ilma kostawad ja kui tarwis rahust rääkida on, et teised mitte weel suurematele ja kiirematele ettewalmistamiste sunnitud ei saaks. Teiselt poolelt tahetakse aga Saksamaal  ka kõiki ttihji lootust liialiste järelaudmiste peale lämmatada. Jtalia leht ,Opinione", mis Ministerprästdent Marchese di Nudini ligidal seista, oli arutama hallanud, kas mitte ometigi Elsass-Lothringi maad heaga Prantslastele  ei wöiks tagafi antud saada. Settes wastatakse Würst Bismarki lähedusest ,Hamb. läbi: tunnistame, et meie seda arutamist ühe Ztalia lehe poolt, mis Ministerprästdenti ligidal seisab, natuke imelikuks  leidnud olema. Et see nüüd aga kord Välja räägitud  on, siis piame meie Saksa aeakirjanduse kohuseks, meie söbradele teinepool Alpifi kahtluseta ära seletada, et Saksamaa iialgi ja iganes üht jala täit Elsass-Lothringi maast heaga ära andma ei saa. Tarwis et ole sette hea tahtmise üle kahtlane olla, millest see ,Opinione" kiri tulnud, seda rohkem on aga tarwis, et see leht teada saaks, et tema taieste eksituses on." Üht sammu on Saksamaa  poolt Prantsusmaa wasta astutud. Karmid passiseadused  Elsass-Lothringi ja Prantsusmaa piirel, mis liikumist  wäga takiscafiwad, on lödwendatud ja osalt maha jäätud, nenda et need edaspidi pea ainult weel nende kohta maksawad, kes söeawäe-teenistuses seisawad. Kas see Prantslasi lepitab wöi neile taga-kthutamisteks Elsass- Lothring'is uut mõnu annab, seda on ära oodata. Mõned Saksamaa lehed nurisewad ja tähendawad, aealugu olla 300 aasta kaikus näitanud, et ainult hirm Prantslasi pealetungimasi keelata wöib. Würtembergi Kuningas ja Mecklenburg-Schwerini Suurherzog on ikka weel haiged,  esimene koguni raskemini kui paari nädali eest. Püha-k»ue näitus Trier'is kestab edasi ja ühel pääwal on sealises Dom-kirikns 37,223 pilgerit luetud. See määratu pidu ei ole aga ka kõige Katholiklaste meele järel. Kuulus Professor Windscheid Leipzigis on sette järges Katholiigi usutunnistusest wälja ja Ewangeliumi usutunnistusesse  astunud. Saksamaa Kefkpaiga-erakond kinnitab et kui Paapst ühegis politika-aSjas Saksamaa  waenlaseks saaks, siis saada ka Saksa Katholiiklased teda omaks waenlafeks pidama. Hamburgi kaudu weetakse wäga palju wilja Saksamaale sisse. Mihklikuu  23. (il.) pääwal oliwad seal 80 aurulaewa wiljaga  sadamas. Wäljalastijatest oli suur puudus. Buer'is, Westfalias, on Mihklikuu 22. (10.) pääwal üks seltskond pidulist ühe teise kallale läinud, kes koju tulemas  oliwad. Kaks inimest saiwad paigal surmatud, kolm raskest Vigastatud. KuuS pealetungijat, kes Sozialdemokratlased  olnud, jon kinni Võetud. Preusst riikis armatakfe sel aastal talwe- ja fuwinisu kokku 18,407,000 doppelceutnerit saama, 884.000 doppelcentnerit rohkem, kui mullu. Suurwürsti - praua Aleksandra Georgiewna surma pärast saab Saksa Keisrikojas kaheksa pääwa leinariideid  kantud. Kõik ametlikud kõned Saksamaal kinnitawad,  et rahu iialgi kindlamate jalge peal seisnud ei olla. ühel meelel olla Keiser ja rahwas ssea wasta. Rahu-kinnitamisi kuuldakse nii palju, et need juba kahtlust  äratama kipuwad. Mihklikuu 26. (14.) pääwa õhtal jõudis Wene Keiserlik rong Taanimaalt Berlin'isse ja pidas tammi lõpul, kus Prinz Leopold oma abikaasaga ja Kindralid von Hahnke, von Wittich ja Graf Schlieffen Kõrgeid reisijad wasta wötstmad, kes siis oma waStawõtjatega  wakshakis õhta-lauda pidasiwad ja edasi reisisiwad. Saksamaa kaitse-wäe õnnetusest Uheha's kirjutatakse, et Premier-lientenant von Zelewski ega ka nüüdne Kubernör,  Baron von Soden, kni ka mõlemad targad ja tegewad  oma paikade peal, Afrika maad, rahwast ja wõitlemise-wiifi  nii heaste tunnud ei ole, kui Major von Wissmann.  Kord oli seal juba kaitse-wäge koguni mahendada tahetud ja mitmed Vanemad pealikud, keS enne korralises sõeawäes teeninud ja hiljemini ka Afrikat tundma õppinud  oliwad, on lahti laStud ja nooremad nende asemele pandud, kellega Major von Wissmann seda rongi mitte ei olekS nii kardetawale teele saatnud. Mitmed reisijad, kes asju sügamast küll tundma õppinud ei olnud, olla kinnitanud, Major von Wissmanni töö sealise rahwa taltfitamiseks olnud kerge asi. Õnnetuseks on Baron von Soden seda uskunud ja Zelewski liiga nõdra wäega wälja saatnud. — Mihklikuu 21. (9.) pääwast on Sanfibar'isi telegramm tulnud, mille järel Wadigolased Saksa Jdaafrika  põhjapool Evroplaste wasta üles tõuSnud on. Nemad on tänine üks rahuline rahwas olnud, keS põldu harib ja loomi kaswatab. Kaitse-wäe kommandant Krenzler on ühe söeameeste-jäuga ja pealik Prince wälja-walitud Sulu-soldatitega nende wasta saadetud. Seda ülestõusmist  arwatakse Wahehelaste ülestõusmisega sidemes seisma, loodetakse aga, et fee mitte wäga laiali läinud ei ole. Austria-Ungrumaalt. Keiser Franz Zofef reisis Mihklikuu  20. (14.) sõeawäe-kaaSkonnaga Prag'isse ja sai seal rahwa poolest hõiskamisega teretatud. Hüüdmised l" ja »Slaoal" saatfiwad Keisrit Hradschi schlossi, kus tema enne-lõune käitus mitmed saatekonnad wasta wõttis ja iseäranis lahke mõisnikkude saatekonna waSta oli. Keiser rääkis Saksa ja Tschechi keelt. Pärast saiwad Böhmi handwärklased omas wana-aegseS ritdeS waSta wöetud, niisamati ka lapsed, kes Keisri stssesõitmise juures ridas seisnud oliwad. Minister Falkenhahn pidi hiljemini  tulema. Pärast lõunat oli Keiser Anstria-Este Erzherzog Franz Ferdinand'iga näitusel. Sea! oli suur röömu-höiskamine; naeSterahwad puiStafiwad lillest, muusika  mängis Austria rahwa-laulu ja pärast Tschechilasie iseäralist rahwa-laulu. Keiser on näitust mitu korda wäga kiitnud. Tchechilased on sel korral tasasemad olnud ja rahwuSlikkudest tülidest ei ole senni ühtigi näha olnud. Keisri ülem otstarbe olla, Saksa-Tschechi lepitust Böhmimaal  uueste pääwakorrale tõsta ja Saksa lehed Wodawad, et Keisri wõeruskäik lepituse nucga-kiwiks saab. Tschechilasie  saatekonnale on Ketser oma rõõmu nende töö ja hariduse edenemise üle tunnistanud ja kinnitanud, et tema nende tarwituste eest ikka hoolt kandma saab, ühes aga ka tähendanud, et Slawlaste ja Prantslaste käralsewad wastawötmised mitte tema meele järel ei ole olnud. Keiser soowiS, et seesugust asju mitte enam ette ei tuleks. Lemberg'is peetakse Greeka-unirtlasce Syuodi. Greekannirtlased  on üks Greeka-katholiiklaste seltskond, kes ennast mitmes tükkis Paavsti alla heitnud ja Nooma-katholiiklaSte  ligemale nihkunud on. Metropolit Scmbratowitsch palus, et Synodi nöuuwötmised niikaua saladuses peetud, saamad, kuuni Paapst neid kiuuitaund on. Uuirtlased palustwad Paapsti saadikuid selle eest hoolt kanda, et Synodis midagi nöuuks wöetud ei saa, mis nende mitme Paapsti poolest kinnitatud õiguse waSta on. Pea-ast mis Synodi nõuupidamife all seisab, on Greeka-unirtlaSte ja Nooma-katholiiklaste ligem ühendus. Palju et näi sellest wälja tulema. Rooma-katholiiklased parimad Greekannirtlaste  preestrite naeseta elu, mida need aga ühegi kaubaga wasta wõtta ei taha. Austria-Ungru maa föeawäe tarwitusteks päritakse 8 millioni guldnat rohkem, kui tamne. Sellega piab edaspidi rohkem pealikuid üles peetud, iga kompame juure 14 meest lisatud ja suurtükimäele  124 suurtükki rohkem antud saama. Meremäe tarwitusteks  saada umbes 3 millioni guldnat rohkem kui enne päritud. Rabu kõnedega, mis Wiin'ist kostawad. ei taha see öiete kokku mahtuda. Mihklikuu 23. (li.) pääwal on raudteel Süssenbrunni juures leitud, et hulga maa peal kõik naelad coopate seest wälja kistud oliwad, nenda et kiirrong, uus Krakau poole wälja sõitmas oli, roopatest oleks kargama pidanud, kui wahi hoolas walwamine  kurjategu mitte aegsast leidnud ei oleks. Selle peale mötteldes, et Florisdorf, mis seal ligida! on, juba enne AnarchistlaSte kogupaik oli, arwatakse, et ka fiin Anarchistlased  tegewad olnud Senna saiwad 30 Salapolitseiametnikku  saadetud. Keisrikoja kammer-laulja Marie Wilk kargas Mihklikuu 24. (12.) pääwal neljaudema korra aknast hoowi peale ja oli paigal surnud. Arwatakse,  et tema seda meelesegaduses teinud on. Omas testamentis oli tema oma suurt waraudust oma tütrele ja 100,000 guldnat helduse-asutuStele määranud. Wahe aeal oli tema aga kõiki oma warandust aasta-maksude eest ära kaubelnud. Sellest arwatakje protsessi tulema. Lahtilõikamise juures on arstid leidnud, et tema peaajudes  kõik kordas ei olnud. Mihklikuu 20. (Viinakuu  2) pääwal oli Wene saatekonna-kabelis pidulik Jumala-teenistus Kõrgest öunsa SunrwücSti-praua Aleksandra  Georgiewna surma pärast. Keisri käsu peale oliwad  kõik Erzherzogid, kes Wiinls on, pidu-mundreS ja leina lintiga käewarre ümber, selle juuceS. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Peter Nikolajewitsch ja abikaasa, keS oma terwise pärast kolm kuud Gleichenbergis olnud, reiflstwad Mihklikuu 29. (17.) pääwal sealt ära. Taanimaalt. Jtalia Kronprinzi anuks sai Mihklikuu 23. (11.) pääwal Fredensborg'is Kuninglik pidulaud antud. Kunigas andis oma Kõrgele wöerale Elewantirittretähe:  Daam Prinz Waldemar sai Jtalia Annuciata. rittretähe. Wene KeiSri-perekond sõitis Mihklikuu 25. (13.) pääwa homikul Kopeuhagen'ist ära, jõudis kell 4 pärast lõunat Warnemündi'sse ja sõitis kell s'/, Rostock'ist Berliu'isse. Prinz Waldemar läks Keiserliku perekonna kaasa. Prantsusmaa Saadikule Kopenhagenis on Daam Kuningas  Danebrog-rittrete suurristi anuud. Daanimaa ja Pöhjaamerika-ühendatud riikide wahel olla kauplemised Lääneindia saare St. ThomaS üle. mida wiimafed omale meremäe- ja kauba-jaamaks osta tahawad. Juba aasta! 1867 oli sellest jutt, mis aga jälle waikiS. Nüüd olla Saksamaa poolt ka stlma selle saare peale heidetud ja Ühendatud-riigid tahta ette jõuda. Hinna üle alla kauplejad  ennast juba ühendanud. Rootsimaalt. Gothlandi saarel on kuus nädalkt mitmed ingenöride-pealikud tarwilise meeStekonnaga olnud, plaanist tegemas, kuida fee saar söea aeat kõige kiiremast ja kõige wähema kukuga wöib kindlustatud saada. Plaanid  saada pea walmiS ja Söea-mmiSteriumis senni hoitud,  kui kindlust tarwis olema arwatakse, kuS need fiis umbeS 2000 mehest mõne pääwaga ehitatud saada wöida. Kui neid ka wast kardetud söea eel piab ehita - tatama hakatama, siiski ei pia need mitte ainult mullamallid  olema, waid seesugused, milles söeawägi pitkemat aega warjuS olla wöib. Prantsusmaa Prästdent Carnot  on Rootsi Kuninga käest Seraphini-rittrelähe saanud, RoM Prinz Eugen Prantsusmaa Präsideuki käest Aun. legtonl suurristi. Rootsi Kronpriuzess oli. kuida juba enne kirjutatud, oma wiletsa lerwise pärast pitkemat aega lsunemaadel. Nüüd on tema Baden-BadeuiS ja tema terwiS olla paranenud. Milla tema aga kodumaale tagasi tuleb, see oli meel teadmata. Holland ist. Italia Kronprinzsat Wiinaknu !. (Mihklikuu  1.9.) pääwaks Hollandi Kuningakoja wöerusele oodatud  ja pidi tema anuks Loo schloSstS pidulaud antud saama Söeaminiflri poolest saada üleüldist söeawäekohust  päritud, 6 aastat ala-wäeS ja 4 aastat lagawarawäes,  kokku 10 aastat. Luxemburg'.st. Belgia Kuningas Leopold sai Mihklikuu  lõpul Luremburgi Suurherzogt wöerusele oodatud. Belgiast. Ztalia Kronprinzi oodati Wiiuakuu 7. (Mihklit»» 25.) pääwaks OüeudeSse, kuS Kuningas teda wasla wölma >a Wiinaknu 9. (Mihklikuu 27.) pääwal pääwal BrüSsel'>Sse saatma pidi. Seal oli temale Kuinuga  schlossiö korter walmistatud. Wiiuakun 15. (3.) pääwal pidi Kronprinz Victor Emauuel Kuninga kaasas Belgia tähtsamaid linnast maata ma minema. -- Stanley sai Wiinaknu 1. (Mihklikuu 19) päämakS Ostende'sse  oodatud, kus Kuningas temale Fontaine hotelis juba kamred üürinud oli. Gent'iS kukkus Mihklikuu 27. (15.) pääwal üks vidulistele ehitatud lama sisse. Lawa asutaja ja üks tööline, kes lama alla läinud oliwad,  selle kindlust, mis postide peal seisis, läbi waatama, saiwad surmatud, palju teisi, keS kamal oliwad, wigaStatud.  Postid on ilma aluseta pehme maa siss? pandud olnud. Pidu on wäga elaw ja lawa pealtwaatazatega täidetud olnud, järsku kõikuma haktanud >a pea selsamal silmapilgul sisse kukkunud. Inglismaalt. Keiserlik Kõrgus SuurwürSli-praua Aleksandra Georgiewna surma pärast kautakse Kuningakojas  Mihklikuu 28 (!6.) pääwast Wiinakuu 5. (Mihklikm  23.) pääwani leina-riideid. Nõuuks on wöetud, üht Inglismaa laewuStikku Khiina lahedele saata. —- Wapptngi laewaehituses. Themse kaldal, on tõrkumine tööliste kestis jälle lahti. Kes tööd edasi teha tahlsiwad, neid loopifiwad tõrkujad kiividega, kui nemad töölt koju minemas oliwad. Politsei oli seal, ei suutnud aga möllamist  lämmatada. Selle hõbeda üle, mida Chili endine Prästdeitt Balmaseda Inglismaale saatis, on Mihklikuu 22. (10.) pääwal kohut peetud. See hõbe on Inglismaa bankis ja üks suur kaubamaja Londonis pärib seda sealt wälja ja oma kätte, sest see olla pant Ehili Walitsusele laenatud 125,000 nael stärlingi eest. Kohtu poolest mõisteti,  et see hõbe esiteks Inglismaa bankis hoitud piab saama. Melburne'st lulewad sõnumid, et dynamitiga lastitud barklaew mis seda senna wtimas oli, Port Campbelli ligidal kalju waSta tõukauud ja kaksteistkümmend  madrnst ära uppunud olla. Inglismaa aurulaeiv ,Eity peal, mis San Franciscosse sõitmas oli, on madrused mässama läinud, ja kapteni ja ühe teise pealiku ära tapnud. Inglis Zdaafrika-seltS on nõuuks wötuud, esiteks Uganda't, mida see selts kawalusega  Sakslaste käest omale ahnitseS, maha jätta. Kapten  Lugard, keS suure waewaga Uganda Kuninga, Mwanga, pealinna tnngiS, on nüüd Inglis Idaafrika-seltsi juhataja poolest käõku saanud, sealt Dagorelti'Sse taganeda, kust saadik seltS ka esiteks ainult tallilada tahab. Kodumaal ei taha asumaade-ringkounad sellega rahul olla. Lugard on seal valju Khristlasi, Nooma-katholiklasi ja Protestantlafi, leidnud. keS pilkadest wöitlemistest wäfinud oliwad, ja esiteks wõidetud ja selle üle tigedaid Arablasi, keS parajat aega sissetungimiseks waritsesiwad, ja eemal waritsefiwad Mahdi eeswahid. Tema muretses selle eest, et Khcistlased  kodurabwa sugust üksteist wastalikku ei tapnud ja kindlustes oma weikc söeawäe laagril. Nüüd peetakse teda peastjakS, kui tema aga taganeb, siis wöiwad wanad tuhinad uueSte üles leegata ja Derwischid oma fõeariisku Uganda'sse kanda. , Times pärib, et Inglis Idaafrikaselts  oma usun muudaks, ehk et WalilsuS seda asja oma kätte wõtakS, muidn jääda awalik arwamiue Inglismaal rahutumaks. Uganda olla, kuida juba euue kirjutatud, kõige parem maa Idaafrika'S, rahwaS enamist juba Khristlased,  kaunis haritud ja töökad, ja Kuningas Mwanga wõida 120,000 sõeameest wälja saata. Kap luly'st, Lääneafrika randaS, on sõnumid tulnud, et sealised Mauerlased  mässamas ou ja Inglaste kauba-asutuste peale kipuwad. ükS Inglismaa kansnlpaat ou Gibraltarist senna saadetud. Prantsusmaalt. Järsku ja ootamata on Brüsselist söuum tulnud, et see mees, keS wiimaste aastate sees Prantsusmaal nii palju küli ja kõikiS Europa'S hirmu tegi, mitte enam elawate keskts ei ole. Mihklikuu 30. (18.) pääwa homikul ou endine Prantsusmaa Speaminister,  Kindral Voulanger, ennast maha lasknud.  Iseäralisel, nagu komödianti wiisil. kuida tema omaii wiilnaStel aaSlalel elas, on tema ta oma elule otsa teinud. Mõne knu eest suri tema armuke ja heategija, madame Marguerlte Bonnemakn ära, kes temale aegamööda  1,200.000 franki annud olla. Selle haua peal, JrelleS' surnuaidas, Belgia's, on tema oma elule otsa