tuleb meel, rääkis see rõõmsalt edasi, Täna õhtu, enne kui meil pidu pääle hakab, kanname meie mõlemad, ükski muu ei tohi sest teada saada, need asjad sinna; sina nagu jõulu-laps üleni walge loori sees; mina kaetud näoga, nagu sinu usin teener. See on ilus! hüüdis Anna. Sa oled mul üks kallis wend! Aga ma pean ruttama.  Mul on weel palju teha. Ole aga mureta, sa saad minuga juba rahul olema. Seda üteldes lipsas ta minema. Karl aga pani ennast rutust riide ja ütles Väljaminemiseks malmis. See tuba sääl madala maa pääl peab ka rõõmsa jõuluõhtu  saama! Kübar sügawaSti näo pääle surutud, alumine pool päät mantli krae sisse kaetud, astus ta selle puu kaupleja juure sisse, kes kõige kaugemal elas. Kaup oli pea tehtud. Kui Karl uulitsa ja maja tähendanud  oli, Tooma nime ka mitmel korral nimetanud, ka salasele hää jootraha annud ja temale juhatanud oli, kuida ta puud kätte wiima pidi, ütleS ta möjuwalt! Aga manamees, saatke hääd puud ja täie sülla, muidu koormate ühe närima wande oma maja pääle, ja minuga saab Teil teraw nakelus tulema. WarSti pääle lõuna pearoad puud sääl olema, et mees weel nendega midagi pääle hakata wõib. Tehke oma asja õieti. Ma saan ise käepärast olema ja järele waatama. Raamatu poodis leidis Karl kaks sündsat raamatut, uiskusi polnud tal maja kaua otsida, ja kaks kirju waha-küünalt ostis ta usinasti weel sinna juure, kui ta ühest poest mõõda läks, kus sarnaste küünalte hulk talle wastu hüüdes näitsiwad, et tal weel Magi tarwilikku puudumat. Lõuna oli ligidal; wäikeses majas keedeti kartuhwlid. Üks hää-süda.nega naabri naene, kellele Toomas selle eest puid lõhkus, üleSse ladus, mett kandis, ja mõnda muud tegi, muretses majapidamise eest osalt ise, osalt oma ümardaja läbi. Mõlemad poisid laua juures ahju taga nikerdasiwad ühe sõime kallal, mida nad ühte toa nurka ülesse seada mötlesiwad, ja pühade rõõmuks, mõnest lauakesesest ja puu pilpadest talli teha taht-, siwad, mille sisse loomi ja inimesi puu pulgakestest kergesti teha wõis. Kellu kaksteistkümmend tali Toomas koju, rõõmus selle üle, et ta töö nüüd tänaseks lõpetud oli, ja et ta selle maja perenaese käest, kus ta lõunani tööd teinud, natuke raswa kingituseks saanud, mida ta oma poistega kartohwlite juure süüa wõis. Laual ütles Toomas poistele: Sööge rõõmuga minu lapsed! Täna wõite teie iga iväikese kartohwli ja iga poole suuremate  püäle noa-otsa täis raswa wõtta. Täna on püha õhtu! Pärast lõuna tahan ma teitega üle turu minna, et teie neid palju ilusaid asja näha saate. Siis ütles wanem poiss: Meie jooksime juba eile säält läbi kui meie koolist tulime. Tule aga ikka ka täna meiega, ütles noorem; meie oleme eile palju näinud, mida meie mitte ei tundnud ega mõistnud. Ma olen söönud. Sõime peab ka weel walmts saama. Missugune sõime? küsis Toomas. Noh see, wastasiwad poisid.  Betlehema  sõime, kuhu Jeesus-laps sisse pannakse!  Wõi nõnda! naeratas Toomas. (Lõpp tuleb.) pidamine juba mähe nüüdse aja kohaseks hakab minema, maha arwates meel mõned wanad pruugid  ja „kunstid," nagu: püssi laskmine, püssirohu  põletamine j. m. t. Matusid ei saa siin mitte surnu matmise ajal peetud, waid seda jäätakse  koguni teiseks aastaks. Tähendatud ajaks saab siis 2—3 wakka wilja õlleks tehtud, 2—3 wedru wsina ostetud ja üks loom, mis selleks otstarbeks on nimetatud, ära tapetus. Surija nimetab juba mõniaeg waremalt ühte looma oma matuse ajaks, ning kui seda siis nimetatud ajaks ära ei tapeta, siis ei tuua see loom pärast seda mingisugust kasu, ka§ jääda kiduraks, wõi surra koguni ara. Matusele kutsutakse 20-30 meesterahwast  ise meel naesed ja lapsed. Nõnda mõtwad  siis matusest ligi poolsada inimest osa. Niisugust  pidust peetakse siis harilikult 2—3 päewa ning söödakse ja joodakse kõige selle pitka aja tublisti. Kõik seda tehakse lahkunu hääks, wastasel  korral aga näitada see ennast kodusdele unes ja küsida süüa ning juua. Pitka pidu ajal tönSwad joowastawate jookide mõjul mitmesugused nägelemised ja maidlemised suure rohwa hulga seas üles, millede tagajärg riid ja taplus on, kust siis mõni „nögusa" nina, „kenad" kulmud ja „paiket" palge saab, ning kõik seda tehakse magajate  mälestuseks. Kas pole kole kuulda!  Soowida  jääb ainult, et sarnane matuste pidamine meie rahwa seast koguui ära kaoks. Kaunlspäe mõisa herra on endisesse Kure kõrist söögi ja theejoogi maja sisse seadnud. Ka olla nendesse ruumidesse üks koolikoht asutatud, mis Jämaja kihelkonna koolmeistri juhatuse alla olla antud. Wäga kiiduwäärt tegu! Zurjewis sündi" raske õnnetus, mille juures 5 inimest äkilise furma ja 3 raskeid haawu saiwad. Õnnetus sündis S skp. katoliku uue kiriku ehitamise juures. Altari kohal wõlwide alune Paks krohw kukkus, kui telingid alt ära wõeti. äkitselt maha ja lõi ühes teistega ka ehitusmeistri surnuks. Wisliste ei olnud krohw meel mitte nii kuim kui arwati, ja sellest tuli suur õnnetus. Pidalitõbe wastu wõitlew selts palub kroonult Jurjewi linna juure ühte maatükki, kuhu 100 pidalitõbise jaoks maja wõib ehitada. Tallinnas on praeguse rõugetõbe ajal 85 haigeks jäänud inimest üles antud. Lootuse järele takistab linna-ameti poolt sisseseatud maksuta rõugepanemine tõbe edasi lagunemist. Harjumaalt. Keila mana molikogu on kogukonna  majapidamise asjus tähtja otsusele jõudnud,  et passi seaduse mõte, ilma rahata passide wäljasaadmise asjus, kroonu kassa kohta maksani olewat. Wirumaalt. Pala walla ja mõisa mao päält murdis 4. Now. torm nii palju metsa maha, et puulõikajad 12 saega sääl tänawusc talwe wõiwad  tööd teha. Wohna mõisa metsast läbi käiwa tee pääle oli torm 4—5 wersla pikuscit nii palju puid maha murdnud, et 7 teomeest päewa otsa tee puhastamise kallal tööd pidimad tegema. Loobu metsas on pääle muude ka umbes 2000 saepakku maha murtud. Harjumaal wiskas torm Nihatu tuuleweske ülemise jao kõige tiiwadega maha. Ka tulekahjusid oli sell õhtul, nii Järwamaal Roosnohallikul, kus 12 perekonda ilma pääwarjuta jäänud. Rakwercst. Siin sattus neil päiwil üks talumees walerahategemise kahtluse alla. Kui ta ju kinni oli pandud, tuli wälja, et ta hõberaha õige oli. Raha oii elama hõbedega kokku puutunud  ja selleläbi teise wärwi saanud. Muidugi teada, lasti mees kohe lahti. Malgast. Tuntud EeSii õpetaja ja kirjamees  Paul Undritz on 1. Detsembri hommikul paari nädalise põdemise järele 43 aasta manaduses  südame haigusesse ära surnud. See sõnum saab küll igal pool laialist kahetsust ja leina äratama,  sest õpetaja Paul Undritz oli laialt tuntud ja lugupeetud mees. Peterburist. Linnade ja maawalitsuste palme pääle, kes «viinamonopoli maksmapanemise läbi patentide lisamaksust ilma jäiwad, on, nagu „St. Pet Wed." kuuleb, 1898 aasta tarwis kroonu poolt nendele kolm miljoni rubla kahjutasumise määratud. Seisuste muutmise küsimus olewat sissemists  asjade ministeriumiks päcwakorrale wõetud, nagu „Birsh. Wed." teatawad. Nagu juba ennemalt teatatud, olla muutmise pääpõhjused malmis. Kodaniku-, kaupmehe- ja käsitööliste seisus  tahetawat üheks ainsaks linna-scisuseks ühenühendada,  mille walitsus linnawalitsuse, linna nõuukogu, kätte jääb. Käsitöölistele antawat luba endid käsitöö seltsidesse ühendada, ainult selle tingimisega, et neil seltsidel tehtnika korporatsionide laad peab olema, kelle tegewus käsitöö täienduse ja edenduse pääle oleks juhitud. Ainult sarnasele eesmärgile püüdmiseks lubatakse neil mitmesuguste kapitalide tarwis, mida põhjuSkirsad lubawad, rahakorjamist ette wõtta. Kuid kääsiiööseltsidesse minemist ei tehtawad mitte sunduslikuks. Wäljamaalt. Saksamaalt. Mgipäewa owamisekõne lõpul lisas keiser Wilhelm weel omalt poolt ühe jätku juure, mille! ta selle pääle iseäralist rõhku pani, et tema oma ainsa menna Hiina merele söjalaewastiku juhatajaks saadab, kus see riigi auu ja kasude eest seiswat. Nendest sõnadest arwatakse wälja paistivat, et Saksamaa Hiinas kindlaSte ette on wõtnud maad omandada. Saksa keiser käis Bismargi jutul. Rumsuiäs on juutidel suured «vabadused, muud kui riigi kodanikuks saamine on neile kaunis  raskeks tehtud. WäeteenistuSse astumise läbi oli neil aga ka see wõimalik. Nüüd tahetakse  seda seadust muuta ja juutisi «väeteenistusest wälja jätta. Selle läbi sündis juutide seas suur rahutus, nad pidasiwad koosolekuid ja kõnesid, milledes seletafiwad, et juulist RumeniaS küllalt nii palju oiewat ja neil nii palju wara ja rikkust, olla et oma tahtmist suudawad rumenlastele pääle sundida. See üritas rahwa üles ja nüüd on paiguti kokkupuutumist rahwa ja juutide wahel Kirjawastused. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Ä4. Detsembril (Jõulu õhlul). Neljaspäewal, SS. Detsembril (l pühal). Eestikesli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. Reedel. Ä6. Detsembril (2. pühal). Eestikeeii Jumalateenistust kellu 1,2 peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäetval, SB. Detsembril. Eestikeeii jumalateenistust kellu Vel2 peab ülemõpetaja Lemm. 5l Saarlane 1897 Teadaandmine. Tänase postiga saime ja wõib saada Saarlase"  trükikojast: ,Maa, kus Jeesus elas," „Jöulu helinad," „Jõuln leht." (J. Tönnison).