dust pääle mandus. Otsata rahwahulk oli juures, kui kaheksa rahwa tähtsa mehe kujud  awati ja suurt ajaloolikku pidurougi peeti, mille juures muidugi kõned ei puudunud.  Nimelt saanud tuttawad mehed E g - mont ja Hoorn auuStatud.  Belgialastel  on tõesti palju asja mõlemate tähtsate sündmuste üle rõõmustada. Niipalju  kui ajaloost t eada, on Belgia maa ja selle rahwas itta teiste alam olnud, ju sest saadik, kui kuulus Roomlane CSsar selle Rooma alla heitis. Pärast Rooma riigi lagunemist oli Belgia küll Franki, küll hiljemini asutatud Saksa riigi, siis jälle aeguti õitsema Burgundi riigi asa, sai 15. aastasaja lõpul jälle Saksa maa külge, säält HiSpania omaks, kust pika ja wisa wöitluse järele põhjapoolsem maajagu, Hollandi, end küll lahti lõi, Belgia aga sönakuulma sunniti. 18. aastasaja algul wahetas ta jälle Valitsust, sai Austria riigi alla, kust teda Prantsuse  mässaMiste sõdade algu! selle riigi külge wõideti. Pärast Napoleon I. sõdasid seati Belgia Hollandiga üheks riigiks, kuid wast-olu oli nende naabri-maade juures ju nii suureks saanud, et kokkusündimine kudagi ei sobinud ja 1830 heitis end Belgia raske wöitluse järele Hollandist lahti. Europa suured riigid lubasiwad siis talle istriigi asutust ja Koburi prints L e o p o l d maliti  kuningaks, kes õiglaselt ja kuueliselt 1865 aastani Valitses, mil trooni oma pojale Leopold 11. jättis. Wäga palju on Belgia maa ja rahwas oma kahe esimest kuninga all edenenud, mis suurelt osalt nende tubli ja õiglast walitsustwiisi wili on. Kerge sugugi Belgiga walitsus ei ole; Nii hästi rahwuse kui politika poolest on Belglased kahes laagris. Muist on nendest Wallonlased, Romani sugu ja Prantsuse keele rääkijad, muist Wlaamil  ase d, kes Germani tõugu on ja oma keelt räägiwad, mis Saksa keelega hästi sugulane on. Mõlemate wähel on Servmist  küllalt, mitte wähem ka vabameelsete  ja kiriklaste erakondade mahel,  kes wahetusi rahwasaadikute kogus enamuse  omale saamad ja siis walitsust omas mõttes juhiwad. Belgia wäga vabameelne pöhjusseadus ei anna kuningale palju mahti oma wöimu riigiasjades awaldada, aga siisgi on Leopold 11. tihti mõjuwalt oma sõnaga wahele astunud, kui riigiwanker ju liig ühe poole pääle kippus kalduma. Et Belgias rahwas hirmus paksult koos elab, wabrikutöö nii pää-äri on, siis on sääl seltsliku elu küsimus iseäranis käre ja ka küllalt pahandust teinud; siingi aga on kuningas  asja hästi juhtinud. Nüüd annab meel kuningas oma riigile jubileumi lingiks  suure K o-n g o riigi AfritaS, uus Lopold 11. iseäralise hoole ja suure kulu läbi erainimeste poolest asutati, kuni ta 1884 Berlini konwerentsil Europa rikki de poolest täitsa iseseiswaks riigiks tunnistati ja Belgia kuningas tema ülemwalttstjaks. Sest saadik on uus riik määramata palju kosunud ja hulgale Europlastele uueks kodumaaks saanud, olgugi et selle rahaasjad, uagu asujal kunagi, Haas korras ei ole. Leopold II on oma terwe erawarandust Kongo riigi pääle ära kulutanud ja nüüd peab ometi Belgia riigi poolest uut laenu Võetama, mille eest aga riik ku Belgiale pandiks jääb ja mitte-tasunust korral Belgia cmaks. Ka Belgia rahwasaadikute kogu ou nüüd, nagu telegramm teatab, selles nõuus nagu arwwta st st . saab Bel - g!a o ja laMne aMM, kuhu oma paksust rahwast muist wälja wõiks saata. Prantsuse riigiga olla läbirääkimised  asja kohta ju käsil sest Kongo riigi asutamise korral oli lubatud, et kui see riit kunagi teiste alamaks heidab, siis Prantsuse maal selle omandamiseks ees õigus on. Aga Belgia ette ei tahta Prantsuse maa mitte tungida. Pidustused on aga Belgias praegu kõigiti juured ja toredad. Sõnumid Tartust. Riia kreiskonnakohtu liikmeteks on nimetatud senine prokuröri abi Brest Lttowskis,  koll. n. E. v Hörschelmanu, Welikolutski  treis-konnakohtu liige,nimen.Versmann . ja Orenburi kohtuhoowl abipresident, õue- Magutshki. Kohtuliige, õue- nõuunik Petrow on kohtu abipresidendiks  nimetatud. Mac kc-itje mäele saab iseäral ikmunder määratud, mille mantel, saapad ja b..shlik niisama olla, kui muul sõjamäel, muud riided aga semoodi. Rahukohtude üleSpidmj - seks wõetakse Koiegekõrgemalt kinnitatud riiginõuukogu hääks armumise järele 1890 —92 aastas maksu: Luwimaal 196,896 rbl. Eesti maal 88,105 rbl.; kokku kolme aasta sees Liiwimaal 590,683- rbl. Eesti maal 264,313 rbl. Kõrgemate koolide õpilaste sõiduraha  raudteel nende suwitamise reisil tahetakse tulema aastast saadik alandada. Tartu koolikonna kuratori herra teatab, et rahwa toolide valitsuse asjas .tema küsimisx Pääle rahwahariduse ministri Herra poolt ette on kirjutatud: 1) rahwakoolide inspektorid on ikka kreisi komiteede  liikmed; kni ühe koolikomitee jaoskonnas  mitme inspektori ülemaatamise all olewad  koolid seisamad, siis on iga inspektor komitee liige, wötab aga ainult siis komitee  koosolekust osa, tui tema jaoskonna kooli asi ees on. 2) Juspektoride seadmist koolmeistrite  ametisse panemise ehk ära heitmise kohta Em Luteruse usuliste koolides peawad kooli-komiteed wiibimata ülemale poole kinnitada saatma, mille juures kreisi-kooli komiteed inspektoride seadmist ka omalt poolt läbi katsuda wõiwad ja oma arwamist  siis ka ülemale poole ette panema peawad. „W a n emuine" seltsi 2 5 - aastane  jubileum 15. skp. pühitseti ära ütlemata ilusasti. Kell 4 pärast lõunat kogusiwud „Wanemuise" eestseisus, auuwöõrad,  liikmed ja wäga suur hulk muid pidulist  seltsi aeda, kus pidu algas. Seltsi president  G. GMmann teretas kõnetoolilt soojal  sõnal kõiki pidulist, tuletas siis seltsi 25-aastast iga meelde, kõneles tema töödest ja tänas teiste seltside saadikuid ning auuwõõraid  tulemast. Tööd olla selts rahulikult  Wene keisrite kaitse all teinud, mispääle kolm korda Vaimustatud musil keisri-laul kõlas. Siis astus Dr. K. A. Hermann kõnetooli ja pidas kõnet „Wanemmse"' seltsi tähendusest, mmest ning algusest, ta näitas, kuda selts on Eesti rahwa laulu-jumalast „Wanemuisest" oma nime saanud ja rääkis muinasjutu, kuda Vanemuine Tartu Doome mäele maha tuli ja terwet loodust häälitsema õpetas. „ Wanemuise" maimus on ta kosunud,  laulnud, laulu edendanud ja seks kaks suurt laulupidu teinud; ta soowis, et selts edeneks, kasivaks, õitseks, wilja kannaks ja hüüdis „Wanemuine" selts elagu, mispääle kord „elagu" lauldi. Nüüd astusiwad 8 meest ette, kes meel seltsi alustajatest elus on; nemad oliwad 25 aasta eest ka seltsi esimesed lauljad olnud ja nüüd seltsi jubileumil  laulsiwad nad 4 laulu, mis seltsi alustusel oliwad lauldud. Südant tugutaw oli neid enamasti halli juuksega mehi näha 4a kuulda ja selle pääle mõtelda, kuda nad seltsi põhjendas:ivad. Selle järel mängis pajuuakoor ühte marssi, mis 25 aasta eest mäugitud oli, just nõnda wiisi, kuda see sel ajal oli sündinud; ka see oli wäga armas kuulda, otse juha isaisade wiisi. Nüüd näi>  deldi näitemäng „<laaremaa onupoeg," mis ! Eesti keeles esimene oli omal ajal ette tuua. ! Siis pidas hr M. Vares teretuse-kõnet, mis waimustalud oli ning andis Eesti Kirja- nimel teretuse-adressi ilusa raami sees „Wanemuise" seltsile kui jubilurile. Ssts mängiti näitelawal näitlus nüüdstst 'aW „Jaht majas " „Wanemuise" laulukoor  laulis wäga ilusasti ja wöimsasti K. A. Hermanni „suwi ja mälestus" ja A. Läte „rõõmu laulu" ja mängukoor mäugts puhtasti ja wägewasti mitmed mängud. Õhtul kell 9 algas pidusöök, millest nii palju rahwast osa wöttis, nagu seda waewalt enne 'pole sündinud ja paljud jäiwad ruumi puuduse pärast ära. Kui pidulaual president)  Goldmanni kõnel keisri-laul oli waimustatud  wiisil kolm korda lauldud, siis tuliwad terwise-joogid: esiti kuberneri herra Sinowjcwi, siis politseimeister Rast'i, linnapää  prof. Dr. G.V.Oettingen'i, tema asemiku Brettschneider'i, tsensor Dr. E. Jannseni kui waimu- ja ihu arsti, Wanemuise enese tema eestseisuse, president Goldmann'i, Wanemuise lauljate ja mängijate, laulujuhataja Wiera ja lauludelooja K. A. Hermanni, auuwöõ- raste ja saadikute, Eesti ja Saksa ajakirjanduse  asemikkude carrä. HMselblgiti, Grenzsteini  ja Dr. Hermanni, pristawiie Fuchs'i, Mülhardl ja Väeülema Werba, Eesti emade ja neidude, lugemata hulga muude.ja wlimaks meel wäga Vaimustatud wiisil Eesti rahwa terwiseks. Teleg rammisid ja önnesoowisid oli nii palju, et nende üle ttilewas numbris Peame kõnelema ja ne.d Nimetama. Pidu oli nii kottu kõlam, nagu seda iganes Võimalik. Maria kiriku uus orel õnnistati  15. skp. sisse. Sellest wõttis kogudus  wäga osa. Orel on wäga ilus. ' Tema heli käib täiel Võimul luust ja lihast läbi, tema mõju on suur, aga ka helide tasadus on nii armas nagu taewalik hääl. See orel on nüüd Tartus kõige ilusam. Pärast lõunat oli ülikooli muusikadirektori Dr. Harthani kontsert sreli pääl, kus Mli mõju alles, täiesti kuuldawale tuli. Tulge wöidupidulel Nõnda Peame siin hüüdma. Wöidupidu on ainus pidu, mis Eesti kirjameeste selts aastas ära peab. Nimelt on see Eesti kirjanduse kasuks; kes siis kasulisi raamatuid armastab lugeda, see tulgu pidule. Tema edendab selle läbi meie rahwa Mars, see on kõige kallimat asja, mis ühel rahmal wöib olla. Pidu saab ka tänama lootuse järele wäga ilus. Palju kõnesid, palju laulmist, palju mängu saab kuulda olema. Kõige ülem on, kirjanikkude Paremad kirjatööd terwe rahwa ees kroonitud saamad. Edendage  seoa suguwennad ja -õed! Tulge pidule  ja näidake selle läbi, et Eesti kallimat  wara mõistate anus pidada ja edendada.  Wöidupidu peetakse ka Tartu linna kõige ilusamal kohal, kõrgete roheliste lopsakate  all, et armas on sääl olla. See on pidus kus lõbu kirjanduse wennaks lööb. Lõbu m kirjandus Z See on pidu põhjusmõte.  taha meie rohkem kiita, maid anname meel , korv maimustatud nõuu: Tulge pidule, armsad rahwaliikmed! Soo w. Ajalehtedest oleme mõnda korda kuuluud, et karskusseltside seis ja karskusetöö Soomes wäga kaunil järjel olla; aga missugune just nende seltside seadlus, ehk missuguste mi isid e ja abinõude waral nemad oma karskusetööga kaunile järjele saanud, seda ei ole minu teada meie lehtedes meel olnud. Ometi oleks seda meile meie algamas töös õpetuseks ja juhatuseks wäga waja. Et minust raamatu  „Joomisc-katk" sees Soome karskuseseltside  olu ja töõwiisi kirjeldaja ei olnud saanud, siis. olen hiljem ootanud, et keegi suguvend ajakirjanduses seda teeks. Et seda wist neel 'pole sündinud, siis soowiksin  siin nimelt, et keegi asjatundja seda teekS. Ennast ei wõi ma selle tarwis sündsaks  pidada, uskudes, et mõned suguwennad Soome karskusseltside olu ja tööd palju parem tunnewad ja sellest paremasti teawad kirjutada, lui mina seda teaksin. Sellest ei ole küllalt, et meil „oma külje ääres palju täielikum ja tublim töö seisab," kui ehk kusgil wöõrsil, ka sellest mitte, kui ainult mõnikene seda tunneb, waid tarwis ou, et õige palju meie jumes laiemalt seda tunneksiwad ja teaksiwad, kudas, misjuguste seltsiseadluste ja abinöuudega sugurahwa juures nii kaunis kasulik töö toime saadetud.  Dt. 1. Sõnumid Tallinnast. Tallinnal on warsti kõrge wõöras oodata. Saksa keiser Willem 11. saada oma Wese kus tal riigikantsler  Capriwi ja suur kaaskond ühes on, kõige eyne Tallinnas maale tulema. 5. aug. oodatakse Saksa keisri reisilaewa „Hohenzollern"  Tallinna alla, kus teda pidulikult wasta wõetakse, milleks Peterburist ja Kroonlinnast  söjalaewad ja üks jagu gardewäge siia saadetakse. Tallinnast läheb kõrge wõöras  Narwa, kuhu terwe harjutus-söjawägi kokku kogub. 7. aug. algawad siis harjutused  Saksa keisri juuresolekul, mille lõpuks Krassnoje-Sselos suured paraaded peetakse. Siit läheb Saksa keiser Uus-Peterhowi ja säält mereteel kodu. Poolamaa manöövritest  ei wöta ta mitte osa. Majade-mak''u rahukohtute ülespidamiseks 1890—1392 aastani on Eesti maa linnadel ühtekokku 12,500 rbl. maksa, uagu ju teatatud. Sellest tuleb Tallinna pääle 10,304 rbl. 30 kop., Haapsalu päale 879 rbl. 50 kop., Rakwe r e pääle 696 rbl., Paide pääle 448 rbl. 50 kop. ja Baltisti pääle 171 rbl. 50 kop. Rahukohtute tv a n.g imaj  a d e Ülewaatajateks on nimetatud : Tallinnas  auu-rahukohtunik W. v. Straelborn Haapsalus rahukohtunik J. F. Ssokolo >v, Saumetsas rahukohtunik SbershowsN), Loodnas rahukohtunik Jwanowsky, Rakweres rahukohtunik Sawadsky ja Paides rahukohtunik Kornejew. - Eesti maa kub. wal. poolest on Rakwere kreifiülemale Weringin ta tubli teenistuse kohuste täitmise eest tänu awaldatud.  Tagawara-kassad postkontorite  juures on pääle Tallinna meel Eesti maal Matud: Rakweres, Paides, Haapsalus,  Baltiskis, Jõhwis, Lihulas ja Märjamaal.  Seega on nende tarwitamine hästi hõlpsaks tehtud. Ärgu olgu tvalitsuse isalik hool asjata. Tallinna turul on wiis kunstliselt ülespuhutud  põrfa st müüja käest ära wõeiud ja tema seadustise trahwi alla pandud. Keila laulukoori kohta kuuleme  Baltiskis! suurt kiitust. Kontsertid, mis tähendatud koor 8. skp. Baltiskis andis, läinud wäga hästi. Waimulikust kontsertist osawõtmine olnud aga maike. Dr. Hermanni „Teie wärawad" kõlanud iseäranis mägewalt  ja wiiuli kwartetist ettekantud koral „OH Jeesus sinu walu" pisarateni «liigutawalt.  Osawõtmine ilmalikust kontsertist olnud poole elawam ja kiitust antud lauljatele suurel  mõõdul. Mitmed laulud saanud kahele ja rohkemgi korrale lauldud; iseäranis meeldinud  kuuljatele Hermanni „Kuule Isa kõrgest  taewast" ja Cronhamni „Röõmu laul." Ilusa ja maitse ilma tõttu kõlanud laulud õhtul wäga südamlikult ja sulamalt. Iseäranis  tähelepanemise wäärt olnud ühe sõpra  no laulja hääl, mis kõrgema hariduse läbi peagi kunstini ulataks. Hra. Maaberglle, kes ühe maakoori nii kaugele wiia on wõinud,  joowitakse südamest õnne ja edu. Kirjawastused. Neiu J. Nii-õrna asja ei tahaks ajalehesse panna, päälegi saate selle kohta kirikuõpetajate poolest selget  teatust. Harju Mikk. „ Sarnase mõttega õieti mingit'mõtet ei olegi, kuid sõnade tegemine. Ja selleksgi on Teil kaks kuud ära kulunud! Wõiksite oma aega paremini tarwitäda. Teine sõuimeon üsna Põhja telegrafia genturi telegrammide Peterburis, 14. jl. Kunstide alademia  poolest on auuhind walja kuulutatud, Keisri Nikolai I mälestuse kuju plaani tegijatele,  mis Kiiewisse ehitatakse/ Persiast tulnud sõnumMMM on üks suur rahamees Teheranis suure siidiwabriku  asukanud, mille masiuad ainult Wene maalt on tellitud. Ka wabrikulööö saada üksi Wene maale müüdud. Serbia kuninganna Natalia tulewat jälle pea Wene maale ja oodatgkse teda selle kuu lõpul Jaltasse. Loodetakse sellega  käärimist Serbias wähenewal. Üdes suures koosolekus rääkis praeguse walitsuse  erakonna juhataja Pashitsh, et Serbia riik nüüd õigel ja wabal teel olla, selle pääl kindlastl edasi kalda ja kedagi karta ei pruukida. Endine Milani aegne walitsus  aga olla riigile habl ja kahju saatnud. KMemMkr su wMmsstÄftga Avasta, awaldati kuningate ja ajewalitsusele truuduse  tunnistust ja lubati ühes meeles praegusest korrast kinni pidada. Armutakse,  et sarnase korra juures Milani meelsed  midagi wägiwaldselt ei julge pääle hakata. Milan wiibib nüüd oma pojaga, kuningaga, Nishis sõjamäe laagris ja asewalitseja Protitsh  on ka sääl. Vr. M. Weske surnukeha äratoomiseks on edasi kinkinud: Hans Wiil . 1 rbl. kop. J. Laar 1 „ „ Karl August Kokk, Pensa linnas l - - .. Endise meie katte tulnud summaga kottu . . . rbl. 50 Täname südamest andjaid. w 78. PoStimee». 1890, vr. K. A. Hermann.