kSiwad. Paari aasta eest ainult üks selle noorele mehele. Waat, seda tegi see, et nad ometi wiimaks aru saama hakkasid, mis nende rahule tarwis läheb. Tehku seda nüüd ka mitmes teises kohas, külap siis meie rahwaS pea ergemaks ja ärksamaks hakab minema. Head edenemist  tööle! E. L.. tagasi ja jutustas seda lugu isale ja Hottingerile,  ja oli üSna kurb sellepärast. „Ära kurwaSta sellepärast midagi, poisike/  ütles Hottinger. „Sec teener on päris eesel! kül ertsherisog tal näitab. Home tahan ma sinuga ise ligi minna, siis peab ta nägema, et hoopis teine lugu saab olema. Täna on juba hilja. Ära muretse ühti, looda aga julgeste, et asi heaSts minema saab. Mine nüüd isaga natuke wälja parki jalutama, et sul teised mõtted jälle tulewad." Priidu tegi seda. Aga üsna rõõmustad ei saanud ta mitte, nõnda ka isagi, sest neil oliwad rasked mured südame pääl. Mis pikimad nad siis kül peale hakkama,  kui ertshertsvg neid mitte mastu ei wõta? - Waesed, abita ja haawatud, wõcralmaal mis neist pidi saama! Kuhu minema? Home mõis ehk Priidu kül ertShertsogiga rääkida saada. Ja kui see hää mees wähegi lahkust näitama saab, siis wõis kõik jälle heaks põõrtud saada. Sest temale ei olnud ju enam, kui üht sõna tarwis õõlda, neile tööd muretseda, mis ka mõlemad heameelega teinud oleks, et seeläbi oma ülespidamist teenida. Tema mölfade pääle ikka niipalju aset oleks saanud, kui neile tarwis läks, ja enam nad ka ei joowinud. Selle pääle lootes saiwad nad rahulisemaks. Teisel homikul läks Priidu Hottingeri saadetusel jälle palasti, aga sai jälle tagasi aetud, ei Hottinger palju ilusaid sõnu teenrile andis. Teisel päewal seesama lugu jälle, ja nõnda kaheksa korda üksteise järele. ,Lls tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 16. Septembril oliivad  meie karskuse sõbrad jälle kaua aja tagant koos, nimelt kiriku kooli majas, kus selleks wäga sünnis koht oli. Esiteks sai weel kord põhjuskirjad ette loetud ja siis waliti 8 liikmeline eestseisus. Esimeheks waliti „Saarlase" toimetaja Baron H. Sass, tema abilisteks hrd. õpetaja L. Masing, J. RataS, mõlemad Kihelkonnalt, ja Undritz Kaarmalt, Kassahoidjaks F. Bukk, Kihelkonna  Loonalt, abiks Mürson, linna kirikuaja  hoidja. Kirjatoimetajaks, kooli õpetaja Lutsu, abiks Th. Krull. Ülepea eestseisusega  kokku oli 14, kes selle seltsi liikmeks heitsiwad, kelledest mõned ka oma aasta maksu 1 rubla sääl ära maksiwad. Loota wõib, et igaüks oma kohut auusasti saab täitma ja hoolega selles seltsis töötama, ilma miski waewa pääle waatmata. Lõpeks pidas õpetaja Masing ühe kauni kõne, kus sees ta ära seletas, et iga liige mitte selle pääle ei pea maatama, et ta ise karsk on, waid ka püüdma teist selleks Valmistada. Nõnda on siis meile meie Kuresaare „ karskuse selts" alustud ja Jumal ise andku, et igaüks selle kasu pea nähja wöiks! Millal nimetud selts oma alguspäewa ära pidama saab, poole praeguS weel teada. Linna laada ajast on praegus meel mõnda halba asja kuulda, mis meie Saarlastest  mitte poleks uskuda wöinud. See on warguZ! Oh ct see paha juur mitte ei tapa ära kaduda, mis meie rahwale wäga pahaks märgis kulges on. Laadal kaebasid  wäga paljud raha kadumisest, mis mõnel ehk küll hooletuse põhjusel puudu oli; aga eks iga auus leidja jo seda ikka pea üles andma, sest teise oma pole kellegi õnnistus. Ühest ainsast kõrtsust tõmmanud „taadid" pääle 150 õlle klaasi sisse. Kas see poole jäle kuulda; ehk need küll suuremad asjad pole, aga ometi on seda meie Saarlased teinud. Igaühe auu peaks küll tuhat korda rohkem olema kui see nuie kopikuline klaas, mida ta hõlma all koduse wiib. Oi wennad, jätke seda wiimseks  ja püüdke endit parandada! Karjast. 7. Septembri öösel põlenud Ropaka mõisa rehi, ühes kõige wiljaga maha, Wili oli massina peksimise tarwis kõik ühte kokku pandud. Et jääl ammugi enam tuld pole tehtud, sellepärast ei tea arwata, millest see õnnetus juhtunud. Ruki oras pidada jääl pool üsna hea olema, muud kui Triigi mõisas said põllud ivana seemnega külwatud, millepärast  sääl nüüd põllud üsna kehwad on. - Triigi randas ehitawad Hiiumaa mehed ühte õiget suurt laewa, mis pääle 20 sülda pitk on. See ei pea selle aasta mitte malmis saama. Ruki, odra ja kartuhwli saak on Karja pool paiguti kaunis hea ja paiguti ka keskmine. Põllumees on oma saagi juba kõik kokku pannud ja on ta! selge, kuidas oma perega sellel talwel mõib elada, kas heasti wõi lehwasti. Armsad Karilased, teil on asja küll käed korru panna ja taenm Jssale südamest tänu ja kiitust anda, et Ta meie kütte tööd jälle on omast rohkest armust õnnistanud, nii et meie jälle külmal ajal oma perega wvime mureta elada! Jamajast. Paha mood. Sääl pool peawad mõned noored neiud üZna ülekätte läinud olema, kuida kellegi käest kirjalikult kuulda saime. Iga ööse pidada nad noorte meestega kiila kaudu trallima ja teiste une rahu rikkuma. Laupäewa õhtutel kui teised kõik endid palmega on hingamisele pannud, siis tulewad noored mehed wiie ehk kuue wersta tagant suure laulu kisaga, ct õrnematele sellega märki anda, kes siis ka majast wälja tulewad ja neile mastu lähemad. Et wcmemad sellest mitte suuremat aru ei saaks, sellepärast rvalmistawad nad suweks endid kõrmaliStesse hoowi kambritesse ehk põningutc pääle magamiseks. Kas pole kole kuulda! Kes siis natuke auusam neiu on, selle pääle näidawad teised sõrmega, et see midagi wüert ei olla. Oi, oi, Sõrwe neiud, see pole tõesti mitte ilus, parandage meelt ja hoidke endid „kiskjate öö hulkujate kullide" eest ja elage nii kui kõik teised Saare neiud, oma Saaremaa iluks ja auuks! Tartust. kirjutab: Teakuseks  õpetaja hra Ei sen'ike. „Postimehe"  128 numbris soowib härra Eisen teada saada, kas Eestis niisugust walda on, kus otsuseks oleks tehtud, et kõrtsid tema piiridest kaoksiwad. Siin wõin teatada, et Raka walla täis-logu 12. Oktobril 1887 a. ühel häälel otsuseks tegi, et tema mõlemad kõrtsid, mis Ambla kiriku juures asuwad, saaksiwad kinni pandud. Selle palwe pani Raka walla walitsuS Eestimaa kuberneri härrale eite järgmistel põhjustel: 1) Sellepärast,  et kõrtsidesse kelmid ja margad saamad koguda, wäga valju kohtuskäimist ja muud tüli ning seletust. 2) Älma kindla ametita siit walla inimesed wiiwad omad wiimsed rahak opikad kõrtsidesse, kuna nende perekonnad  kodu suurcS waesuses elawad. 3) Muist koolilapsi lähemad õhtuti kõrtside juurest läbi koju, näemad joodikuid ja omaudawad sellest, mis näemad, palju paha enestesse. Selle pääle tuli 20. Juunil 1889 a. Kubermangu Walitsusest järgmine waStus: oeuonauill 188 er. ?. 11. u. 1 oöuu IJ'6. iKap. uU, 1876 r. oümnvauerezi, ura oollaasimoö uxomsuis oerauusuo õooa- uoeat-uerviki,  na. soM roro, no uo xaeuopußöuiw llpamireiuerLki. n era orvürorvömioeriio Mooursalmoit upUUÄM iikmuiiwva. rouuuo va- no oMonparno uovioxusilvixa. )-iuayllömü Liilloioprovusva- ora- npavuam See on Eesti keeli: Üleüldise Kubermangude  seaduse põhjusel 1. jäus, artikel 188, wäljaantud 1876, aastast antakse teada, et walla täiskogu palwe on ilma tagajärjeta jäetud, sellepärast, et Riigi walitsuse seadust mööda ja tema wastutamiscl  wõiwad kinni pandud saada, jookide wähese! wiisil müümise kohad üksnes sellel puhul, kui wiinakaupmehed enam kui ükskord  seaduse punktidest üle astuwad, mis jookide müümise kohta käiwad. „Post." Hiiumalt. Jällegi on Hiiumaa ja Saaremaa wahel olem Soela wäin paar ohwcrt nõudnud. 7. Septembri homikul läksimad Juhan Niit ja Kaste in Saaremaa töömehi üle wiima. Õhtul on nad sääst jälle paadiga tulema hakkanud aga siia maale ei ole nad kumgi meel koju jõudnud. Ainult kummuli ja lahtiste purjudega paadi oli tuul randa ajanud. Mehed ei olnud kumbgi suured wima pruukisad  ; selle pärast arwatakse, et wist hükiliue tuulehoog, nagu neid sügisel küllalt mere püül ette tuleb, paadi on kummuli ajanud. Mõlemad mehed on naisemehed. Peeter KaSteiuile jäiwad pääle naise meel miis last leinama. Jarwamualt. Awere mõisas on 19. Augustil üks hale õnnctus sündinud. Saal on üks mõisa moonamees ja waliü seja hra. N. 8 aaStane poeg mõisa õus pääle tiiki ära uppunud. Asi olnud nõnda: Moonamees toonud rurki kottisi karja mõisast  suure mõisa juurde. Kohale saades jätnud tema hobused tiigi kaldale seisma ning läinud ise pere tuppa; sääl läinud hobused koti koormaga kaldast alla tiiki, wist jooma. Kui moonamees wälja tulnud, näinud tema kuidas asja lugu olnud, ning läinud kohe wälja ajama. Ka ivõtnud tema walitseja poja koorma peale, kes temale nuga toonud, kellega ohjast ratta ümbert katki lõigata; aga hobused wedanud ikka rohkem sügamamaalc. Kui moonamees näinud, et enam päästmist pole kuidagi olnud, wisanud tema lapse kalda poole mette ja hüppanud ise järele, et wälja ujuda; aga kumbgi pole wälja saanud. Laps kadunud kohe wee sisse ära, ja moonamees siplenud kätega küll, aga uppunud  hulga rahwa nähtawal ära. Keegi pole wõinud neid päästa, sest et miski abinõuu pole saavamal olnud. Moonamehel jäänud noor naine leinama. Kurb lugu! Peterburgist. Leiwapuudu l iste aitamiseks kuulub wäga mitmelt poolt ja mitmesugustest kingitustest. Ilusa eesku- 41 Saarlane, 1891