käcst mägedesse ära põgenenud Kreetlased endid uue sõjale walmistawad, ja nende suguwennad nii hästi Kreeta saare pääl, kui ka Kreeka mandramaal on äremel sest mässust osa wötma. Nüüd wiimati ol>. wccl kuulda, et kõik ristiusku kohtn-peremancmad  Kreeta saarel endid ametist lahti on palunud. Teine ähwardaw pilw tõuseb Löuna- Ahwrika sörwast, kelle pärast Inglane Portugaliaga nageleb. Nüüd miimaks on Inglane Portugaliat ühe wäga käreda kirjaga ähwardannd, et sõja ots lahti pidada olema, kui Portugalia kohe mitte oma kätt Makololo maa päält ära ci wõta. Noh muidugi, kui karu ühe koerakuitsika kallale tautab ürata, mis kuitsikaS siis muud wöib teha, kui poeb metsa taadi eest kuhugi marjule; ega tema wastu ei maksa panna. Nõnda on Portugalia seda puhku Inglase nõudmist lubanud täita; aga Portugalia meeste südamed on ääre tasa täis ja läigiwad paiguti ka üle, näituseks Coiinbra linnas, kuS rahroas turuplatsi pääl ühe Inglis lipu on ära põletanud. Prantsusmaalt. Prantsusemaal annab  Bo u l a n gist I a s t e erakond ikka aeguti märku, et tema ka weel elus on. Mitmed nende esimehed olla nüüd Jersey saarel oma peremehe juures nõuu pidamas, kuda moodi edcSpidi oma wiiulit häälde seadida. Wahel sekka katsuwad ka koosolekuid  ära pidada, mis aga enamasti kakelustega lc-pewad. Wiimati saanud üks nende peamees Laur oma maStafe käest kõrwu mööda, mis pääle läictine käsisõda tulnud. Ühes Boulangiftlaste koosolekus sunnitud üht rahwasaadikut, kes nende erakonnast ära taganenud, wäewöimul tunnistust andma, et ta end ametist lahti Võtab. Mees teinud ahastuses seda, aga tagajärele kaebab, et sarnane tunnistus talle pääle sunnitud ja sellepärast tühine olla. Saksamaalt, üsna häkkist on seekord Saksamaa walitsuseS tähtjas muudatus tulnud  i würst Bismark on Preisi riigi kaubaminiftri ameti, mis muude ametite körwaS ju mittu aastat ta käes seisis, ära andnud. See on igal pool suurt imestust äratanud, kuna nüüd ju tükk aega sellest wähematki kõnet ei olnud, et BiSmark mõnda ametit maha tahta panna. Põhjus selleks sündmuseks ci ole õieti teada. Öeldakse küll, et mitmepealine raske töökoorem  munakese õlgadele liiaks minema kippuda ja ta sellepärast muist nooremate kanda tahta weeretada, teised aga tahawad teada, et see ainult esimine samm suuremateks muudatusteks kõrgemas nmliisusc kohas olla ja et teised tagajürele tulewad. Ehk selgub asi edeSpidi enam. Üks tähtjas Saksa ajaleht noomib neid, kes suurte kulude üle karjuwad, mis söjamägede  ülespidamine riikidele teha. Olgugi need kulud suured, olla nendest holimata ometi kõik aawaline asjandus ja talitus, kaubandus ja tööstus, nüüd kõigiti paremal ja kõrgemal järjel, kui näituseks poole saja aasta eest tagasi, kus pärast Napoleoni I. sõdasid küll kõik ilm rahus elanud ja sõjamäe  kulud riikidel üleweiksed olnud. Aga kõik asjandus olnud siis nagu kamitsas. Bulgariamaalt. Bulgariast kuulub korraks jälle mässust, mis prints Ferdinandi wastu plaanitud olnud ja mille hääks nimelt sõjamäes kihutatud. Pole sellel aga suuremat järeldust olnud, kui endistel: nõuu tulnud wälja ja hulk nõuulisi tabatud kinni. Ahwrikanmalt. Jta.sia on Ahw- i rikaS jälle tembu ära teinud, mida sugugi ei oodatud: on oma wächulgad otse Abessinia südamesse saatnud ja sääl Adua linna oma alla wõtnud, mille juures wastupanckust  kuulda pole olnud. Adua seisab Tigri maakonnas, kus endise keisri Johan- Mssc riigi süda oli ja kus praegugi meel uue keisri Meneliki walitsus kindlaks ei taha saada. JtaliaSLe oma jutu järele ongi nad sinna aga Meneliki abiks läinud, mitte et isi sääl isandaks jääda, olla ka juba säält tagasi tulnud. Ikka aga on sarnane samm muude riikide juures paksu werd teinud. Isegi Austriast kestawad hääled, et selle kohta Jtalialastele näppude pääle kõpsida maja olla. Zfiäranis kadeda silmaga ja pahase meelega waadadakse Prantsusemaal  Jtalia talitust AhwrikaS. Uuemad sõnumid. Perergurgis, 29. Jauuaril. Bulgaria Wene sõbralisi erakonna juhataja Zankow on Pcterburgist oma mõtteosalistele kuulutuse saatnud, milles neid praeguse meelituste ja rõhumise mciZiu järelandmisi eest halatud; nimelt pidada nad ecsseiswate  walimiste juures oma iseseisu aawaldama. Londonis, 28. Januanl. „Standard" on Hiinast sõnumid saanud, et Hiina walitsus Wens sõjamäe suurendamise pärast Siberis ka omatt poolt suured wäehulgad Mandshurias kokku on wõtnud ja Saksamaal suur hulk magasini püssisid tellinud. Londonis, 28. Januaril. Sofiast tulnud teadete järel on Saksa kindral-konsul, kelle hooleks nüüd ju kolm aastat Wenemaa alamate kaitsmine Bulgarias on, kuna Wenemaal sääl konsulid ei ole, Bulgaria walitsusclt wiinakauplcja Kalupkowi wäljaandmist nõudnud, kes teatamas mässu asjas kinni wõetud, sest ta olla Wene alam. Rustshukis olla teine Wcnelane, Nadin, selle süü pärast mängis. Mitmesse tähtsamasse linna on uued sõjaülemad seatud; Bulgaria waewalitsus saab ümber muudetud. (Nii näib praegune walitsus ikka waStalistcst jägu saanud vlewat.) Parisis, 28. Januaril. Parist grahwi poeg, Orleani prints, oli täna politsei kohtu ees. Ta ütles, et ta oina isamaalist kohut iväctcenistuseks täitma tulnud ja palus luba, omale kohtu ees eestkostjat wõtta. Seda soowi wõeti kuulda ja jäeti asi teiseks korraks. Kuresaare kiriklikud sõnumid. PühaPäcwaZ, !I. Webruaril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willbsrg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Saarlane, 1890 « A»ss«-« q«SD?os. Zexsr-, 24-ro As»M 18M rvzz. Trükitud „Kuresaare Wdaltlehz" trükiki, t Zaarisle" ieMM wöetakse weel roastu. Tellimist palutakse pea ära toimetaba. Ml Lehe hind on: IW Saaremaal aastas ... i r. Sü k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ Kroonu postiga psgl-s a. 1 „ 2õ „ Tellimisi mõtamsd wastu: Kure saare kumas „Taar!asc" toimetus, kaubavulitsas ur. 17 mng maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta öhe ilma hinnata ehk IV protsenti lehtede hinnast. UW" Tellijad saairad Saarlaste kalendri  kaas-RNdeks. Teadaandulised. .KÄ-Ms", WhiSMm! li. Wrbr«nl, saab Knresaare linna tttiekaitsemeeste tantsu ohtu ära peetud. HMattts öhttt kettu S. Üks Lugemaste maalitud lwrely saab poole hinna eest ära müüdud endise Püha kiriku õpetaja härra Gahlnbaecki juures, pargi ääreZ Schmidti majas. Kõikisuguseid uusi weuekceli M siltisid uulitsade, majade, poodide ja n. e. tarwis, walmistab odawasti, ruttu ja heasti. Sadama uulitsas nr. 4, kingiseppameistri  majas. . K. «! D AMWzchtzyl teise korra Mil, soowitab j wäga odawate hindadega ! lõnga- ja maaldri-wärwisid, - s eebikiwi, kampwooli, wärnit!  Sat, Lerpentini, willakraasisid, I taskunuge, äädikat, saapai  wiksi, kopaal- ja spiiritns-laM j j. n. e., j. u. e. H H Wana turul, oma majas, 43—52