 5. päämal sai Auujärjepärija Cäsarewitschi auuks Tomski linna poolt lõune-laud antud. Heinakuu 6. pääwa homikul maataS Ketserlik Kõrgus TomSki suurkooli raamatu-kogu ja körjatldused läbi, kus juures koolikonna Kuraror Suurwürst Auujärjepärijale pidulikult selle suurkooli  auultike-diplomi andis. Lõune aeal, kohe pärast kell 12, tuli ärasõitmine anrulaewaga Obi jõe peal. Heinakuu  10. pääwa õhtal sõidab Keiserlik Kõrgus pärast lühikest  wiiwimist Tobolsk'is, Jrõitschi jõel Omski poole edasi." Serbia noore Kuninga wastawõtmiseks on Peterbnrg'is suured ettevalmistamised. Heinakuu 13. päämal jõudis Kuningas Aleksander Kijew'iSse ja sai suure anuga wasta mõetud. Kõik pealinna lehed on sõnumitega  hiilgawatest pidudest Prantsusmaa laewuStiku auuks ja selle laewuStiku poolt, täidetud. Wõeramaa lehed kirjutawad neist pidudest wäga mitmet wiifi, ennamist aga pool-salatud nukrusega. JuglaSte »Times" ütleb, need pidud olla loomuslik waStuS Kolmriigi-ühenduse uueSte kinnitamise peale. Kesk-Europa riigid pidada neid meeles pidama, nende üle wäga rõõmustada ega kurwastada ei olla aga aSja. Telegraf" ütleb: saamad seda wist rõõmjas mälestuses pidama. Kui Prantsusmaa  ehk Wenemaa laewustlk, ehk ka mõlemad üheõkovs, Inglismaa sadamatesse lulekfiwad, meie saaksime neile kõige paremat wastamötmist walmiStama." Wõt tl emis e k S wiljah i n d a d e kunstliku tõstmise wasta on Maapeameestele ja teistele Walitsuseametntkkudele  ette kirjutatud, igal poolel neid, kes maal seesuguseks otstarbeks wilja üles oStamad, Kubermanguwaittsusele  üleS anda, et nemad wastamtse alla wõimad kutsutud saada. Kartusnälja-häda eest on Walitsuse tähelpanemist selle peale juhtinud, et kogu - duSte wilja-magafid igal poolel mitte kordaS ei ole. Seespidiste  asjade Mtnisteriumis on nüüd üks kommiSsion asutatud, selle kohta tarmilist seadusi tegema. Iga 200 talukoha peale ptawad mähemast 1 kuuni 2 magasit asutatud  saama. Wtlja-tagawara nendes magasites on iga kümne aasta takka uuendada. Kewadel piab neist magasitest  tärwitajatele laenu antama, mida sügisel pärast leikust sunnitama! wiistl tagasi päritakje. Iga magasin saada kümnesse jäusse jagatud, millest aastas rohkem wälja ei pia laenatama, kui kaks jägu. Wilja-ikalduse aegadel saada selle kohta muidugi iseäralised seadmised tehtud. Iga talupere peale pidada magasites kaks tschetmerti talwewilja  ja üks tschetwert sumimilja olema. Tagawara kaSwatamiseks  saada koguduse-põllud asutatud, sunnitama! wiistl seal, kus Kroonu-magasite wõlgast on, Ainult selle kaubaga  saada uut laenu antud. Nendeks koguduse-põldudeks saada kõige parem maa mõetud. Seespidiste asjade Ministeriümi poolest on ametnikkust neisse kubermangudesse saadetud, kus nälja-häda karta on ja need on juba Peterburist  ära reisinud. KuutuS Edison, telefoni ja mitme teise tähtsa aSja leidja, saab Leikufekuul Europa'sse oodatud. Peale Paris'i, Wtin't ja Berltn'i, tulla tema ka kaheksaks pääwaks  Peterburg'isse. ühe aktsia-seltfi poolest saab Peterburgis  üks miS Rootsi t u l e t i k k u-wabrik asutatud. Selle seltsi pöhjus-kapital on 500,000 rubla suur. Wenemaalt ou hiljuti 300 puuda hõbedat Perstasse saadetud. Wõeralt maalt on neli magoni -> täil kulda Peterburisse toodud. Prantsusmaa sügisetekS manöwriteks saada mitmed Wenemaa wäepealiknd senna saadetud. Chicago'ft tuleb sõnum, et üks Wene kurir, keS kirjast Tokto'ft Peterburg'isse toomas oli, teel San Francisco  ja New-Nork'i wahel teadmata! wiistl ära kadunud on. Paris't lehed toomad sellest juhtumisest pitkemat somimit. Keegi Natermann, kes selle kuririga ühes ühe Pacific-seltst laewa peal on olnud, oli tema kadumisest esimest sõnumit annud. ühe Chicago lehe sonumi-saatjale rääkis Natermann, et kuriril üks nimi olnud, mida raske mälja rääkida ja et temale sellepärast nimi Michael Strogoff  antud. Teel ei olla tema kusagil kinni pidanud. Danver'is on aga rong pitkemat aega seisma pidanud ja reisijad pidanud ööseks senna jääma. Järgmisel päämal ei ole kurir mitte enam reisijate keskiS olnud, maid jäljeta  kadunud. Natermani arwamist mööda olla Jap-a neSlased teda ära tapnud, et tema kirjast kätte saSksiwad, mtlleS kurjategu Suurwürst Auujärjepärija elu wasta tõtt mööda üleS pandud olnud. Tõtt mööda ei olla sellest kurjateust tänine ühtigi ilmunud, mis sellest tulla, et mitmed  kõrged Japaneslased sügamast selle fisse mässitud olla. See olnud üks tuhinlaste kättetasumise-tegu. Cäsarewitsch  saata igast paigast, kuS tema omal reisul kinni piab, sõnumit Peterburisse. mis sala-kuriridest mitmetel teedel toimetatud saamad. Üks nendest olla oma teed läbi Üehndatud-riikide wõtnud. Arwatakse, et Japaneslased kõik need kuririd ksrwale saatnud on, kellest arwata oli, et neil sõnumid kaasaS oleks, miS kurjateust tõtt mööda aru annawad. Tulekahjudest kirjutawad ,Birshewaja Wedomosti":  Witmaste 28 aastate käikus on tuli Wenemaal 1,398,742,400 rubla eest warandust hämitanud, aastas läbiStiku 49 millioni rubla eest. Talupoegade kahjud ou aastaS läbistikku 36 millioni rubla suured, s. o. poolteist  kord nii suured, kui kõik maakonna-maksud kokku. MiS tule-moloch aaõtas ära õgib, sellest saaks küll, kaks-kord niipalju koolisi, arstist, welskärifi. teesi, wilja-magafimfi, abt-kapitalist j. n. e. üles pidada, kui neid tõe poolest on. Talumajadest on 28 aasta käikus 36 protsenti maha põlenud, linna majadest 24 protsenti. Kõik majad pölemad  77 aaSta kaikus maha ja piawad uueste üles ehitatud  saama, üks mtllion inimesi kautab aaStas läbistikku omad elumajad ja kõik elutarwitused. Tuleohwrid kaSwawad  järges suuremaks: Pslesimad maha: Hind: 1870—1875 . . 587,83? maja . . 273.258,400 rubla. 1876—183! . . 792,547 , . . 370.577.000 , 1882—1887 . . 828,961 , . . 434,471,800 , Wiimasel wiis-aasta käigul on kahjud esimese witöaasta  käigu wasta 60 protsenti suuremaks kaswanud. Tähendatud leht otsib selle nähtuse põhjusi, mis rahwawarandusele  kohkutawat kahju teeb ja waewaga kogutud warandust häwitab, puuduslikkus tuletörjumise-kordas; seadus  ei mõjuda selles asjas palju. Ka minna Wenemaal üht korraldatud aSja tule-aSsekuranzis maal mäga karmis, niisamati ka priitahllikkude tulctõrjujate-seltfide asutamist. Kuida Wene lehed kirjutawad, saada wõeramaa inimeste asumine WolhyniaS piiratud ja selleks järgmised seadused antud: 1) Edaspidi saab nii heaste Wene alamate  sekka astunud wõerastele, kui ka inimestele Weikselt kubermangudest, ära keelatud, Wolhynia's peale linnade elama asuda, niisamuti ka liikumata warandust, üks kõik mis nime all, pidada. Kes seda pärast selle kasu ilmumist  stiSkt teemad ja wäljaSpool linnade elama asumad, need saamad Walitsuse poolest senna tagasi saadetud, kust nemad päritud on. 2) Kijemi, Podolta ja Wolhynia Ktndral-kubernöri hooleks saab antud, nende inimeste lahkumist  Wene alamate keskist toimetada, kes punkt 1 sees tähendatud on, kui nemad seda soowiwad. Soomemaalt. Helstng'iS on Methodistlased Soome Senati poolest luba palunud, üht kogudust oma käe peal asutada. Kohatise seaduse järel Talwekuu 11. paamast 1889, on Senat neile lubu annud, Näärikuu 1. pääwast 1892 üht MethodistlaSte-kogudust asutada, kui nemad omale enne üht eestseisjat walinud ja Kubernör teda kinnitanud on. Wilnast. Liibawi-Romnöi raudteel oleks pea üks hirmus õnnetus juhtuda wõinud. Jaanikuu 11. paamal läks hirmus maru üle Wilna linna ja ümberkaudse maakonna.  Wihma-sadamine kestis peale kakS tundi. Wilna madalamad uulitsad oliwad mee all, kergemad ehitused olimad alt ära õönistatud. Palju wiga oli ka lähem aga wäga kõrge sild saanud, mis 4 wersta Wilna'st eemal Salessje jaama juures üle jõe läheb. Kui rong Wilna'st MiuSk'iSse õhtal kell 6 Smorgon't jaamast wälja sõitnud oli ja just sillast üle läks, kuulstwad reisijad järsku üht walju raksumist ja waewalt oli wiimane wagon kindla maa peale jõudnud, kui sild sisse kukkus. Kaks ehk kolm sekundi waremini, ja hirmus õnnetus olekS käes olnud. Kaupade wedamine sai seisma jäätud ja sõidurongidest pidiwad reisijad üle jõe rongi peale minema. Ilmade- ja wilja-sönumid kõigist riigist. Orel' i st, Heinakuu 1. päämal: ,Oreli ümberkaudu algaS rukki leikus. Wilja saab küll olema, aga see on peenike, kuiw ja mitmekesine." Wolsk' i st, Jaanikuu 30. päämal: ,Täna algati tööliste palkamist wilja-leikusele. Töölisi on palju tulnud, kellest kolmas jägu 2 rubla künni 2 rubla 25 kopika eest deSsätini eest, 15 kopikat pääwas, palgatud sai. Rukki jahu puuda eest maksetakse 1 rubla 25, 1 rubla 30 ja 1 rubla 35 kopikat. Palawus kestab edasi." Tschtstopol'ist, Heinakuu 1. päämal: ,Rukki leikust algati. Wiljapead on täis. Saak saab meie kreisis keskmine olema. Sumiwiljaga wöib rahul olla, aga wihma läheb tarwis Ilmad on palawad." Koslow ' i st, Heinakuu 2. päämal: /Pärast pitka põuda on meie kreisis wihma tulnud. Lootekse, el wili paraneb." Saratow'ist, 5. päämal: »PalawuS on 48 graadt peale tõusnud, wihma ei ole tulnud." Al a l õ i ri' st, Heinakuu 5. päämal: , Rukki leikus on algatud. Läbistikku  ei tasu saak seemet. Suwiwili on plekine ja ajab peadest mösufi." Kharkow'ist, Heinakuu 4. päämal:  ,Palawus on 48 graadi peale tõusnud."  Lebedjan  ' i st, Heinakuu 5. päämal: Wilja leikus on alganud, saak on waewalme. Heinu ja õlgi on kaks-kord wähem kui muidu. Pääwa-paistes on 48 graadi sooja." Saratow'ist, Heinakuu 9. päämal: Kubermaugu-Maakouna-nöuukogu tegi otsuseks, talwewilja seemneks 1,605,334 puuda rukkid ja rahwa ülespidamiseks  7,120.000 puuda rukkid muretseda."  Röibtnsk'ist,  Heinakuu 10. päämal: /Äolga mest alaneb ja seisab ainult neli werschokki üle keskmise aru. Ilm on palam, Nilomizõi juures on Wolga mest 13 werschokki sügam." BerdjanSk'ist, Heinakuu 9. päämal: pProow-peksmise juures andis talwenisu 7 künni 13 tschetmerti, suwinisu 5 künni 8 tschetwerti desfälini pealt." Semastopolist, Heinakuu 9. päämal: ,Saki's tegi hirmus wihmasadu kange rahega mudasaunade hoonetele,  pargile ja ja aidadele suurt kahju."  Koslo  w i st, Heinakuu 11. päämal: „Erainimesed on kakS paika leiwa tegemiseks maesetele asutanud, tust leiba kopikaga naela eest müüakse Kostroma < st, Heinakuu  11. päämal: > Talwewilja saagiga möib meie kubermangus  rahul olla, peale Warnawinll kreisi, kus see paiguti  wilets on." Kharkow'ist, Heinakuu 11. päämal: pWiimastel päämadel fadaS rohkest wihma. Uudise wilja on turule toodud ja hinnad on alanenud." Semastopolist, Heinakuu 11. päämal: /Põldude seemendamiseks lööb oma tagawara ette."  Lebedjannist,  Heinakuu 13. päämal: sissewedamine on täideS käitus. Ilmad on palawad ja kuiwad." T s ch i st o p o l i i st, Heinakuu 13. päämal: ,Wilja hinuad töusewad." Taga-Kaukasiast: ,TagaKauka- on umbes 300,000 deSsätini maad rohutirtsu-parwedega  kaetud. Iseäranis palju on neid Karajaföt ümberkaudu,  kus igal päämal peale 5000 töölist neid häwita mas on. Abinõuud uende häwitamiseks on aga wäga alguspärilised, kuida need juba aasta-kümmnete eest oliwad; rohutirtsukega ühes saab aga ka wili häwitatud, nenda et talupojad »häwitajate" waZta koguni mitte lahked ei ole. Ainult neis kololoniedes on lugu teisiti, kus rohutirtsud täieste, ruttu ja odamalt häwitatud saamad, wiljale kahju tegemata." Iseäralised ja uuemad sõnumid. S a k s a m a a l t ja Austriast kirjutakse jälle rasketest marudest ja jõgede töuSmiStest üle kallaste, mis palju kahju teinud on. A«s»oiviw vMgxpo». LO-ro Iv-s 1881. Trükiwd Liudfor»'ipSit«le jvurrS ja kuluga. !x! (SM Pookimata Eestimaa rahwa X on weel saada Hallmnas, Lma-uuntsas xxx X X X Teada and mi j rd Laid müib J. E. Kuhlmsnn, Kotzebue uulitsas. on miiüia Simiie mölw. üks suur Baltiski linnas, sadama ligidal, on juhtumiste järges odawa hinnaga müüa "MW Majal on peale kolm jalga paksud müürid raiutud kiividest, lahked korterid kõige majapidamise-tarwituStega kahel poolel; kaks suurt kuuri, mis kauba-kuurideks wälja wõiwad üüritud saada, kaks keldrit, pesuköök ja tall, suurem hoow ja rohu-aid kõrge paksu müüridega. Ligemat teatust annab ja teeb kaupa .Tallinna Sõbra" toimetaja, sealsamas.