tnlewad sügisel 100,000 rublaga tagasi. See tecb igajüöömehe püüle läbi segamine 33 rubla wälja. Sest 33 rublast tuleb nüüd weel hädasti kulusid maha. Kcwadine äraminemine maksis sil 10 rubla. Soo, nüüd jääb wcel 23 rubla mehe päälc järge. Nii palju kui ma rahwast tunnen ja teadja ning tundja meeste käest olen kuulnud, on õige ja tõsi, et pea pool Ülemaalt teenitud rahast kõrtsi seina äärde kukub. Ning seda wiisi ci jää enam järge, sööma ja katte ja muu tarwitnste pääle kui 13 rubla. KuidaS wõib nüüd ühte inimest 13 rubla eest K kuud sööta ja aasta otsa katta. KaS sellega ei peaks waesuS majasse tikkuma, kuS seda tehakse. .Küsitakse sagcsti, miks Saarlased wacsed on. Siin näete ju isegi, kuS üks tükk waesust jälle wälja kaswab. Sellest et meie lillemaa töö mehi nii halinalt toidame ja katame. Selgemaks aru saamiseks  tahan ma ühe wäikscma rehnungi teitele ette panna. Wötame 3000 asemele 10 meest käsile ja mõtleme nõnda, nagu oleks need 10 kõik ühest wallast wõi ka ühest perest. Kui palju toomad nüüd need 10 meest sügise raha kodu? Üks nendest toob 100 rubla, 3 toomad iga üks 50 rubla, kolm jälle iga mehe püült 25, ning kolm ei too kopikatgi. Rohkem ei too meitc töömehed kümne päälc mitte, seda tunnistawad  pea kõik töömehed ise tõeks. Sellega ci tule aga kümne mehe päält enam sisse kui 325 rubla ning see ep tee jälle mitte enam ühe pääle wälja kui 32 rubla ja mõned kopikat. Kui nüüd need kümme meest ühes pcreS elaks ja oma ülespidamist ja riiet kõik säält tahaks saada, kas selle peremehel oleks siis wõimalik neid 6 kuud toita ja nendele aastane riie tchja? Ning kcwade ära reisimise aeg weel sada rubla kulusid kanda ja sügise tagasi tulemise aeg nendega weel tublisti kõrtsis purjutada? Mull oli üks kord see tõsine nõu, omale 10 sulast wõtta ja neid Ülemaal raha lasta teenida, Kui ma aga asja natuke paremine järge hakkasin mõtlema ning kulusid ära rehkendama, siis kadus Ülemaa raha teenistuse  himmu ära, sest kulud läksid hoopis suuremaks, kui sissetulik. Kuludega oli lugu nõnda: Poole aastane mehe sööma raha kõige wähem . . . . 20 rubla. Aastane riie tuli maksma . 25 „ Kewadiseks tcerahaks ... 10 „ Sügiseseks purjutamiseks . . 10 „ Palgaks ja walla maksudeks 15 „ See tegi siis iga mehe pääle kulu wälja 80 rubla. Kui nüüd 32 rubla iga mees oleks toonud, siis oleks ma iga mehe päält ligi wiiskümmend rubla kahju saanud. Ma jätsin selle nõu üsna üle ning soowiks et terme Saaremaa selle suure Ülemaa raba teenistuse himmu ülejätaks, see oleks Saarlastele  terwiseks. Meitel omal Saaremaal on parajal suisel töö ajal tuline tööliste puudus ning kõige paremad töömehed tecniwad  Ülemaal tühise raha sissetuleku eest. Kui meil siin ka armu järgi töörahwast käes on, siis on need enamasti naised ja lapsed, tööinimesed, kel pool tööjõudu on. Sellepärast ei wõi ju siis ka suurt palka maksa, sest palga maks tuleb just sellest, kuidas töö edasi jõuab, aga mitte kui palju töölisi sääl kallal on. Mida rohkem töölisi ühe töö kallal on, seda wähem peab siis ju üksikute palk olema. Kui ma selle samma töö wähema hulga töölistega ära teen, seda suurem wõib siis üksiku palk olla. Pääle, nagu raha sissetuleku on weel teisi nugasid üks hulk, mis Saaremaale töömeeste wäljarändamise  läbi tulewad. Üks suurem wiga on liig joomine. On ju igal ühel teada ja tuttaw asi, kui töömehed kodund minema hakkawad, lähwad mõned sugulased ja sõbrad neid weel tükk maad saatma. Lahkumise koht on muidugi kuskil kõrtsis. Sääl saamad siis kõik head soowid, mis lahkujad weel ühe teisele ütlewad  tublists pudeli põhja kastetud ning mõnedgi poisikse päralised mehed, kes mitte enne pole napsi wõtnud, pcawad seda siin nüüd õppima. Mõnele jääb see esimene õpetus eluks ajaks wiisiks. Suurem hulk wäljarändajaid töömehi algawad oma teereisi joomisega, ning nende tagasitulek ep ole sugugi parem, waid ennem sandem. Tagasitulijaid töömehi ei ole mina pea ilmaski tühja peaga näinud, waid ikka niisuguses  olekus, nagu oleks nad mõnest suurest lahingist tagasi tulnud. Mõnel kestab see haigus weel mitu nädalid taga järgi. d. N. (Järg tuleb). „Noh mina ei pannud seda suremat tähele," jutustas Arms pitkamisi edasi. „Klaus, ütlesin ma, hoia ometi latern madalamasse, et meie näha wõime, kes õnnetumal wiisil jürwe ära upunud on. Keegi on iv ist joobnust peaga järwe kopistanud,  armaS KlauS ja tegi ainult nalja, mis mulle sugugi meelt mööda ci olnud. Niisugune on meile noor rahwas." ,Mana kalamees lootis, et ta oma ümber äärikaudsc jutustamise läbi nunnaks möldri emanda tähelepanemist äratama saaks, aga ta oli selle juures eksinud. Möldri emand ei väitnud sugugi enam tema juttu tähele pancwat, sest ta istus sügaivaS mõttetes. Möldri naine on küll imelik, mõtles ivanake; aga et ta nüüd kord joom pääl oli, siis ci tahtnud ta seda enam käsile jätta. „Ja Klaus laskis wiimaks, nõnda kui ma käskisin, oma laterni tule walgust tema näo paale paista," jutustas manale järel mõteldes edasi; „aga teie ei pea mitte kohkuma, emand Elbuh surm tuleb ju iga ühele muidugi on see raSke, kui üks naine oma meest järsku kautab ja teie olete ühes meeles ja õnnes elanud ja see teeb mulle ka südamest haiget -—" „Mu mees on surnudütles emand Elbah wiimakS tasase, wacwalt kuuldama häälega. Wanal mehe! oli, nagu oleks raske koorm ta päält ära wöetud. Emand Elbah oli ometi oma sügawat mõtlemist lõpetanud ja elu märki enesest annud. Arms noogutas peaga ja ütles siis walju ja liigutud häälega: „Zah, emand Elbah, see oli teie mees, keda meie paari tunni eest järwest wälja tõmbasime.  Kuivas wõib temal seesugune õnnetus juhtunud Ma? Weske poisid ei wõi Mest ka kuidagi wiisi aru saada." Emand Elbah pühkis käega üle otsaesise ja hingas sügawasti. Ta tahtis rääkida; aga ta surus omad huuled jälle kokku ja jäi mait. (Järg tuleb). Mõistatuse seletus No. 16. Warcs Ame Lääne Leem Jcnisei Wuhamet Äeres Enno Nööp Eesti Judit Titus Seeme Issameie Wallimäe neitsi Eesti Postimees.  Õigeid seletusi saatsiwad: A. Schilleri Pähklast, J. Ratas Kihelkonnalt, J. Reinart Muratsist. K. Wilsar ja H. Kolm Waljalast, neiu L. Metzmacher Kihelkonnalt ja linnast T. Liiw, A. Nellis. W. Rosenbaum, O. Jürgens, J. Kuninglik, B. ja P. Etruk, A. Wellig, E. Steffens ja proua, A. Serebrekow, J. Pärn, Fr. Wachtmeifter, E. Kuusküll, Ida Saar. Loosi läbi langes tulema aastane Saarlane A. Schillerist õnneks. Wanawara korjamisest. Kui ma paar kuud tagasi, selle päälkirja all „Saarlasele" kirjutasin, siis oliwad mull natuke teised mõtted kui praegus. Ma arwasin, et minu üleskutse pääle Saaremaa rahwas elawalt wanawara korjamisest  osa wõtma hakab, aga paraku! see seeme näitab liig kaljulise maa pääle wisatud  olewat. Ei ole minu kätte suuremaid saadetust tulnud, ega need ka Dr. Hurt'i kätte läinud. Ometi ei kanta ma meel lootust, maid ootan ikka meel ühtepuhku oma armsa Saare suguwendade käest wanawara  korjandusi oma kätte tulema, ehk neid Hurtst aruannetes ilmuwad. Mõned wäikesed korjandused olen ma siiski saanud, mille saatjate nimed ma siis siin ka tänulikult üles annan. 1. W. Tasa, Kärla lt. 4 wana laulu riismetest, üks jutt, 7 wanasõna ja paar arstimise sõna. Täname ja palume hea sõbra poolest meel korjata. 2. J. Paju, Kärlalt. 18 mõistatust.  Rõõmustan, et minu palm et kuulsite, aga meel enam rõõmustaksin kui meel saadate. 3. Fr. Hoo l, Põid e l t. 2 laulu, (teine uus), 10 mõistatust, 13 wanasõna. Olge terwe, et osa wõtfite. Teine laul maha arwata, oli kõik kaunis ja kõlblik. Kui wõimalik, siis julgesti edasi! 4. K. Meiner. 5 punkti wana usku, 1 laul, 8 mõistatust. Palju termist! Külap juba lähemad Hurt'i kätte. Peterburgi ei wõi midagi Eesti-keeli adressi all saata, peab täielikult wene-keeli kirjutud olema, nagu ma seia tähendan: IlaervM K. O. OchllWpelmn 34. Seda pandagu kõik tähele. J. Magus, Änsekülast. Mõistatusi  ja üks wana laul. Korjandus on küll pisuke, aga ometi olete korjates oigeid teri tabanud. Palume säält poolt meel midagi korjata ja saata, sest Sõrwe pool on ju ometi õige rohkesti wana materjaali. Termist! Siin on nüüd kõik, mida seiamaani saanud olen. Palun siis teisi ärksamaid Saaremaa snguwendi nendelegi korjajatele järele rutata, sest kui igaüks killukesegi saadaks, siis teeks see hulga pääle ka midagi. Tõstke omad silmad üles ja waadake manawara  põldude pääle, sest need on ju walged leikusele! Sellepärast tööle, armsad suguwemmd  ja õed! K. Loiken, Kärlal. 4B, Saarlane 1890