tulnud, kui kõigest Wene patareidest üks ühendatud mürin kostis. Wenelased oiiwad wististe türklaste nõuu aimanud. Õhus wihisesiwod kuulid, igalpool ümberringi  paiftstwad läbi homikuse udu ivalged suurtükkide sa püsside suits. Türgi mägi rohkus ja jäi seisma- Korraga  käis mööda tema ridasi jutt, et Osman-pascha  ise olla haawatud. OSman-pascha oli tõesti jalast haawatud saanud. Nähes, et kõik 'adunud on, käskis ta walge lipu üles tõsta, tähenduseks, et ta ennast kõige sõawäega mangi annab. Kui lipp üles oli tõstetud, oli paugutamine wenelaSte poolt lõpetud. Wene mägede ridades kõlas waimuStawal  mürinal ..hurraa". Türklased hakkafiivad  söariistu ümbert wõtma ja huvitusse laduma. Tund hiljem sõitfiwad «venelased, lahtisi lippuft käes lebwitadeS, muusika helinal, mis „Jumal, keisrit kaitse Sa!" mängis ja waimAstawal „ hurraa" karjumisel, linna sisse. --»-.kk Laatsaretis. Üks nädal läks mööda. Linn muutis ümber. Iga! pool Lrakoristamata jäänud maas wedcleivad surnukehad oliwad nüüd maha maetud. Sopased hospidalid ja laatsaretid  oliwad Mk puhtaks kasitud. Türklased õnniStasiwad suurcmcelelisi wõitjaid. Ühe laatsareti ette. mille sees üksi haa- watud wenelased oliwad, sõitis ühel ilusal homikul kaleska. Tema seest astus „walgekindral" Michail Dmitrjewitsch Skobelew wälja ja tema järele üks tüdruk halastaja õe riietes. Ootke mind siin! ütles „walge kindral" oma scltsilasele, kuna ta ise tuppa astus ja tohtri saadetusel kõiki haawatuid kordamööda läbi käima bakkaS. Igale ühele oli hääl kindralil paar trööstimisc  sõna ütelda, igat ühte rõõmustas ta ühe wäikse kingitusega. Kindral tundis oma wapraid mehi, ta kuulis nende oma seltsimeeste käest, mis keegi haigetest armastas. Sina, Vennike, ma tean, oled suitsetamise  sõber! naljatas ta ühega, ja oled wististe tubaka järele igatsenud. Mulle tuli see, tänu Jumalale, meelde. Oot', mõtlesin ma, ma miin temale topsitäie  mahorkat. LasS ta oma meelt lahutada! Siin on säh, suitseta oma terwiseks! Aga sina, wennike, saad ju marsi termeks, tohter räägib, et juba käima hakkad, ütles ta teisele, tubli mees! Aga sul on wistiSti siin haigete seas igaw mis? Säh, ma annan sulle harmonika. Ole ise rõõmus ja rõõmuS?a teisi. Ma tean, sa armastad laulust mängida. Mängi siis ja ära kurb seisa I Ja kallid oliwad haigetele need kingitused, kallid sellepärast, et igaüks nägi, kudaS „walge kindral" tema eest hoolitses. Aga weel kallimad oliwad trööstimise sõnad ja lahkus, mida ta iga haigele awaldas. (Järg tuleb.) aja tagant jälle kirjanduse põllul hariduse kiiri rahwa sekka hakkab käima. 1822 a. aiwis selleaegne  Karja õpetaja Willmann raamatu „Elawcel  praegu Karjas mõnes kohas leida. Sest saadik ei ole Karjas mitte ükski õpetaja rahwa kasuks kirjapõllul tööd teinud. Nüüd tänawu ilmus praeguse õpetaja poolt raamat „Noored wcnnad, wöidclge!" õpetuseks meieaegsele nooresoole.  Saaremaal on rukkiorased sel sügise! õieti ilusad. Ilusate ilmadega on siin kang- metsa laastamine käsil. Tuleks aga tähelepanus, et metsadega kokkuhoidlikumalt ümber käidaks, muidu on Saaremaal wiimaks häda käes. Et talupoegadel siin metsade kohta mingit jäädawat õigusi ci ole, siiZ ei hooli nad ka mõisa metsadest midagi. Puuhinnad tõusewad selle järeldusel ka kõrgele. Nüüd maksab juba süld oksi 15 kop., ja ise pead nad wesl sülda panema ja maa rehaga puhtaks tegema, et teisel kewadel niita wõib. Enne sai seesugust puru ainult puhastamise eesi. Mustjalast. Paari nädaia eest põlenud Mustjala kiriku köstri maja maani maha. Kõik kraam on tulest ära päästetud saanud. Tule hakatus on teadmata. Maja olnud üsna uus, ehitusega saadud alles wcel mincwal suwel täielikult  lõpule. tanud ta puu aeda j. n, e> Türju, Jämaja ja KaunikxSe rannast kuulukse mitmesugust puukraarni  leitud olema!, mis meri kange tormiga aa reie on ajanud. Nõnda Iciiud Jämaja ja Kaunispäc rannast kaks lacwa kasti, millcvc sees riide kraam olnud ja ka kaks Inglis raha. Päälc selle on see! palju kuuse ja männa plankusid mere äärest leitud. 4. Nowembril leidnud keegi randwaht Jaandi karboni lähedalt mere äärest ühe wanamehe  surnu-keha. Suur plank olnud tal kaudu külge. Wanake olnud säält sammast ligidalt läinud nimetud päcwa homikul juba oige wara mere äärde luusima. Mill wiifil ta oma elu kaotanud,  on tänini teadmata. Wilja saak oli meil tõnawu aasta keskmine.  Kartuhwli kaSw on kaunis hää.  Ajawiljad  on ailawad. RugioraS nähakse ka üsna hää olewat haljendab teine wecl täna päewani. Kuid kalasaak oli hoopis halwcm kui endistel Muhust. Nowembri kuus purustanud torm üle wäikse wäina ehitatud silla mitmest kohast Wirisust. Torm on siin katuksed ära lõhkunud,  metsades puid maha murdnud ja juurdega terwe katus ühes põningukorraga üle uulitsa wisatud ja paljudel majadel on korstnad ja katused  lõhutud. Narma Jõesuu juurde on torm Norra aurulaew „LeSley" randa ajanud ; idapool Helsingi saarestikus on Daani aurulaew „Kastor" randa läinud. Hiiu saare juures on üks parklaeni  ilma mastideta randa tulnud; Rootsi kolmemastiline  laew „Hebe" on lauakoormaga Lahepää  randa läinud. Paltiski ligidal on kaks rannasõidu  laewa põhja kinni aetud. Wirumaalt. Wiru-Nigulast. Hiljuti laskis Muhu rannas, ranna maht Rüütel ennast pardi laskmisel püssiga maha. Ta roomanud maad mööda, et partidele ligemale saada kus aga püss lahti läks ja nooremehele ruttulise surma tõi. Laeng tunginud lõua luud purustades kaela sisse. Jälle kurb näitus, et inimesed tule riistadega  ümber käies küllalt cttewaatlikud pole; mast mõni kuu tagasi sündis sääl lähedal sarnane lugu kus keegi noormees püssiga ettewaatamata ümberkäimise  ohwriks sai. Riia linn on 1896 pääle 22 tuhande rubla oma puiestikkude pääle wälja pannud. WSuun kreisist kirjutatakse „Pribalt. LiStok'ile,"  et saal hiljuti ilma maksuta rahwa raamatukogu  on awatud. Peterburist. Kuida Nowosti kuuleb, kaotatakse  7 kopikakkstd postmargid ära ja liht kirjade postimaks alandatakse.6 kopika pääle. Peterburi linnal oli mullu sitsetulekut üle 13 milj. rbl., kulu üle 12'/ h miljoni rbl. Lukumata  warandust on linnal üle 'SO milj. rbl. eest, vääle selle iveel linna puieStikud, wSleStussambad, sillad, laternad, rennid, kiwist ehitatud rannawcercd  j. m. üle 68 mil. rbl. eest. Peterburi linnas seatakse monopoliga SSV wiinamüügi paika sisse. Kõik need ehitatakse ühte moodi, ilma mööbliteta ja seinacheteta. Lett ulatab  üle toa ja on üleni traatwõrguga kaetud. Wiin hoitakse klaaskappides ja antakse wäikese traatwõrgus olema augu läbi wälja. Müüjateks Möndasugust. üks Londoni mehanikus on tunni kella walmistanud, mis selge inimesehäälega tunniarwu ~üks, kaks, kolm," jne. ütleb. Hommikul ütleb ta wcel „tere hommikut" ja õhtul „hääd ööd." Neile, kelle wõõrad õhtul õige! ajal ei märka lahkuda, on niisugune kell wäga soowitaw. Nekrudiwõtmisel tuleb mõndagi sala wiga ja haigust ilmsiks, millest muid igapäewaseS elus ei teatagi. Neil põimil palus K. nekrudi.kommisjoni  ees keegi noor mees, enese wabakslaskmist, sest temal olla saba küljes. Waadati mees järele ja leiti tõesti tolli pikkune selgroo pikendus ihu küljes. Mees kurtis, et saba temal istumise juures häda teeb, ja päõsis sellepärast mälja. Arstid ci pannudgi asja imeks, see olla mana nähtus. 100. aastaste wanaksste arw on püha Sinodi kirjade järeie Wenemaal õige suur. Wiimasei  aastal suriwad 11,970 wanakest, kes 90— 100 aastad manad oiiwad; 105—110 aasta s«S 109 inimest; 115—120 aasta sees 11 immes:; 120—125 aastates 5 inimest ja 135 aastaselt üks mees. Suurem arw wanu inimest oli Saratowi  kubermangus, selle järele tulewad Herson, Stawrapol, Jenisseisk, Tobolsk, Irkutsk, Tambow, Tauria (Krimmi) Samara ja Podolia. Ahmid töömeesteks. Amerika lehtede teate järele on Transwalis mitmet-S mäekaewanduSteS ahmist õige hääde järeldusega tööle sunnitud. Kuida need lehed tõendawad, on ahmid endid usinate tõölistena ülesnäitanud, kus juures iga ahm niipalju  tööd tegi, kui mitu immest seda teha jiuaksimad.  Ahmid töötanud rõõmuga, tulnub ise hommikul tööle ja läinud niisama märguandmise pääle töölt ära. Isekeskis elada nad õige kokku» leplikult ja ei tundagi neid tülist, mi» inimest» 47. Saarlane 1897