katsus ja MinisterpräsidcM-amxtt Sõeaministri, Feldmar- Hall GM' kKoon'k; katte aÄdIS, Ä kestanud.  Riigikanzler Graf Caprivi waSta ilmub ka ikka rohkem umbusaldust ja laiad tema taganemist, mis kogum ka juba RiigipääWl wälja räägitud  on. Tema arwatud järeltulijate keskrS saab nüüd ka Preussi uus MlniSterpräsideat, Gras Botho van Eulenburg,  nimetatud. Würst BiSmarksi ligikondadest kinnitakfe uueste, et teM üht mgi-ametit mitte enaM wasla ei wõta, selle juureS aga ka edaspidi oma õigust. riigi-aSjast suusõnaga  ja sulega arutada, mitte kaest ära anda ei taha, kuida tema waStafed seda nii sagedast suure fäpaMMinud  on. Saksa ühendatud Keisririik olla tema laps ja sellest ei laSta tema ennast eemale meelitada ega eemale peletada. Heile, Paastukuu 20. (Jürikuu 1.) pääwal pidas Würst BiSmark oma 77 aastast süudimise-pääwa. EttewalmiStamised selle waSta oliwo kõigel Saksamaal wäga suured; ligemad sõnumid pidude üle oliwad weel tulemata. Saksamaa aurulaewad Tallinna sadamas oliwad  ennast uhipSse lipu-ehteSse pannu h, nende järel tegiwad  seda ka Inglismaa aurulaewad ,China' ja ,Sappho', ja Daanimaa üUrUlaew .NMlienborg'. Lübecki Laewasõidu-selks  oli nSuukS wötnud. sel ckorral Wanakanzlerile üht adresfi uhke karbi sees saata, kõige Lübecki laewakaptenite  nimedega ja selle seltsi juhtsõnaga: . meele-järel olla, on wöimata',. kuida seda waua Würst omas pilkas töökas elus ka wist ära tunnud on. Würst Bismark on seda adresst omale kakS pääwa enne sündimise-paäwa  tuua palunud, sest ei sel pääwal muidugi üle-aru wõeraid oodata on. Lübeck'i faatekond, kaptenid Heitmann, Steffen noorem ja Nevermann, oliwad siis ka juba teele läinud. Wiimanp, endine ,Newa' kapten, on ka Talliuna's tuutud, Saksamaa Ritgipäaw ou lÜrikuu  1. (Paastukuu 20.) pääwal oma koosolekul lõpetanud.  Enne seda on aga Ultramontanlased seal üht õige lapsikutkättetasumise-tegu rahwakovlide-seaduse tagafimõtpiise eest ära teinud. Nemad on ennast oma rperiwaeulastega, Wabameelelastega ja SozialistlaStega ühendanud ja on Hteremäe-ameti pärimist,° mtstioni marka kui est uest maksu ühe sõea-korwelti ehitamiseks anda, tagasi lükkanud. Muidugi saab see asi uueSte ette panhud ja wist ka waSta wõetud, see näitab aga, kui wihased Ultramontanlased (,üteulägilased' Keskpaiga-erakond) on, ja tui palju tülitamist wttwttamist ja takiWmist neist weel oodata tuleb. Kõige Healtega ainult kahe heale wasta, on Niigipääw 9,643,400 marka uute sõea-raudteede ehitamiseks  ja waaavo laiendamisets lubanMMzi ofimest jagu selleks tarwituseks. -Elbing'tst kirjutatakse, el uputusehirm,  mida Nogati jõgi tegi, möödas on. , Wesi on selle jõe suuS neist paikadest, MiS kord jüba M M Wwad, Frische-hassiõse jooksnud, mille jeab kä Pea minema oodati. Tilstti juures hakka? jea Memeli jõe peal Paastukuü 26. (14 ) pääwal minema. Mitmete jõgede Peal Pöhja-Saksamaal  oliwadlaewasõidud juba algatud. Saksa-Prantsuse piirelt kuuldakse kord ka üht lahkemat asja. üks Prantsusmaa tolli-ametnik oli ühe falakaupleja sel silmapilgul kätte saanud, kui tema ühe kimbu tuletikkudega üle piire minna tahtis. Nende wahel tõusis wõitlemiue, milles Prantsusmaa ametnik  haawatud sai ja appi hüüdis. Seda kuulis Saksamaa  piire-kütt ja ruttas ametnikule appi. ühendatud jõuga satwad nemad waStasest üle ja wtisiwad teda lähemasse  Prantsusmaa tolli jaamaSse, kuS Saksa ametnikule elamusega õnne soowiti. ÜkS tolli-üleroaatusele saadetud aruanne pärib tublile naabrile auu-tasümist, mida tema ka teeninud. .Eks', ütleb üks Pari S'i leht, .ole seesugune  wastasttkune aitamine parem kui pstsstpaugud, mida seal muidü üksteise waSck taWtati?' -- Hamburgi aurulaew .Desterro', Löune-Amerika st tulemas, osi 4 penikoormat  Ter-Schellingi tulelaewast eemal, IngliSMaa aMlaewa .Indräga' kokku põrkasiud ja 14 fülha sÜsiawaSse  põhsa langenud. Köit 44 retsijat ja laewa merStekõnd  saiwad ZilsiliSmaa autulaewa POpoto läbi peaStetud  jä Hamburgisse toobüd. ,Desterro' peal oli 10,000 kotti kohwi ja tubakast. Austria Ungrumaalt. Tschechilaste ja Graf Taaffe ja tema Kaasministriie Wahel ou uuS tüli lahti läinud. Paastukuu 28. (16 ) pääwal tahtsiwad Tschechilased Böhmimaa kuulsa koolimehe Comc»iuS'e, ka Komenskk nimetatud, 300 aaStast sündimise-päawa pidada, et tema aga omal aeal mttmel wM kiriku õpetusest ära ja EwangeliuMi kiriku õpetuse poole nihkunud  oli, sellepärast keelas AuStria KoolldeminiSter Gautsch seda ära. See on Böhmt Maapääwal palju kära teinud ja Tschechilased on seda pW ometigi lippudega j. n. e. pidanud, isegi Wiinis. Ka Saksa wabameeline erakond  tahta töreletate sekka Gras Taaffe Mmisleriumi waSta tagasi astuda, keS Satta-Tfchechi lepituse eest mitte tugemast küll wälja aStunud ei olla. Donau-Lacwasõidu-selts  tahtis oma laewu Jürikuu 1. (PaaStukuu 20.) pääwal sõitma lasta Hakata. AuStria lehed röömustawad  ennast PreuSst Ministeriumi-safi rutulise arutamise üle ja soowiwad, el Graf Caprivi jääks ja sellest käärimisest uut jõudu saaks, sest teMa pidada kä nende riikide üsalduWyeM Ssitsamaags ühendatud on. Sellest Austria lehted? rõõmust su aru saada Tollibe-kaupaS Saksamaa ja AuSlria-Ungrumaa wahel on witmane riik rohkemat kasu oma poole saanud, M Würst BiSmark'i aeal loota oleks olnud, kek küll Saksa-AuSkria ühendust suurte raskustega köitis, naabrile aga iialgi ülikasu Saksamaa «Ma luba»«d ei olrW. Staremjesto maakondas, Galizia S, on nälja-thphus lahti läinud. BloSwia alewlkkuS üksi sllwad peale 100 int- Mest lelles tõbeS raskest maäS Daammaalt. LaudSthing'iS on seaduS surnukehade  ärapõletamise aSjuS waSta wõetud, neuda et rtzeh Müd igaühe etzeft mlimase tahtmist eht vMakfete tahtmist mööda wõiwad maha maetud ehk ära põletatud saada. WalitsuS kostis selle seaduse eest. Arwati, et ka Folkething seda wasta wötab. Jürikuu 7. (Paastukuu  26.) pääwal lõpeb seekordne Taanimaa majapidamiseaasta  otsa ja arwati, et Folkething,. see kangekaeline nõuukogu, siiS lahutatud ja uued Valimised kolme nädali parast wäkja kirjutatud saada. See olla nimelt Rahaministri  ja Seaminiftn soowimine, kelle waSta Folkething ikka kõige rohkem pannud on. Sommerziemath Grnst Mendelsshn-Bertholdy, Verkin't kaubamaja Meudelsohn ja komp. juhataja, on Daani Kindralkonsuliks Berlin'iS nimetatud,  kuna Daammaal fenni Saksa riigi-pealinuas aSjatallitajat  raha asjuS ei olnud. Esimese sõnumiga kokku näitab se tähendama, et Taanimaa WalitsuS iõeawäe uueks korraldamiseks ja Kopenhageni kindlustamiseks raha laenata tahab, kui unS Folkething sellega üheS nöuus on. Hollandist. ParlamentiS on seaduS sõeawäe aeglisekS rohkendamiseks waSta wõetud. Wabalased ja Kothotiik. lased on selle eest kostnud,.. rahu-armaStajad ringkonnad selle waSta seisnud. WabameeliSte tahtmist mööda on ettepandud kahekfa-aaStaue keeuiStuS seilSmr-asStasekS mahendatud, Sseaminister Kindral Äeyfsardti tahtmist wasta, kes uut süeawäe-seadust kaheksa-aaSlasc teenistuse põhjusel plaanis juba walmiS teinud oli. Kindral SeMardk tahta aga amesisse jääda ja oma plaani eest maa mõjumaks  kaitsemiseks edasi wöideldo. Parlamruli teine kalnmer on BrüSselttS tehtud Guropa-riilide Ühendust orjakauplemise  häwikamisekS waSta wõinud. Sellega on Holland pärast pitkemat kõikumist selle ühenduse kor.oa aStunud., Hollandlased kartsiwad sellest oma üleüldise kaubaajamise takistust Afrika'S, uue Kongo.riigi läbi Belgia kasuks, kui nemad ise kg.grAkapHlemisest iialgi osa wötnud ole., 7 / Luxemdurgist. Laimduse-xrotss sealetze  toimetaja  Servais waSta, sai Paastukuu 25. (13.) pääwal lõpetatud. Tema sai üheks kuuks waugi, 59 franki trahwi ja 1000 frapst kahjukasumist maksma mõistetud. Inglismaalt Kuna mahe aeal õige soigutawab sõnumld  ktwssüle kaewajake tõrkumise üle kusnud oliwad, näiwad  need n»iÜd uueSte lahti minema, nimelt Durhamt s, kuS tõrkujad juba rahulist tMist lööb sejsflM jätma suu dlnud on. Mitmed kaewondused on tuba wctt täis looksund  ja törtujad el lase pumba-wärkisi käima panna Töölised  räägiwad, nemad wõida igataheS jälle tööle minna, aga peremehed tahawad nüüd pääwapaika l 5 kunui 26 protsenti mahendada, kuna nemad 'eda enne kitsiku aca parast iv protsenti wähendada tahksiwad. Senna on söeawäge saadetud. Tüli Põhja Amerika ühendatud, riikidega ülgete-püüdmise pärast Behringi mereS, on jälle tasasemale teele nihkunud, ühenbatud-riikide poolest on Lord .SaliSbury el lepaaet. seda aSia. tjtzeS kahiulasumi. sega steile, kellele kahju tehtud on, wahekohtu läbi seletada lasta, wasta wõetud. WahekohuS saada Paris'iS kokku tulema ja selles saada kak? wolinikku Inglismaa poolt, kaks üheiidatub-rsikide poolt, üks Prantsusmaa poolt, üks Jtalia Kuniuga ja ükS Rootsi-Norra Kuninga poolt, kokku tulema. Inglismaa kalameestele on kuulutatud, et nemad kunui wahekohtu otsustamiseni ainult oma enese kasu ja kahju peale Behringi-mereS kalu ja ülgeid püüdma minna wõi- Vgd. Londonist kirjutati, et Barou Rolhschild sealt oma enese (agawarast Paastukuu 25. (l 3) pääwal 1.200,000 nael stärlingi Wenemaale saatnud olla, mis tarbeks, seda ei ole kirjutatud. Saksa-keeliue .Pekerburgi Zeikung' teeb kakS küsimise-märki sell- sõnumi juure. Ara surnud Kardinal Manning'i asemele on Pogpsli poolest, Salsord'i PiiSkop Dr. V 0 ug hq n WMministeri GrzpiiskopikS nimetatud. Tema on 6V aaSlat mana, on St aaSta eest suure Rooma-kathoiiigi miSsionikooil Mill- HtlllS asutanud, rahaga, mida tema reisudek Põhja, ja Lõune-Amerika S korjaS Töörahwa eest on tema palju hoolt kannud ja nimelt selleks paremaid elumajast Salforid'is  ja Manchester is muretsenud. Nagu tema eelkäija ka, wötab CrjpuSkop Vaughan elawat osa seltSlikust kiist, misest ja on kõige waljakurnamise waStane. Tema kulu peale saab London'iS Rooma-katholiigi lehk .Tablet' wälja anfud. Manast teatud ja tuntud on, et Inglismaa  poolt wihawaenu Wcnemaa waSta kihutatakse. Hiljuti  kirjutati sealt, ktoostreS Athose mäel olla 5000 Wene unterohwitseci munkade rttdeS ja Saksamaa ja ÄuStria piirele saada ikka rohkem söeewäge, nimplt Kasakaid,  saadetud. EsttekS kirju tast wad mõned Saksamaa lehed seda usaldateS järel, nüüd astuwad aga kolk Sakfamaa  tähtsamad lehed selle rahwaSte kohltilavtiseks tehtud tühja jutu waSta üteS. Prantsusmaalt Dnnamitlafed M nende koledad kurjat«M,  vM lõppeda ei taha, seisawad lkta weel Prantsusmaal  ja nimelt PariS iS, kõige arntamiSte eeSotsaS. 2VVO SWamikt-HaSW, Mw PankilleS' dyaamiti wabrikust MarfplHe  Sse wttbud saiwas, on t«l 5 ära waraStatud. Sbba peetakse AnarchistlaSte teukS. kesa Marseille sadama- MiiSle SeSktS rohkest olla. PaaStukuu 27. (15.) pääwal sai PariSls Clrchy-uulitsaS see maja dynamiliga lõhutud, kuS Aindraladwokat Bulloz see elab, keS ülekuulamist AuarchistlaSte wasta juhatanud on. Kõik selle maja neli paksu kiwi seina kuktusiwad stSse. naabri-maiadeS on kõik aknad lõhutud. Wiis inimest on raskest wigaStatud. See on kõiki rohivast Pari SIS kangest kohkutanud; isegi lehed waSsaknlt poolelt päriwad neile kurjategiiakele karmi nuhtlnst,  jurmo.nnhklull ka dyuamiki wargatele ja peitjatele. Anarchisi Rawchol, dpuamiki knrjaten juhataja Zt. Germaini  boulrvaris. sai Paastukuu 3V. (18.) pääwal PariSiS kinui wõetud. Tema poni kaugest wasta ja rahwas hüüdis' , Tapke see Anarchist ära!« Präftkturis salgas tema oma uime. sai aga ara ja ühes ka turjale  Maks Mtichv uulitsas tuntud. Tema seltsilased on enamist juba luuuiStanud. Ravachol. kelle õige nimi Wuigstein on, ja tema seltsilane Mathieu on ka dynamitiwargad  SouS-EtiolleS'S; esimene on St. EtimncS AnarchistiaSle juhataja olnud m tema peal seisab mitme raSke kurjalen kahtlus. Teda olla Auarchtstlasle cueSte keskist üleS autud. ParlamentiS on päritud, et riik neid kahlust tasuma piab. mida dynamitlased teinud on. PaaStukuu 30. (l 8.) pääwal on 40 Anarchistlast Saksamaalt,  Belgia st. AuStria st, SchweiM ja Italia st, käsku saanud, 24 lmmi käikuS Pranisullmaa piiretest wälja minna. Ikka peale otsitakse kahtlasi ma>asi läbi ja umbes 30 Anorchlstlast UKiwäd juba kinut wõetud olema. Latadest  rlsigkondadeft päritakse nende aealehtede ärakeelamist, Mlles AnarchiSmuft õpetatakse. Rochesorttl lehe ,Jntrör rör Bkauttvatre jeutamise pärast kaheks kuuks wangi ja 3000 franti MakSma, Nochefort üheks aaStakS wangi ja 300 franti makõma inõistetud. Mõlemad elawad aga wõerak maak. PaaStukuu 23 (ll.) vääwa öhtal tehti hirmsat kära PoriSst Aamt-Merri kirikus, kuS Jesuiit Lem.nne vaaStujuNnst pidaS ja ielleS Sozialistlaste eksitustest  MG. Sagedast oli jüba rahwa teSkist. kuS palju Sdziakistlast oli, jutluse wahele räägitud, kui Lemoine  neile üga õpetuse ja au ula elnkomde puudusi etre wiSkaS, siiS läkS kära ja kiskumine lahti. Korda pidada et olnud enam wöimaltk; Lemotne tuli kantSle pealt maha, ÜkS Soziakift läks >ema asemele ja karjus, et selle jultuse läbi Republikä teulMd olla. Suur ktSknmtne Soziakist. laSte ja Katholltgi siudenttde wadel läks lahti; kepi' hoopist süM ja Mld jä pingid lendastwad läbi õhu. KöSter kutfUS . Potrtsei.mehi appi. aga need ei usaldanud kirt?» sisse minna. WstmakS lahkusiwad käralfeiad ja teised lgate poole Teine seesugune kära oli PaaStukuu 28. tlk) pääwal Belleville'S. St. Zosephi kwikuS, kus ka jutlust SoziaWlaSte waSta peeti. Kiskumises on mitmed inimewd kergemast haawatud. Preestritele, kes selle Üle kaevast wad. on nuS MinlSterprastdent Loubel waStanud, tema e! wõida lubada, et kantlel polttika kõnelamaks  tehtud saab. Watlt.uS saada kirikud lukku panema, kui seda weel ette tuleb. UueSie korraldatud MiniSterjumt  all kipuwab Prantsusmaa kodused asjad wagise hukka minema. PariSsiS on Politsei üht Anarchist- ZaSte-seltkondade leidnud ja olt nendest juba kolm kinni wZlnlld. keS oma seltsimehi jõukamate kodanikkude majadesse  teenijateks saata tahtnud, oma lslwawaneinatelle selle juureS klhwtj toidu siSse segacha. Nende juures leitud rodud on läbikatsumiseks chemlka-laboratorlumisse saadetud.  Äesleheb pärtwad abt AuarchistlaSte sala-kurjateguve  waSta »Figaro' arwab heakõ. nende waSta Jngkis-Amerika «Suu tarwltada, kurjategijate ülesandinise veale hinda panna: .WalitsuS makSku ometigi üht hinda kihwllSke madude peade eest.' Jtalia si Wesiemaa Saadik VaticaniS, Kammerjmkkk  ISwslSkt. »a tema abikaasa on Paastukuu 26. (!4 ) pääwal PaapSti lukule neelud. Kaks tähkfamat Imlia lehte, ,'Popoko Romanv' ja .Fanfulla" kildawad wäga Saksamaa Rligikanzier Graf Caprwi kõuel Riigipääwal,  mtlleS tema seletanud oli. et Parlament Walitfuie  wõimust mitte kõiki oma kAttc et pia kiskuma. Kahju M? sellest tuleb, olla IlaliaS nähtud, kus erakondlikud ktustlemised ParlamentlS Walitsuse kegewufl sagedast takistanud  M. Wägs Ma soowtda. et ka Italia'S Parlamenti  üliwõimuS kärbitud saaks. ülepea on Ztakialased Graf Capcivi'ga Msamati rahul, nagu kõik teises wõerab riigid, mtS ükS kahklsne kittuS tema kohta on, sest see naitsd. et Saksa riik oma naabrite waSta rohkem ja rohkem  nõrkeb, kuida ka Mitmelt poolelt Saksamaalt eneselt ja mujalt kinnitatakse. Saksamaa ei olla nüüd enam Koimmgi-ühenbusk juhataja, nagu Wiirst BiSmark i aeal. waid langeda ikka rohkem Austria-Ungrumaa ja Jtalia tõlkesse. Intrid kWwsd läbi aealehtede, et Graf