Isamaalt. Kurcsaarest. Heakordus. Nagu igaüks tcab, tuli meile hilja aja eest uus politseimeister, uimega Kresuihki, kes wist kvwamat kordust siin pidama saab. Seiamaale oli üks wäga paha mood meie linnalastel, et uad pulma akende taha ikka jooksiwad ja sääl kuuni homikuui kõlwatumaid jutlusi ja roppusi laulusi laulsiwad, ehk ka mõnda pulmalist sõimasiwad. Sellest sai mittu korda siin räägitud, aga see ei mõjunud midagi. Nüüd 2./ Detsembril juhtusiwad jälle ühed pulmad olema, kuhu akna taha ka niipalju inimesi kokku oli kogunud, et uulits üsna täis oli. Korraga juhtus politsei säält mööda minema ja seda korratumat pilti nägema, kohe oliwad ka paar karodowoid sääl, kes käskisiwad silmpilk wiimase kui ühe säält ära minna, ega tohi keegi mõödaminija wähemastki senna seisma jääda, waid otse edasi minema. Nõnda oli parast selle sääl niisugune rahuline elu, mis üsna uudis waadata oli. Ometi on ükskord selle waStu abi saadut, mida nii mitmed ammu ootasiwad. Aeg kõik asjad parandab! Kaarittalt. Hiljaaegu ehitanud Anijalgas keegi külamees omale uue maja, niug tahtnud taimeks sisse elama minna. Et aga maja tooretest puudest tehtud oti, siis ei tohitud enne senna sisse asuda kuid pidi enne tubliste köetud saama, sest muidu wõtab wing kohe ära. Keegi ci tahtnud nüüd esimiue olla, kes seda csimist kütmist oleks oma pääle mõtnud; aga wõi meie päiwil siis julgete meeste puudus on! Warsi oli ka mees malmis, kes lubas kütma minna, ilma et tal sääl juures midagi karta oleks. Mees wõttis ka kukke kaasa, sest uudes kohas on igmv olla, ja läks. Küttis ahju ka hästi palamaks ja miskaS ennast siis ühe moodi pääle natuke pikali. Tüki aja pärast nägi et ta kallis seltsilaue kukk, penni püült maha patsatas, kobe ruttas ta juure ja uägi et see enam jalgagi ci liikunud. „Oot, oot, wõi. sull juba wing peas," urises mees ja wiis kuke õue tume pääle, mõteldes: „Kü!ap ta siin jälle paraneb'" Aga imet, mees langeb mähe aja pärast ise ka kuke pääle, nagu ci tahaks ta kallist seltsilasest tahkuda. Pärast kutsuti mees küll jälle elusse, aga kukk jäi igaweste surnuks. Olgu see lugu kõigile õpetuseks, et keegi ennast minguse toa sisse kauaks ci usalda ja meel wähem magama ei heida, sest sääl wõib wäga kergest surma saada, kust kuked mitte igakord nõnda ei päästa, kud siin! Jamajast. Säält kiidetakse selle sügisese hea -ala saagi üle, et peab üsna hea olema. Üks ku-WMuS on aga säält kuulda, et wäga palju mer.m.l.i uppumist surma on surnud, kelledel st.uu-uui luipu naised ja wäikesed lapsed taha Zluickülasr. a uudis. Mõnel aastal prl - 'äält mehed enam hülgeid saanud, kunas '.11.l '.pp.r.n salle nende püüd üs-na hea peab olema. <app..lnlid ena sääl SSna wähe, nii -et kardetakse kemadesi peele puudus kätte tulema. Müümisest Kihelkonnalt, õnnetus ja hale surm. 15. ?."p"uiu'il juhtunud ühe Attla küla noore uimega Peeter OowpM suur õnnetus. MsMtud mees oli „walge laema" pääl madruseks. (ReS on need lacmad, kes Kihelkonna! meres sõitma -«LN-dele märki annamad, et need mitte madalate kMsde pääle ei puutu.) Nimetatud „walge laem" olssd Ke sisse kiuni jäänud. Peeter Oolup tahtnud oma seltsimehega kodunt Me laewa pääle KA «sõda minna. Laew sli aga selle aja sees ennast lahti saanud ja sellepärast ka kaugemale Listib, nii et enam ligi -võimalik polnud saada. Zlsgop tulles juhtunud mehed Nõrga jõe pääle, -»iZ korraga alt ära nõrkes ja mehed sisse kukkujad.  Peetri seltsimehel olnud postsak käes, selle Ml saanud ta ennast Me jõe pääle aidata, kunas Weser, kellel midagi abi riista käes ei olnud. kaelast saadik mee sisse jäänud. Nõrgast jäest hoidnud  ta ennast kätega kinni. Tema seltsimees saanud wälja ja läinud Loona-laidust abi tooma. Silmapilk läinud ka kaks meest paadiga senna, kus juba ligi kolm tundi õnnetu Peeter sees oli, nad tõstsid teda paati, aga enne kui nad maale jõudsemad  kustus õnnetuma elu küünal ära! Ta olnud 32 aastat mana ja jättis naise ja kolme aastase lapse kodusse leinama. Sääl peres on sellel aastal siis kurwad Jõulud. Karjast. 24. Nowembril põlenud Lasma mõisa rehi kõige wiljaga täitsa maha, tule hakatus teadmata. 25. Nowembril, põlenud Kaarma kihelkondaS Kikka mõisa heina küün ka kõige heinadega  maha. 28. Nowembril olnud jälle tulekahju nähja, aga praegus ei tea kus pool see oli- Mustjalast. Rahwaraamatust. Säält on üks wäga imeline jutt wälja tulnud, millest praegus pea terive Saaremaa teab rääkida ja mille õienduseks meie paari sõnaga peame kõikide ebausklikudele selgeks tegema, et see wist kusagilt loetud muistene jutt on; sest kui selle wastu kuidagi abi ei saa, siis läheb jee ikka kaugemale, mille tagajärg wist mitte wäga hea ei saa olema. See jutt on järgmine: Ühest perest saadetud wäike laps kirikusse ristmisele,  tee pääl karjunud laps kangesti, aga õpetaja juures lahti tehes polnud riiete sees midagi muud kui üks küünal. Kõik kohkunud ära, kunas ka õpetaja käskinud waderid tagasi minna, kes seda wist tembutamiseks arwanud. Tagasi minnes kuulnud nad jälle lapse häält, waatanud ja laps olnud riiete sees. Ruttu pöörnud nad ümber kirikule. Sääl lahti tehes olnud jälle kala sees. Tulnud niisamuti jälle tagasi ja kuulnud lapse hääle. Kolmat korda läinud nad tagasi, siis olnud tükk leiba riiete sees. Siis tahtnud õpetaja seda õnnistama hakata, aga sääl sündinud see jälle kohe lapseks ja hakanud rääkima: „Oleks teie mind siis õnnistanud, kui ma küünal olin, siis oleks terme maailm ära põlenud; ehk siis kui ma kala olin, siis oleks kõik ära uppunud, nüüd õnnistamisest oleks -/g jägu inimesi nälga surnud. Mis sellest pärast saadud, ei pole midagi kuulda. Noh, ütelge nüüd armsad selle juttu kuuljad! Kas see on nüüd praegusel ajal wõimalik, et niisugune  asi wõib ette tulla? KaS teie tõesti nii rumalad alles olete, et seda usute? Seda mõis keegi kusagilt eunemuistesest jutu raamatust lugeda, kunas nüüd teised seda hoopis hullemaks tegewad. Nüüd räägib juba terme Saaremaa sellest, millel mitte wähematki põhjust ei pole. Kuida kuulda, saada see asi uurimise alla antud. Poidelt. Säält kurdawad taadid, et selle aastane ülemaa teenistus üsna kchwa varaline olnud, mõned mehed pidanud meel raha omast taskust juure lisama, et aga tagasi saimad. Ka mäinad tegewad nüüd talwcl takistust, et üle ci saa, teistest linnadest kaupmeestele kraami tooma, nii kui iga! aastal. Tee linna poole on ka üsna ilma lumeta, nii et keegi scia ci saa. Ratastega ci maksa niisuguse kõma teega tulla ja rege ci mõi nurgast wälja tuua. Waldjalast. Sääl pidada Jõulu „märg" juba kõigil malmis olema, mis selle aasta ka üsna „kõma" juhtumid olema, et mitu meest juba meikimisest upakile olnud. Soomiwad kõigile teistele  häid ja rõõmsaid Jõulu pühasid! Küll oo marascd mehed! Tartust, vr. Kochi uue rohuga wõib uüüd ka ju Tartus katset teha, kuna see Riias ja Miitawis ju sündinud. Dr. Wilhelm  Koch Tartus on oma kuulsa nimcwcnna  käest õige suure hulga uut rohtu saanud, mida mõneks ajaks ulatab. Neil päiwil tehti esimesed katsed sellega arstikliinikus.  v. Talwekuu 29. päewal on Keiserlik Kõrgus Suurwürft Nikolai Nikola- jewitsch noorem kaaskonnaga Tartust läbi Tähkwere mõisa, herra von Wulfi juure jahi pääle sõitnud. Järgmisel päewal sõitis Keiserlik Kõrgus pealinna tagasi. Rakwerest. Üks Rakwere elanik, kelle poeg Tallinnas wangis, oli 30. Nowembril kirja saanud, milles teatati, et poeg suremas haige olla ja wanemaid näha igatseda. Kohe tõttasiwad need Tallinna, aga leidsiwad  poja terwe kui purika ja kirjast et teatud sääl midagi. Paha meelega kodu jõudes ootas neid uus pahandus: Nende majas oliwad äraolekul margad käinud ja palju kuld- ja hõbe asju ära wiinud. Muidugi oli kiri ka kelmide wälja mõteldud, ct inimesi kodunt ära petta. Peterburgist. Tähtjas uuendus on, kuida „Postimees" teatab, raudtee-sõidu kohta uuel aastal oodata, nimelt ring - reisi-piletite sisseseadmine. Wäljamaa  raudteedel oli ju mõne aja eest pruugiks wõetud, sarnasel korral, kui reisija pikemat reisi ette wõtab ja jälle sinna tagasi pöörab, kust wälja läinud, piletite hinda heasti alandada. Kõige suuremal möödul on see seni Ungariamaal sündinud, kus ta nii head mõju awaldanud, et mujal ka seda suure õhinaga hakatakse tegema. Kasu on selle juures kahekordne: Inimestel saab pikemate reiside ettewõtmine kergendatud, kuna reis nüüd heasti odawam tuleb, selle läbi kaswab reisijate arw suurelt ning raudteede  sissetulek kaswab, sõiduhinna alandamisest  hoolimata. Nagu nüüd „St. Pet. Wed." kuulnud, saada tulema uue aaStaga katse wiisilka Wenemaa raudteedel sarnased piletid pruugile wõetama. Kes pikemale reisile tahab minna ja siis sinnasama  paika tagasi tulla, andku oma reisisiht  piletite wõtmise juures teada ja siis ta saab terme reisi jäuks pileti, mida kõigil raudteedel tarwitada wõib, mis selle kohalises  kokkulepimises seisawad. Selle juures jäetakse siis pilet 25 kuni 50 protsenti (wecrand kuni pool) pärishinnast alamaks. Ka antakse piletid odawamalt, kui inimesed seltsis reisile lähemad ja selleks kokku pileti wötawad. Siis maksab ainult üks täie piletihinna, teisele arwatakse see 25 protsenti ja igale ühele pääle nende 30 kuni 30 protsenti odawamalt. Loodame uuendusest palju kergitust inimestele, kellel palju asjaajamist on. Odessast. Säält kirjutab kohaline leht: Siin elab omas majas üks wanapoolne  juut F. A., kes ennast umbes 15 aasta eest Verditshewi linnas omast naisest lahutada laskis ja jättis selle enne mahasaamist  maha. A. tuli Odessa, kus ta uuesti abielusse heitis ja mõne aastaga maja ja resturani omanikuks sai. Neil päiwil wõttis nüüd A. nõuuks enesele ühte abilist palgata, sest et tema asjatoimendus õitsema hakkas ja läks selleks kodunt wälja. Teel tuli temale üks waene, arwata 15 aasta wanadune pois wastu, kes tema käest andi palus. A. sai inimlikust kaastundmusest  liigutatud ja pani ette, et waene pois tema juure teenistuse tuleks. Külma pärast lõdisejg poisikese rõõmu wõib waewalt kirjeldada ja tema läks tundmata isandaga selle majasse. Kui nad senna oliwad jõudnud, nõuudis A poisi käest passi ja nägi, seda läbilugedes> et poisil tema enese ees- ja liignimi oli ja 15 aasta eest Berditshewis  sündinud. A. küsis poisi käest, kus tema ema olla ja see kirjeldas oma ema wiletsust ette, ühtlasi ka seletades, et Xs 51 Saarlane. 1890,