kohtutes ja nende kopijatete, stempelmarki peale panna tarwiS et ole. Uutest Wene kirik utestEeStimaal on Jaanikuu 24. pääwast Heinakuu 4. pääwani walmis saanud kirikud Paadrema'!, Virtsud, Lihula'?, EmaStui, Kõrgesaare l, Pühalõpell, (Vormsi saarel), Weike-Lähtrti, Wälisei ja Oleschniza külas Peipsi raudaS, kohalise kommiSfionl poolest ametlikult waSta wsetud. Ehituse? seisawad weel Vene kirikud Märjamai, RiStti ja Juuru'!. Tallinna elementarkoolide õpetajad David Wteting  ja Paul Jucum on, esimene pärast 40 aaStast, teine pärast 39 aaStast truuwi ja hoolsat teenistust Heinakuu  1. pääwast ametist lahti laStud. Tschergnigowi Rahwakoolide-Znspektor, Staatsrath Blagowesch s ch e n S k i, on Tallinna Rahwakooltde- InspektorikS nimetatud. Heinakuu 7. pääwal kukkuS 51 aaStane töömees Priidlk Trillberg ühe aurulaewa wäljalaSttmise juureS nii õnnetumal wiifil laewa ruumi sisse, et oma kaelaluu murdis ja juba teel koju poole hinge heitis. Heinakuu 8. pääwal wõeti Sumel-turul ühe talumehe  käest kakS tanguS sia- kintsu äro, Heinakuu 10. pääwal ühe teise talume käest kaks lahitud tanguS figa. Vargusi on Tallinna'S wiimasel nädalil jälle palju ette tulnud, nende keskis mõned õige suured. Nende ülespanemiseks ei ole sel korral ruumi. Nattisk'ist, Heinakuu 14. pääwal Heinakuu 10. pääwast, SeitsewennaSte-pääwast, saadik on meil külmad ilmad, mis maarahwa lootust jälle kergitama hakkavad. Senni tuliwad igalt poolelt kurwad sõnumid liia wihma üle, mis Liiwimaal ja Eestimaal paiguti põldufi ja heinamaid  nii sügawalt wee alla pannud oli, et ainult rohu ladwad wälja paiflfiwad. Loodame, et see aeg nüüd möödaS on ja heinategemine takistamata edasi läheb. Mrumault. ,Rakwere sõnumite järel on Jaanikuu 16. pääwal Otsapere talukoha elumaja,  Wiru-Triigi waldaS, kõige kõrwaltste hoonetega ja waraudusega maha põlenud, kui pererahwaS ise laadal oli. Arwatakse, et tuli ettewaatamise puuduse läbi lahti läinud.  Peremees on kõigist omast ilma jäänud.  Sellesama  lehe sõnumi järel on ükS wrkselite-seadja Heinakuu 6. pääwal Kadrina jaama juureS rongi alla jäänud, GS tema mõlemad jalad maha leikas. Õnnetu on Rakwere hospidalisse wiidud. Võnnu kihelkonnast. Heinakuu 6. pääwal on Võru maakonna lisaõpetaja A. Vares ühel healel mõisade ja talukoguduste eestseisjate poolest Wõnnu kirikuõpetajaks walitd. Seda ühemeelist valimist kiidetakse väga. Peterkurg'ist. Heinakuu 7. pääwal oli KeiSri Maj estätide, teiste Ketsrikoja-liigete ja sõeawäe kõrgete ülemate ligiolemisel Peterhost kadettide-laagris suurt ülewaatamist ja harjutust peetud. Noored sõeawäe, õppijad on Keisri Majestäti poolest mitmel korral Kõigekõrgema  kiitusega auuStatud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Michail Nikolajewitsch ja Aleksei Michailo. witsch reistsiwad Heinakuu 5. pääwal Moskwa'sse. Majestät GreekamaaKun i n gaprana on Heinakuu  8 pääwal Peterhofist PawlowSkiSse elama asuuud. Kõigist riigist tulewad sõnumid hea wiljasaagi  üle. Kaugemal lõune pool on rukki leikuS juba lõpetatud. üteldakse, et rukkiwilja wäljawedamme Leikufekuu i. pääwast saadik jälle lubatud saab. A Jekaterinodarist. Rohke tubaka-saak Taga-Kubani waldkondas wtimasel aaStal on tubaka hindasi nii kangest maha rõhunud, et tubaka-kaswatajad kimpus on. Tubaka parema seltsi puuda hind on I'/, kuuni 2 rubla peale langenud; alama seltsi puuda eest ei makseta rohkem, kui L rubla 90 kopikat. Need on hinnad, kulda neid selles waldkondaS weel nähtud ei ole. Afowi banki aitades Zekaterinodar'is, kust tubaka peale raha laenatakse, on kümmetuhandete puudade kaupa tubakast laagris ja siiski laiendatakse ikka weel tubaka-põldufi. Mitmed stanzlad (külad) rendiwad omad hooletufesse jäätud maad Greek- laStele, keS seal tubakast kaswatawad ja kelle juures fils Kasakad, nende maade peremehed, ku! päiwillsed teeniwad. Naukosin'st. Kubani-waldkonna ülem palub Seespidiste  aSjade MiniSteriumi poolt abi Väljarändajate waSta hädaaluStest kubermangudest, keS sealt lkta peale tulla ja Kaukafia'S weel suurema häda sisse langeda, kui kodumaal. Tööd nemad seal ei leida ja tulla sits jälle paluma, et nemad awaliku kulu peale tagasi saadetud saakstwad. Taga KaSpiaP. Nsuuwõtm Stest kholera waSta tulewad Taga-Kaõptast teiste kesklS weel järgmised  sõnumid: Syr-Darja jõel on kõik kosed wahi alla pandud ja ainult pea-ülekäimisel» on lahti, kuS Politsei ka walwab. Lodja-meeStele on kõrva käsk antud, haigeid mitte Üle jõe wedada ja nemad on seda oma nimekirjaga tõutama pidanud. Syr-Darja waldkonna Tõeawäe- Kubernör on 18 ohwitseri ja ametnikku kõikidesse elupaikadesse  saatnud, terwisehoidmise korda ÜleS pidama. Mangtschlakimaa/ondaS, Sarõitaschi lahel, on rikkaid raua- ja kiwisüte-kaagretd leitud. Archangelsk ist. Ilma et sellest enne palju juttu tehti, on ArchangelSki kubermangus sealise Knbernöri nõuu peale üht uut kaubateed ArchangelSki linna ja Uk-Zõilma kolonie wahel, Petschora jõe ääres, ehitama hakatud, mis 750 werSta pitk on. ArchangelSki kubermang ulatab mööda Walge-mere ja lea-mere randa Soomemaa piirest Urali mägedest saadik ja on 14,000 ruutpenikoormat suur, s. o. nii suur kui Rootsi- ja Norramaa kokku ja kolmas jägu suurem, kui PrantsnSmaa. Kui ka wiljakaSwalamine seal ilma tähtsuseta on, siiski on fee okaSpuu-metsadega kaetud maa rlkaS kõiksugustest veeloomadest, talli nahkadega loomadest,  valaskaladest, ülgekest, kaladest ja lindudest, mida ka nüüd juba künal Londoni turule weetud on. UnS kaubatee piab rikkaid maid teinepool Petschora jõge ArchangelSki  sadamaga ja sedaviisi suurte maailma turndega ühendama. Metsade läbiraiumiseks Ust-Zöilma ja Meseni kreisis Kolnast kolouiede wahel, on juba 4000 rubla kohaliste  ISprawnikute kätte saadetud. Dwina jõgi on sel kewadel 12 jalga üle keskmise aru tõuSnud, ArchangelSki linna kolmat linnajagu wec alla pannud ja poSti-söitusi kuuS pääwa kinni pidanud. Waga jõgi, Dwina waSsakupooline  aru, on SchenknrSki ümberkaudu wiis küla mee alla pannud. Kui patju kahju see uputus, mille sarnast seal wanemad inimesed näinud ei ole, teinud, seda ei teatud weel. Nüerlfl. N-rtschinMS sai Jaanikuu 14. pääwal ükS Nertsckki kodanikkudest Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjeparija mullife sealolemise mälestuseks ehltatatud weike kiwi-kabel Nertschi kaldal pühitsetud.  Jumala-teeaistusest wõtsiwad kohtute ülemad, Kasaakle  kooli.bakallion, ükS rood Stretensti batalllonisi ja koolide kasvandikud osa. Igal aaStal saab seal kirtkurongl  peetud. Wana Protohierei Salopttaje o pidaS kohalist  jutlust, Linnapea Schulgiu luge: Walttsusele saadetud telegrammid ette, vaimuliku Seminari koollõpeiaja Gtukow  tuletas pitkemaS künev Suurwürst AuMri,pärija fealolemist meele. Pärast pühitsemist oli homiku-laud ülematele kaetud ja soldatid saiwad söödetud. Kuulus kullapesude-peremees Sibrijakow plaanib üht kanalit wesi-tee?S Siberi ja Europ a-Wen emaa wahel. See side peab ühel poolel Petschora ,a Dwlna. teisel poolel Irtõischll ja Ob'i wahel asutatud saama. ,Kui see korda läheb kirjutab Sibirjakov, ,siiS saab meil ükS tee olema. mtS peal laSkid Siberist ArchangeMisse  wõiwad weetud saada, kuS laevasõidud Lehekuu hakatusel, sagedast koguni juba Jürikuu lõpetuse! algatud saavad. Selle juureS et pruugi see kana! pttkem olla, kui 100 werSta.- Kaõ see korda läheb, seda saawad asjatundjad arutama. Permist kirjutatakse »Düna- Zeitungile-: ,MinuSstnski kreiflS, kuhu Siberisse saadetud  pahategijad Ewang.-Lnth. usutunnistusest elama asutatud  saawad, on 200 werSta Khtina piirest eemal kreislinn  MinuSsinsk, kuS tnimesed rohkest arbuflsi kaswatawad. Et selles kliimas arbusid küpseks saawad, sellepärast kat- sus kaupmees GuSsew seal ka fukru-tegemist ette võtta, ühe deSsjatinl pealt saadi 180 berkowltzi, kui palju EuropaS ainult stiS saada wsib, kui maad kõige hoolsamini  haritakse. Tema ehitas esimese fukru-wabrtku, kuS esimesel aaStal 8000 puuda lliw-sukurt tehti, mida tema koha ja paiga pesi kergest ära kaubelda wöiS, sest ÜkS nael Eiiropast toodud sukrut maksab sea! 25 kopikat. Sel aaStal on GuSsew oma wabrikut palju suuremaks ehitanud.  Wangide-asutuseS on kõiksuguseid meistreid. Hiljuti on GuSsew RahammtSteriumiSse palwekirja saatnud,  et tema sukru aktstS mõneks aaStakS maha jäätud saakS. Viljakate» Jenissei aasudeS, on hea kliima, kui ka suwel soojuS wahest 42 graadl peale tõuseb. Uhked wanad metsad kinmtawad lootust wihma peale, nenda et seal wtkja-italdust karta olema ei näita. Et MinnSstnski kreis Amuri maakonnaga, Semipalatinsk tga, Charkow'iga ja Berlln'tga pea sellesama laiose-graadi all seisab, ftis saab nendeS Siberi-maakondadeS lähemal aeal ka katseid sukru-nairevte kaSwatamlsega tehtud. Endine Zdasiberi diwtstoni-kirikuõpetaja. nüüd Moskwa Ktndralsuperintendent Cosömann, on MinuSstnskt kreisi asupaigaks kõikidele Ewang-Lulh.usulistele wälja valinud, keS Siberisse saadetud saavad ja su selleks Seespidiste aSjade MiniSteriumi  läbi ka Kõigekõrgemast kinnitatud käsku saanud, mis wangilööst lahtilastud wangisi LZerchllõi-SutttukiSse (Rootslast ia Soomlast), Nishnaja-Bntau?a'sse (Lätlasi ja Sakslast) ja Wernachnajs-Vula«ka'Sse (Eestlasi) viia ette kirjutab. Eestimaa Jahimeeste-ühendus on Jaanikuu 24. pääwal vea.koosolekut pidanud ja seal leiSte avjade keSkiS nõunkS wötnud: 4) Jahiseaduse 8 29 jeeS määratud woli üleastumist jahiseaduse waSka üleS anda, kõikidele Jahimeeste-ühenduse liigetele anda, seda nSuuwöimift nende tunnistuseks nende liike-kaartide veal ÜleS panna ja seda Kubermangu Valitsusele  ja Politsei-Ülematele teada anda. 5) MetSllndude-kattsemise tuetusekS kõikide selle ühenduse  liigete kohta sunnitavaks seadmiseks teha, et iga Ühenduse liige kohustatud on, iga temast enesest, tema wöeravtest ehk teenijatest enne Mihklikuu 1. pääwa surmatud  wana ema metsis» eesi 3 rubla, iga sellel aeal surmatud  ema.tedre eest l rubla, pärast Mihlikuu 1. pääwa iga surmatud ema-metsise ehk ema-tedre eest, nende wanuduse  peale waatamats, sedasama trahwi-raha, 3 rubla ja l rubla ühenduse kaSsaSse maksma. S) Kõige Politsei-ütemate, Rahukohtu-wanemate ja nende kogude archivideSse (lonzellei raamatu-kogudeSse) ikka üks eksemplar N W. Turkinlst wälja autud raamatust:  „3auoub 061. OxoM" ühenduse tulu peale saata. 71 ühenduse warast iga metsa-ametnikule, metsa- ehk metSltndude-wahtle iga tema ülesandmise peale tehtud seadusliku kohtu-otsufe eest Ülesastumise aSjuS jahiseaduse waSta Eestimaa kubermangus, kümme rubla auuhinda maksa. Präsident! G. v. Peep. Sekretär: W. v. Samson. Kutda ka neist uõuuwõtmiSlest näha, hakkab EeSttmaa JahtmeeSle-ühenduS agarusega oma õigust ja kohust metslindude  kaitsemiseks tarwitama ja täitma. Maa ja rahwaS wsiwab selle eest seda ühendust ainult tänada. Ka metslinnud on maa ja cahwa rikkusest ükS jägu, mida häwitajate eest kaitseda karwiS läheb, ja häwttajad on kõik need hoolimata põesa-kütid, keS igal aeal maha lasewad, mis pÜWraua ette juhtub, lingudega ja teiSte nõuudega püüawad ja surma-vad. Kuida näha, panewad Jahimeesteühenduse  liiked oma enese peale weel Üht ülekorralist trahwi-raha ema-iindnde surmamise eest. Saagu nende hea nõuu korda minema, saagu kõik rahwaS neile selle juureS abikS olema; küll siis meie metsad, numred ja veepinnad pea jälle lindude-heaiedest helisevad, küll stiS ka korraliste ja SiguStatud küttide töö jälle midagi stsfe kandma hakkab. ?«na see nüüd ainult raisatud aega ja kahju toonud on. ,T, k. Aas»osevo Hvnsfpov. IvZL ILV2. IIe?»r««o > ssK»so AUSvrPkHKviv NASUKMwvv»» UiUKHGpv» »S L«sM». Praegu ou ilmunud: Aus Juhatusega metlawahlidele. wklljamahlidele. mella linkuite-hoidjatele ja üks keeluaja takel. Waljaantud Gestimaa Jahimeeste settsist. DM Hind tngewaste köiietnd T kop. "MU on soada .. . , . Pinlite trnkimms, Teadaandmtsed. mittb I.E. Kotzebue uulilfaS. lylö j> mis pruukimises, (pole heaSle Sraöeutatud).  üliheas lt uued kui wauad saawad õiendanud jq kölwaliseks iehiud. waSsesepp ja metalliwalaja, Rotermanni poewaSlaS. ! ISM Pookimata Eestimaa rahwa Kodu-jaKiriku-raamatlld sa meel saada 'i HMvms, Laia Wktsas. ixoaocumx