Me Maniiub olnnp. hWMeI Hjel MndkWtziu-M. IWM W- aga en«<'W Mist' IMV PaäStuknu t 8 'M) pMwM faiwadaealehe.Patriote" toimekus ja wnS wande. vAtUe kes Uimase' pröksesst jüi/tH pliivad/ AhwardaMise- Hik HeedMsad seksidad HWser MMmise asi! Juba enne sagedast nimetatud tagaklhu/aja Defuisseaur sai .l s!"' pDwal' kinni wseiud sa politsei kätte langeZ tema kirjawahetus kahe trükikirjade ümberkMjaga  Zemappes's, kelle Uüres' pMMlke Htileff ja Pasju -MMlsMM'leiti Wkjch'iZ WiWMma mM külges üks pudel 'Wamitiga jä süti- Mp-nöõpkga, Ms kjtsM Astunud kM^.' ja "panijaid ei olnud Meel ASjad on ' ivaga kirjud Velgiä's, WMg iW ' seiMW' sideM 'PrwtDiM' Ä» UchistlaStega Ka Hür FpilW MMidi, W Me! sea Mise eü h asi'' kaeivMUfk  jMähise De oN! Let. .kmp kuU' 19.) ' päawa l -kardetud kara de pärast on VrWsell MMMik äUköi'.. niisamati M söeaÄae' abiks teistes p aikä- taM?iiMWMheh^' aaSM ja" ZürikliU 28. (16.) xääMani 1889, 'sisse.'kutsutud. AnderlueS'i sülekaewsuduses  M HasiDlkuU' 21. (95.) parimal kustu- uD taheti Mija' tstua kutsuda; /—Paastukuu " (7.) pämval oli gstasi-kärgatus Kuninga s Laenul lHlfnd hädL'sai ja Mned'! aknad ..— Päahtukun !6. (4.) pääivai kukkus üks du Menst/ sütekaewandnfest Heustegau'S sisse///ÄolM töölist saiwad surmatud, kaks raskest wWsMid/ ' // ' ' 4Märatu. töõliStMorkumnte. Meka'e- M^nWte?/' sargast enne weel nähtud ei ole kus sÜlekaMMt,tööd seisma jälgivad, nW rMmtsti liiva' stsfe' nirisema, kui ette arwati. 46. D ) on löoWe eestseisused Lou« hWs' Noüustidamtsele;^astunud/ millest"küt. seda ka lükkus uste taga KeeH itÜMqtse/ et nõuukS wSxtnd on, Esmaspäawal, Päastuiust' Ä!". pääwõl, ' jäste. tööle Minstst.', SÜkö toHf,, hsNd' 'on. ka, kohe 4/fhilliugit alaneund.  Muidugi saab selle lM määramata MiletsuS eeuial hDlld. Ainult kösmeH.' Mekstewaydüfes . tehti meel tööd. AU tõrkumine weel De nädqlj eheff kestanüd. oleks, siis dkekstwad "ta poti^psÄde^''4õ/pdiAiil> Nor!MastordsM'is seisma jääma Mannd jä umbes 50,000 töölist öleknwäd tööst ja leiwast lahti .saanud.. Durhamsi Jda-raudtee valitsus ja mitmed teised oliwad nõnuks võtnud, vähem rongist föita lasta j. n.°W' on käsku annud, Hesseni Suurherzogi surma pärast Kuningakojas kaD nädaiit leiuä-rndeid kända. Hessen,'i , SuuWrzogi MätNW, / on llainud ; .Prinz of WaleS oli halge. - Ho m eru l« sistolemise - lahutamise) liikumine lgguneh laiemale; nüüd on W rleS'i ja Tcholitmaa'ParläMM-.iiltch  ka Homerulet päriyud. --- ap - ui'g öy/ Jhä-raudtee avatud. raad W.on see iseäraline tähtsus, et sellega Kagjnaa ja OWlje-wastaxiigi raudteed, ühendatud saawad. Teekond INglisMäaltDranje-wabriski kestab edaspidi ainukt 22. paävst. Jnglis- A f r i k a Jär wede-s e l t s i sMwäel ost. Paastukuu tv. sKüüulakuu 27. s pääwal Fort lohnstoni juures raske kokkuporkamiue seatife kodurahvaga,  olnud, Spahid, Jndlased selle seltsi teenistuses, owDealetungijateft hulga poolest nõdremad olnud, nende peälifuh. King J Watson on Haavatud, mitmeh ' soldatid surmatud' ja nende suurtükk ära võetud. Kodurahva julgus Inglaste vasta on selle õnnetuse läbi Muidugi kasvanud. Kuningapraua Victoria on Paastukuu 19. (7.) pääwal Prantsusmaa Hyeres-saartele Wahemeres reisinud. Loudon'is oli sõnumite järel jPaastukuu 19. (17.) pääwast rohkem kiwisüsi, kui tööliste-tõrkumise hakatusel.  Raudteedel oliwad kõik kaubarongid sütega täidetud  ja ühe toni hind oli 5 shillingit alanenud.  Parlamentis  on Paastukuu 17. (5,) pääwal suur kära muutjate  ja hoidlaste erakondade wahel olnud. Wiimased on küll esimeste kmstlemise wasta julgeid sõnu anuud, nende julguõ uute /valimiste kohta näidata aga kahanemas olema. Salapolitsei London'is on Prantsusmaa dyuamiti-kurjategijaid  otsimas, kellest mitmed seuna arwatakse põgMuud olema. Küsimise peale Parlamenkis on wäliste asjade Parlamenti-sekretär wastanud, Walitfus ei olla uusi sõuumid waenude üle Inglaste ja NyaSsamaa  kodurahwa wahel saanud. Sõnumid Küünlakuu 16. (4.) ja Paastukuu 12. (Küünlakuu 29.) pääwast rääkida mõjuwatest wõitlemistest orjäkauplejate wasta löunepool Nyassa-järwest. Inglaste kahjudest ei seista selles telegramWs  Wigi; võitlemise otStarbe olnud orjade-kilda kinni pidada ja orjast peasta. Walitsusel ei olla kaupmeeste  ja missionäride kitsikust ühtigi teada. /Mtzntsusmgqlt/ Kõik gwalikx tähetOaneiWe susmaal oli wiimaste sõnumite järel dynamiti-kurjategude ja kurjategijate peale heidetud. Kahe wiimase nädäli käikuS oli üks weike aga wäga kardetaw erakond, keS ühegi halbuse eB ei pelM ena:,st hulga dnnamiti-lnrja. ieguoe Wi ieiuly. Endile Minister ConstanSl raWe Säsi MrduSj Hurjateu järel Tagant prgna.palee ees ZM waSta Küstnlakuu 29. (!7.) pääwa. tuli teM Paastukuu N. lKuünlakuu 28.) pääwa ahtal Ha sa s Mr. iZb Saint Gexmain'i. bulewari äareS, mis kohtuvanema Benoit vasta ulääratud oli 200.990 iMuks 'eest kah)v tegi. -SliS tuli kurjalegu Lobau-kasarflns  Prantslast nende rahust üleS kohku laS., Sest kui amstll. Toikn-leS-EloikS' kivimurrust tiBo dynumit-Had» ronid varas laiud on, sus wdib vee! määramata üuiieknst oodata olla. Politsei on agaral tööl. ei leia aga vMn. W, iseäralist, seadust., on plaanitud ksmuriS' sigsti poolest ka juba waSta wõelud. A.« t.), .vuS dynamiti.-kangelastele surma-nuhtlust määrad, kes enne tuWoanega kabi saiwad, Km palju fee aitad,, on ärg oodata. Tnlepanemine majadeS, kus inimesed sees elavad,, seisis juba enne surma-nuhlluse all, ilma rl dynagnitlased ennast sellest olek st ivad kMutada lasknud. Kohtud olivqd aga nSdrad ja see tasub ennast nüüd. Nepnblika ivabameelised kohtud on neile pimeduses roomajatele  inimesesugu-vaenlaSlele lnlulad olnud, nemad pjavad ennast nüsid üheks vageivaks võimuks ja neil on viletsat julgust, oina ähvardamjse-kkladega kõiki Prantsusmaa  seltskonda hirmuga täita. Teal et wüi muud sõuu olla. lul neid kõige valjuma karmusega hävitada, yagu kihwtisejd madu st ja kisljaid metsalist hmviialatsv. kus neid kätte saadakse. Loodetakse, et AnarchjsilaW koledad kurjoteud viimaks ometigi rabva kalumlust lõpetavad,  kes sits Politseile appi tuleb gi nendega uruba tallitab, et nemad oma himu selle tSS peale rautavad. AuarchistlaSlel on PariS'is mitu >antust' nendest m> ,Revue kõige tädis un. dpclatnd meeste hatusel, otse AnarchistlaSle suurkool,. wälsSte liiketega sa kirjasaatjatega. Telle keSkiS PariS'iS on kaks Spanialast, üks W enela ne, sits Belgialane >a kaks Sakslast. Tested jautused on vähema tähtsusega ja nende liited ou sagedast  laisad kaltsakad, kellel nupalju raha ei ole, ei koos» olekutes ise oma õlut maksa võ iksivad. kuS neile seda raha siis korjatakse. Kõige kentsakam selle juures on, et Paris'i lehed nähtava kahju-roomuga lciSle maade tülidest Sozialistlasiega ja AnarchistlaSiega kirlatawad, nimelt viimastest nähtustest Spania'S, millest need lehed jnnre» mal kära lennud olla, kui maksis -» Sõnumile järel Bordeapu'st on seal milmeS paikas dpnamili-padconid leitud.  Paastukuu 18. (6.) pääwal sai Parisls Anarchilane  Ray ühe seltstlaiega kinni võetud, keda pea-süüdlaseks  kmjateu juures Lsbau-kasarmis peetakse. Politseile on viie mehe nimed üles antud, kes teistest dynamilikurjategadest  osa wStnud olla. Kurjaiegn Lobau-kasarmis olla Polltseipräfekturi wasla plaanitud olnud, kai knr.-a--tegijad  seda aga valvamise all olema näinud, stis on nemad oma pörgu-kera ka sarmis tarvitanud. Kellegi Ravacholll waska on ktnniwõlmise-kiri välja an>ud, keda pea-ssiüdtaseks St. Germaini lmlevaril peeiaksr. Politsei on sihe kurjategijate-seltskonna leidnud, kes kstjw tiga talliiada tahtnud. Kolm neist on kinni wüelud. Äealehe väljaandja plaanib üht snnrl Wenesöbraltst  pidu Wenemaa nälja-hädaliSte heaks. Tunis'is sai Paastukuu 20. (8.) päävai Wcne kirikn pöhjuskimi pandud, kus Weue ja Greeka Konsulid ja suured rahvahulgad  juures olivad Selle järel antud homiknlanal saivad Wene Keisri, Greeka Kuninga, Priiside nt Carnoi' ja TuuiS'i Bey lerwifed välja hüütud. Pnn issi Mt> nisleriumi kaärimiStest ütleb ,Figaro". see olla üks kõik. kes Saksamaa Kanzlec on, kas Caprioi või üks leinc. Keiser jääda ikka ülemaks herrakS. kui tema oma alamaid ka rahutumaks teeb. Prantslased pidada tähele panema, mis Saksamaal sünnib ja ootama. Jtalia'st- Italia ParlamenM seisavad riigi majapidamise  asjad arutamise all ja Minislerprändeiuil on palju võitlemist tema rahapolitika waStaStega. Näha on aga juba. et tema wsitu ja WalilsuS sellega nni kinnitust tsrekeiate vasta saab, kellest ItaliaS puudust ei ole, Kohtud 011 kurjategijale fala-seltst ~>!nln vits" jälgile saanud jn TarenttiS on j4O selle Kitu liigetest kinni wöetud. Nooma suurkool on jälle lahti tehtud, Paastukuu lõ. s3,s paamal feistwab Rooma linnajäud teinepool T beri jõge wee all, niisamati ka PanthevniplatS  ja ma>a!-maa sCampagnaj seal, knS Tiberi ja Anio jded kokku saolsewad. Sildadel oliwad pionkid ivalwamäs, Sp au la st. Paastukuu 16. (4.) vääwal oli maa Murcici ümberkaudu wee all; Guadalguivm jögi oli kangest töusinb. Sevilla'S oli uputnS kaSrvnvms. Aeanjuezlls  olnvad kuuiuglikud aiad wee all ja west kippus palceSse. - PranlsuSinaa lehtede sSuumite peale korrata aSjadest Spr.nia's, waStatakse sealt: , Nende lehtede sõnumid  tuleb ettevaatamisega lugeda. ZgaükS, keS Spania nüüdsech asju tunneb, teab, et need jutud maled on, mis ?tt'mtamad, et mitmetes maakondades igal paamal dynamM-beMiff  Msakud saada. Siis e! jäksa ÄuarcdiSntnS juurduda ega weni nii laiali, kuida räägitakse, ja kurda see teMel Maadel tve poolest on. Spauia on mast hiljuti  näitanud, et seaduse wöimuS seal Üles peetud ja kohtuks otsused räieSle iäKetud saawad. I-M palju aaS' taiest saadik ei ow pslluköö za indnstrre nii hea korra veal olnud, kui nüüd. SõeawAgi ei ote mitte ainult mitte robkendatnd. maid endiste aegade kohta rvSheudaknd. Igal Moiei ''o.ukib kokstchmdmme xa riigi -võlapaberite intres, std piawad suurema hoolega õigel .real maksetud saamad KaS kõtt aSjad Spa»ia'S nii heas kordas mp selle Ae wdikS Äll'ikka natuke kMlust olla. Prantsusmaa tetzleSkl oleks aga oma Änarchistwse üle nii paki» kirjurada,  et urm.id hoolekandmist w?era?!e riikide eest maha läila wõikstwad. Pvtt»Hal'ist. IngilSmaa kaudu lulewad sõnumid, rt Kuli«rane's. Gamsrbi jõe aäreS Portugali Ida-Afnka'? üllW Aegrit sauast kogunud olla ja linna peale tormata tahta. Paastukuu M, tB.j paamat pidi kanonipaal llw soldatiga Moiamblkestl senna rninema. Türgi ritgfft. Ächmed Ejub Pascha, k-S. EgyptuS'« unele Khediwele Snllani kiimitamise-fermari wiima ptab, ei ole meel Konstmrrinoprlist ära läinud. Sultan tahta wlks midagi sinuta mM läbi Snrai poolsaar, mida senat ka Eppmnss suure laeti. sellest lahutatud sa otsekohe Türgi riigi. Mic luetnd saab, Sõna ,Ggyvt«s'e maa" asemele piab sõna ,Äftika maa" vandad saama. sest Sinai poolsaar on Wa'K. Türgi kohtute poolest on mitmed kinni wõetnd. keda Bulgaria aSiataklilasa Dr. Wulkowltjchl  äratapmise asawKjateks ehk kaaSteadjaleks peetakse lriSle keSkiS ka keegi (shristo Ko»staulinapel'i KaSstm. Pascha alewist. kcS. ütelnud on, ei tema mõrtsukaid tunda. Selgust ei otund jvlle asra stsje aga mee! tnlnnd. KaSsowo KindrattubcrnSr oir Valitsuse poolest käHkn saanud. Kolaschinlsje Montenegro piirele minna, iealist rahwast soigutama, et k stkupõrkamised Montensgrin» iaölega nmam ette ei tMkS. Saksa Keiser on Sittta. niie tema sündtmile'PäSnzakS. PaaVtukm lü. A) Mwal, sooza sõnadega nrncso--riuiiie-ielegrammr saatnud. Grcekauraalt. Kui ka . arlom.mij poolest Kuningale sõnal»»!»,.st on tnnilioi.ida iadii.d, sttSki arwataksr. et Panam.r.c laduiatud ja »ned walimised walja kirjutatud saamad, sest seal olla wee! mäga paljn DelyanniSll erakondlast.  Mitmed telegrammid Akhenlst on kuulutanud, KimAgaS Georg tahta thront pealt taganeda, kurda sellest ka j»ba enne jutt on olnud. Teised sõnumid kinnitama» aga, sellest ei osta Greekamaa veastnnaS ühtigi teada, jutud olla nendest siilidest tAmch. miS DelyanniSst kangekaelu» sest kuluvad za mis ehk nnle Pariame ui-maltmiSie junreS meel iuure.ttats minna wöiwad. Prantsusmaa kaemus-, tlk on Paastukuu lü, i l.j paamal PnänS est Kreeta saare lahedele sMnnd. Wiütt pool-amettik lehk kirjutab, Athmlls olla 32 pealikut kinni wSetud, keS DelyaniS'i vool seisnud temaga Kuninga waSta pauna tahtnud. Kuningas Georg olla no»uks Wõlnud, sel survel mitte nisuke minna ega ka Paani Kmrigapaari knldpulmast aia wdlka. « Parlament on Kuninga käsn peale PaaStli. knu Al». sitt j päa,vasl lahnlütud ja umd walimiftd Lehe' kuu il,. stt.j pääwa peale maäralud. Larissast eelegmftttti  Paasiukuu (4.) pääwal. et ksik TeSsalta iag. Sittnd milliouitest pild-huredest klhisewad, keS kõiki wilja tzämttama kipuwad. Serbia st. Endine Kuningas Milan on nüüd midagi teinud, millest õiele aru saada ei ole, kas tema seda priilahMuii  wöi ühegi snndmuse all tegi. Tema on ennast Serbia uigi-üdemO täitsa lahti palunud ja Seespidiste ja WaltStt aSMe Ministrid on ka juba ametlikult kuullUanud.  El tema palwet kuulda wöeknd on, kui seda ka weel SknpischinaS waSta wöetud ei ole ja ka RiiginöuukognS  mõtted selle üle milmeiuguied on. sest et see riigi pMuS-seaduie muutmist tähendab sa selle sargeS ka teist muutmist tanvis olema saakS. Kuningas Milan aStub sellega ühes niS ka kuninglttuft perekonnast wälja ja ei tohi iialgi enaur Serbia pinna peale tulla, kui Valitsus  temale selleks mitte noore Kuninga raSke haiguse pärust iseäralist lnba ei anna, keda ei kutsu. Riigi. ädemMe weih tema stis edaspidi ainult Skupl cbina labaga uueSle üleS wõetud laada. Kuningas Milan on fiis isamaata hulkuja. Wiinllk tulnud sõnumite järel olla tema Ungru maa kodaniku-õigust saada tahtnud, aga asjata. Nüüd tahta tema Schweizst kodaniku-Sigust saada katsttda. üks wttrtts Kuningas! Za ometigi on tema wMsuse all Serbia istriizikS ja Kuningriigiks saanud ühest Türgi ülewaiitsuse all Kismast WürNirilgist. Tema nimi on jäädawrlt Serbia aearaamakuteseSse kirjutatud. Abnllu.tüli. see vahandnS throni peal, on teda nii kaugele  saatnud. /Ärge e«ge mitto Jumal ei lase ennast mitte pilgata!" Serbia mahe-aegne Metropoli! Th?o-dofms,  KmimgaS Milanl abiline tema abiew-!ahui"mise junreS. on ära surnud. Tema surnukeha sisseõnnistamise juures rääkis EmoreeSter Ztttsch tera,vaid ssnu Metropoli  t Michaell ja Serbia nüüdse kiriklikkude asjade waSta Montenegro st. Smam r.iSter ou Walttsuse poolest KoteschmMe saadetud, seal KoSsowa Kindralkubernoriga ühes piire-rahwaid soigutama. Bolgarmü. Bulgaria uueks aSjakallitajaks Konfiaruinopel'ts  on Drmitrow nimetatud, keS Konstan-