nud. üks walitud Parse on oma usutunnistuse  peale manduda tahtnud, mis temale aga lubatud  ei saanud ja mis asemel tema ühtlase kinnitamisega lepiti. Weel suuremat muret teeb ZirilaSte hoolt wsNud Davitt, ZeS nendantmetatud ,kõrge-äraandmise" (mässamine  Kunigakoja ja riigi waSta) pärast 45 aastaks mangi mõistetud on, seda nuhtlust aga weel täteSte wälja kannatanud  ei ole. Kui laiendatud healede-SignS weel rohkem seesugust wilja kasmatab, fiiS wõikõ Inglismaa Parlament edaspidi õige kirju wälja näidata. —Uuel MiniSteriumil saada Egyptus'eküfimine kohe nagu komiStamise-kiwi teel eeS seisma, kui see mitte juba enne lirilaSte homerule üle ei komista. Gladstone on kui tõreleja Lord SaliSbury  Ministeriumi masta teistega üheS ikka selle eest kostnud, et Inglismaa fõeawägi ära kutsutud saaks. Tahaks tema aga seda nüüd tõe poolest Parlamentis  ette panna, siis pahandaks tema sellega just seda erakonda kõige rohkem, kelle õlade peal tema MiniSterpräfidenti-iste  peale kantud on. Tema sõber Sir Charles Dilke tahta nüüd ette panna, Egyptu t ifi-ritgiks oma käe peal, Europa suurriikide kaitsuse all, teha. Ilma pahanduseta ei läheks see wtst korda ja arwata ei olla ka mitte, et Parlament seda masta wötakS. —> UuS Parlament  on sel korral ainult oma enese korraldamiseks kokku tuluud, lahkub jälle ära ja saab wist mast talwe poole kokku kutsutud. Kumngapraua throniköneS on kinnitatud,  tormilised aSjad olla wanaS ParlamentiS juba toimetatud  ja ülekorralifeks koosolekuks ei olla sellepärast asja Wälistest ega ka lirimaa asjadest ei ole throniköneS  juttu olnud. DublinllS oliwad Letkusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal kokkupõrkamised ParnellitlaSte ja nende waStaste mahel. Kui Politsei soigutama läks, fiiS kargastwad mõlemad erakonnad Politsei peale. WiimakS tuli sõeamagi ja mõlemil poolel on mitmed haawatud. Umbes 30 käratsejat on kinni wõetud.  WsidupurjulamiseS  CoweSü lahel on Saksa KeiSri söidulaew kõikide ette jõudnud, oli aga ühele teisele 27'/, minutit ette annud ja see teine sai sellepärast Kuningapraua peekri. Teises wõidupurjutamiseS wõitiS linna poolt määratud hinna, 50 nael stärlingi ja ühe medalje, miS kaptenile saiwad. Prantsusmaalt. PariSl Liunanõuukogu, see tuntud üliwabalaste pefapaik, on jälle kord üht nöuu wStnud, mis Europa muud teha ei wöi, kui sügawat pahandust. Seal on nõuuks wõetud, seda pääwa awalikult  pühitseda, kuS Kuningas Ludwig XVI. Letkusekuu (Heinakuu 29.) pääwal 4792 mangi pandud ja kuida teatakse, suure mässamise käikuS hiljemini hukatud sai. Walitsus ei ole selleks piduks küll luba annud, aga seda on fiiSki paiguti suure ilu ja uhkusega peetud. Kuida wiimaseS numres  kirjutatud, käis jutt läbi Prantsusmaa lehtede, Paapst olla madame Severine oma jutule wõtnud ja tema waSta seda kirja hukka mõistnud, mida Rooma-Katholiigi preester lacot Lothringen'iS wälja annud, mis ElsasS-Lothringlast Saksamaa walitsusega leppima noomib, sest et fee nüüd ju tõe poolest nende seaduslik walilsuS on. Juba iseenesest  ei wõinud see Paapstile ega PaapstlaStele suuremat rõõmu teha, kui ,Püha-ifale" sõnu suhu pannakse, mis nii otsekohe püha-kirja masta käiwad, weel pahemaks saab see aga, kui meele tuletatakse, et see madame Severine abala s t e g suureS sõbruseS elanud ou. Paapftlaste lehed, nimelt ka Saksamaa , Germanid, katsuwad fiis ka seda juttu walekS tunnistada, mis neil aga tänine õiete ei näi korda läinud olema. PaapSli silmitsemine Prantslaste Republikaga witb teda sagedast wiltuse pinna peale, kus libisemine nii kerge on. Ametlikult kinnitatakse, et kholera Paris'is ja ümberkaudu kahanemas olla. Ikka on aga Argenteul'iS Leikusekuu 5. (Heinakuu 24.) pääwal 250 kholera-haiget hoSpidaliteöse wõetud. Haiged on enamist kiwimurdude töölised, keS wiletsat toitu sööma ja Seine wett jooma piawad. Kellalöömine  kholera-surnute matmise juureS on ära keelatud. Juttu, et raudteelt Saone et Loire departemeuliS 42 kasti dynamiti warastatud, tunnistatakse tõeks. ÜkS uus seltS Panama-kanali ehitamiseks on kokku aStunud ja kõik endise seltsi õigused ja kohused oma kälte ja peale wõtnud. Kuida Põhja-Amecita ühendatud-riigid selle peale waatawad, see oli weel teadmata; endisel Graf VcSseps'i  seltsil ei olnud seal palju sõbru. Amerikanlased ei taha sallida, et Europlafed seal mingisugust õigust jaaivgd.  - Fernando cirkuseS Pariõ'is peeti Leikusekuu 7. (Heinakuu 26.) pääwal suurt rahwakogu, jälestust selle üle tunnistama, et need Sofia's hukatud saiwad, keda seal Beltschew'i mõrtsukateks peeti ja surma-nuhtlusealla mõisteti. Osawõtjaid ou umbes 2000 olnud ja Boulangistlased Millevoye, Goussot ja Roche ou kõnest pidanud. Prinz Ferdinandile ja Stambulow'ile on jälestust tunnistada nõuuks wõetud. Algieria'st tulewad sõnumid suurtest metsa-põlemistest, miS seal wäga palju kahju teha. Naiia'fl. Genua's on 400 aastast ColombnS'e-pääwa Letkusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal hiilgawate rongidega  wana-aegses riides, ColumbuS'e ärasõitmist Huelva sadamast näidates, ära peetud. Sellele pidule ei ole Kuningas Humbert mitte tulnud waid tuleb järgmiseks, mis suurte merewäe-manZwcttega peetud faai ja Mu Wenemaa, Saksamaa, Prantsusmaa, Inglismaa, Austria. Ungrumaa, Spania, Põhja-Amerika, Portugali ja tina laewu tuleb. Ztalia laewuStik saada kätdeS togus seal olema ja umbeS sada laewa saada Kuninga fllma all manöwrit pidama. Sellel pidul olla paljude wberaSte  söealaewade läbi ka politika kohta tähtsus, nenda on see ka pärast aaStat 1870 estmene kord, et PrantsuS» maa ja Saksamaa sõealaewad jälle lahkuse? kokku tulewad.  Kuningaga ja Kuningaprauaga tulewad ka nende pojad, Neapli Prinz (Ztalia Kronprinz) ja Genua Herzog, MiniSterpräfident Giolitti. WäliSle asjade Minister Vrin ja Merewäe-MtniSker Admiral Saink-Bon. Knninga-paar jajlaaSkond reisida Mihklikuu 7. ehk 8. (Leikusekuu 26 ehk 27.) pääwal Genua'Sse. Nooma'S on ColumbuS e mäleStuse-pääwal tüli olnud. UmbeS 200 meest waimulikust  seisusest on Monte Pincio mäele läinud, ColumbuSe kujusamma peale auupärga maha panema. Tee on aga juba ilmalikkude seisuste poolest ühendatud Ztalia lippudega  kaetud olnud ja rahwaS ei ole «vaimulikku rongi ligi laSta tahtnud. Wetket kiskumist nende wahel on Politsei kergest solgutanud, mõned täralfejad on kinni ivöe, tud. Selsamal pääwal on Folingno Piiskop üheS wagoniS esimesest klassist Florensik tulnud rongis surnud leitud, haawadega peaS, mis mörtsuka-leu peale tähendawad.  üks lukufepp on kinni wöelud ja tema juureS ära tapetud Piiskopi sõrmuS leitud. TälekS wäljarõõwimisrkS arwatakse kurjategijal aega puudunud olema. AversaS on ühe kiriku-pidu juureS üks dynamitiga täidetud müitjer lshkenud Paiga peal surmatud on 9 inimest, 34 on wähem ehk rohkem wigaStatud. Akna mägi on ikka meel laawat walja keetmas ja kuumaw jõgi woola» üle uhkete metsade, «viljapõldude ja wiinamägede. öösel waSta Leikusekuu 6. (Heinakuu 25.) pääwa on Anarchist. laSte korterid Rooma'S, Spezsia S. RavenuaS ja Genua S waraStatud dynamiti järel läbi otsitud ,a mitmed Anarchistlased  kinni wõetud. Politsei olla ühe seltskonna täisile  saanud, keS awalikufi hooneid dynamitiga lõhkuda tahtnud. Mitmed lehed kirjutasiwad, Anarchistlasrd plaanida  dynamiti-kurjateguff Geuua S. kui Kuninga? seal on. Seda ei peeta aga tõeks. Ztalia ja Montenegro wahel plaanitakse kaupa kurjategijate waklasiituseks wäk taandu, i sekõ. öpaniasi. Huelva ja Palo S'e sadamates on Leikusekuu  3. (Heinakuu 22.) pääwal ColnmbuS'e maleStusepääwa  suure iluga peetud. Nimelt oli ükS laew just nagu tema sellr-aegne realaew /Santa Maria ehitatud ja sSitiS täideS ehteS Huelva lahel, wõeraid laewu suurtüki-mürinaga  terelateS. Wünakuul piad weel seelugufi pidust peelud saama. Wseramaa osawstmine on wähesem olnud, kui oodati ja nimelt on see nukrat meelt teinud, et Saksamaalt mitte üht laewa saadetud ei olnud, kulda cfilekS lubatud aga hiljemine selle wad anda uu sega tagasi maetud oli. et Saksamaal sel korral üht sõealaewa matkal ei olla. El seda «vabandamist tõeks peetakse, seda ei usu wift küll wabandajad isegi. Rahutumad sSjad Spsnia'S  keStawad edasi. Sevillaft ja Karlagena st saadeti kolm rügementi ratsawäge ja jalawäge mäSiajate talupoegade  waSta Allicante ja Murcia maakondades. Kõik fseawägi Balearia saarestikust on MurciaSse saadetud. Kentsakas on see, el seal naeSterahwad tulisemad mässajad  on. Hreeüamaosl. UuS MiuiSterium puhastab maad nendest ametnikkudest, keS DeiMNniS i aral ametisse pandud  saiwad. Nenda on üksteistkümmend kohtuwanemat korraga ametist lahti laötud. Daant Kuninga.perekond. Prinz ja PrinzesS of WaleS ja mitmed Wene Suur. würStid saamad Greeka Kunknga-paari höbe.xulmakS. Wiinakuu 27. (iü.) paamaks, AtheniSse oodatud. Kuningas Georg reifiS Leikusekuu 9. sHeinskuu 28) pääwal Prantsusmaale ja saada seal ka Prästdent Carnot' wSerujele minema. Türgi riigist. Platana kohakonda» Trapezunk'i juure» jäiwad Leikusekuu 7. tHeinakuu Äõ,) pckäwal tati inimest kholeraöse haiget» ja kaks suriwad ära. HoSpidallS oliwad  kuuS kholera-haiget ja sennl oltwad seitse surnud. Kohakonna Ümber on sõeawägi walwama pandud. Montenegro'!!. AuSlria lehed arutaWad, et Montenegro  aSjad tagurpidi käima» olla. Kõige parem olnud selle weike riigi majapidamine kohe pärast Berlin i kongrcSji,  aga juba aaStal !BSV hakkanud wäljarändamijed ja wilja-ikaldused, ja nüüd olla seal ainult «äh, peale ISV,VW hinge elurahwast. Riigi fiSfetulemised olnud umbe» ük» mtllion, nüüd 4ll(),iwi> guldnat suured ja seegi kulla ainult weikeSte» jägudeS korraga sisse. SSea» wäge ei wsida Montenegro söea aeal rohkem kokku saada, kui umbeS 22,1)1X) meest. Hiljuti kätstwad jutud, Montenegros  olla ükS kokkuheitmine Würst Nikita elu waSta leitud. Reid juttust tunnistati am-llikutt wslekS, nüüd kinnitatakse aga jälle, et neil põhjust olla. on wiimaStel aegadel mltmed tähtsamad mehed keadmakal witstl ära tapetud, mitmed on ise oma elu «stnud ja mitmed välja rändanud. Mõnelt poolelt kinnitatakse koguni, 21 aaStane chronipärija. Prtnz Dantlo, olla West kotkuheitmiseft teadnud. Berüi«'si Noor Kuningas AleksDVer ja tema isa on Veikufekuu S. (Heinakuu 25.) pSSwal TmStst Schwezimaale  retstaud. Lulgurmst. Bulgaria wagimee» Skambulow on KonstantinopetiSse retsinud ja tahta seal Sultani jutule saada, mi» wift waeWsit korda minna wöib. Prinz Ferdinand oli juba Wien'ist kodu poole retsinud, et tema aga juba Sofia'Sse jõudnud. sellest ei olnud weel kirjutatud. Must. Gl Persia S kholera ou, seda teati juba enne. Nüüd lülemad sõnumid, et see tõbi ka pealinna», Tederan'iS, kahli läinud ou. AftradadllS oliwad preestrid kdolerat selle süüks tunnistanud, et kangeid mokisi müüa lubatakse. RahwaS on ArmenlaSle, Wene alamate, Viina, poed watja röömiund ja nende.kaubad hawitanud. Wene Konsul on lelegrasi läbi abi palunud ja senna on ük» kanonipaal 25 Kasakaga saadetud. Wene Saadik Teherani»  pärib Wene alamatele kahjutasumtst. Teheranis suruvad igal pääwat umbeV 25 inimest kholeraSse. Kangem  oli tõbi Uezdi, Neheri j. Suli ja Kashaui maakondadeS.  Tabr,s'iS surlmad igat päämai täbiStikku lW «inimest. Afghan i st a n' ist tulewad ikka peale sõnumid HezaielaSse üle, mi» Gmir Addurrahman  Khanike ja IngiiS.lndia Valitsusele ühetasa murel tegema näiwad. Hezsrriased, ükS rahVuSkond Mongoli sugust, mi» omal aeal TschingiS Khani ssewckest üie jäänud, ennast Hrralist pthja-idapool mägedes elama asutanud ja aega mood PersialaSte usutunnistust ja keelt waSla wdtuud, ou itta ennast Äfghanistam Gmiri Valitsuse  alt wabaSkada püüdnud ja seisab nüüd juba umbe» ühe aaSta aega jälle lausa mässamises Gmir «bdurrahman Khani umSta. pea tema söeawäest löödud, pea selle üle wõiteS. GiimaSte sõnumite järel on uemad ennast kõige teiste suguarudega ühendanud, keS ka Abdurrahman Khani Valitsusega rahul ei ole ja kipuwad wägeVakS saama. ZngliS-India Valitsusele teeb see asi muret. Wsidawad Hezarelased ja teised mässajad, siis on karta, et Afghanistam  riik, mida Inglased suure kuluga ja watzekS oma India piire ja Wene Taga-KaSvia maade Vahel üle» piawad. tttiikuteS riikideks laguneb ja selleks wahe-pad>aks  enam et kõlba; 'võidad Äbdurrahman Khan, stiS on karta, et tema waSlapsuljakele weriselt kätte tasuma hakkab, kuida see tema tuntud wiis on. ja sedawiist oma riiki ka kardetumalt nõrgendab. IngliS-ludia watitsuS tahab üht saalekonda oma sõeaVäe.ülema, Lord RobertS i, all Dshellaiabad'iSie  saata ja kutsub Asghanistani Emirit senna nönu pidama, keS aga oma kouvalaid naabreid za kaitsejaid siete usaldama ei ua« ia seda uöuu weel wasta Võtnud el oie. Teist muret teeb Inglastele India'» wetke Pamiri  maa, mis nagu kiil Kuchara piirelt Kh>ina ja Inglis - India piirele watzele läheb ja kuS Wenewao omale õigust pärib, sest et Giechara Gmiril seal õigust olaud on. Nagu juba wiimasel aaStal. nenda on ta nüüd Wene Oberst lonoiv seal ilmunud ja peale Mv Wenelast seista PamiriS.  Ka ««endega w KhiiulaStega olla Äfghanistani rahutumad  suguarub juba kokku võranud. Kardetakse, et Inglis.lndia walttiuS stmnilud saab, segaduSle korraldamiseks  föeawckge Afghauistan tSse saatma, mi» aga endiste äranähtuSte «ärel ükS raSke ja tardetaw ast on. Inglismaa  uuele MiniSleriumii-e saamad segadus»d AsghaaistaniS wift ka oma jsgu mure! tegema. Taschkent tst tulnud sõnumile järel on Khiina sseawägt Oberst lonowi pärimise  peale Pamiri neist maakondadest taganenud, mllle peale Wenemaat õigus on Aftillnst Inglismaa aSjskallitaza Marokko'», Gir Gvau Smith, on kinnitanud, kemplemised Marokko Sultaniga saada pea jälle aigalud ja aSjad Inglismaa ja Marokko ivadel saada heaSte korraldatud, kuida ka Prantsusmaa poolt kõiki takistada kaisutada. Mis Inglismaa  saatekonaa hobuste aralvõtmisest ja teistest seesugustest aSjsdest kirjutatud, sce olla pahemaks lchtud, kui see tõe poolest olnud. Hlljemsd sõnumid näuvad aga selgeks tegema, el aSjad seal koguni mitte korda» et ole ja et Sultanil seal ehk ka ülepea emm palju wölmust ei ole. Sõnumite järel tzeilusekuu 9 (Heinakuu 28.) pääwast on mässajad Anghera msldkoadaS Sultani söeaWäge sealt Tanger isle tagasi kihutanud ja see jörawägi on jälle kord võletates rööwideS za tappeS Tanger iSse taganenud, kuS kõik poed VÄja röcwituv saiwad. Linna-soldakid on Viimaks  Suvani sõeawäe ara peletanud ja wärawad kinni pannud. Marokko S u iiwad aSjad taieSte rikkis olema. Uganda S on Inglismaa Zttdiaafrika-seltS oma ametnikkudele kakku annud, sealt selle aaSta lõpuni ara minna. Kongo-riikiS keStastwad waidlemtsed PranlSlaStega edasi Prantsusmaa poolt ei taheta seda aSja mitte VahemeeSle läbi seletada taSta, Vaid päiitakse lidtiaselt nende maade mahajätmist, mis Prantsusmaa omas olla. Dahomeys on Pra»«tSlased kord tõtt KunmzaS , Haikala waSta näitauud. Ketkusetmr 9. (Heinakuu 28.) paäwai hakka» Oberst DoddS mere pealt Wydah ja «bomev Katavy linnade peale ja Sotonu'st ja merelt ümberkaudsele külade peale tuld andma. Kat» troppi söeawäge iäksimad Välja, pöletasiwad külad Kotouu