tööst, platttst ja waagnäib on Warschawsi Kurtkeletumate-maja poolest näitusele pandud. Pea-jäutuSte kõrwaS pakub see näitus ka weel mõnda »nuud; wäga rikkad on nimelt ,Jfiabi"-seltsi põllutöömafchinate  ja riistade korjandused F. G. Faure wabrikust. jIuuretvedu-raudteede Esimese Seltsi poolest Wenemaal on raudsed wälja- ja metsa-teed mitmesuguste  wankretega ja sõiduriistadega näitusele pandud; Lutheri pnukaupade-wabriku poolest mitmesugused fourntritud aõiad, nende keskiS ,»iisama kerged kui keStawad kohwred ja ämred pi ust. üks mitmesuguste  hobuie-raudade korjandus saab siinse Veterinärkooli  rautatnise-õpelaja, velerinär-arst Karl Grossmann'!  poolest, ükk wäga rikkaS korjandus põllutööktrjandusest  Karl Krüger' i raamatu-kaupluse poolest näitusele pandud, lõppeks mitmesugused wankred, saanid j. n. e. Kui sellega oma lühikest waatust tänawuse näituse üle lõpetame, et wõt meie teistki, kui weel kord kinnitada, et see kahtlemata üks wäga korda läinud asutus on, kõikiS miS korraleamisest ja osawötmisest maksab. Et järg igapidi  täieliseks saakõ, selleks on muidugi midagi karmis, miS kahjuks korraldajate wöimuskonnast wäljaspool seisab, head ilma, ja see on kahjuks tänine puudu jäänud. Loodame, et kohkutaw üleüldine wihm, miS heiltsest ööst saadik sajab, nüüd pea lõppenud olema saab " Kui meil muidugi mitte wöimalik olla ei wõinud, seda aruannet, mis wast näituse esimesel pääwal ilmus, nii ruttu omaS lehes üleS wötta, et näituse waatajad seda juba sel aaStal seal omaks juhatuseks tarwitada wõinud  oleksiwad; siiski oleme tormiliseks pidanud, seda wähemast laga järel oma lugejate ette panna. Piab see Meie kodumaa kõige tähtsam nättuS, mis sel aastal nii palju laiendatud oli ja edaspidi wist weel täieldatud saab, ikka rohkem meie rahwa põllutöö, loomakaswatamise, käsitöö  ja koduwirkuse peale kosutateS mõjuma, siis piab rahwa osawõtmins sellest näitusest kaswama ja osawstmtse äratamiseks on aruannet selle üle tarwiS miS näitusel näha oli ja edaSptdi olema saah. „Tall. Sõbra." toim. (Järg tulewaS numreS). Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki's, Mihklikuu !L. Pääwal Saksamaalt. Saksamaa suured sügisesed manöwrid maal ja mere! on suure merelahingi-proowiga Rirhöfltt juureS Mihklikuu 13. pääwal lõpetatud, millest kõik laewustik  osa wõttiS ja mida wäga korda läinud olema kiide, takse, nagu kõiki manöwreid maal ja merel. Keiser Wilhelm on kõikidele oma rahul olemist kuulutanud, Mihklikuu Sl. (S.) pääwal Danzig'tst Swinemünd'isfe ja sealt ThornsiSse reisinud. — Saks ent Kuningas Albert pidaS Mihklikuu 27 (5.) pääwal oma 50 aaStast jubiläumit, Sui sõeawäe-liige. Keiser Wilhelm on temale ,Sõeawäe-teeniStuse riski" saatnud, IdapreuSsi dragoni-rügemtntile Nr. 10 nime »Sakseni Kuningas Albertsi dragoui-rügement Nr. 10." annud ja kirjutanud: ,Sinule, Minu õunsa wana-isa wahwale paladinile, kuulsale sõeawäe-juhatajale Saksamaa suurest aeast, Minu truuwimale sõbrale ja nõuuandjale, saadan Mina, Minu maawägi ja merewägi, üheskoos kõige otsekohesemaid ja soojemaid soowimisi tänaseks jubiläumtks". Sõcas Preussi ja Austria wahel aastal 1866 seisis Sakseni Kuningriik Auõtria pool, on aga sellest aeast saadik ennast kõige rõhuga PreuSst ja hiljemini ühendatud Saksa Keisririigi ja Hohenzollerni Keisrikoja poole tunnistanud, ja Kuningas  Albert saab KeiSrt ja ühendatud riigi kõige uStatawamakks  tugikS peetud. — Keiser Wilhelm'i kõne Kö»igSberg'iS seifis ikka weel Saksamaa aealehtede  elawa arutamimisc all ja ka Würst BiSmark i leht, .Hamburger Nachrichten", on oma healt kuulda lasknud. Kuida teatakse, seisab Würst Bismark omaS südames selle PöllUmeeSte-ühenduse pool, kelle waSta KeiSri noomimise sõnad juhitud oliwad. Tähendatud leht ei räägi sellest siis ka mitte palju, nimetab Saksa-Wene uut kaubastamise-korraldamist  ühekS »walmiS tehtud aSjakS", mis kümne aaSta käikus mitte enam muudetud saada ei wsi, millega fiiS ka igaüks leppima piab ja loodab, et , kõige suurem krundi-peremees PreuSst riikiS", kuida Keiser Wilhelm ennast omaS kõnes nimetas, põllumeestele ikka oma kõrwa lahti pidama saab. Suuremat ja kõiki rõhku paneb see kiri aga Keisri hüüdmise peale: ,üles wõitlemisele  usu, elukombe ja korra eest, ümberlükkamise-erakonna  wasta!" Selle kirja lõpul on üteldud: ,Jätame waidlemist möödaläinud ja esiteks muutmata aSjade üle maha ja pöörame ennast üheSkooS nende eesmärkide poole, mid» kaeSolew aeg meile ette paneb, s. o. ühendatud näitlemisele  usu, elukombe ja korra eest ümberlükkamise-erakonna  wasta l" Sellega arwame meie keiserliku kõne tähendust õiele seletanud olema, mida nende poolest kellele wöttlemine ümberlüklamise-erakondade waõta tuSka teeb, lõne üksikute lausete wäljarebimise läbi nõdrendada katsutakse. Monarchi kõnele piab wägtwalda tehtama, kui seda tähendust leida tsheiakse, mida sellele need erakonnad  annawad, kes ikka mõnedest .südametunnislusemõtlemisteft"  räägiwad, kui ümberlükkamisest ja wõttlemisest  selle waSta jutt on. Keisri kutsumine, teda selleS wõitlemifes tuetada, millesse tema temaga üheS astuma oma Königsbergi kuuljaid kutsub, saab maa kõige laiemates  ringkondades, Adeli iseäralise seisupaiga pette waa« kamata, kõige waimustatumat waStakõla ja rõõmsamat abi leidma." Kõik Hoidlastettehed on täis kittust selle kutsumise  üle wöillemiseks lõhkujate wasta, miS järge sellel kõnel aga tegemas elus olema saab, kas nüüd jälle iseäralist  seadust Sozialdemokratlaste wasta antakse ja tõe poolest lõhkujate waSta «võitlema hakatakse, see on ikka weel küsitaw; üliwabalaStel on Saksamaal ikka weel palju eestkostjaid, Preussi Maapääw ja Saksa Riigipääw on nendega täidetud ja nende lehed meelitawad ja ärritawad paenutamata kangekaelusega edasi. — Mihklikuu 16 (4.) pääwal tuli üks umbes 1600 meest suur rong Sakslasi Posen'ist Varzin'isse, Würst Bismark'i teretama ja temale 0 !>a kõikumata auuandnttst üles näitama. Posen'i Maanõuukogu-liige  Kannemann on teretamise-ksnet pidanud ja Põseni, selle endise Poola maa, kõikumata ühendust PreuSst riigiga kinnitanud. Würst Bismark on teretamise eest tänanud ja korraldajaid oma homiku-lauale kutsunud, kus sõeawäe muuflka-khor am Nhein" mängis. Omas wastuses teretamise-kõne peale on Würst Bismark nimelt ütelnud, tema pidada seda teretamife-käiku tänuwäljanäitamiseks  tema kaastöö eest Saksamaa nüüdse elukorra  kallal. ElsasS-Lothringen olla Saksamaa tugi läänepool,  Posen idapool. AaStakel 1831 ja 1848 olla Poolakad  oma wihawaenu SakslaSte waSta üles näi tanud ja see wihawaen olla Poolakate waimuliku ametkonna tegu. Mõlemite rahwaSte kokkuleppimine olla wöimalik. kul asjad Posen'is nenda oleksiwad, nagu Schlesia's kus Poola Abelit ei ole; Poola Adeli veale ei wsida Saksamaa  ennast tuetada. Poolakatest wõida Sakslased üheSseiSmist  õppida. Saaksiwad ka Sakslased, kui rahwnsliku  auuga tegemist on, ainult rahwuse liiked olema, mitte erakondade liiked. Loota olla, et Saksa naeSlerahwad selles tegewad on. Selle peale hüüdis Würst BiSmark Posen'i Saksa naeSterahwa termist wälja. Kuida teatakse, ei ole Würst BiSmark Poolakaid iialgi usaldanud ja fee wõimuõ, mida ,uuS kurS" Poolakatele endistes Poola riigi jagudes annud on, on temal eitta tuska teinud. Poolakate  lehed on siis ka wäga wihased selle Posen'» Sakslaste  terelamisc-käigu üle ja sinnawad kurjaSte. , Dstennik"  hirwitab käigu osawötjate üle: , Nemad wõtawad omad rahapungad. pakiwad omad jarclkehtud kraed ja kindad, salalikud mõtted ja tundmused sisse ja kui nemad lõhnawak wiirukkt ja kaunatajate-palmisi kätte wötnud, siis lähemad nemad Varzini-teelei Oma pidufrakkide õlmade alla panemad nemad seda, mis selles asjas kõige tähtsam on: omad kallid sa ta mõtted, miS selle rongi juhtmõte on ja selleks jääma saab. . ." Läbi Saksamaa aeakirjauduse käib jäleStuse-maru ja kauge rõhuga päritakse selle ieutuse tagasiwõtmlst, mis nii tvähe Saksa Keisri Marieuburg'is peetud kõnega kokku mahub. Kui seda mitte ei tehta. siiS saada üks j äl e St u s e - k i sa läbi kõige Saksamaa kostma ja selle politika muutmist pärima, mida nüüd Poolakate kohta peetakse. Pealkirja all ,Poola ülemesl ja Saksa alandlik meel" on , Kölni Zeiiung" üht wäga käredat kirja Poolakate wasta toonud. Arwatakse, et see Walitsuse Poola-politka »nuutmist tähendab. — Ka Lääne- Preussi maal walmiStati üht umbes 1000 osawõtjat suurt teretamise-rongi Varzin'iSse ette, mis Pühapääwal, Mihklikuu  23. (11.) pääwal, Hamburgist wälja sõitma pidi, kuS kaks raudtee-rongi juba tellitud oliwad. — Pooipeidetud  wiisil on üks Berkini leht nagu salasõnumil toonud,  et M a ri e n b u r g ' i s, kui Keiser Wikhel-n hlljuli seal oli, anarchistli kkusi plakatist müüride külge pandud olnud. Selle järgeS olla palju inimest kinni wõetud, uimelt kõik soldatid 7. sõeawäe-korpusest, kelle nimi ,Kowalski" on. ,Peterburgi Zeltungi" sealkne kirjasaatja arwab, et seda asja, kui selles midagi tölt olema piaks, Ülearu koledaks tehiud on. Nimi ,Kowalski"  tulla Poolakate keSkis sagedast ette ja nendest selle s,poisikeste rumaluseteu tegijat" wälja leida, olla wäga raske. — Keiserlik KõrguS Wenemaa Suur - würst Auujärjepärija jõudis omal reisul Darmstadt'isse Mihklikuu 21. (9.) pääwal ThorittiSse ja reisis kohe edasi. Keiserlik Kõrgus SunrwürSki-prana Maria Pawlowna jõudis oma kahe noorema lapsega Mihklikuu 17. (5.) pääwal Koburg'i8se. Herzog Alfred reisis oma pojaga oma mõisadesse Tirol'iS. - Serbia Kuningas Aleksander saab Viinakuu 17. (5.) pääwaks Berlin'isfe, Saksa Keisri wõerusele oodatud.  Kaasa tulla Serbia MinMerprästdmt ja Sseaminister.  Kuningas minna ka AuStria KeiSri wõerusele. Ministrite ligiolemine näitab ühegi pollkika-otStarbe peale lähendama. — Räägitakse, et Wene laenupaberid, mille peale börsidel laenu anda kaua aega keelatud oli. nüüd pea oma endist õigust tagasi saada. — Saksamaa  kreuzer /Prinzess Wilhelmine" jooksis Mihklikuu 18. (6.) pääwal Bornholm i juures kinni. Wiga ei ole laew saanud ja ka mecStekonna kohta ei olla mingisugust kartust. Malmedy's, Preussi Aachen'i rmgkondaS'  oli Mihklikuu 18. (6.) pääwal suur tule kahju, miö 20 maja ja mitmed kuurid maha pöletaS. Kahju ou 260,000 marka peale arwatud, inimestest ei ole keegi häda saanud. AugSburg'is on Sozialdemokrak Engelhard, sealije Raamatuköitjate-, Haigete- ja Matmisekassa  jäutuse kassahoidja, selle kassa wälja rõõwinud ja siis redusse läinud. Wist ka maailma nüüdse elukorra parandamiseks ja »rahwa-kasuks". — SluttgartsiS on Mihklikuu 15. (3.) pääwal wsnnaksete Weissenbach tulewärkide-lõöluas  ühe pääwaklaasiga mängitud, mis kärgatust  tegi. Wiis inimest faiwad raSkest, üks sai kergest haawalud. Raskest haawatud inimestest oliwad kolmandemal  pääwal neli juba ära surnud. — HannowerttS tõukas Nu>näuia'si päritud theatre-neiu Branciu Mihklikuu  17. (5.) pääwal omaS kamriS ühe benzin-lambi ümber ja sai nii raSkest põletatud, et tema järgmisel pääwal  hospidalis ära suri. Änslria-Nngrumaalt. Austria ja Ungru maa Delegationid  (majapidamise-nõuukogud) on Keisri lhronikõnega awatud, milleS rahu ja sõbrust kõige riikidega kinnitatakse, ühes aga ka söeawäe tugewuse rohkendamise peale rõhku pannakse. Kõik rahapärtmised on waSta wõetud. Waidlemist  TschechilaStega ja teiste törelejate Mhwuskondadega on aga küllalt olnud. TschechilaSte saadik Palschack on nimelt kinnitanud, et Tschechilased Kolmriigi-ühenduse waSlased olla. sest see pärida liiga suurt söeawäge ja kurnata riigi jõudu wälja. Prantsusmaa Präfident olla ütelnud, Europa rahu saada mast siis kindlaks, kui Kolmriigi-ühenduS  laguneb. Austria ainus tõsine ja uStataw sõber olla Wenemaa, Austria pidada ennast Kolmriigiühendusest  lahutama ja Wenemaaga ühendama. Tschechilased  olla politika ja rahwuSlikkude põhjuste pärast Kolmriigi-ühenduse  waStafed. Walitsuse poolest on Keisri sõnu korraldatatud. miS järel Austria sõbruseS kõige teiste riikidega elab ja on iseäralist rõhku sõbruStnse peale Wenemaaga  pandud. Kolmriigi-ühendusega olla ka Wenemaa leppinud ja ei pidada seda mitte sõea tule-asemekS ; Walitsus  hoida ennast Kuumusega selle ühenduse poole, mis Europa rahu kinnitab; Tschechilased ja teised törelejad pidada ka leppima. Walitsuõ saada rahmuslikkust kiustlemist  solgutama. OmaS kõnes on Austria-Ungrumaa Wäliste asjade Minister Graf Kalnokv ka Stambulow'i eest kostnud ja arwanud, et kahinad Bulgaria's lõpewad, kui Sobranje-walimised möödas on. Balkani-riikideõ olla wõimuselt kaebtuse-piugile ainult üks samm; kahinaid sigitada  aeatehed, oma lugejate uudis-himu täitmiseks. Sõbrust  peale Wenemaaga on Gtaf Kalnoky mitu korda kõiki rõhku pannud ja seda sõbrust kosutataks? seal ka kõigist wõimust wähemast sõnadega. Patschack on ka nende kulude waSta rääkinud, mis söewäe ülespidamiseks Bosnia'?  kantud saamad ja seletust pärinud, miks seal 40 ametnikku kiuni pandud on. Witmase küsimise peale waStaS Minister Kallay, et 12 ametnikku äraandmife-kaebtuse all kinni pandud on ja kohtu alla antud saamad. — Walitsuse Poolest on kinnitatud, et Päapsti-küstmtse kohta Austria- Ungrumaa ja Italia wahel tänine üksmeel on. Lõppeks on kõigile Ungrumaa Ministritele usaldust tunnistatud, üleilmlisest ühendusest Anarchistlaste wasta on Gras Kalnoky  ütelnud, et see rohkem awaltku heale kui Walilsuste soowimine olla. Ühine seadus selles aSjas olla wõimata, iga riik wõida seadust oma tarbeks teha; üks ühendus üksikute WalitsuSte ja Politseide wahel olla ag r ikka selle kõrwaS wöimalik. — Peale Sakseni Kuninga, kes Mihklikuu  25. (13.) päämakS keiserlikkudele suurlinnu-jahtidcle Steiermark'iS oodatud sai, tulla ka Preussi Prinz Heinrich  ja jääda Mihklikuu 26 (14.) pääwast 29. (17.) Pääwani Keisri wõerusele. — Öösel wasta Mihlikuu 16. (4.) pääwa põles Pest'is Wekslerbarki werfti (laeawaehilust)  maschiuate-wärktuba maha. Kust tuli wälja läinud,  see oli teadmata. Kahju on wäga suur. — Mihklikuu  15. (1.) pääwal kukkus tunneli wslw raudteel Lic'i ja Fuzine wahel sisse, kui üks kaubarong läbi sõitmas oli. Maschkn ja kümme wagonit kargasiwad roopatest, maschin ja wlts waggonit faiwad täieSte iöhutnd. Maschlnifl,  konduktor ja kütja saiwad kergest, presstmeeS raskest  wigastatud. yaauiamaall. Mihklikuu 19. (7.) pääwal faiwad 27 LandSthingi (Daanimaa Parlamenti Peaittua) liiget walttud.  Neist on 16 paremalt poolelt. 7 tasasemalt waSsakttlt  ja 4 käredamalt wassakult poolele Tänises LandsthingiS  oliwad 18 liiget paremalt. 8 tasaselt waSsakult ja 1 käredamalt wassakult poolelt. Törelejad Walitsuse waSta on seal sedawiifl natuke tuetust saanud. — Islandi  saare Althingi koosolek on Leikuseknu 28. (16.) pääwal lõpetatud. Mõlemad kambrid on jälle sedasama põhiuSseaduse- muutmist nöuuks wötnud mis wiimasel aaStal Walitsuse poolest mitte kinnitatud ei saanud. RöuupisävMe