takistada ei või." Kõigist sellest on Näha, et seda liikumist  kunstlikult kätma pandi ja ÜleS peetakse. Ilma lootuseta  kasu peale, ei saadaks keegi seesugust jampsimist kergeusulise rahva sekka ja kellel kasu oodata, selle peale on ülemal tähendatud." Baralow'st. Kohaliste lehtede sõnumite järel minna laenatud wilja tagasi-makSmtne õige jõudsast  edafi. Saratowi kubermangu mõneS kreifiS ei olla tagasi toodud wilja wastawõtmiseks aitasi küll. Chutõmsk'ist. Sõeakohus Saratow'iS on neli kholera-käratsejate  ja kurjategijate esimeestest surmanuhtluse  alla, mitmeid teist wangitööle mõistnud. Astrachan'tS  algad sõeakohus oma tööd, kui see Saratow'is walmis on. Zarew'iS, Astrachani kubermangus, oli sõeakohus  juba oma tööd alganud. Tamm ja iZekaterinostami kubermangudest kirjutati Wiinakuu esimestel pääwadel, et sealtStes Saksa koloniedeS  kholerat koguni mitte olnud ei ole ja komadest saadik on ülepea wäga mähe suremist ette tulnud. Selle wasta oli aga põud juba kaks kuud keõtanud ja tegi palju muret. Talwewili pidi maha tehmd saama, ilma et peale mõne weike ringkonna ka üks tilk wihma maapinda niisutanud oleks. Wilja peksmiseks, mis seal ikka taeva all tehtud saab, olnud aga kuiwad ilmad wäga tulusad. Jekaterinas law'ist. Protokollid kurjategude üle kholera-kärade  juures Zusowka'S, on Mihklikuu 27. pääwal Odessa Söea-Ringkonnakohtu Prokuröri kätte saadetud, keS ueid läbi waatab, miS peale üks jäutuS Odeõsa Söea-Rtngkonnakohtust 3e?atertnoslaw'isse kohut pidama tuleb. Kaebtuse all seisawad 153 inimest, fõeariistadega waStapanemife pärast kohiute waõta, mörtsukategude, wigaStamiste,  tulepanemiste, rüöwimiste j. n. e. pärast. Protokollist  on 160 kimpu ja tunnistajaid on ligi 900 kutsutud. Ärchungelist. Ewangeltumi usutunnistuse kogudus Archangel'is ja ümberkaudu oli juba pitkemat aega ilma kirikuõpetajata; nüüd on endine Äkst kirikuõpetaja Emil Wegener sealiseks kirikuõpetajaks kutsutud; on Wiinakuu  1. pääwal senna jõudnud, suure rõõmuga wasta wõetud ja Wiinakuu 4. pääwal esimest Jumala teenistust pidanud. Jutu-leht. Tema esimene ja wiimane jänese-jaht. Teisel homlkul algaS üks pääw, just nagu iseäranis jahi-pääwa?S loodud: taewaö oli selge, nagu sinine kalew, maapind oli külmetanud ja kerge, sörme-paksuse lumega kaetud, ilm pea täitsa waikne. ,Kuld.haue" trahteris kogufiwad ennast kohtu raamatupidaja  Pfiffig, kohtuherra Salomon, rentter Seelemann ja wiimaks maalermeister Schlumpert. Schlumpert oli ennast sooja riidesse pannud, jalga pitkad saapad, bibre-müts üle kõrwade tõmmatud ja käed jahi-muhwis, mida temale ka Kaltenhagen laenanud. Ka oma jahikoera Mtmrod" oli Kaltenhagen naabri kätte usaldanud ja iseäranis tema südame peale Pannud, sest Mtmrod" oli heaste harjutatud ja oli kena tüki raha maksnud. Schlumpert oli kottu tasakeStj wälja pugeda wsima arvanud, aga uii libedast et olnud see mitte mööda läinud.  Kui tema warwaSte peal omast kamrist askuS, et teenijat tüdrukut omale kohvi tuua laõta, põr?aS tema kohe oma abikaasa wasta. ,Pagana pärast," urises tema, Mmiku vara kohe ükS wana naene, see tähendab kütile äpardust." xMiS Sina ütled, Berthold?" küsis abikaasa. Räägi ometigi selgest ja ära õpi omale teiste vooruste kõrwaM weel urisemist." Mina soowistn Sinule head homikut, Miitsuke," ütleS Schlumpert magns-hapu näuga, Mna ei tahtnud Sind Siete nii wara tülitada —" „Seda mina usun, Berthold, Sina oleksid oma hoolekandmisega  minu rahu eest ehk nii kaugele läinud, oma Zohwi Minna'ga kõõkiS juua," ütleS abikaasa natuke tuSkaS: ,fiin on Sinu kohwi ja siin midagi tee peale." Schlumpert oli liigutatud oma abikaasa hoolekandmisest  ja tahtis teda selle eest kallistada. Mse need lapsikud tembud olla, Berthold," tõreles see wasta, ,joo oma kohwi ja siis tee, et Sina peale kõige ka mitte weel hiljaks ei jää; kinni pidada Sina ennast ometigi enam ei lase. 3a seda mina Sinule ütlen, Berthold, käi püssiga ettevaatlikult ümber! Pea rauad laskmise juureS iluste ülespidi, et õnnetust ei tee." Mga Miitsuke - " Moh, lase olla; kui Sina ajajatele ja naabritele suuremat kahju ei tee, kui jänesetele, siis tahan mina rahul olla." Schlumpert ei waStanud enam ühtigi, jõi oma kohwi ära ja jättis Jumalaga. ,Jumalaga, Berthold, head jahi-õnne l" wastaS Miitsuke  ja mehel oli, nagu kostaks natuke pilkamist neist sõnadest. Seda ei pannud tema aga suuremalt tähele ja tüüris kokkutulemife-trahtert poole. Teised wõtsiwad teda rõõmsas meeles wasta; ükõ seesugune uuS kütt on ikka iseäraliseks naljaks harjunud küttidele jahi peal. Seelemann oli kõrge redel-wankre istetega muretsenud ja rohkest õlgi fiSse panna lasknud; nenda istuti soojalt ja lahkelt ja traawiS läks ssit linnast wälja Kõrgewälja mõisaherra juure, kus jaht pidi peetud saama. Sõit kestis rohkest ühe tunni ja kui ka piibud wägewast  aurastwad, siiski et läinud sellest midagi sooja kõhtu, wõeti pudel kätte. Trahterist oliwad nemad oma tarvitust  kaasa wötnud, aga Schlumpert'!! ei olnud seda tarwis  läinud, temale oli Miitsuke ühe pudeli, heaste sisse pakitud, kaasa annud. See oli ometigi ikka üks hea uaesuke, kui tema kodu ka meest natuke pöidla all pidaS. Kõik pudelid oliwad ringi käinud, nende tee oli ruttu käidud, kui küla ligidal üle ühe weike silla sõideti. .Iga ülesõitmise juures piab jahimees wõidma," tähendas Pfiffig. Muidugi! See on tõfi!" ütleS Schlumpert. Müüd on kord minu käes," ja tema wõttis iseäralise naeratusega  oma pudeli wälja; et tema naesuke temale ikka Üht head tilka fiSse kallas, seda tema teadiS ; selle juureS ei olnud see mitte kitsik. Hoolega kooris tema oma pudeli lahti. See oli ükS selterswee pudel, patent-kaanega ja otsani .täidetud piimaga. Kui Schlumpert oma pudeli kaitseva koore alt peastnüd,  fiiS kostis kõlaw naremiue tema wastale. Schlumpert oli esiteks taieste kohmetanud, aga järgmisel silmapilgul, oli tema toibunud ja naeris kaasa. »Siin on Teie abikaasa üht õige tarka nalja lahti lasknud," tähendas Salomon, et teda üle kohmetuse aitakS; aga Seelemann oli kõwemast puust nikerdatud, ei lasknud midagi juhtumist mööda minna, oma sõbrat tubliSte pilgata. ,Katsu aga kottis hoolega järel," ütles tema, küll leiad seal topsi ka; pärast oma jahi-paiga peal, kui aeg igawaks läheb, hakkad selle otsast imema ,Kannata aga", waStaS Schlumpert, ,kui minu naaber  oled, stis wõid ka kord katsuda." Nüüd oliwad naerjad maaler-meistrt pool ja rõõmsa! meelel sõideti mõisa-maja ette. Naabri-mõtõnikud oliwad ennast seal kogunud ja kui tulijad weel weerand-tunnikese nende Ühtlasest suurustusest osa wõlnud, stis mindi jahile. Esiteks tuli üks nendanimetatud »waikne" ajamine, ilma klappreteta ja hallohdeta. Kütid oliwad ksik määratud  paikade peal ühe metsa-tuka eeS, et nende taga lahtine  wäli oli ja siin oli hoolast tähelepanemist waja, fiin pidi metslindude wäljatulemise juures ümber pööratama ja wälja poole lastama, sest muidu olekfiwad ajajad mõnda laengist omale saada wõinud. Mõisaherra, üks lahke mees, näitas igale wöerale ise tema seisupaiga, ükski koer ei tohtinud ajama saadetud saada, kõik ptdtwad nööri otsa pandud saama. Schlumpert oli oma jahiriiSta, üht wana kahe-rauaga piStongi-püsfi, kätte walmis wötnud ja katsuS silmanähtawalt  kergituseks sügawalt hinge tõmmata, mida seespidine kihlsemine kinni panema kippus, ja ei kuulnud ega näinud õiete ühtigi enam. SiiS hakkas tema paremal poolel ja pahemal poolel paukuma ja kui üks põesas tema eeS liikus, pidas tema oma püssi otsa senna poole, kestet ajajaid, piigistas mõlemad silmad kinni ja andis tuld. Mttsch!" tegi ptstong ja jänes jooksis just Schlumpert'! seisupaiga peale. Körwalt paukus ja jäneS lõi ratast. Mimrod" unustas kõiki sõnakuulmist ja kargas jänese poole, mis aga heaste korda ei läinud, sest tema oli nööriga jahikoti külge siutud. Schlumpert oli üht wäga head seisupaika saanud ja Mimrod", keda tema jahikoti külge sidunud, istuS paigal nagu puu, kõrgesse tõstetud ninaga ja waatas targa silmaga üle maapinna metsa ääreS, kuna tema aegline peremees, osalt külma, osalt seespidise kihisemise pärast pea ühe, pea teise jala peale ennast tuetaS, künni naaber hüüdis, et tema paigal seisma pidada. Wiimaks sai täht ajamise halkamisekS antud.  Pitkamefi  edasi nihkudes, keppidega wasta puid lües, osawad kütid mölemil poolel, kes külje poole kippuwaid metslinduft  maha paugutama pidiwad, wenis ajajate rida küttide poole. (3ääb pooleli.) Ao»vo-Vll» ««ttsxpom. g-eo SosöM rsss. llöiaisoo 2 OSMW rsnoipschivio »N ?o«ö-» Mmm PllM selts annab sellega teada, et 22., 23., 24. ja 25. Jaam k. p. 1893 , - Hallinnas llkS Wllutöö wäljanäitus olema saab. WaljsnAituse Komitee. Liudforsi trükikojas on ilmunud: ti maa rahma Kaleai>er ehk T ii h t - r a il m a t ISSS aasta peale. Hind: S kop. 100 tiikki A rbl. SQ kop. tiikki 1S rbl. Teadaandmised. on müüa Älimm' mõisas. MD js klllllltd mis pruukimises, (pole heaSte ära-öienta tud), niiheasti uued kui wanad saawad õiendatud ja kõlwaliseks tehtud. W. Paalzow, waSsesepp ja metalliwalaja, Rotennanni poewastas. Tartu Uuiwerfltäti lillestttahVll saamad igal aeal ilma maksuta rasked  ja mahasaajad naesterahwad itleswõetud ja haiged naesterahwad ilma maksuta tallitsetud. Haigete wastawõtmine igapääw kell 10 e. l. Haigete wastawõtmine Septembrikuu 1. vääwast saadik. Direktor: Drvk. Dr. I! Pook lm a Eestimaa ra wanajl seltji on meel saada Kindfors' Tallinn