Tallinna Sõber M 29. NelileiMmneS aaStakäi? Tallinnas, Heinakuu 28. Mwal 1892. UirMinc aeilteht Eesti rahvail «sai ia liaaadrs. Tnkeb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas t!iudfors'i pärijate. trarinrajaS: saStaS ......... S rublas 40 kop.— pool-aoStas 1 rubla 40 kop Koj» ehi postiga saadetud: 'ZaaStöS ...... l. /3 rubla pool-aoStaS l rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk kelle aseme pealt 5 kop selU"iin'» .r»,,tz, t KL.' zx-W.7 Wastaja redaktor W, F. Eichlzor n. Tlob B«ctt«ri§, kiriod BalNsU (Bsltischp«rl iz»«rNik.«iS.Nopr» Register. Üleüldised souumld IM cnliuast. Omalt . uiaalt. Tallinnast: Ueisripraua nimcpSäw. Uus Liunade- > - seadüsi Spirituse wSljawedamise-prämia. LSbustilSte-nmksud. Käsud thvlera asjus. Kohtu- ! a»i«S. - «oyt»'vtins. - Önnrwnad sumMed. -- ÄoKlsiist - «.'latÄüduiiut La?lvaißdud - Tartut, Simrkoolis. - Wwim..».,. wchara LiMw Üleüldised sönumid maailmast. Baltisk' iS Heinakuu 19. puäwal Bgksnmnntt Kvier Wilh e l m 11. sai «ende pääwade sees omall merereisilt tagasi oodatud. Senni on Würsi Bismart'i!e nendanimetatud rahwus-waba erakonna poolest KiSsingen'is üht määratumat auurongi walmiStatud, millest umbes 7000 meest Badeu'ist. Hessen'ist, Sakseu-Koburg. Gotha'st, Pfaiz'jst ja Frankfurkttst osa mokuud, nende keSkis  palju tähtsaid mehi ja iseäranis palju studeutisi. Mitmete auuköuede peale, mis maakonda e kaupa nende walitud eestseisjate läbi peetud saiwad, on Würst BiSmark,  keS terwe ja rõõmus wälsa näitauud, ühe kõnega waStanud, mis kolm-weerand tundis kestanud, milles tema kõiki tagasi tõuganud, mis temast halwa räägitud ja kirjutatud, ja nimelt kinnitanud on, teda taheta wait olema sundida, aga selleks tema ennast sundida ei lasta. Ka 3ena'ssej kus tema olliat noorel põimel õuderiuud, pidi Würst Bitmark selle, nädali Viimaste pääwade seeS minema, kus teda wist Vaimustatud waStawolnüsed ootawad.  Kahju, et need sagedast nii wäga Vaimustatud on, eb nagu Saksamaa nüüdse Walttsuse waSta ja osalt ka kiuste pärast uäiwad walmiStatud olenia, sellepärast ka teisel poolel pahandawad ja kadedust äratowad. Suurt ü le i l m l isi n ä i t u st Beclin'is pidada on nüüd ometigi kindlast nõuuks Võetud ja piab see aoStal '897, Keiser Wilhelm I. 100. sündimise-aastal, peetiid saama. Walitsuse  poolest on selleks ettewalmistamised juba algatud. Bayer'iS yljwad suured wabrikuperemehed ja kaupmehed nöuupidamisekõ selle üle kokku kutsutud. Tingimata selles nõuus oliwad kõik osawötjad Pealt-Bayerist, RheinPfalzist, Kesk-Frankenstst ja iseäranis Nüruberg'ist. TingimiStega on ka kõik teised selle poolt olnud. Kholera sissewedamise  waSta Wcnemaalt on niisamasugust nöuu wöetud, kuida seda aastal 1884 tehti. Pruugitud riiete ja pesu, peale selle, mis reisijatel oma tarwitusekS kaasaS, sisseja  labiwedamine on ära keelatud, niisamati ka kaltsude, puuwilja, wärske aiawilja ja pehme juustu sisse- ja läbi- Vedamine; ka reisijad saamad piirel läbi waadatud. Wöitlemises kodurahwaga Kilimandschora juures, kus Saksa tailscmägi löödud sai, on Sakslastel 180 meest, sealisel kodurahwai 3000 meest ja miimaSkel 1000 lakkalaaditawat  söeapüssi ojuud. Sausibar',st kirjutatakse, et ZnglaSte käed sellest mitte puhtad ei olla. Inglased olla natuke enne seda 30,000 padromt elewanti-kihwade waSta Taveta jaamasse saatnud. Sakslaste pool ei ole aga siiski enne nimetatud pealikutega kokku rohkem langenud, kui 32 meest, Vaenliku kodurahwa pool umbes 700 meest. Kustria-Augrumaatt Er zher z o g Ferdinand d ' Este, kes Austria-Ungrumaa Kroonprinziks määratuh  on, selleks aga ikka weet nimetatud ei ole, minna kohe pärast sügise-manõWrejd pitkemale reisute, wist ümber maailma. Graf H oyoS, Graf Herbert Bismark'i aWaasa, isa, tahta Pealt-RadkerSburg'i IchloSst Steiermarlis  oma Väimehele oSta. Austria Seespidiste ahjade Minister on kohtutele Galizia's ja Bnkowina'S Me HrMtanud, . k h olz r a »ao a h maarahwaft mitte üle pW, WWemaale, Wme laatadele ja Wene pilgeri-rongidele MmiGlastG Ka on nõuuks wSetnd. Wene Juulist mitte hulga kaupa nendanimetatud juure Galizia's ja tulla lasta. DaanimaM Majestät Wene Ketser ou omal wõeruse-aeal Daauimaal sagedast hea meelega W a lgeid hirwesi Rosenhageni ümberkaudses metsas, aendaai««. tattch maatauuh sa soowimist awalda- nud, ka Wenemaale seesugust loomast elama asutada. Daani Kuningas on oma metslindude.hoidjale käsku anuud, neli noort walget hirwe kinni püüda. Wiimasel uadalil on fee metSlindude-hoidja nendega nüüd Peter. burg'isse reisinud, kuS need Keisrile w'st suurt ootamata rõõmu tegema saamad, sest senui oli seda nöuu laladusrs peetud. Suurt kahinat teeb Kopenhagenis see. et seatine Amerika Konsul Ryder kinni wöetud  ou. See meeS ou wäga uhkeSte elanud ja selleks omale mitmesuguste pettustega omaS ametis raha toimelauud.  üles on see asi wilmakS selle läbi tulnnd, et üt» naene rähma keskist ühe sugulase pooli Amenkn'ö umdeS 1000 krooni pärauduseks saanud, mis Konsuli katte antud sai, millest tema aga naesele ainult 500 krooni anuud, teise oma taskusse pistnud. Ka Konsul Ryder'i abikaasa, kes temale omal aeal suurt kaalaraha toonud, olls selle paha asja sisse mässitud ja on ka kinni pandud. Kaltsude s j Ssewed a m i n e kõigist Wene riigist on khok e ra -hi r m u pärast ära keelatud. Roaksi-Rormmaalt. Tüli Norramaa ja Rootsi,naa, ehk Sigem Norra-Storthingi ja Rootsi Kuuiuga wahrl, naib wiimakS ometigi Kuninga taganemisega lõppema. Ministnvräsidenliks kutsutud Stan g et ole seda amekti mitte wasta wStnud, sest et ka tema Konsulile-küsimiseS Kuningaga ühes nsuu ei olla, ehk ka kardab, et tema teist Ministreid ei leia ja et tema MiniSlerium ometigi kaua tüüril seista ei suuda. UkS teiue, Tborne. keda Kuningas pärast seda kutsuS, ei ole ametit ka waSta Võtta usaldanud Selle peale sat lahkunud Münsterprästdeut  Steeu Kuninga juure kutsutud ja aru atakse, et tema ja ka teised Ministrid paigale jääwad. Wist saamad  siis Norra ja Rootsi Konsuli-ametit ometigi üksteisest lahutatud ja Rootst-Norra side lSdwendatud, et mtlte kohe täieSle kalki ei rebiks. KaS aga Norramaa ÜliwabalaSte wöit Kuninga üle seda sidet Ülepea wrel kaua pidada laseb, fee näib wäga küsttaw olema, sest nende eeSmark on silmanähtawalt Republika. StorthingiS on elle pandnd,  Kuningale õigust anda, Storlhingit lahutada ja uusi waiimisi wälja kirjutada, kuida see keisleS riikides on. mIS Parlamentide ofawökmifcl walilsetud saamad, mis õigust Rootsi Kuningal Norra Parlamenti (Ätorthing!) kohat mitte ei ole. Waewatt on uSkuda, et Storlhing seda wasta wõlab ja meel wähem, et see palju aitaks. VotPast. AnarchtstlaStest, keS dynamiti-kurjategude pärast Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwal kohtu all feisiwad,  on mõistetud: Moineur 25 aastaks, Wotfs ja Beaujean  20 aastaks, MateySsen, Marcokty, Lacroir ja NoSsent  15 aaStakS wangitöõli. Hausen 10 aaStakS tahthoonesse,  Gnilmot 3 aastaks wangi. Ehr. Naniot, Bedum, Charles ja Zaques, Ver e, Heusy ja Schlebsch. saiwad süüst lahti mõistetud. Heinakuu 24. (t2.j paama Shtal sai Spaa'S üks inimene kmai wöetud. keS ühe Politsei-ametniku peale rewolwrist lasknud ja keda Politseiiamelnik waSta-laskmisega haawanud oti. Ktnniwõelnd  kurjategija taStnS leili üks pakk dynamlti-vadwnilega.  Tema Ülekuulamisest nähla selginm, et Spaa's üks kurjale,Pale-ühendus ou. keS määratud majast dynamiliga  lohkuda tahab, et siiS sellest tulnud jegaduSkes warastada wõiks. Zngllsmaatt. Gladstoneanlased, keS Parlamenli-waliinMes  wSjklt saanud, oTa juba ise kahtlased oma wöidu Ale, nimelt aga ama estmehe Ale, kaS tema omaS kõrges wanudnses tõeste ka weel MiniStervraNdenli ametit tallitada  wsib. Nemad snnawad temale nõun, ennemini pakutud Pairt«a«u waSta ja Parlamenti Peal tuaS aset wSlla, riigi polittka rasket juhtimist aga Ühe noorema hooleks jätta. Missugune järg neil walimsStel olema saab. see selgib wast M kui uus Parlament kokku aStub. " Arasumud Itrilabte juhataja. Parnell't. perekond pärib nüüd neld million dollarit omale, mida lirilafed «me. r>ka'S oma suguwenbadelk kogusiwad ja mis üheS Poris'! baukts seisma pandud on. See asi seisab juba PariSiS kohalise kohku ees ja otsuS selle peale pidi Leikusckuu 4. (Heinakuu 53.) pMwal tehtud saama. Londoni leht .Financial RewS* pärib korraldatud aurulaewade sõitu Inglismaa ja Marakko wahel. et SatSlaSte kaubaajaiuine seal mitte InglaSie kaubaajamise ette ei jõuaks. -- PahanduS,  mida Mr Gvau Smith selle Ae tundis. et Ma rokka Sultan temale 30.000 nael stärlingi j aedu raha pakkus, on vea jälle juhtunud. Tema on senna tagasi tulnud ja kauple mi >ed on jälle ette wsetud. Maeokko  Suur-Vesir ja Ministrid on nsuupidamtsekS Inglismaa  ekiepaurknkc ehk õigem, pärimiste, üle kokku aStunud. Prantslased püüda Marokko Sultanile ette kujustada, et Inglismaa WalitsuS sellega koguni mitte igapidi üheS nõuuS ei olla. mida Str Cvan Smith seal pärib ja selle, pärast olla Sultan uil silke Inglismaa ettepanekute waSta. Inglismaa WohcmerestaewuSkik on käsku saanud Gibral. kar sSft tulla ja oma harjutusi Gidraltar'i ja Kanaria» soarede wahel pidada; töe voolest piab see larwuSlik seal aga wist nmrltstma. mis Marokko'S sünnib, et parajal aeal kae-pärast olla tvd iks.---> Ro!tlng h a m ' t junreS kargaS Heinakuu W. ttt.s paäioal ükS söidurong roopatest xa kukkus raud!ee'tanlnutt alla. Rongi.juhataja, kütja ja uks konduktor oiiwad paigal surnud, teist surnukehast on rongi puru all leitud. Kui paljn inimest surmatud ja kut palju wigaSkatud, seda ei olnud weel teada, mtlemid armaki oga rohkest olema. Prantslastel oli esiteks suur rõõm Gladstonk wsidu Me Inglismaa ParlamentiwalimiSleS, kellest nemad arwastwad, et lema Afrikas, ifearaitis aga EgyplnSeS, lahkem Prantslaste wiska olema saaks, kui Lord SalrSbnry, See rõõm jahtuS aga pea. kui kuuldi, et mahest ehk nende wakimiste järgeS Lord Roserbery MiniSterprasidentikS saada wõitS, keS Saksamaa sõber on ja kellega nimelt EgWng'e aSiuS ühtigi peale hakata ei olla, Madagaskari, Newfoundland! ja Afrika aSjadeS kardawad Prantslased oma seisukorda ZnglaSte waõta lihe uue MiniSteriumi all meel sandemakS minema, kui sord SaliSdury MustSleriumi all. Prantsusmaal räägiti seda hullu juttu, et kuuluS Amerikanlanc Edison Saksa AeiSrite Ähi maschinak walmiStamaS olla, millega tema mõne tunni käitus j<)(> tilomctri pealt kõige suuremat  linna ehk ka stht terwet sõeawae-korpust hawitada wsida üks PariSi Professor olla EdinsoMe kirjutanud ja kiistnud. kas tema, suure Amerika Republika kuulnS poeg, oma suurt teadust ja osawust tõeste wckgimalla teeniSttrsekS wabaduse waska palgata tahta. Edison olla waStannd, tema ei lobla iialgi Prantsusmaa waenlafi wahkMatgil wiilll aidata, Selle järel wSida fliS Prantslased  julged olla, et Saksa Keiser nende Pari S'i linna iialgi Edtioni pörgu-maschinaga ei häwita. MarquiS Mores jaab oma duelli parast Kapitän Mayer iga. milles wilmaue langes, kohku alla antud. Kinni pandud AuarHisttane Droudet on dpnamiti-wargust iile? annud l« selle järel on Politsei kantsides Pantinl juureS Ühe laSti 24 dynamitt-bomdiga leidnud, miS Soisy.souS- GkiolleS' kiwimurdudeft varastatud oliwad. Heinakuu Tl. (9,) pääwal on ParisiS üht nõnukogu rahakorjamliekS  nende heakS peetud, keS KankasuSeS kholem ladt hädaSse sattunud. RõuukS on wõetud, üht kunst asjade näitust neist kunst-asjadest pidada, mis rahmal weel tun-