta Prantsusmaa ja Inglismaa poolt, kui sel waheletuiemisel ka üks teine kharakier olema saab. kui hakatuses silma wõetud oli. China heaks wahele astuda, kes seda mitte valunud ei ole, ei seisa põhjust ees, aga Europa riigid, kelle maad ,Taewa!ise riigi" piireteni ulatawad, saawad nüüd üheskoos  küsimist arutama, kui kaugelt China mõne jäu laugemine  suurel maal Zapani kätte, nende karwitustega ühte mahub. Iseäranis seisab see küsimine Wenemaa kohta