Tallinna Sõber M 25. Kaksthiflkümnrõ aSsakäik ZalliiinaS, lk. Zaailikuu pääml IBV. Klkkldke ktMt Vtsli/rkhiiiale ».«l ja lihiiabts. Tuleb ükskord nabaks walja. Maksab Tallinnas LindforSN pTvMte prükimqja»: i aaStaS .... .2 rubla, 40 kop,— pool-aaStas .. ~: k rubla 40 kop. :' s ' -' uj Kojn ehs postiga soadetlid j" aaStaSy, 3 rubla ......... 1 rubla ?o.kop, Kuulutused maksawad tga reä ehk sesse aseme pealt ä Kop. TeNimised wSetusse wasta? tzaMima»: pärljatr lrülNmasas. - Aelersturui»! S. Sttlandt, H S 4. Partu-: tlaakmann. - Ztakwttes: ). Kuys. - AMes: A. Scidklllcrn. Kapsasus: H. KsMerg. - Lihulas - Nülkitttsi poodis. - WMaudls: tz. K. K»r«'t raamitupasd. - Waewas: M. ASder. - Mrus - Uruna Akelrose. - Matias'. M> Uudolst. Kurefaares» TT Langr. Maalt tulda Neäraul»luulutakse. Wastajö redaktor W. F. Eichhor n. Elab Bllsii-Nis, kirjad käiwad BalMj (Valtilchpart —.Laa^eail.üoxn. RegiSier- Üleüldised söiiumid maailmast. Omalt mäaN. Tallinaafi > Soolide asjust. Wabrikuke padusest. j KahtluStamised, Uus. SeltS. Müür maHa langenud. Kurjad neiud Õnnetused Pahaicud. - I Baltiskisti Ilmad. Kroonu koolilaewad' K htute sa ülemate »uudu«.Raktvrrest! Käsk Wallawa-1. litsustele.Wargnsed. Miialt: Õnnetu». Onnitn surm. Tartust: KirjameeSle-keltsi wSibupibu/' Noored liiwld, "" LNlisudlst: J. Rcieri mört'«lad. > - WMclnka kihclkonnast! Maru. - SaarcmaaNi WiM Pi wihm. Nüasi Otfitad ÄuujcUjU tuuciui. » PSiua maatonuap: Rahr ia lvittgu kahjud. Miitaivist! .MSlkiulattgu, ZMMjU Lg,alamad. Pldlwajl! Mõrstuta ttgu. » PittrbmAist! ASizckörglmad käsud.  Keisrikojas?.  Mustume walblsnast. Satpisil JftjraUpd ja uuemad Nnnmid Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis kis, Jaanikuu 1. pSklwal. Saksamaalt. Ikka meel ei taha' jutud lõppeda,j mis järel Riigiwalitsuse poolest Saksamaa Saadikutele suurriikide  pealinnades kiri saadetud oM nemad pidada kohalistele  Walitsustele kinnitama, et see, mida W ü r st BiSma  r k FriedrlchsrühkS wõeramaa aealehtede asjatallitajakele  räägib, Saksamaa nüüdse politika kohta ei mõjn. Senni käiwad need aSjalallitajad ikka peale FriedrichSruh'es  mana Würsti mõtteid walja kurnanms, tema ei salga neid sugugi ja nimelt Saksamaa nüüdse seespidise politika kohta Näiwad need ka mitmet wjisi teisiti olema, kui riigi nüüdsete ametlikkude juhatajate ja ka noore Keisri enese mõtted. NeNda on tema ühe .Inglismaa aeaiehe aSjataÄttqjaga., sellleJ/ Äke/'/ /rääkiNuh,/ Mda noor Keiser alalist tAi töö-aüdjate ja wahel lepltpda katsub, ja on ütelnud olete Teie silMi/Mt. bankiperemeest'Ühe  millioni warandüsAa.'MMHf//reS sellega rahul oli, ehk üht õpetatnd-meest, üht kmrstnikku, juristi, kes Ma palgaga ja oma ametiga rahul oli? Ehk kaS olete ülepea kedagi oma saatusega rahul olema näinud mina räägin sõuukatest, neist, kelle püüdmised korda läksiwasj  kMest sündinud jä kõrges ametis seiSwatest immeestest?  Kuida piab siis .tööline rahul olema? Antagu temale 20 marka pääMpalka ja paciri itädali pärast pärib teMa. name weel üht marka oma riieteks sa oma Ühe töölise elukord on 50 aasta kaikus wägewast kõuSnud. On tdma sellepärast ka üht päama rahul olnud?" Wana Wikst arwab, et RilgiwalitsuS ennast koguni mitte tõö-andjäte ja tööliste wahele toppima ei p!a, ivald alnult selle üle walwama, et igaüks seda kaupa piab, mida tema teinud on. Walitsusel ei olla õigust töölistele ette kirjutada,  kui kaua nemad pääwas tööd tegema piamad ehk tööd teha tohiwad, ei ka mitte õigust ette kirjutada, et tööliste lapsed oma peatoidust ise teenida ei kohi. See olla Sozialdemökratlaste joon, millega hoidlaSte ringkonnad leppida ei wõtda. ülikuulsal raugal närb selle poolest oma jagu / õigust olema ja filmttsemised Soziäldeuiokratlastega ei nai söowitud wiisil Jubh M sellest jutt, et healede-enamus Riigipaäwal ehk wahest lisa ettepanekut tagasi tõukab ja et siis eh? wahest muud ei / jLa/ 'kui''MMäLwä lahutada jä uufi walimisi wäkja kirjutada, millest aga teisel poolel jälle üliwabalaSte rohkendamist ' Riigi/pääwäl kardetakse. Lühidelt,. wana RiigMnzleri lähkumme !kipüb ir?ä natuke nägu ÄiviwiSkamMe  wette mõjuma/ mis laeneid üles rohkem eh? wahelt, kui nooruse paleus sedä ette arwäS, .rohkem wist, kui wanüdM "äranähtnS ,feda soowib. Saksamaa kuulutab, et Saksamaa ja Inglismaa wahel kaup tehtud önj / Mis järel''Saksamaa AfrikaS Somalimaa sa WituiNaa üliwälitsust ja Sansibar!  Sultünkonna cestseisüst. 'lnglastele' jätab, kuna Inglased  Helgolandi sääre Säfsamäa' Keisrile /annäwad, kui Parlament sellega ühes nõuus on.' Kaup iiaib natuke ülikasulik Inglastele olema ja küfitawaks jääb, kas mitte wana lõwi Fri'edrichSruh'es selle üle natuke ei urise ja kaS ka Saksamäal käubajamise-ringkonuad seda mitte oma kasudele natuke liiga kahjuliseks ei' pia. Berlm'ist kinnitatakse, st Riigikanzler Kindral Caprivi Keisri kaasa Wenemaale tuleb. Keiser Wilhelmll kokkutelemine Austria Keisriga Liegnitz'iS olla kindlaks nõuuks wõetud. Ka minna Keiser Wilhelm AaStria mauowrikele Stebenbürgia/sse.  KeiSri õe. PrinzesS Victoria, kihlamine Ächaumdurg-Lippe  Prinz Adolfiga, on. Jaanikuu 17. (5.) pääwal kuulutatud. Mõne jutu järel pidi KeiSri noorem õde. PrinzesS.lllargarethe, Nassqn Erbprinziga kihlatud saama, aga seda kunuistakakse nüsid, tühjaks jutuks. ÜkS teine jutt räägib' Prinzess Margapethe kihsamisest Daauimaa Kroupriiizi wauema pojaga, Keiser wäga soowlda, ek üks kindlam pael Daanl Kuuilsgakojaga köidetud saaks. Selle suureS räägitakse ka jsille kord Preuöst Dagui piire õiendamisest Whja-Schleswig'is,.et 150,000 Daanlast seal jälle oma isamaa külge tagasi saaksiwad ja täieline lepitus Daauimaa ja Saksamaa Haheke lukekS, kuida seda ka Inglismaa poolt'soowltud Hada. Ikalia jKronprinz, kes ka Berlinsis iseäral^e. auuga ja jiahkusega wasta wõetud H üles peetus M im Zäauiknu IÄ. sl.j paäwa õhkal/Potsbaufifi/ ära kodumaale tagasi reisinud, Gotthard'i'raüdkees,  mssio Innsbrucki kmdä ositekh kirjutati.  Ilus Känzler. Kindral Caprivi, ou MnsikÄkarittrekäye,  Preussi kõige kõrgelna annlähe, saanud. Stutkgartll linna poolest on Wlirst Mmark sealiseks anukodanikuks  nlmekatud. —> Kärgatus Spandau püssirohu-wab-' rikuS on püssi-pmiwjHdesi ttilniid, millest 110 zeuttmll kuiwatamiseks üleS riputatud oli. Mitu hoouetj ou ?õ> hukud ja. ümberkaudsete majade aknad killukakud. Kõik majad liNnaS ou wabiseuud. Et töölised söömas oliwad, fellepärast''ei ole inimeskcle suuremat õnnetust tulnud, kui et 12 tõokist haawatnd on, kõik aga nii kergest, et neid pea jälle taieste terwekS saama loodetakse, --- Schlesia'Z on kanged wihmasajud Mesi paesutanud." Jaanikuu lg, j4.j pääwal oli Vober Sproitau jnureS juba 3 meirik 19 jalga/j tõusnud, aasud seisiwad wec all ja wesi kMisiS weel ikka. LlMria-Ungrumaali. Sõea-Miuisiri seletamised, ek sSeawäe tarwktnstekS pea ehk week rohkem raha piab päritud  saama, on suurt kahinal teinud. Nimelt Ungrnmaa lehed arukamad, et kui nii palju raha sõeamäe ülespidamise  lisaks tarwis läheb, siis pidada sõda jn õige ligidal olema, kui ka Walitsuse poolt ikka rahu-lootusi finuikttakse. Seda kartust sokgutalakse Walitsuse poolt, raha-pär-misi peetakse aga kinni. Praaglls on Roor-Tschechltased jälle Saksa-Tschechi lepituse maSla koosolekut pidanud, kus erakouna esimeestele usaldust tunnistatud ja nõnnkS wöetnd sai pärida, ek Wana-Tschechelaste Maopaäwasaadikud  tagaueksiwad ja uued walilud saakflwad, kas siis ilmnks, kas rahmaS nende tallllnstega selles asjas ühes nõuuS on. Serbia'ga kipub nendonimelalnd lolli-sõda tulema. Secbia-Angru piirelt on mitmed suuremad siokarjad.  mida Serbia'st sisse aeti, lagast saadetud, sest Seiblä'S olla tõbi sigade keSklS. Seda aetakse Serbia poolt maleks, üteldakse, et see almük kiusilkmim Serbia meüemeelise poltilka varast olla ja ähwardatakfe Augrumaa kaubateed Serbia kaudu VulgariSsse sk Uni panna, kui Serblaste sigu nutte enam Ungur maale kaubale wlia ei laSla. Austria poolt kinnitatakse, et seal nõmr el olla Serbia-Wene paela kuidagi lõdwendada, aga Serblased pidada oma sõbrust Wenelastega sellega ühendada oskama, mis nende kohus oma wägewa naabri wasta on, muidu pidada nende wasta weel kindlamat uõuu oksitama. Uugrumaa  rahvasaadikud. keS Pest'iS kooS õn, 'on selle poolest'Waltisusele oina usaldust tunnistanud sa Serblaste üleüteele maSta leg u s! Pärirrud, kui paljad sõnad ei aijo. Wene Snurwürst Peter Rikolajewiisch ja abikaasa oliwad Franzenbad'lS Montenegro Würsiipraua wõerusel, ja reiflsiwad jaanikuu 16. j4.j pääwal jälle ära. Böhmimaall tnlewad sõnumid jõgede kange tõusmise üle: Jaanikuu 10. j-l.j pääwal oliwad mitmes linuaS mõued uulitsad juba wce all ja wesi oli ikka weel tõusmas. Velgiast.. Orjaka up l eiuise - häwit a m i s e ko» fereuz ou oma wiimast peakoosolekut pidanud ja nüüd ou aga weel protokoll alla kirjutada. Alla kirjutama saada keda koil Mwõljad ühel meelel, aimrlt Pöhja- Amerika Ühxudakud-uigid mitte, kes oma kaupasi ühe endise ühenduse järel rima tollita Kougo-mki wcdada kuna kõik teised riigid sellega leprwad, ei nende kaupade pealt seal lolli maksetud saab. See ei tähendada palju, sest Ühelt poolelt ei olla seal Ammkaulasie kauplemine fum, teiselt poolelt pidada nemad Euwpa riikide Aftikasadamates  ometigi kolli maksma. Orjakauplemife-asjus iseäranis on ära kunkud, et selle häwitamine Afrikws Ühel määratud aeal ja otse sgeawäe wõimusega mitte korda el lähe ; ainult inere orjakauplcmine wöiuinsega  häwltatud saama ja Ma Häwltamist ou kõikide maade õiguseks autud ja kohilsekh tehtud. Asuka maapinna  peal piab teisel wilsik, hari Kuse wäljalaulamise läbi, mMkauplemlst wasta wsideldud saajna. Curspa riigid, kellel Asn'ka's asuuiaid on. plawad neid ljgemalt oura umlktsufe alla wõlma, plawad ennast rohkem m iss ionidega  ühendama ja teede ehitamise eest piab hoolt kantud saama. Sõerilstade ja põletud wiina wedamiue Afrika'sse plab ära keelatud saama. -- Stanley lubab Kongo-riigi Mndral-Kubernörk amelik oma peale wõlla. Hollandist. Suuda-saartelt on sõnumid tulnud, et Hollandlased Ühes wMemises Alschinlastega Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) pääwal, neid mägedelt Cdi jõe kaldalt ära ajanud ja ueid mägesi sisse wõtmid on. Alschinlased olla umbes 80 meest kantannd; HollaudkaSle pool olla 2 pealikut sa 22 meest haawatnd. Fuglismaalt. ParlammW on Frrgusson küsimise peale, kaS Jalsaniaaga wõimusksndad? piirele üle Afrikas kanpa on kchiud, ,vastanud, et selle sile weel seletust anda wõlmatt? El olla. Tema wõida klnuikada, et Lord SaliSbury  sellest el taganeda, >niS tema kord ütelnud on; rohkem  ütelda et mi? ida tema (FerguSfon) sel korral mitte. -- Stanley on Jaanikuu 12. (Leyekuu 31.) pääwal MasgowlS a-nil>danilnk? nimetatud ja on omas pidukõnes  arnlanud, et Asi ika asjad ainult siiS korda minna wkiwad, kui Inglismaa ja Saksamaa neid üheskoos tallllaVad.  Wdada Saksamaa Ürikust lahkuma, siis tulla ka ZuMmaa sealiSZele asjadele kitsik kaile. Mõlemad maad saada kasu, kui nemad Asuka asjus wõimalikuli ruttu oina keskis kindlal kaupa treivad. Oma kestis waidlewad seunl JngliSmaa lehed Jnglls-Saksa wõimuskondade  pikite üle Afrikas, selle kauba üle, mis järel Inglismaa Hrlgolündi saare eest -vaidlemata maimust Samalt- ja Wilu-maadel, ja rohkemal wõimust Sansibar! Sultankouna üle saama plab, on kõik ühel meelel ja on sellega rahul. Saksamaa lehed näuvad sellega wähem rahu! olema ja kmnitawad, et siis Saksa-Jdaafrika-selts JnglaZtest nagu tangide watzele wõekud oleks ja enam hingata et wõiks. Pranlsnömaali, Juba mõne aea eest sai üks komtsiZsston  asutatud, plaanitud maksu üle nõuu pidama, mida kõige wõeraSte peale Prantsusmaa! panna taheti. WSIjaspidiste