Telegrahwi pääwalitsnse!  olla,nagu„Nowosti" kuulewad uöuu puust telegraknvi postide asemele  raudsed panna, mis ehk küll kallimad tulewad, aga oma kauasema kestwuse läbi selle tagasi teeniwad, mis nüüd iga aasta puu postide parandamiseks ära kulub. Uhisriikide saadik Peterburis  olla „Rishk. W." kuulnujel wälimiste asjade ministrile üleilmlisest  wõistlusetööst, mille auuhinnaks 100,000 franki määratud, teatanud. Tööks olla köigeparem abiriist laewaõnnetusel  uppuwate päästmiseks. Kroonlinnast. Meie Eesti Häütegew  selts on suise puhkuse järele jälle t.gewusesse astunud. Hiljuti peeti sääl kats lillepidu ära. Need pidud ei kandnud uime ilma aegu: lillesid oli tõesti rohkesti ja jagati osawötjatelegi rohkesti wälja. Pärast lahetsesiwad mitmed, et pidust  osa ei olnud wötuud.  Pühapäewal  19. skp. astus „Kroonu onn" näitelawale. Ettekandmine oli niisama, nagu me seda ikka harjunud  nägema. Kuuldakse õige tihti soowi awaldawat, et meie pool uuemaidgi  nüitlusi etendataks. Viimasel  ajal on mitmed uued väitlused  ilmunud, kuid meie näitelawale  pole nad weel jõudnud. Oleks Wäga rõõmustan?, kui meiegi pool nudisid wõitsime näha. Küll on linn nüsi koolisid asutanud, aga nagu näha, pole linna koolid ometi meie Eesti koolilaste arwu kahandanud; nende arw tõuseb umbes kolmweerand  saja pääle. Niisugusele suurele  hulgale kjpuwad meie kooliruumid  Wägisi kitsaks jääma. Hädasti tuleks uue koolimaja ehitust käsile Wõtta. Küll on seks ju umbes 5000 rubla koos, aga mis saab sest nii juurele hulgale! Paraku kuulub kaebtust, et raha kokkusaamine tünawu palju wisamalt edeneda kui endistel aastatel. Wäsimata hoolega tööd tehes üksi wõib sihile saada, leigus ei edenda ial asja. Leiguse asemele peaks jälle waimustus astuma.  e Soomemaalt. Helsingift. Senatis oli teisipäewal „Uusi teatel kindralkuberneri  ettepanek läbi waadata, mis selle kohta käis, et Kurkijoe wald oli otsuseks teinud wäljamaa õpetlasi nende saadikute psawõtmise eest tänada.  Wiiburist on „Unsi Suom." teatel  konsul Wolffile toimepandud auuawalduste  pärast ülemale poole tea- teid saadetud. Inglise asekonsuliks Wiiburis nimetatud „Wiipuri" teatel  Prantsuse ja Jnglisekeele tsensor Anjiuhofs Peterburist. Seda ja teist. Tööliste ülikool. Mõne kuu eest tõusis Oxfordis, Inglismaal, algupäraline  õpeasutus elule, millele „Ruskin Hall" nimeks anti. Asja üleswõtja ja kulukandja on noor ameriklane Walter Vrooman. „Ruskin  Hall'i" ülikooli eesmärk on töölisi  kaswatada, kes endid kihutajate läbi ülesäritada ei laseks, waid oma seisukohta ja kohuseid riigi ja ühiskondlise  elu wastu täiesti tunneksiwad.  Ülikooli õpeaineteks on: üleüldine  ja tööstuse ajalugu, rahwasmajanduse  ja toguelu teadus ehk sotsiologia. Nende teaduste laiali laotamise abil loodab ülikooli asutaja  rahwa wahesid kaotada, rahu kinnitada ja wabadust kaitsta. Tähendatud ülikooli praegused õppijad  on enamasti töölised. Nende arw ei ole aga mitte suur. Õppijaid  on kahe suguseid: Ühed, kes oma harilikust tööpõllust päris lahkunud ja aasta pääle ülikooli astunud. Need maksawad pisut üle 260 rbl. aastas ja saawad kooli poolt täielise ülespidamise. Sisseastujatelt nõutakse  hääd algusharidnst. Teised öpiwad kodus kirjalikult. Need saawad  tooli poolt tarwilised õpiabinöuud  ja juhatused) nende õpitööd waadatakse igas kuus üle ja tehtakse nende kohta õiendusi ja juhatusi. Maksta on neil umbes 13 rbl. aastas. Ka igale juhtuwale kuuljale on ülikooli uksed lahti. Linnad wõiwad  enesele „Ruskin Hallelt" kõnelejaid  tellida, kes neil ettelugemist pidamas  käiwad, mille eest ainult teekulud  kanda on. Ülikooli maja on suur ja hästi aga tema sissesead on lihtne. Kõik tööd majas ja aias teemad üliõplased ära, aga selle eest saamad nad palka, nii et nad oma aasta maksust palju tagasi teeniwad. Teadusline õpetus koolis on hommikupoole.  Pääle lõunat tehtakse tööd ja õhtul on teuduslised läbirääkimised,  kus iga ühel wõimalik on oma mõtteid awaldada. Üks õhtu nädalas on kontserdi tarwis kus muusika oskajad üliõplased, endid mänguriistade! harjutawad. Teine õhtu on politika ja koguoluliste teaduste  läbirääkimise tarwis. Kipruse saarelt. Inglise alamkojas  oli hiljun Chamberlain ütelnud,  Kipruse rahwas ei tahtwat Greekamaaga iganes ühendamist, sest Greeka maksud olla palju suuremad,  kui Inglise omad. Selle pääle pidasiwad nüüd saare greeklased suure koosoleku ära ja awaldastwad ministri sõnade pärast kahetsust. Suur-Britannia ütleb koosoleku otsus hoiab meid ainult wäewõimuga  meie ema südamelt eemale, oma, südamega oleme me ikka oma palawalt armastatud ema, Greekamaa,  päralt. Tulekahju märguandmise riist Mõskma terwisehoiu jayskonnamuseumis  näidatakse tegewusel olewat iseliikuwat tulekahju ulärguandmise riista ehk aparati, mis ehituse, tui ka madala hinna poolest tähele panemist  äratab. Aparat kinnitatakse lae külge, kus ta äkilisel soojuse suurenemisel  kohe märku annab, ka siis, kui seda ainult mõni kraad on. Aparati  wõib elumajades, kaubaladudes, töökodades ja mujal tarwitada ja ka elektri kellaga ühendada. Weiderdaja Anatoli Durow on List." teatel järgimööda kahes linnas, Jelisawetgradis ja Goltas, kakeluste hulka juhtunud ja peksta saanud. Wiimase! korral on üks peksjatest, .üliõpilane Shubowitsh, maapäämehe poolt kolmeks kuuks wangi ja 25 rbl. trahwi maksma mõistetud. Lätimaalt. Riiast. Kõigekõrgemalt Poolt on Riiga kaks uut wabriku-aktsiaseltfi kinnitatud: „Wene-Balti akkumulatori wabrit" ja „Puutöömasinate wabrik „Slella". Esimese asutajaks on Helwetsia  alam A. Arnd, teisel wäljamaalajed  G. Zarling ja E. Egermann. Kodumaalt. Räpinast. Pühapäewal 12. skp. peeti Wöu külas Kanni talu ruumides  kontserti, ühtlasi etendati ka näitemäng  „Mulgi mõistus ja Tartlase tarkus." Kontserdil puhus Räpina pasunakoor ja laulmas oli Wõnnu Noorits Metsküla segakoor, kes küll esimest korda ette astus, aga rahwa poolt rahulolemist leidis. Näitemäng,  Pääle „tartlase" osa, oli tehwasli  eite walmistatud. Wihmase ilma pärast osawõtmine wühene, nii et kauniks otstarbeks peaaegu midagi  üle ei jää. —g. Wiljandi kihelkonnast. Pühapäewal  12. sept. peeti W.-Tänassilma Greeta-vigeuju kiriku juures kirikukooli  oreli muretsemiseks pidu, näitemäng!,  näitemängu ja lauluga. Ehk küll just pidu ajal wihma pisardas, wõttis ometi, wist odawate pääsetähtede  tõttu, hulk rahwast sellest osa. Pidu tegelased, pääle ühe, oliwad nimetatud koguduse liikmed. Ehk nad küll enamasti esimest korda awalikült  ette astusiwad, siisgi oliwad kuuljad ja waatajad lauludega ja näitemängu  „Önuerööwel" etendamisega rahul. Wiimasel ajal on mõned ahjakad kiisapüügiks Wirtsjärwe rauda jõudnud. Nende hulgast on üks noormees 16. sept. õhtul Oiu kõrtsi lähedal tüli juures surma saanud.  Ta on hirmsasti ära purustatud,  52 noahaawa. Möödalüi. nud nädalil warastat- W.-T. walla K. talu ulu alt uuepäraline raud pöör-ader ära. Et sügisese pööripäewa  tuul lõuna poolt puhus, on pikemat sooja loota. Näib ka nii olewat. Ilm on praegu haruldane soe. 19. skp. oli walju müristamist kuulda ning iga päew näikse pikki kureparwesid talwekorteri poole lendawat.  Taliwilja wäljad haljendawad ilusasti, nad on siin pool söödikutest  Puutumata jäänud. —g — Pärnumaalt. Jaagupilt. 13. skp. peeti Pööraweres laata. Loomi oli wähem kui endistel aastatel ja hinnad  keskmised, kuid minema aastas- test hindadest palju odawamad, mis wist osalt sest tuli, et Tallinnast ja Tallinnamaalt ostjaid sugugi näha ei olnud, tuna iga aasta jäält poolt ostjad oliwadgi. Ka rikkus niihm palju laada kauplemist, kõik laadaplats  oli mett ja pori täis ja igaüks  katsus, et koju ehk kuhugile warju alla sai. Kaugemalt siia tulnud  kaupmehed ei teeninud wist midagi.  Linaseemneid otsiti ja makseti 12—13 rbl. setwertist. Kõige rohkem  oli laadal saia-, kohwi- ja muu maiusasjade kauplusi, ka mõned riidepoed.  Üks „budka," kus asjad muna wiskamise läbi wälja loositi, nähti üsna hästi raha sisse wötwat, sest selle esine oli alati rahwast täis ja wiskamisemuna nähti alatasa weerewat.  Ka oli siin esimest korda laadaplatsil „Hiina tsirkus" näha, elektrimasti: ja Edisoni kõuemasin. Muidugi kõige paremini läks kaup kõrtsmikul, kuhu wihma eest kõik marjule pugesiwad ja mitte muidu ei seisnud, maid ma märjukest nii palju nõudsiwad, et körtsipapal kõigi oma abilistega Wälja malades pää otsas higitses. Riidlemist ja nugade  lahinguid, nagu mõnel endisel aastal, ei olnud näha, aga üleni mudaseid inimesi, nagu porilombist wälja tulnud kärssninad, oli mitugi naha mööda teed tuigerdawat eht hobustega ajawat. Meie Greekaõigeusu  kirikusse sai nüüd uus kroonlühter  üles pandud, mis Peterburist telliti ja 160 rubla maksma tuli, mida kihelkonna liikmed priitahtliku korjanduse teel kokku paniwad. R—a. Järwamaalt. Minewal pühapäewal  19. skp. oli Türi kirikus neiu Miina Hermanni orelikontsert. Siiamaani tunti säälses Järwamaa nurgas neiu Hermanni kuustitegewust  ainult ajalehtede sõnumitest, ning sellepärast oli kunstniku ilmumisega  iseäraline tähtsus ühendatud. Uut mänguriista taltsutas sedamööda ju uus meister. Neiu Hermanni mäng on armas, mõjuw. Teiste kodumaaliste orelikunstnikkudega wõrreldes  peame kõige esmalt tähendama,  et neiu registrite tarwitusel imesuurt osawust awaldab, Teiselt poolt kaunistab tema mängu tõsine, rahuline kindlus, küpsus mis mitte tawaline  asi ei ole. Ettekantud „Toccata Bach," meie arwates raske mängutükk,  kinnitas seda mõtet täiesti. Rheinbergeri, Mendelssohni ja Töpferi  toodetes sai ilmsiks, et neiu Hermann mängule just tarwilikku, mõnust waljust mõistab anda, ilma mingisuguse edwistuseta.  Kontserdipäewal  19. sept. ja öösel enne seda sadas wihma wahetpidamata, tõik teed za teerajad oliwad jõekesteks  muutunud, aga sellegipärast oli rahwast haruldase kontserdi pärast enam tulnud kui loota wõis, nähtus,  mis Türi kihelkonnale auu teeb. Tulewal suwel, kui raudtee walmis, saada neiu Hermann meie poole oma laulukooriga külaliseks tulema. Loodame siis parema ilma pääle, et kõik muusikasõbrad pakutawast lõbust wõiksiwad osawõtmq tulla. u Wiru-Jaagupist. Selle kuu 19. p. oli Wiru-Jaagupi Põllumeeste seltsi koosolek. Määrati ühekordne aastamaks  20 rubla pääle. Peeti nõuu, 1900 Rakweres näitust toime panna ja waliti kommisjon näituse koha muretsemiseks. Herra von Dehn seletas  piima lehmade tulust jä tähendas,  et aeg olla ammu käes, kus wäikepõllumees karja parandamise pääle peaks mõtlema, lisas aga juurde, et mitte enam nõnda ei peats mõteldama kui üks tema kadunud tuttawatest: „Mis mina neist lehma raibetest enne söödan, kui nad piimas  ei ole!" Abi esimees hr Koppel  arwas ainukeseks wäikepõllumeeste  päästmiseks kunstsõnnikut ja soowis, et selts wõtaks mõisa pidajate  käest kunst sõnnikut tellida, sest need saawad alati hääd ja wärsket, kuna see kunstsõnnik, mis talupidajad  ise telliwad, koguni wana, lahja ja wäärtuseta olla. Hr von Dehn arwas selle püüle, et wüike-põllumeeste  kunst sõnnik alles soos ja rabas puhata ja tahta säält häda pärast wälja põllule upitada. Ilma raba ja lauda sõnnikuta ei olla kunstsõnnik  midagi suuremat waärt. Herra Paulmeister pidas kala kaswatusest kõnet. Uusi liikmeid tuli hästi juurde. Raha tuli aasta maksjatelt 120 rubla sisse. Tulewane koos- olek määrati 14. now. pääle Rakwere  walla majas —r. Sõnumid Tallinnast. Uue Greeka - õigeusu pääkiriku ehitus Toompääl on lõpule jõudmas. Kui kõik sisemised ehitused walmis saamad, saab kirik „Rem. Ism." teadmist mööda 28. nowembril sisse õnnistatud. Wälised  tööd on täiesti walmis, telingid kiriku ümbert ära wõetud ja ka ehituse  ümber olem plank maha kistud. Kiriku sees maalitakse praegu altari ja kupli pühapiltisid. Ka wäljaspoole kiriku seinadele on mitmele  poole pühapiltisid maalitud nii et kirik ka mäljaspoolt hästi kena ja armas waadata on. 160 puuta wõid warastati  ööse 17./18. wahel Krauspe supelusmaja kõrmalt kuurist ära. Margad oliwad kaks kuuri lauda lahti kiskunud ja nõnda kuuri pääsenud. Kohalikud sõnumid. Linnawolikogu erakordne  koosolek 23. septembril k. 6 P. l. 1899. (Trükitud Jurj. politseimeistri herra lubal.) Linnapää V. v. Grewingk andis koosolekule teada, et linnawolinik Heinrich Glück surma läbi on lahkunud  ja l. w. kand. Viktor Rikka tema asemele on astunud. Koosolijad  tõusiwad kadunud linnawoliniku H. Glück'i mälestuse auustamiseks püsti. Nõnda nimetatud linna haigemaja on weel terwishoiu asutuste walitsuse  päralt. Linn lubas kohaliku ülikooli walitsuse palwe pääle haigemaja  tarwilikult suurendada, kui selle omanduseõigus temale antaks. Hariduseministerium  on Liiwimaa kuberneri  herra teatel omalt poolt sellega nõuus lubanud olla, kui haigemaja  tema kinnitatud plaani järele  sündsalt septembrikuuks 1900 suuremaks ehitatakse ja ehitatama kuulesaali kohta ülikooli õigused kindlaks  määratakse. Asi antakse endise 5 liikmelise kommisjoni (linnawol. Lieven, Ströhmberg, Freymuth, v. Zeddelmann, Bätge) kätte, kes seda küsimust enne juba harutanud ja nüüd iseäranis eh. plaani üle peawad arwamist awaldama. Emajõe pahemat kallast allpool Kiwisilda taheti suwel kiwidega ära sillutada ja lubati mullu seks 4700 rbl. Et tööd kõrge weeseisu pärast ei ole saadud teha, lükatakse töö tulemaks  aastaks edasi. Esimese linnajao majasid otsustati möödaläinud jaanuarikuu 28. päewal  uuesti hinnata. Nüüd on hindamise  töö lõpetatud. Majade wäärtus an esimeses linnajaos 2.376,800 rbl. püült 2.487,510 rubla pääle ehk 110,710 rubla mõrra tõusnud. Wesiwärgi asutamise otstarbeks on kahel aastal 1000 rubla määratud.  See summa on 2400 rubla pääle kaswanud. Koosolek otsustab seda raha tulema aasta kuluarwesse panna, et seda wesiwärgi asutamise ettewalmistamise pääle wõidaks tarwitada.  Kaubanduse ja tööstuse linnamakju  suurus määratakse: kaubanduse  I. ja 11. järgu ja tööstuse I—s.1 —5. järgu asutuste päält 1S"/o kroonu tööstuse - maksust, muude asutuste päält kroonu-maksust. Meltsiweski rentnik palus 200 rubla weskirendist maha jätta, sest suur mesi ei ole wesket lasknud töötada  ja Meltsi tiigi puhastus wõtnud  2 kuud paremast tööajast ära. Palwe lükatakse tagasi, sest tiigipuhastamine  olnud rendilepingus juba ära tähendatud, et aga suure wee kahju tänawu palju suurem olnud kui harilikult, pole selgeks tehtud. 9 järgmises punktis palusiwad linnaelanikud linna käest tänawu kewadise suure wee läbi sündinud kahju tasumist enamasti 200 —300 rubla. Linnawolikogu arwab, et madalate kohtade elanikud suure wee kahju juba ette teawad, kui nad sinna majasid ehitawad, nende majade  sissetulek linnamaksude määramiseks  ka hästi madalaks on arwa tud jne. selle pärast lükatakse palwed tagasi. Linnaameti ettepanekul wõetakse aga otsuseks: nende palweid Läita, kes wee läbi lõhutud uulitsaid paluwad  parandada ja Piiri uulitsa Pool kaitsetammi kõrgendamisest ületulewa  aasta kuluarwe määramise juures aru pidada. n. Kohaliku maakonnarentei uueks rentmeistriks tulewat meie kuulmist mööda herra Uditsh Wolmarist. Põllutöö ministeriumi  tnlewa aastasesse töökamasse  olla päälinna lehtede kuulmise  järele ka kalastuse edendamine suuremates ja tähtsamates Wenemaa  kalapüügi kohtades määratud. Teiste hulgas on ka Peipsi järw ligema tundmaõppimise alla arwatud,  ning tahetakse iseäranis selle pääle rõhku panna, et kalapüük korraldatud  saaks, ning maitseid kalu asjata ei raisataks. Liimi kubermangu ak - siisi walitsusele olla, nagu „Prib. L." teatab, üle 3000 palwekirja  monopoli tulekul awatawate wiinamüügi kohtade saamise üle saadetud. Nendest wõiwad aga ehk kõiges sada palujat oma palme täitmist  loota. Nimetatud leht hoiatab  sellepärast edasipidi uusi palmekirju  saatmast, sest see oleks nähtawasti  asjata aja ja raha raiskamine.  Teede ministeriumis tulla „Nowosli" teatel oktobri-kuul plaan harutamisele, kuidas Soome kroonu raudteede ja wäljamaa teede wahel otsekohest sõidurongide käimist  seada. Tähtwere mõisa moonameeste  pühapäewa töö kohta kirjutas meie kaastööline —aa — meie lehe 208. numbris. Selle wastu tuleb meile nüüd Tähtwere  mõisa alama põllutööjuhataja poolt seletus: „Postimehe 208. nris kirjutab herra —aa —, et Tähkwere mõisa moonameestele pole mitte wõimalikuks  tehtud pühapäewa pühitseda,  ehk nad seda küll ise tahaksi- Wad, waid nad peawad siis oma kartulid ülesse wõtma. Herra —aaon  aga Utvale tee pääle juhtunud. Juba wanasti oli siin pruuk ja on ka weel praegugi, et iga moonamees oma kartulite ües wõtmiseks ühe prii tööpäewa saab. Seega ei ole nad mitte sunnitud pühapäewal tööd tegema,  waid on ennemini räägitud, et hingamise päewal mitte ilus ei ole tööd teha, kuid inimese tahtmine on tema taewariik priipäew läheb  juba ka tarwis. Olgugi küll, et herra —aa — seda moonameeste suust kuulis, siisgi oleks soowitawam olnud, et selle üle kindlamaid teatusi oleks päritud, mis ka lahkesti oleks antud, kuid iga esimese wastuwlija üteluee pääle ei wõi ajalehes kirjutada:  Tähtwere mõisawalitsus sunnib  pühapäewal moonamehed tööd tegema ja ei lase neid pühapäewa pühitseda. Tähtweres, Auupaklikult 21. sept. 1899. n« ' Karl Elken, alam põllutööjuhataja. Eelseiswa kirja paneme küll üles, aga meie soowiksime kaastöölise —aa — kaudu ometi lähemaid teateid  selle kohta, kuidas Tähtwere moonameeste „prii päewaga" lugu õieti peaks olema: kas ei ole see „prii püew" wahest nii ära seatud, et moonakate palgast päewapalk maha tõmmatakse, kui nemad oma kartulite wõtmiseks „prii päewa" tahawad saada? Kui asi nõnda, siis ei usu meie mitte, et seesugune wanapöline lahkus Tähtwere mõisa poolt moonakaid  pühapäewa tööst eemale hoiaks: samasest „priiusest" ei maksaks üleüldse  kõneldagi, sest waest inimest ei aja siis mitte „taewariigi" samane „tahtmine" pühapäewatööle, waid teda sunnib puudus, häda ja tarwitus. Väikepõllupidajate juures on musiks,  et teenijad oma lina lakkumiseks, oma heina tegemiseks ehk kartulite üleswõtmijeks talu poolt aega saatvad,  ilma et neil palgast maha tõmmataks kuidas on selle asjaga lugu mõisates? Selle kohta oleks teateid õige mitmelt poolt soowida wahes: on auulitkudel kirjasaatjatel wõimalik  selle kohta tõelikka ja õigeid teateid  muretseda? Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Parisis, 22. sept. Senati kommisjoni  president Berenger pidas politseiülema ja kohtuuurijaiega nõuu. Arwatakse, et uued uurimised ja tvangiwõtmised tulewad. Nr. 212. Postimees. 1899. Wastutaw t-imetaja awg wäljaandj» (lanä. jm-. J. Tõnisson.