jäkW Märt Mnde pääwade  sees nimelt ka Agram'is, Ungrurnaal, leitud, oma keskis kõikis maailmas fideines hakkab. Walitsuste  tõsist tahelepaneinist nende peale Wfuma. Walitfustel  on siin uhe üleilmlise legeimst miS nimelt Läane-GuropaS puukS kaswama s«p«tb za mllle juuri Walitsused «iheSkoos wälja kaewama za halvrtama piawad, enne W hiljaks jäänud on. Seda koküi heitmist AnarchiSm««se wasta on mikinete maade aeakirjandus juba fiis pärima hakkanud, kui Prantsusmaalt hiljuti uinbes 56 wöeramaa, ehk õigem isamaata, Anarchtstiast wälja aetud saiwad. Igal poolel tõusis küfi>u«'ne« kuhu neid panna, kuida neid leida ja ennast ««ende eest hoida, kes salaja tulewad ja kelle järel kusagil igatsusi ei ole? Inglismaal on seda asja juba Parlameutis arutatud.  ühe kohalise küsimise peale «vastas Seespidiste asjade Riigisekretär (Minister) Matthews, temale ei olla ametlikult mitte teada antud, et PraaisuSmaalt selle kurjategijate-seltsi  liikeid «väljaaetud on ehk wälja eineid ajada tahetakse.  Kui seda aga karta praks olema, ja kiri Saadikute pärimised selle asja kohta mõjuma ei piaks, fiis ei saada wiiwima,!-selleks Parlamenti poolt wõimust ja teist abi nõudma, mis üleilmliste kurjategijate  fisferändamise tagasitõrjumiseks tarwis läheb. Inglismaa lehed loodawad, et Prantsusmaa Walitsus seda noomimsst tähele parreb ja tar«vilist nõuu otsib, kuida oma enese riigi piiretes oma anarchistlikkude kurjategijate üle wõimust saab. ,Times" arwab küll ette. et suur hulk neist «väljaaetud inimestest üle Kanali tulema ja peMpaika otsima saab. See leht annab Politseile  nõnn, terase silmaga kutsumata külaliste üle «MlwM ja neile Anglistnaa seadusi Dhkumise-roh jnde ja nöyde,/tär«vi(ajate Msta kuulutadq. »Tõe ütleb .Hamburger Correspondenz", j,iga Walitsuse kohuS on, anarchistlikkude.kokku «vandujate «vasta halastuseta «välja ja kui nüüd Lliglismaa jg Prantsusmaa, korraga nende wasta nõuu «võtaivad, siis on ainult weel soowlda, et agarus selle seltskondliku. paise wasta ka jäädawalt Mdiub ja jW kui esimene hirm mõõda läinud olema nättab. Tähendada on, et Prantsusmaa Walitinse wäljaajamise-käsud kõikis Pxanlfusn«aa aeakirjandufeS  heaks kiidetud saamad, isegi ka kõige wassakupaoliste  wabalaste lehtedest Jumal parandagu! 5.' <-DaHamWlt. Migipäaw . oma .koosglekup selleks kopraks lõpetanud ja.M palju ettemääratud tööst tegemata, teiseks korraks, jätnud. , Msuupthamtsed..ja, tgslitused ei ole õipte .sigida ja sosuha M kursi" all, mis Saksa m a a l nüüd. «valitseb ja mõnda kõikuma pauema kipub,-.nPs senni kindla, jala peal seisis. Kõik Mlgd .Ja «rgfonnad, mis Würst Ws««raM aeal,,koMmata. kqoS - spUtyad, hakkawad lagunema  ja ühe puru kipub ennast teise puru külge köitma. Mtefs ühendusteks.. Mägede wahel, MS üksteist muid» loamuslikul wiisil «vastastikku eemale lõnkawad. Ne««da M Wda^.juha^s/kipjzrtMd,. ennast kreuzerkorwette  L chilamise wasta kiuste pärast Sozialdemokratlqstega  ja teiste Miwabalastega ühendanud. Nüüd on senni nii ühemeelises Hoidlaste- (konservativ) erakondas, kes endise kursi all Walitsuse uStatawaff. tugi oli. ka pragu tulnud, mis seda kahte jäusse rebima kipub, üks tamne esimees Hoidlaste keskis, van Helldorff, keS Keisri ees suures usalduses seista, on teisi ««ii «väga pahandanud,  et nemad teda omast. klubest wälja astuda palunud Kq juba,, et ehk Preusfi Maapääw ja Saksa Riigipääw mõlemad lahutatud ja uued «valimised «välja kirjutatud saada, Walitsusega ei ole nendes nõuu,kogudes  pärast uue rahmakoolide-seaduse taga «võtmist ükski erakond e««am rahrst olnud ja sellepärast wõiks ikka olla, et Walitsus õnne katsub ja uute «valimiste läbi rah.va kqesi küsib, kelle pool rahwas seisab. Karta on, et rahwas nüüd weel rohkem törelejaid Parlamentidesse saadab, kui nendeS neid nüüd juha on. --- Graf Capr i v i ei ole sellest aeast . saadik, kuS. tema Riigikanzleriks sai, o«««ale sepni weel palunud, «vaid on ikkg tööl olnud. Nüüd on tema seda aga teinud, KeiSri enese soowimise peale, kuida üteldakse, kes temale ka tema enese tahtmist «nööda üht ehk teist oma schlossidest su«piseks elu-korteriks pakkunud. ' Maf CapriVi en äga ain,N «vaheaega kewadeseks  Karlsbad'i terwise-wee tarwikamiseks palunud ja saada pea senna minema. Sellest arwatakse. nüüd mitmelt poolelt ja nimelt Wene lehtedes on sellest palju juttu, et see wahe-aeg ehk tema taganemise hakaiuS olla wõikS. Te«na arwatud järeltulijate kesk,S saaivad nüüdne PreuSst Ministerpräsident Graf Eulenburg, Kindral Graf Waldersee  ja ElsasS-Lothringi walitseja, Würst Hoheillohe, niinetatud.  Ka Graf Caprivi'le on need Wene lehed juba uut aset leidnud; tema pidada Saksa sõeawäe 3. korpuse Kindralini pektoriks nimetatud saama, mis ase nüüd HeS seni Snurherzogi surma läbi tühjaks saanud ou. Teiselt poolelt kinnitatakse, Graf Caprivi ei mõteldagi taganemise peale. ? Kusagil ei taheta nskuda, et Riigikanzleri m PreuSst Ministerprästdenti ametid kauaks üksteisest lahku jääwad. Wiimane amet on ka koguni uus, mille lallitajale  fiis ka palka määratud et ole. Seda on nüüd küll PreuSst Maavaä«vale määrata ette pandud, aga seda ei ole seal tähele pandud, wist arwamiseS, et need ametid jälle tihendatud saatvad. EsttekS teenib Graf KMnburg ilma palgata. Ka Saksamaal, nimelt PreuskiS,  on Anarchistlased omast chMhte anuqd. ZurilM 7. (Paastukuu 26 ) paamal on MerlinlS mitmed elumaiK» läbi otsitud ja neudeS palju A«rarchjstlaSte kirjast leitud. gMitmed kahtlased iniinesed o«- selle sargeö kinni «võetud, teiSte keskiS noor kanpineeS S>,noujõhii (wist stkS Juut) ja raamatu-köitja Engel. Üks koledam täht on nendest aga Jürikuu S/ (PaaAnknu 27i> pääval Pos«n'ist Rvomakatholiigi  Koscelec'i kiriku juureS ilmuirud. Seal on neli nätikatetega meest Dekan (ülem-preester) Poninski elumajasse  tung-nlid ja Poola Anarch'stlaske nimel kõiki tema raha pärinud. Poninski kargas läbi akna aida. rööwlid lalkstwad reniolwritest tema järel ja hamvastivad teda raskest, k««i ehk ka mitte surmaks. Rööwlid põgene st «vad ja saiivad Poninski «najarahwaft «a appi tulnud ilninestest taga aetud, kus raSke «võitiemine põgenejate ja lagaajate wahel tuli. Kui üks rööwcl langenud, siis laS> kiS teine oma enele «naha, kol«««aS nekjaudema ja siis iseenese. Kaks neist on kui Pilawski ja Urbaniek Inowraktaivist  ara tuutud. Nemad olla Berlinist otsekohe sen««a tulnud. Nende juures on punased sedelid pealkirjaga  Poola Anarchistsaste käitinise-komikee' leitud. Neil oliwad punased «vööd, igaühel kakS re«ooi«vrid jo llkS lõige . Poseu Gnesen'i kirikkon«la preestrite ni«nekiri. Poninski on ühe kuuli pähe, kaks selga ja ühe läbi käe saanud. Aiwatakse, et rööwlitrl igapidi nõnn olnud, teda ka tappa, kui tema ka oma raha nende kätte annud oleks. Surnud rööwlitefl on kohtu käsu peale pääwavildid «võetud ja kohtud on seda asja hoolega läbi kuulamas. D-kan Potunski on seal maakondaö laialt tuntud Gras Ponin !ki «vend ja oli kord ka kni kandidal Poleit.(Eneseni E z. piiskopiks nimetatud. Hilisemate sõnumite järel kardetakse teda surema. Et piekk-typhuS, mis Poolamaal raskest «valitseb, mitte PreuSstmaale «veetud ei saaks, selleks on kask autud, piirel puhastamise- (deSiustzir-) paikasi asntada. Seal piawad siis kõik, keS Wenemaall üle piire minna tahawad, puhastatud (deSinfiziMd) saama. Zöstrst Bismark tänab »Hamburger Nachrichken* läbi kingilirSte. õnuesoowimiõte ja teiste tähelepanemise eest, mis temale selleks süirdimise-vääwakS rohkem k««wud o««, kui iialgi eijne (ainult 7666 telegrammi). Tema käitab kõiki ueid, keS teda selles teadmises kinnitanud, et eln-töõ «võitlemise  läbi küll mitmet leppimata «vaenlast, aga ka palju ssbru saada wSib, kelle keskis rohke«u vakamaid kui lev.eid Berlin'iS on kord-korralt ette tulnud, et mahlsoldatid  era immest maha lasewsd (uag«« ka hitjuli), selleparast  on nüüd Liunasaadikule-kogiiS nõuukS wSclud, Riigika««zlerit paluda, et wahi-soldatitele luised Matused tuleriistade tarwtlamise kohta antud saaksiwad. Austria Ungrnmaalt. W>«««'«st tetegrafe iti lürittm 3. (Paastukuu 27.) päämal, et seal «vümosel uädaljl pea igal pääwal suured tulekahjud olnud on, keSket liuna. Selle pääwa homikul oli seal jälle tuur katuse põlemine Kolowrat-ringis. Tuletõrjujate keskis ar«vatakte nende tulekahjude mitmes tükkis ühisle nätzluste järel, el tuli pandud on. Nenda on lugu ka nende tulekahjudega olnud, miS aaStal 1883 Anarchmlasteii W:>««'>s tehtud znörtsukategude eel kätstwad. Pool-ameil«l leht ,Wie«««r tähendab sotgnlateS, et kartuseks aSja ei olla, sest nende tulekahjude juures ei olla mille üht ühist plaani ära tunda. Jürikuu 9. (PaaStukuu 28.) paa a homikul põles aga keSket linna jälle üks katuS m ,Neue Freie tähendas, et see nähtus üks isiwiist waskuS poolametlikkude  soigutamiSte peale olla. Politsei on ühe 17 aastase noore mehe kinni «võtnud, kelle peale raske kahtkuS  langenud, et tema nende tulekahjude juures tegew on olnud. Agramls Ungrumaal, on feldtvebel Zaklin anarchistlikkude tagasihutamiSte pärast sõeawäe-kohlute poolest  kinni «võetud. Tema pruudi inureS on kirjast leitud, miS näitawad, et tema AnarchistlaSt.ga Belgia S, Prantsusmaal  ja Schweiz'is stdemeS seisnud on. Poola lehed kirjutawad, et Austria söeawäe 16. ja l t korpuste sügisele manöwrite juureS PrzemySl'i ümderkandn, peale Austria Keisri ka Saksa Keiser ja Sakieni KuiringaS olema saada. Wiin i lehed ei taha seda õiele uskuda. Saksa Riigikanzlerile, Graf Caprivi'(e, o,« KarlSbad'iS juba korter üüritud, AuStria Ungrumaa ÄäliSke aSjade Minister, Graf Kalnoky, saada kohe tema wöemsele «ninema, kui tema senna tuluud ou. Walitsus on AuStria SozialistlaStele ära keelanud Uhawõie pühade aeal Linz'iS üht erakonna-pääwa pidada, kuida nemad seda plaaninud oliwad. Niisamati on kõik rongid ja kokkujookSmised  Sehekutl t. (Paaslnku«« lS ) paSwal ära keelatud.  Töölised olla aga nõu ks «võtnud, linnadest väljaspool  seda rohkem pidust pidada. Boh uimaa Maqpääwal  on Graf Bubuoy suurpslln-peremeeste niruel kinnitanud, wiimased Rtigipääwa-walimiled olla uaitanud, et kõik Böhmimaa rahwaS selle Saksa Tschechi lepituse waSta olla, sel kujul, kuida see plaanitud on, ja et arutamised  selle üle just nüüd ks mitte aea-kohaliled ei olla. Suurpöllu-peremehed ei olla ühe ega teise erakonna waslased;  ne«nad toowida lepitust ja iga katse felleS jooneS leida nende juures inetust. Sakslased Böhmtmaal on aga jÄtz sWieS kahinas, et WaI,G»S mitte kindlama käega sellest plWmst kiuni ei pia, miS Wrd Saksa-Tschechi lepituseks  Wiln'«S tehtud sai. ja ka snnrpöllu-peremeeste erakonna  «vasta el ole nelk rohkemat Usaldust. Nende wiiwilamine  olla niisamati lepituse mahamatmine, nagu Noor TschechüaSle waStapaneinine. Bnkowi ia lahutatud  Maapääivale on senni pea needsamad «valitud, kes seal enne oli,vad; ka Varou Wastlko, kelle pärast lahutansiWitnllj  sai ühes healel uueSle «valikud. Galizia Maapääwat on Walitsuse ettepanekut mööda uöuuks «võetud,  wõlgade tasumiseks maksust kõrgendada ja pe«te selle 1,656.666 gnldnat laenata Maapaaiva koosolek on suure kiitusega Walitknie poolt lõpetatud. Kulda näha. püstawab uiiheasle Preussi kui ka Austria Poolakad sel korral oma riikide WaMsuSttle meelehead teha. Presübmgis on ülema Rehmmg-kamri abiprästdenl, Ritter vou ZwSlf, ennast maha tasknnd. liltao nised kipuwad AuStria Uugrutuaal koguni liiale minema. Taanimaalt Seadus. «niS järel snri«u?ehade ärapõletamine  «gasthe «ahsm st mööda lubatud saab, on ka Folkelhingis waSta wõet««d ja Kuningas on seda kinnitanud.  Edaspidi «võid Daauimaal igaüks oma tühja keSta kas matmiseks ehk põtetamijeks määrata. Hollandist Kun i n g.« pra u a - «valitseja Cm ma ja Kun i u g a - p r i nz e s S Wilheiintne Ma oma wõeruSkäiku Saksa Keisrikojas ««illid kindlail Lehekuu peale määiauud. seda olla Kuninga? praua.«valitseja ise hiij.ii Sakis»,aa Saadikule Hollaud'is ütelnud. Nendr kaasa «ninna MiniSterpMdene Tak van Poorvie! ja WaUSle aSjade Minister van Thie««hoveu. Ülespidamine Saksa KeiSrittnnas Ma kaheksa paa «va peale määratud. TigM tulles saada mõttmad kroonikandjad naeSkerahwa sugust Fi->eSla»d'i inaakonda läbi «vaatama, «««ida Holland'» Svziqldeu«okratlaStk peiapaigalS peetakse. Seatiske tööliste vaäwsvalgad on wabrikn kaupade «vähese järelpätimiie läbi nii madalasse langenud, et nende juures nälg «eale kipub, mis Aozialdemokratlaste tagakihutamislele  miijbngi «eed stllntab. Oodalakfe, et Kaningaprauawalitseja  ja Kuninga-prinzesst omad silmad senna abi tootvad ja soignlateS «nõiuwad. sest selle järel pidada seal adi-tegewnn algatama. Tchiveizsisi. See aeg mille kaikus allkirjast selle pärimlse heaks korjata wöib, et plaanitud seadus «v ö eraSte kur > ateg >ja te.iväl j a a u d nrisekõ kõige Schveiz r rahwa ette plab paü)ud saama, lõpeb Jürikuu 26 t> 4.) pääwal otsa. Selle seaduse eestkostjad loodawad, et «vastastele selleks pärimiseks seaduses mää-' rakud 36,666 allkirja wae oalt kokku rn loivad, sest täuine ei olla neid rohkem kok-u saadud, kiti nmbeS ! 6,666 ja kahivas wSitg. llskumksest SoMdemokratlaSte ja wöeraste põgenikkude tzeakS ülepea «vähe osa. Kns sellest osa wöelakse,  seal tehta seda ainult selle plaanitud seaduse «välise koore pärast, «uis wabaduke «vasta ole «na näitab, kuna seaduse tuume kohta rahiva suuremal hulgal selge olla, et see UkS ast mille üle otsustamine Üheudufe-nõuukog«:  hsokeks piab jäätud saama. Auarchistlaste kurjateguöe  junreS, mis just nüüd igal poolel ilmu ivad, on ka kergest aru saada, et «valinustuS wöeraste mässajale pelgulinna  asutamik eest suur olla ei ivoi ja Sozialdemokratlaste õpetus, M'tte palju maad et leia. Kui aga ka need 3(1.06(1 all kirja kokku tulema piakstwad. stis loodetakse. er rahwas rõhu«va healede-eaawui-ga ennast plaanitud seaduse poole tunnistab ja selle ladi SozialdemolraliaSle ««õust «veel nähtawama rõhuga lagast tõugatud saab. Uus kanbaaja«u«se.üheN' dns Schweizi ja Italia wahel olla nüüd korda minemas ja saada pea kinnitatud. Ichweiz ahtub siis kaubaajamise  aSiuS Kolmriigi ühenduse kõrwa, sest Saksanraaga ja Kustria-Ungrnmaagr oli see ast jnba korraldatud. Inglismaalt ParlameutiS ei ole lööiiSte eestkostjate ettepanekut. tööpä.i»va kaheksa tunni peale määrata, «nitte «vasta «võetud. Midlaudi iütekaewanduSte töölised on Jürikuu 7. (Vaastukuu 26) pääwal ««õuukogu pidanud ja on seal neile kohtute poolest sulud ns«u, Laupääiva teiseks puhkamife-pääwakS nadallS maarata, rvaSta wõtnud. lnglismaal icisavad Parlamenti Valimised ees. Walitsuse  erakond soo>v«b, el need õige pea ette «võetud saakstwad,  kbrelejad soowiwad wnwitamist, Esimesed kardawad,  et yitkemal aeal Viimastel korda läheb, rahw >st nende poolt ara svöerutada, kes SuUi-Bcitania riigi ütnkuid  jägust. Inglismaad, SchM,naad ja lirinraad, lõdwendsinata  sidemes pidada tahawad, «viimased oodawad seda. Sütekäe majale törknm«ne DurhamsiS ei olnud week möödas Nemad otuvad Mäemeeste-seltst pooles 3766 nael stärlingi esimeseks abkS saanud ja neile oli weel igal nädalil saata lubatud. Kardetakse, et selle läbi tõrkumine pikkale «venitatud saab. Prantsusmaalt Walitsuse ettepanek, Dahomey Kuninga  Kehanjlu (Haikala) taltst.amises 3 millioni franki walja anda, on Parlamenti poolest waSta «võetud. Sõda kema waSks saab stis pea lahti minema. Prantsusmaa poolt tahetakse selleks ainult Senegambia mubti sõeamehi larmitada. Aasta eest oli Admiral de Courvtlle käsku