hiljemalt tulejad wäljaS kiriku ukse kohal leppima ja nii kuulsiwad need ühelt poolt õpetaja tosutawaid sõnu kantsli pealt, töiselt poolt tööliste sajatamist, mis küll kudagi tänase päewaga ühte ei sündinud. Miks ei tehta ometi mõjuwalt poolt sarnasele talitusele  tõkkeid? Harju Prits. Rakwere maakonnas olewate H. W. ja K. mõisade käest on „Walitsuse Teadustaja" sõnume järele mõisapolitsei õigus ära wõetud  ja kohaliste wallawalitsuste kätteantud: See on ühe nende mõisade piirides ettetulnud  kahewõitluse pärast sündinud. Läänemaalt. Mana tark syna ütleb: kuhu Jumal kirikut ehitab, sinna teeb kurat kabeli kõrwale. Paraku on meil Luteruse kirikute ja nende juures olewate kõrtside kohta see sõna kibetöfi. Oli aeg kord, kus körtsisi teekäijate tarwis ehitati, siis üteldagu ometi Jumala pärast, miks neid just kirikute juurde ehitati? Kas sellepärast, et seal nad hästi jookseks? Paremine ei anna see asi seletada.  Praegu, kus iga päew maad läbi halwad sõnumed helisewad, mida kõrtsid on wälja audunud, soowib igaüks nende hundiaukude  wähendamist; aga ometi ei mõtle need sugugi selle peale, kellel nende kohta mõjuw sõna ütelda on. EnamiSte on niisuguste  kiriku kõrtside omanikud just meie patronadi härrad, kes oma manade õiguste alalhoidmise kõrwal ka kõrtside õigusi ei unusta. Rahwale saab küll iga pühapäew wiinajoomise kahju ette maalitud, aga ülemal nimetatud põhjuste pärast ei ole nendel maanitsuStel seda mõju, mis neil olema piaks Tähelepanejale paistab kirikust kõrtsi astudes kurb pilt silma: Kõrts on letini puupüsti rahwast täis ja suurel hulgal kuuled hüidmifi:  Anna wiina, anna õlut, kaks nuia, kalla ruttu! jne. Leti taga jagawad kolm kuni neli inimest, et rutuga pääd otsas huugawad  ja nõnda wältab lugu kuni kella üheksani, ehk weel palju kauemine. Nädala päewad tagasi nägin ma, kudas K. kiriku kõrtsist üks joodik neljatöllakile wälja lohistas  ja enese arwateS Vististe kodu poole arwaS minna, aga kaugemale ei jõudnud, kui õpetaja aia wärawani, kuS ta jälle hundiwaia  hakkas ajama. Nimetatud mees oü sellsamal pühal pealegi armulaual, aga seegi pühalik tundmus ei jõudnud teda kõrtsist tagasi hoida, sest kõrts oli kiriku wärawast wälja astumisel kohe nina all. Uuemal ajal on mõnel pool mõisade lähedalt küll ka kõrtsid  ärakaotatud, küs nad mitmel põhjusel kahjulikud leiti olewat, nagu näituseks K. kihelkonna Jõgewa waksaliga tehti. Nimetatud  trahter seisab K. mõisa lühidal ja seal peetakse iga aasta paar korda laata; aga auuStatud omanik ja kiriku patronadi härra tundis seda oma kasu waStu käiwat, kui seal wiin sees peetakse ja K. kõrtsile sai seda wõrt renti selle tähendusega juurde pantud, et inimesed nüid seal joomas piawad käima. Küll piakS juba uuS aeg ja käes olewad usumäratsemisel» näitama, et Paalaki kombel saadud ülekohtu palk meie Luteruse kiriku alused siin pool on ära õõnistanud, siiski ei taheta wee! märku wötta. Aeg oleks juba käeS, et meie õpetajad mõistlikumate koguduse  õpetajad kasinuse seltsist tuetada püiaksiwad  ning ise liigeteks heidgksiwad. See aitaks palju ja meie tulewikule oleks kaUtnS alus pantud. Loota on, et meie Luteruse kiriku eestkostjad ja õpetajad piawad meie kirikud sellest häbistamast olekust peastma ja neid selle auu sisse tagasi saatma, mis ju nende nimigi tunnistab. Paljud hariduse ja paremuse sõbrad ootawad ja paluwad seda. -Lääne AaaS. Lätimaalt. Riia sadamas on tänawu talw korteris 95 Liiwi ja Kuura talunikkude pü.alt otewat  laewa. Doblenist kirjutatakse!„Tehwijale", et seal üks noor mees surma moodi peal õpetajale  rääkinud et ta, nagu ta nüid selgeste aru saada oma süi läbi siit ilmast lahkuma pidada. Väeteenistusest tormale hoida pliides  joonud ta pikemat aega hommikult klaasi täie äädikat, et selle läbi keha ära kuiwaks ja kõdurakS jäeks. Järeldus olnud aga see, et iseenese rikkuja niisuguse rohitsemise läbi tiisikuse saanud ja sellega enesele warase haua walmistanud. Paraku leitakse ikka meel niisuguseid,  kes kroonu teenistusest kõrwale hoides  termist ja elugi ohwerdawad. Walga lodu seltsis (Weesiga Beedriba) saada sagedaste tubli, õpetliku tuumaga kõnesid  peetud, mõnikord ka noorte üliöppljate poolt. SeSti studentidest oleme wiimasel ajal liig arwa kuulnud, et mõni neist ka ühes ehk tõiseS seltsis kõnet piab. Lüti ja nimelt Soome üliõppijad näitawad sellepoolest agaramad  olewat ja see on rõõmuStaw asi, kui rahwa enam õpetatud pojad sellel wiisil hariduse  ja õpetuse wälja laotamise eest hoolt püiawad kanda. Läti kirjandus möödaläinud aastal. Tuttaw Läti kirjanik M. Aroe oli enne Jõulu võimalikult kõik möödaläinud aaStal ilmunud  Läti keele raamatud kokku kogunud ja Riia Läti seltsimajas rahwale nägemiseks wälja pannud. Selle üle kirjutatakse „Balt. Westn." >eale muu: „Meie imestus ei olnud mitte weike, sarnast raamatute wirna nähes ja wõime tõendada, et meie kirjanikud möödaläinud aasal  mitte laisklenud ei ole. Meie ei wõi ündlaste ütelda, kas aastat paarkümmend tagasi,  aastas kakskümmend raamatukest wälja ulid tänawu wõime juba sadadest rääkida.  See anda tunnistust, et rahwas hariduses  edasi jõuda. Ühe rahwa raamatute lugemist wõida nõnda ütelda, rahwa hariduse termomeetriks pidada ja et nii palju raamatuid  ilmunud olla, siis pidada arwama, et neid ka ostetakse La luetakse, et see lugemine älle haridust edendab. Raamatute wälja paneja  on ka pikemas kõnes rahwa tähele panemist  nende peale pöörnud ja soowinud, et iga aaSta lõpul sarnasel wiisil aasta jooksul ilmunud  kirjandus rahwale tutvustamiseks wälja aaks pantud. Möödaläinud aasta tööde seas olla terade hulgas muidugi ka oma jagu jaganaid. Soomemaalt. Soome uuest surma nuhtluse seadusest, mis ulft aastaga maksma hakkas, toomad ajalehed mõne üksiku tähtsama punkti. Surma nuhtluse täide saatmine sünnib nüid wäljamaa  wiifi järele kuskil wangimaja lähedal iseäranis, kellest üksi nii palju inimesi osa wõtawad ja näewah, kes oma ameti toimetustes  seal juures piawad olema. Need on surmaotsuse ettelugeja, kohtuametnik, wangihoidja,  waimulik mees, arst jä üks kohtu liige, kes surmamise toimetuse protokolli paneb : wiimaks weel Keisri Majesteti poolt saadetuv pealt waataja, kui seda saata soowitakse. Helsingi  linna elanikkude arm on Soome lehtede järele juba 53,900 inimese peale tõusnud. Wenemaalt. Peterburist. Meie suure riigi päälinn Peterburg on 125 aasta sees kuüS korba suuremaks kaswanud. AasM 1764 oli tal 155,922, Mid aga 390,234 elanikku. Tuhande  inimese kohta tuli (aastatel 1854—1863) umbeS 4—5 paariheitmist, wiimsel kümnel kaswas see ärw kuni 7. Nendesammade  aastate sees oli sündinute arw iga tuhande  hinge kohta 3S Wber, kõige wähem 21. Surnute arw. osi aaGGel 1844—1863 tuhande hinge kohta 40—42. Ehk suremine! päälinnas sündimistest küll suurem on, kasivad  rahwa arw suure sisserändamise pärast siiski aasta aastalt suuremaks. Wiimse Detsembri kuu lugemise järele oli PetrburiS 924,106 inimest, ja eeslinnades 79,209, nii kokku 1,003,315. Nii on Peterburi elanikkude arw juba üle milioni tõusnud. ' Montenegro näljahädaliste tarwis kogutawaid  andeid on Slaawi Heategewast seltsist  juba 9532 rubla kokku wöetud. Wenemaal on üleüldse 170,000 dessätini  maad wiinapuu harimise all, kust 20 milioni ämbrit wiina saadakse. Kaukafias on. wiinaharimzm kõige suütem, kus üksi enani kui deSsätini maad selle all on, mis 10 milioni ämbrit wiina annab. Selle järele tuleb Krimm ja BeSsarabia. Tolli kõrgendus. Uues tollide määrus  on järgmiste wäljamaalt toodawate kaupade peale 6 rubla 60 kop. tolliraha pantud: siidirätid ja telgedel jä käes kuotud siidi kaubad, lindid, kuotud ja eegeldatud kitsad lindid, selge tüll ja siidine ja poolstidine  sammet ja plüüsh. Pool siidiste rättide ja pool siidise riide toll on 2 rubla 90 kop. peale kindlaks.tehtud. Önsa Keiserina Maria Feodorowna mälestuse samba ehitamiseks on päälinnas juba 34,797 rubla 81 kop. kokku tulnud. Msskwas Arstide koosolekul teatas vr. Schrauber, et wiimsel ajal 300,000 inimest Moskwas influenza tõbe olla põdenud. Kõige rohkem olnud haigus 15 —25 aastaste seas laiale lagunenud, kuna 35 aastaste seas ja nendest wanemate juures teda weel wäga harwa ette tulnud. Krimmi lõunarannaS oliwad Jõulu üm« ber üsna. soojad ilmad, kraadiklaas näitas wahest päewa ajal 17 kraadi sooja. Asowi meri on küll juba 21. Nowembrist saadik kinni, aga Krimmi rand on lahti ja laewandus  Kertshi lahes on kuni Jõuludeni takistamata  edasi kestnud. Orelist. Turgenjewi sündimise paika, Oreli kubermangu, asutati üks linnakool ja nimetadi teda kuulsa kirjaniku nimega. WarshawLs andis sealne politsei ühe nimekirja wälja, kus 70 wäljamaa alama nimed peal seisiwad, kellele mitmesuguste põhjuste pärast Wenemaal elamine Ära on keeletud. Nimekirja peal seisiwad 31 Austria, 17 Preisi, 9 Pärsia, 6 Türgi, 4 Prantsuse  ja 3 Greeka riigi alama nime. TuHHuunS O.Decembril 1889. Möödaminewa  aasta wilja saaki wõime ennem paremate sekka lugeda. Kui ka mais tükati waewane oli, suuremalt jaolt oli ta ikka keskmine ehk ka hea, kus dess. (2400 iD s.) 200 puuda ümber wäljaandis. Wiina saak oli kõigiti hea, kellel aga wiinapnd olemas oli. Oli mehi kes kuni paar ada pangi wiina saiwad. Praegu saab pakist 1 rbl; aga kewade poole saab hind muidugi kerkima. Maisi hind on praegu kuulvata odaw. Puuda eest maksetakse ainult 30 fop. Linad kaswawad siin alati wäga heah Kartulid oliwad keskmised. j Külmtöbi praegu siin sugugsiiiga ei tee. Kõige suurem uudis tuleb! aga nüid: Suhhumi Eestlased tahawad kõikuda hooned ja maa eestõiguse Mingneelidels ära müia. Kaup on juba walmiski, kuid ülemalt poolt on weel kinnitust oodata. Lubab seda kõrgem walitsus, siis saamad Suhhunji Eestlased, kõik enda liikuwat ja liikumast warandust mahajättes, kewahel, ainult, smdud raha taskus, kõige nelja tuule poole laali minema. Küll ei ole seesugune laialilagupmine kiita, aga Eestlased arwawad siiski, xt nad hea kaubaga op kokkusaanud —, hige kõrgem hind mõnel mehel, wili ja nm mahaarwatud,  on kuni 5000 rbl. rahaga põhja pool Wenemaal alt kohte saada wõiwad. Läheb asi lap sellest Sakala lugejatele jälleg Andku Jumal õnne! Oktobl su poole oli meil aruldane öö küln öd näitas graadi klaas 6°/<> R. küln . . ;a midagi kahju ei teinud, et peale ? ! malmis oleku pärast enam külma ud, kõik muud wiljad juba koristatud Praegu on aga ilusad ja soojad iln i 2 —6, päewal 6 —lo graadi Ree sooja. Peale hobuse warguse leewad siin ka metskassid kana karja seas rohkeSte kurja, nimelt ööse, kui kanad mcgawad. Nende ridade kirjutajal on wiimcse poole aasta jooksul 46 mana kana metSksside läbi otsa saanud, mis siinse hinna järie oma 23 rbl. wälja teeb ja peale 100 kam poega. Viimsete  hulgas on ka osalt kullid ja rotid tegewad  olnud. Ka schakalid mmdsiwad peale 20 Noore hani maha. Nõndasammuti on ka iga.töisega lugu, kes meel rohkem sulgloomi  piawad. J: P. SuhhumiS 15. Dezembril 1389. Et tühiste tüli', ja waen wctheneks, pakun ma omalt poolt sõbra kätt jä wõtan J. K. kohta ütelused Sakala 33 n. s. a., et tähendatud mees Estonia küla kontserti pusius pääga läräsi püidis teha, tagasi, lootes, et ka hra. J. K. kõik „jonnid" kõrwale jätab ja sõpruse sidet sõlmides, ennast minu wastu auusa suguwennana ükssenäitama saab. Siginegu sõprus, wajugu wack, elagu ühendus! Auupaklikult: J. P. Kallis terwise jook. Esimese Schlesia sõa ajal oliwad Prantslased  ja PreiSlased kui ühmdatud Mäed Praga linna lähedal seisupaika' pidamas. Preisi öhwitseridel ei olnud sell ajal weel seda tähtsust,  mis nüid, seda uhkenad oliwad Prantslased  oma Ludwig XIV. wõitude peale. Seda enam aga püidsinad Preisi ohwitserid sõa ja wiisaka elukombe lõudeid hoolega kätte õppida ja ka wälispidi mhtas ülikonnas seisuse  järele ilmuda. Zrantsuse ohwitserid Nokkisiwad ja pilkasimad neid aga seda enam, millest mõnigi kord kõiksugused tülid tõusiwad. Üks Dessau härtsogi rügemendi ohwitser oli tükiks ajaks teenistusest wabaks palunud, et linna sõita ja seal pcar haiget hammast wälja tõmmata lasta. I Ohwitser oli tuli uues ülikonnas, sest käsk nõudis, et linnas soldati ülikond korraline pidi olema. Wõöraste  majasse asudes statis ta kohe arsti järele ja tellis seniks pudeli weini. See pidi tema arwamise jänle enne hamba tõmbamist  hea olema. Laua ääres istus ka üks kaunis määrdinud ülikonnas olen Prantsuse ohwitser, kellel wahest paha meel wõis olla, et perenaene Saksa wõõra eest enam kui tema eest hoolt kandis. Sellepärast lõi Prantslane  Preislasega klaasi kokku ja hüidis: „ See on mu kuninga terwiseks," ja näidates, et ta selle heaks tõik on malmis ohwerdamas, wiskas  ta oma määrdinud käiksid wõi mattsheti aknast wälja. Selle aja kombe nõudis, et ka Preislane nõnda pidi tegema, ja ehk sellel küll oma puhtast käiksisest kahju oli, täitis ta siiski aja kombet. Waheajal tõstis Prantslane  klaasi ja laskis wäejuhatajat elada ja wiskas töise mansheti wälja. Ka siin tegi Preisi ohwitser talle järele. Praegu aga astus arst tuppa. Preislane  walas klaasid täis. „Minu Preisimaa kuninga terwiseks!" hüidis ta, jõi selle tilgatumaks  tühjaks ja näitas stis arstile, mis? sugune hammas wälj< tõmbaha tuleb. Oli see töö toimetatud, palus ta Prantslast enese asemele istuda, seal juureS waatis ta nüid pilkawliku naeratusega Prantslase peale, et sellel, kui ta oma seltsimehe ees mitte poisikeseks  ei tahtnud jääda, muud nõuu üle ei jäänud, kui pidi oma terme hamba laskma wälja tirida. Küll ägas mees! „Minu sõa-- wäe juhataja ja hertsog von Dessau terwiseks!"  hüidis Preislane töist korda ja laskis oma töise haige hamba wälja wõtta. Wahe peal oli ka Msi Preifi ja Prantsuse ohwitserisi  saali tulnud ja weel pidi Prantslane oma töise hamba kaotama. Seltsimehed naersiwad  kas katkeda! Preislane maksis pealegi arstile õige suure rahatüki, mida ka Prantslane,  kes mingis asjas alam ei tahtnud olla, järele pidi tegema. „Küll oli kallis terwise joomine!" ütles ta oma seltsilistele paistetanud  palet kinni hoides. Mõndasugust. Pesti linnas on praegu selle üle suur jagelemine ja wäga palju on kõwaste selle poolt, et teretamise juures mitte enam mütsi pääst ära ei piaks wõetama. Sellest wõida mitmesugust kahju saada, nii näituseks kange külmaga mitmesugust pää haigust. Sõamehe  kombelist teretuse wiisi peetakse kõige mõnusamaks. „Nat. Z." kõneleb selle asja üle pikalt ja laialt ja laidab iga sõnaga kübara  pääst ära wõtmist. Suwel ta just suurt selle wastu ei ole. Esimene, kes teretamise  juures kübara ära wõtmise wiisi on üles wötnud, olla wististe mõni kamal kübarsepp  olnud, kes sellest kombest omale suurt kasu lootis ja sai ka sest teretamise juures  alalise kübara ära wõtmise juures kuluwad  kübara weered ja mütsi sirmid nii ära, et lase aga olla, kuna mujalt weel küllalt  kanda ja käia kõlbaks. Teada muidugi, mis siis tehakse, kui kübaral mõni koht juba kulunud on, muud kui osta uus. Igal mehel  oma wigur. Teatridirektor ja kirjanik Schroe- der. Wiini linna ' teatridirektor Holbein jutustab Schroederist kena luokese: Kuulus Schroeder, ütleb ta, wõttis mind korra, nagu see ikka tema wiis oli, wäga lõbusal tujul, oma kirjutusetuas wastu ja rääkis himuga teatri seisukorrast. Minul oli iga ta sõna nagu ewangelium, ometi segas meie juttu ühtelugu üks juur tolmunud ja porine Neuseefoundlandi  tõuugu koer, kelle pealetungimist ja nühkimist Schroeder aruldase kannatusega sallis, kuna minul halb oli oma meelepaha marjata. Kui ma wiimati nägin, et sopase looma eksitamise pärast wõimata oli pikemat juttu ajada, jätsin ma Jumalaga, kuna Schröder  mind soowitud lahkusega palus, õige pea, aga ilma koerata tema juurde tulla, et siis südamelikumalt rääkida wõiks. Nüid alles tuli wälja, et koer wõõras oli ja kes teab kuda salaja tuppa oli tulnud. Schröder, kes teda minu omaks pidas, laskis ainult wiisakuse  pärast, minu wastu oma peene ülikonna ära.määrida.. Nüid aga wõttis ta kohe kepi ja kihutas tahmase külalise paari hea löögiga minema. Apteekri õpilase eksam. Ühes mähe mas ja kõrwalisemas Ameerika linnakeses pakkus ennast keegi noormees sealsesse apteeki õpilaseks. Selles apteekis müidi werelahutuseks  ka „soodawett". „On Teil selleks ka harjunud osawuft jä tormilised teadused?" küsis apteegi pidaja noortmeest weidi kõrwale tõmmates. „Ma usun seda tõendada tohtiwat,"  wastas töine tasa. „Kui kaua teenistuses  olnud?" „Hm, mis tähendab see näituseks, kui keegi silmipilgutades sooda mee müimise kohale astub,?" „Head kõma piiritust ja soodat." „ Silmadega pilgutamine ühes keelega laksu lastes?" „Saab klaas pooleni  Jamaika rummiga täidetud." „Kui keegi Vanani siirupit küsib ja pöialt ja esimest  sõrme weSti taskus piab?" „See soowib  konjaki ingweriga." „Kui pahem käsi selja peale pannakse ja parema pöidlaga üle pahema õla tõmmatakse?" „Tähendab, et mana Hollandi kadaka marju soowitakse." „Kui keegi „Hudson" üteldes pahemale poole köhatab?" „Täidab piprapiritus ta tahtmist."  „Hea, wäga hea, Teie wõite homme kui õppinud abiline oma teenistust algada. Piaks midagi muud iseäralist soowitama, siis saate keldrist laagrist. Kas näete, meie piame oma retseptidega õige ettewaatlikud  olema, sest siin seisab inimese elu kaalu peal." Aleksandria linnas Egiptusemaal on sealse arwamise järele kuulsa Kleopatra surnukirst ülesse leitud. Greeklane Gonkiol leidis mõne nädala eest oma aiast maa läbikaewamisel  suure kiwist surnukirstu, mille kaas kunstliste piltidega kaunistatud oli. Ta an is oma leiduse kohe Aleksandria kõhtudele üles, kust kohe sealse museumi direktor sinna saadeti, kes hulgast meestest kirstu ettewaatlikult  lahti kaewada ja wälja wõtta laskis. Oli see sündinud, pandi kirst petsatiga kinni ja küsiti Kairost walitsuse käest kindlamalt järele, mis sellega nüid teha tuleb. Sealt saadeti terme kommission sinna, mis 31. Detsembri!  rohkete õpetatud meeste ja Aleksandrias  elawate Europlaste juuresolemisel kirstu lahti laskis wõtta. Kirstust leiti naesterahwa luud ning päetsis oli suur kullast pärg ja rasked kullast kõrwarõngad. Peale selle leitt kirstust meel kullast käepaelad ja kuld möö. Kirstu wälimiste ja seesmiste seinade peal oliwad meel kaunid kujud ja nikerdused kaunis  selgeste näha. wäljaspool oli wiis naesterahwa  kuju, kuS üks naeris, töine nuttis, kolmas seisis tõsine, neljas oli haige ning wiieS näitaS surnud olewat. Kirstu kaane peal oli kaks tümadega wanaaja elajat, kelle jalgade ees kaks madu wingerdasiwad ja oma pääd ablalt ülespoole sirutasiwad. Et kõik selle kirstu kunstline kujutus Ptolemäuse ajajärje lõpu peale näitab, tahetakse nende kahe maokujust  kindlaste arwata, et see kiwist surnukirst  tõeste Kleopatra surnukeha wari on. Praegu on selle üle õige kibe tüli ees, kelle omaks kirst õiete päris jääb. Egiptuse walitsus  piab ennast kui ainsamaks õigusliseks kirstu omanikuks ja tahab seda Aleksandria museumile  anda. Kirstu leidja hra Gonkiol aga katsub oma omandamise õigused maksmaks teha ja tõotab ainult kõrge hinna eest kirstu käest ära anda. Wana rahwa tarkus ilmade ettekuulutamises.  1. Sadab peenikest lund, siis on pikemaks  ajaks külma oodata, sadab laia lund, ja hakkab see kokku, siis on saada parajat külma. 2. Kui hani Mardi päewa ajal jõe peale astub, astub ta Jõulu ajal sopa sisse. 3. Sooja Jaanuari kuu peale tuleb külm Weebruar ja sui. Külm Weebruar, külm kewade. 4. Rohelised Jõulud, walged Lihawötte pühad. 5. Kui uue aasta hommiku koidu puna selgeste näha on, siis tulla sui palju müristamist.  6. Kuidas ilm 12 ööd pärast Jõulu on, nenda on La 12 k >ud otsa. (SelleS wana rahwa tarkuses tahab küll kõige wähem tõsidust olla!) 7. Kui tedred kaunis wara enne päikese  tõusu kudrutawad, on wihma pea tulemas. 8. Warane müristamine, hiline nälg. (See pidada nimelt mesist suid tähendama.) 9. Kui lõoke kõrges lendab ja kaua ülemal kõrges lõõritab, siis kuulutab see ilusat  ilma. 10. Hiline talme, hiline kewade. Sa unustasid. Kõik soowid olen Sulle ohwriks andnud. Kõik püided, piiga. Sulle pühendand, Kõik piinad olen Sinu pärast kandnud Su käest ma kihwti klaast tühendand: Kõik seda rõõmuga ja sellepärast: Nad olid kullatud Su silmesärast. Mu hing ei enam juua wõi neid kiiri, Ju töise südant soendab see läik; Su tahtel, piiga, pole aga piiri Nüid nõuad minu auu Sa nõuad kõik: Mu kallim kaunikene koidu kumal Sa nnustasid, et ma põle Jumal. K. Krt««. Kirjawastused. 1. J. M. K. Andsime ruumi. Saatsime rohkeste terwitusi. 2. J A. W P. Täname soowi eest ja palume Te d edasi kaastööliseks  jääda; aga mõtelge õige pia mana asja peale. Sõnumi ele anname rtmmi. Laulud ilmuwad waheft weikse muutmisega. H D 9e i>s Lühendatult l.hes. 8. M. R. W. Käes : täname, et kord nüid osi õiendatud on. 6. J. O, T. Saatsime, kuid mitte enam nii pika aja peale wõlgu, õiendatud. 7. O. A. T. O endatud. g. G. A. N. Soow täidetud. 9. R. J. P. Saatsime ka ühes mana. 10. K. J. L. M. Tänuga käes. 11. J. W. O. Õiendatud. Rohkeste terwiseid .augele! 12. A. A. Ä'. P. Wäga hea. et jälle mlite. 13. J. W. W. Soowime sedasama ka wastu. Saadetud. Oleks küll wäga tulus, aga j. seep see on. 14. H. R. P. Palume selle mehega õige ruttu õiendada. Tall  me selle töö eest, mis meie tuluks teinud olete. Saatsime  neile lehed. 15. A. S. P. Soow täidetud. 16. K. J. L. Lihtsad armastuse laulud piawad süsi seäranis kenad olema kui neid lehes ära trükime. 17. G. E. L. Tän me laulude eest: saadame. Mis nõuate selle jutu eest? Oige terwe, et teatud inimesega kõnelesite,  eks saatsime siis. 18. M. K. L. Ei olnud sugugi wõimalik. 19. H. H. E. Tänu õnnesoowi eest; weel paremat wastu. Kuulutus minewasts lehes. 20. H. L. H. Sõnumid lehele sisu-ahtrad. 21. J. J. O. Õiendatud. 22. J. L. H. Täname; saadetud, mis Luius tarwitame. 23. A. H. W. Loodame, et mõndagi meie lehe heaks tegema saate. Leht tuli. 24. C. A. L. Q. Käes; soow täidetud. 25. HE. Paremaid Teile tagasi. Tuleb niisamati jälle edasi. 26. J. S. A. Käes; täname. Eks ole ka weel aega. 27. A. G. P. Kuidas wõite seda ometi soowida, et ilma min gisuguse põhjuseta P. teekonda ette wõtaksin. Ei tule. 28. T. T. K. Täname selle töö eest, loodame weel paremat Ei saada. 29. E. T P. Õiendatud. 30. —iis — Lehes. 31. J. M. K. Soowi järele tehtud. 32. E. Ü. S. T. „Üks käsi pesev toist," miks Teie seda meeles ei pia. Wistisle ei tule mitte. 33. J. M. K. Tarwitatnd. 34. H. K. T. Wõi neid ilma ikka jätate. Tuli. 38. H. L. T. Wäga kahju, et ära lähete. Lehes. 36. P —ehw. Sõnumitele rea meelega ruumi antud. Tänu! 37. H. L. M. Täname; tuli kohe. 38. J. L. T. Wõib ju olla, et ju asi tõeste ka nii on; aga küllap see sellepoolest ka paraneb. 39. —tt— Lähemal kokku saamisel enam. Rohkeste terwitusi  Teie töö ja waewa eest. Kiri tuli. 40. P. K. H. Küllap see asi edespidi paranab. 41. J. L. E. Täname saadetust eest; wististe wahetame nagu siiamaalegi. 42. P. r. k. Olgu siis, tuli. 43. M. W. R Südamest tänu wastu. 44. T. W. H. Tuleb, kuid hoopis lühemalt. 43. Z. H. R. Tulewas numbris. 46. P. R. Täitsime Teie soowi. 47. G. W. M. Adres üsna puuduline, ei saa. 48. H. L. T. Katsume mahutada. 49. —gl— Täname saatmast; saame edaspidi tarwi aina. 80. A. A. K. Saadame niisamma kui mullugi. 81. S. R. P. Wõtame Tie soowi wasm; leht tuli. 82. „d" Wiinme lehes; esimene ei ole ntttte enam uus. 53. K. H. U. Soow täidetud. 54. J. P. W. Wäga hea; terwitusi. 85. H. J. H. Tõeste tore, kui Teie soow, mis ka ühtlasi meie oma on, täide läheks. Leht tuleb. Head elu ! 56. M. K. K. Loodame Teie poolt head. 57. J. P. C. k. Täname wäga Teie saadetust ning ka pikema  kirja eest. Kiri tuli. 55. A. W. K. Wõtame Teie pakkumise wastu; küllap kr' ' isegi tunnete. KS. H. R. P. Olge terwe, kuid teataw adres Ka wez puuduline. Nr. 1. «ae a k 5 1890