läbi wahest riigikanzleri ja ministrite töö ja waewa katoliklaste kallal tühjaks  teinud. See sündis järgmisel wiisil. Saksamaal on katoliki-usuliste mõisnikkude seas pääle muude kaunis tuttawad grahwid von Hönsbröch.  Üks nendest, Paul von Hönsbröch,  oli oma noores põlwes jesuitide  ordu liikmeks heitnud ja sääl mitu aastat tegew olnud. Korraga astus ta, seni teadmata põhjuste pärast,  jesuitide ordust wälja ja sai luteri usuliseks. Kui nüüd kotoliklised  lehed grahw von Hönsbröch'ile wandemurdmist ette heitsiwad, wastas ta nendele mitmesuguste jesuiti ordu juhtmõtete awaldamisega. Seeläbi tekkis tema ja katoliki kiriklaste wa« hele weri-waen. See grahw Paul von Hönsbröch oli nüüd pääle teiste wiimsele „wäikesele" Berlini kojaballile  palutud, ja auustas teda sääl keiser Wilhelm weel seeläbi iseäraliselt,  et ta temaga kaua aega juttu puhus. Et grahw von Hönsbröch seni Saksamaale midagi niisugust hääd pole teinud, mis keisrile asja oleks wõinud anda, temale tähendatud  auu awaldada, siis näis, nagu oleks selleks ta wälja-astumine jesuitide  ordust ja usu wahetamine põhjuseks olnud. Kuna nüüd keiser Wilhelm endist jesuitlast ja oma usust taganenud katoliklast nii moodi auustas,  ei arwanud ta katoliklaste erakonna  ninameest Dr. Lieber' i, kes ka ballile oli palutud, mitte ühe ainsagi lahke sõna wääriliseks. Nii näib, nagu oleks Or. Lieber nimelt sellepärast balli pääle palutud olnud, et igamees aru saaks, et grahw von Hönsbröchi usu wahetuse pärast auustati.  Selle 100 läbi on Saksamaa katoliki-kiriklised ringkonnad kõwasti üritatud; nende lehed kõnelewad tast wäga pahandawalt. Arwatakse, et nüüd katoliki kiriklaste erakond tingimata  mässuseaduste ettepaneku wastu saab olema. Düsseldorfi linnas andis hiljuti  walitsuse-president baron von der Recke säälsele terwise hoiu-kommissioni  liikmele juut „Josefsonile"  luba ennast edespidi Saksa nimega „M öllhausen" nimetada. See lugu andis ajalehe „Tagl. Rundsch."le asja järgmisi ridasid awaldada: „Meie sakslased ei wõi mitte enam edespidi kannatada, et riigiwalitsus nii moodi meie kõige kallimat warandust,  meie sugunimesid, juutidele wälja kingib. Kui peaks just hädasti tarwis olema, et Saksa sugunimed juutidele kui wanad riided wälja saawad  jagatud, siis tehtagu riigipresi- dentidele kohuseks, et igaüks nendest juutidele üksnes oma enese sugu tvhib  kinkida." Nii kirjutawad weel üheksateistkümne  aastasaja lõpul oma hariduse pääle uhked sakslased I Berlinis, 5. webr. Keiser Wilhelm on influenzasse haigeks jäänud. Parisis, 4. webr. Riigi sissetulekute  ja wäljaminekute eelarwe läbirääkimisel nõudis sozialistlane Chauvin,  et uskude ministri amet hoopis ära kaotataks, kuid see ettepanek lükati  379 häälega lil hääle wastu tagasi. Wienis, 5. webruaril. Galizia maakonnas tungiwad hundid kanqe külma pärast koguni linnadesse.  Londonis, 5. webruaril. „DailyNews" on Konstantinopolist  järgmise huwitawa teate saanud  : „Soldatid, kes Jldos-Kioski (sultani palee) juures wahti peawad, on 24. januaril mässama hakanud, ja nimelt sellepärast, et nad juba mitu kuud palka ei ole saanud. 'Nähes,  et walitsus nende kaebtusi sellepärast  sugugi tähele ei pane, teatasiwad  nad oma ülematele, et nad järgmisele paradile ei lähe, kui nendele  enne seda palka wälja ei maksta.  Asjalugu teatati sultanile. Sultan käskis wastutörjujatele palga oma kassast wäl a maksta, kui riigikassas  selleks raha ei peaks olema." Brüsselis, 5. webr.  Liikumine  Belgiamaa ja Kongo riigi ühenduse wastu kaswab ühte puhku. Antwerpeni linnas oli selle asja pärast  suur awalik koosolek, mis aga wiimati kaunis werise taplusega loppis. Milanos (Mailandis), 5. webr. Paawst Leo XIII on haigeks jäänud. juttu ajawat. Et tal selg meie poole oli, wõisiu sõbra tähelepanemist tema Pääle juhatada. „Kes see mees on?" küsisin ma. „See mees, kel lill nööbiaugus, on sir*) Mervyn Ferrand." „Kes ta on? Mis ta on? Missuguse  iseloomuga ta on?" (Pooleli.) Seda ja teist. Meie taewas webruari kaal. Käesolewal, wiimsel, talwekuul  on kõige toredamad tähekogud, millest meie kuu eest siin kohal kõnelesime,  õhtuti õige waratselt kõrgel taewa-telgil näha, mispärast siis nende waatlemine nüüd wäga hõlbus on. Nii on näit. Sirius, mis pahemat  kätt Or i o n i all kui suur deemant särab, kella 8 ajal silmariigi  serwalt juba nii kaugele ülespoole  tõusnud, et teda üle majade ja metsade wõib näha, kuna ta kuu aja eest sel ajal weel üsna madalal seisis jne. Planetidest kaunistawad meie taewast ka käesolewal kuul Jupiter, Mars ja Wenus, mis sääl minewalgi kuul nähtawal vliwad. Jupiter, üks kõige suurematest päikse perekonna liikmetest, särab kui elektri tulukene sinakas - walge Paistusega üle Orioni. Ta on praegu selsamal kohal tähtede seas, kus päikene  keset juuni - kuud wiibib. Kollaka  läikega Mars, mis arssinat paar paremat kätt sõela - tähekogu seisab, on wiimse kuu jooksul hästi tumedamaks  läinud - ta on meitest jälle suur tükk maad taganenud. Pandagu  teda nüüd hästi tähele ja pee- *) suurtsugu mces Inglismaal. tagu teda ühte puhku silmas, sest et pea raske saab olema teda tähtede seast leida nii wäikeseks läheb ta wiimati. Wenus, mis kaua aja eest ainult lühikene aeg pärast päewa loojaminekut lõuna-lääne taewas näha oli, wiibib sääl nüüd õhtuti tundi paar õige suure särawa tähena. Juba widewiku ajal wõib teda sääl selgesti näha. Kuu wnbib selle kuu algul õhtuti ida-taewas, sest et ta nüüd meile wiimse weerandina paistab. Noor kuu loodakse 12. skp. õhtul kell Õhtul 14. skp. seisab  üle Wenuse noor kuu kitsa sirbina, mis wäga ilus näha on. Hommikul  27. skp. saab kuu täis ja peab siis see kord maakera marjust läbi minema, misläbi teda warjutatakse. See kuu-warjutus saab täieline  olema, s. o. kõik kuu ratas astub  mõneks ajaks maakonna warju sisse. Warjutuse käik saab järgmine olema: hommikul k. 3, 41 minutit astub kuu pahempoolne serw maakera warju sisse, tunni aja pärast on kõik kuu-ratas sellega kaetud. Ta ei ole siis aga mitte täiesti must, waid wasekarwa  punane. Mõne aja pärast tuleb kuu-ratta parempoolse serwal kitsas walguse-joon nähtawale, mis wähe haawal ikka laiemaks ja laiemaks  läheb. Warjutuse lõppu meie siin näha ei wõi, sest et kuu enne seda looja läheb. Käesolewa kuu algul wölb päälae kohal kaunis sagedastl  langewaid tähtesid näha, ja nimelt ikka hommiku poole ööd enam kui õhtu poole ööd. Selle kuu lõpu poolel nähtakse tawaliselt kaunis sagedasti tulekuulisid ehk bolidisid taewast maha langewat.  Tshikago wäljanäitufe ajal oli juba kaebtusi korratuste üle kuulda, mis sääl terwe näituse ajal ette tulnud, ja need kaebtused ei taha praegugi weel waikida: auurahad ja kiituse-kirjad ei olla meelgi omanikkudele  kätte antud, neid ei olla weel walmistatudgi, ehk küll näituse lõpetamisest  juba enam kui IV» aastat mööda on läinud. Keegi wäljapanija  ei teada, kudas kiituse kirjad ja auurahad wälja näewad, mida au»- hinna mõistjad nendele määranud. Ameerika walitsused püüda küll tehnikaliste  raskustega wabandada, et paberi walmistamine ja trükkimine palju aega wõtta jne., aga et juba nii palju aega wäljanäitusest mööda on läinud, siis ei tahetawat sarnaseid wabandusi enam hästi uskuda. —s. Londonis, kus määratuma rikkuse kõrwal ka lõpmata palju wiletsust ja kõige suuremat waesust olemas on, tulla mõnes kehwemas linna - jaos (Waitshepelas) ette, et waesed inimesed  asjade wastu wähema summade kaupu (23 kop.) raha laenates kasuwõtjatele  aastas 5200 protsenti maksta! —s. Sõnumid Hiina-Jaapani sõjaplatsilt. Londonis, 6. webr.  Jokohamast  teatatakse: Üks Hiina wäejagu, 15,000 meest suur, 12 suurtükiga, tükkis Haitschangi juures jaapanlaste kallale; ta löödi tagasi, kus juures ta palju mehi kaotas Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wenema a möldrite kongressil Peterburis  onßaltikubermangude  jaoks herra S. B e r e n d Liibawist, säälse auruweski omanik, jaoskonna esimeheks walitud. Möldrid,  kes asjast osa soowiwad mõtta, peawad oma soowisid ning mõtteid siis sellele herrale amaldama. Kongressil  on otsuseks tehtud: 1) iga kolme aasta tagant kongressisid pidada,  ja kui maja, ka erakorralisi, 2Z nende kongresside tarwis programmi  kokku seada, ning 3) riiki jaoskondadeks jaotada, mille poolt 12 saadikut on walida. Jaoskondade  esimehed astuwad üleüldiseks Wenemaa möldrite komiteeks kokku ja harutawad kongressil ette toodud küsimused läbi, panemad oma jaoskondades  awaldatud soowisid tähele, katsuwad kõik olud tublisti läbi ning panemad siis oma Malmis tööd kongressile ette. Jaoskondasid on terme riigi kohta 9. Juba 5. maiks s. a. kutsatawat lähem kongress kokku, kes direktoriumi peab walima, kindla programmi kokku seadma ja mitmemesuguste  kaubanduse-ühenduste sobitamise  üle nõuu saab pidama. Neewa elektri-teel on ühte lugu äpardusi sõitmine ei taha korralikult minna. Kuna juba mitu korda takistusi on olnud, pandi sõitmine 30. januaril ajutiseks ajaks hoopis seisma Pühapäew 29. skp. peeti karskuse-seltsi  „Ustawus"'e üleüldist liikmete  koosoleku, ja aasta päewa teist korda, mlda sel Põhjusel teist korda pidi peetama, et esimesel korral uue esimehe walimine palju „paksu merd" mõnede seltsiliikmete wahel sünnitas, seekordne esimees seda aga maigistada ei suutnud, ja mida siis 29. skp. pääle lükati. Esimees K. Panoff awas koosoleku püha kirja salmi ettelugemisega,  mida ta seletada lubas. Tema seletustest järgnes aga seda ainult, et tema oma leiwamanemaid 25 aastat laitmata olla teeninud, ja muud selle sarnast „mõtte wassingut" püha-kirja katte all! Nõueti protokolli ettelugemist.  See sündis kirjatoimetaja poolt, mis pääle üks hiljuti seltsi astuuud liige end nii kaugele unustas, et järgmist lausus: Kirjatoimetaja olla oma protokolliga tükati walelik! I —Kirjatoimetaja tundis oma auu külge raskesti puudutatud olewat ja tahtis selle üle selgust nõudma hakata, mida esimees aga arusaamata Põhjusel temale keelas! Selle pääle wõttis üks seltsi liige sõna ja aStus kirjatoimetaja auu kaitsmiseks wälja. Tõusis äge waielus nimetatud seltsi - liikme ja esimehe wahel. Selle pääle nõudis seltsi-liige, et koosolek ühe teise juhataja  waliks eneste seast. See sündis. Siinse Kooli-seltsi liige, is. A. Jdol oli juhtumisi auu wõõrana karskuse koosolekust osawõtmaS. Paluti teda juhatajaks, mida is. Jdol lahkest täitis. Koosolek muutus jala päält teiseks. Juhataja nõudis kõige päält nimetatud liikme käest, et ta oma raske laimama sõna tagasi wõtaks. Et see seda mitte ei teinud, siis jäeti asi pärastiseks,  et mis otsust selts selle liikmele  mõistab. Eestseisuse walimine wõeti Päewakorrale. Waliti ühel häälel, auu - liikme õp. vr. Hurti soowil, gümnasiumi kosliõp. G. Koik esimeheks, kuid kinnitamine jäeti tulemaks  korraks, sest et is. Koik mitte koosolekul ei olnud. Abiesimeheks waliti häälte - enamusel et keegi ametit wastu ei tahtnud wõtta endine esimees K. Panoff, kirjatoimetajaks  W. Pärtelpoeg, abiks kooliop.  K. Waher, kassahoidjaks Sawiauk, abiks endine J. Bilow, raamatukoguhoidjaks  M. Malkow, abiks J. Pentmauu,  kassa-rewiderijatekS: wanemaks L. Paap, abideks J. ja P. Hermann. Otsustati häälte-enamusel  manasse seltsi-korterisse paigale jääda, kinnitamine tulewal korral, kui seda hääks arwatakie. Mõnede seltsiSse  puutuwate läbirääkimiste seas tõi üks mana eestseisuse liige vr. Hellat'i soowi seltsis kuuldawale, nimelt, et auuwäärt suguwend enese poolt wälja antud raamatut „Terwise õpetus" kõigile karskuse-seltsidele, kui ka nendele.  kes seda raamatut karskuse seltside läbi telliwad, — hinna 2 rbl.pääle alandab,mille  hind kui ma ei eksi muidu 4 rbl. on. Tänuwäärt hinna alandus hr vr. Hellat'i poolt karskuse-seltsidele!  Tellitagu teda siis rohkesti, on see ju ainuke arsti - raamat, mille sarnast enam Eest- keeles saadamal pole. Kui kõik läbirääkimised lõpnud, taheti teatama seltsiliikme laimamist  kirjatoimetaja kohta ette tuua; see oli aga paremaks armanud, maheajal  seltsi majast ära minna. Asi jäeti edespidiseks. Siis tuletas üks seltsi-liige lõpuks lahkuma eestseisuse tegewust meelde,iseäranis kirjatoimetajat R.Siimann'i  tema tulusa töötamise eest seltsi nimel tänades, mille pääle kolme kordne „Nad elagu" lauldi. Samuti lauldi koosoleku juhatajale A. Jdol'ile „Ta elagu" Koosolek lõppes kõige rahulikumal  wiisil. Jakutskift teatatakse, et kuulus Siberimaa miljonär Sibirjakow Jakutski  kubermangn kulla kaewanduste zööliste hääks 420,000 rbl. on kintinud.  Õhtu - Siberimaalt kirjutab „Sibirskij Westnik", et säälne elu ja olu Siberi raudtee läbi täitsa uue kuju saada. Omskis olla, pääle selle kui raudtee sääl nowembri-kuus ajutiliselt  amatud, üürid korterite eest 50 protsenti kallimaks läinud. Kui palju toidukraami hinnad kallimaks on läinud, naitawad järgmised arwud. Enne Pärast raudteed, raudtee awamtst 1 puud looma liha 80 kop. 900 kop-1  sealiha. . . 160 .. 200 .. 1 .. wöid. ... 500 .. 800 1 . tangu ... 50 „ 160 „ 1 . wtra tanzu 100 .. 200 1 herneid . . 40 .. 120 „ 1 paar anisid ... 20 „ 100 „ 1 „ püüsid ... 10 30 1 nurmkanu 15 55 1 süld kale puid. . 250 „ 450 „ Püüsid ja nurmkanu wiidawatgi säält juba Riia kaudu Londoni. Ei olla asja kahtleda, et ka loomaliha, mida sääl ainult külmanud olekul wõimalik saada olla, sedasama teed kaudu mitte wälja ei hakata wiima. Omskis olla juba nõuuks wõetud konserwi wabrukut asutada, kus toidukraami  nõnda sisse tehtakse, et see pikemat aega seisab, ilma et hatwaks läheks. Muidugi wõib niisugust sisse tehtud toidukraami ka kaugematesse  kohtadesse wälja wiia. —s. Naljaks. A.: Küll on imelik, et inimeste pääd nii ruttu paljaks lähemad, Minu sõbral, kes alles 20 aastane, on pää juba päris paljas." Oh see pole sugugi ime, kui ma ilmale sündisin,  polnud mul mitte karma uitugi  pääs. —y— Sõjas. Idaosa sõjas viiv olla: poolt sain püratuä. tulnud Olicl küla tüürukuä. Roiule pilZud püssidena Ninu südant sititisid, kuul ei läinud mööda: Lõik nad inärki treüwasid. Luttu alla rna ei andnud, Laua wastu pidasin, Kiisli ütiel sõstrasilinal KõjawanKiks langesin. pr. Mõistatuse-nurk. 17. «umbris ilmunud silbimõiStatuse seletus. Kokand Adrianopol Liwadia Esmaspäew Wirniz Jskariot Pärnu Ottilie Emir Giljak Õigeid seletusi saatsiwad sisse: A. Pärn (Jurjewist), Wiede» mann (Tallinnast), Alide B. .. ! (Jurjewist), J. Pallo (Pärnust), J. Luts (Peterburist), Anna L., A. Meibaum  (Jurjewist), E. Schn . . l (Tallinnast),  A. Kesk (Tallinnast), J. Kusenthal (Tallinnast), E. Dolf (Jurjewist),  neiu Mary K . . . . (Jurje(Uuest  Antsmõisast), K. (Tamsalust), Weski lJurjewlst).  Tähendus. E. Dols (Jurjewist)  oli ka teisele hinnamõistatusele õlge seletuse saatnud, kuid tähtedeladuja  oli ta nime laupäewasest numbrist wälja jätnud. Soomemaalt. Soome kirjad. (Meie S. sõnumisaatjalt.) Rahwa üleüldise hariduse kõrgust wõib kaunis õigesti ajakirjanduse suurusest ära tunda; siis mõned kestused  Soome ajakirjanduse kohta. Soomes ilmub praegu 91 Soome keelelist ajalehte, aja- ja kuukirja. Nendest ilmuwad kolm kahes— Soome ja Rootsi keeles. Suurem hulk lehti ilmub Helsingis, nim. 30 tükki, wäljas pool Soome rada ilmub 11 Soome keelelist ajalehte, nendest üks Peterburis („Jnkeri,") üks Rootsis, s„Haaparannan Sanomat") ja 9 lehte ilmub Ameerikas. Minewal aastal on üks leht seisma jäänud („Suomen Kuwalehti") ja kolm uut lehte wälja antud, nimelt: ~Kalevator„ Helsingis,  „Uusimaa" Porwous ja „Jtä- Suomen Sappenraunas. Nendest on kaheksa päewalehte; 15 lehte ilmuwad 3 kord nädalis, 14 2 korda nädalis, mõned nende seas sarnased, mis üks päewaleht sama nime all 2 korda nädalis wälja an' nab, ometi isesuguse sisuga kui sama nimeline päewaleht. Teised on nädali-,  kahe nädali-lehed ja kuukirjad. Nii õitseb ja edeneb ajakirjandas Soomes. Wiiburi postkontori kaudu on selleks aastaks 188 isesugust ajalehte,  aja- ja kuukirja tellitud, ühtekokku  2130 eksemplari. Suurem hulk lehtedest on muidugi Soome ja Rootsi keelelised Soomes ilmuwad lehed, aga ka wäljamaalt, pea igast Europa riigist on lehti tellitud. Kõige suurem tellijate hulk wäljamaa lehtedel Wiiburi postkontori läbi on Stockholmis ilmuwal Rootsi keelsel naesterahtva-ajakirjal „Jdun il", nim. 55, ja selle järel säälsamas linnas ilmuwal „Kamraten" lehel 30 eksemplari. Soomes ilmuwatest lehtedest  on postkontorist tellitud kõige enam Helsingis ilmuwat Rootsi paewalehte  „Nya Pressen" 220 eksemplari, siis Helsingi Soome päewalehtesid Uusi Suometar" 101 ja „Päiwalehti" 73 eksemp. Weel suurem arw kui neid kahte päewalehte  on „Kyläkirjaston Kuwalehti" tellitud. Professor G. Heionicius  on 600 marka abiraha palunud  „Kätilö Lehti lhaigete poetamise leht) nimelise kuukirja tarwis, mida tahetakse tulewa aasta algul wälja andma hakata. Soomekeelne tähtsam kirjatöö. Soome kirjanckkude ja kunstnikkude Poolt toimetatud raamat „L u o m i 19. vuosi s a d a l l a" on pääle Soome keele ka Rootsi, Wene, Inglise,  Saksa ja Prantsuse keelde ümber  pandud. Selle raamatu hind on 40 marka. Wnburist. Hiljuti peeti Wiiburis  laata; laat oli waikne ja korralik,  nagu Soome asjad ikka on, ja jagunes mitmesse paika. Ühes müüdi puusepa töösid, nagu : saanisid, regesid,  tonnisid, püttisid jne., teises paigas,  esimesest hulk maad kaugel, oliwad  sööginõuud ja söögikraam, nagu: liha, wõi, jahu. erned, tangud, jne. kolmandas paigas oliwad uulitsale  asutatud kauba-poed, karusell ja näitemajad ja wiiendas, kaugel linnajaos,  oli kabjakandjate müümise- ja ostmiseplats. Laada krooniks oli aga karskus. Võõrastemajades oli laada päewal joowastawate jookide müümine  enamasti keelatud. Kuna Eestis sarnaseid laatu peetakse? S. 1895. Fo 31 -Postimees.