.V, 5 KakSketstkümnes aStakäik. V ' Tal linnas, ?7. Mariknn Mwal!BW. MI Uleöldne italelit Eesti rahuiltle msal js liilnadts. Tuleb ükskord nadalls wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajaS: aastas ......... S rubla, 40 kop.- Pool-aaStaS ......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStoS? 3 rabla pool-aaStaS l rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga re» ehk selle aseme pealt 6 kop. T-Äimisep wSetakfe ,vasta; UaMnnas: pärijate trükimaias.-- z»ctecS»rgls: S. Seelandl. St.-Tarws- LaaKma»m. -Uakweresi A. A»hs. - N-ld-s: K. Seidekö-rK. Kapsal»»: H. KallöorA. " Lihulas : Zi. Nktt»cr't poodi». - Wiliaaöls! S.z. Aarowl raamatupood. - Mrwas: W. Mdcr. - Mms- -Araua Vlclrose. - Matkas: W. Uudokst. Lartsaarks: Kh. Maal: lmda tstäranis kauiutalje. WaStajo redaktor W. F. Elchhoru. Elab B°lüskis, - Nrj-d käw»r> Baiüsn (BaMschrsu Register: Üs-Mdised sSnulwd maailmast. Omali maalt. Tallinnast: Maapääwalr. T-jnk°h!ade miNimisist. > Keskmistest koolidest. Kiriklikud liikumised. Ametnikkude ringkonnast. Siberisse saatmiscd. Riigi sissetulemisel» ja wäljamsnemised. Laomakaitle-seltstde. Eestimaa PällittSö-seltsist. Insiuenzi. Baltiskist : Ilmad. Järwamaa t: .Lugijad". Rakweresi: HobuseivargnS. Tartust: Professor > rannast - P.astmw.-«l.,,andr« kodsl warandns. - Tartu >uui. oal!fl. - Rt»k! Äohtu v! us. - B-alstw- warandn». - Riia linna maja Man,!»«. -Pe «bnrM - K-iSrik-iast. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, NSSrikuu 20. pSstwal. Saksamaalt. Näärikuu 33. (13.) pääwal on Saksamaa  Riigipääw oma koosolekut lõpetanud. Thromkönes, mida Minister von Botticher ette luges, tänaõ Keiser kõige tallituste eest Riigipääwal, mis läbi kõik muutused, mis kahe Keisri suremise järges tulnud, rahuliselt mööda on läinud. Iseäralisel wiistl mõtleb chronikõne Riigipääwa tallituste peale hoolekandmise asjus Wrahwa eest, mis selles mõttes kosutatud olla, mida Keiser Wilhelm I. aastal 1881 wälja rääkis. Keiser tunnistab oma lootust, et ka uus Riigipääw selsamal joonel tööd tegema saab. Wiimane afi, mis Riigipääwal arutatud sai, oli seadus Sozialifllaste wasta. See seadus sai 169 healega 98 heale wasta tagafi lükatud ja ast läheb uue Riigipääwa ette. WaNa seadus selles asjaS maksab weel Mihklikuuni. Uue Riigipääwa liigete Valimiste  ettewalmiStamine täidab kõiki lehta. Lootused, et rohkest Walltsuse söbru walitakse, on suured. Rasked wihmasajud oliwad jõgesi Westfalias ja Löune-Saksamaal kangest paesutanud ja üle kallaste ajanud, mis aga wiimaste  sõnumite järel jälle alanemas oliwad. Austria-Ungruma alt Sakslaste ja Tschechilaste lepitus Bõhmimaal ou Sakslaste ja Wana-Tschechilaste poolest ühise rõõmuga waSla wõetud ja kõigile riigile loodetakse sellest suurt kasu. Würst Schõnburg, kes lepitust tarkusega ja hoolega toimetanud, on Keisri poolest Leopoldiritlretähe  suurristi saanud. Ainult Noor-Tschechilased ou nurisenud, on aga wiimakS tõrkudes järel anuud. Mitmelt poolelt kinnitatakse, et Ungrumaa Miniõter-präsident Graf Ti sz a omast ametist stagasi astuda tahta. Tema seisab nende Ungar- Gste waSta, keS Ungrumaad rohkemalt Austriast laMda tahawad, nimelt ka parimad, et Ungrumaa sseawäAs  Ungru-keel ametlikuks keeleks tehtud saaks, kuna see tgüine Austria sõeawäega üheS Sakfakeel on olnud. Niisamati  seisab tema kindlast Austria-Saksa ühenduse eest, kuna Ungarlased sellest lahkuda tahakfiwad. Selle pärast seisab tema juba ammu Ucgrumaa käredamate rahwuslaske -vihkamise all, aga Keiser Franz Josef, keS muidugi ei soowi, et tema ühine sõeawägi keelede läbi kaheks rebitud saaks, ei ole teda tänine lahkuda lasknud. KaS Keiser teda ka sel korral Ungrumaa ülirahwuõlaste eest kaitseda heaks arwab. seda ei ole weel teada. Austria-Ungru» maa endine kuuluS Kanzler Graf Audrasfy, kelle aeal Ungrumaa iseolemine rehkendatud ja Austria ühendus Saksamaaga köidetud sai, ou raskest haige. Belgiast. OrjuswaStaste - konferenz Brüsselis, mis -mitme liike haiguse ja teiske äraolemise parast mõned pääwad kinni seifis, on Näärikuu 27. (15.) pääwal uueste algatud. LootuS, et sel konfcrenzil palju mSjuivat nõun Võetud saaks, näib wähene olema. Kuningapraua oli teist kord instuenzaSse haigeks jäänud, oli aga jälle paranemas.  Prantsusmaalt. Boulangistlaste kaagres ou suur tüli. Üks jägu tahab Juutide wasta Võidelda, teine rahu pidada; wöitlemise-himuliske kestis on ka Deroulsde. Tuli piab seletamise alla antud saama. Lõune-PrantfuSmaalt tulewad sõnumid  jõgede kauge paesumise üle. Seal on juba kanged wihmafajud raskete suwiste müristamistega olnud, mis ka telegrafidele palju kahju teinud. Kange maru pärast pidi Saksamaa aurulaew ,CoSmopM", mis Bordeauxst TonkingiSse ja KhiinaSse minemas oli, Näärikuu 23. slt.) pääwal teelt lagast tnlema. KorSteu oli lõhutud ja last palju kahju saanud. Rootsi aurulaew sõitis Verdoni sadamasse, maru eest marjule. Dro, court'i fütekaewanduses on ssidualus mäemeeste mälzasõitmise  juures tagafi kukkunud. Neli meest oliwad paigal surnud, 15 meest on raskest, 5 kergemast haawatud; ainult kolm on kahjnta jäänud. Inglismaalt. Minister Goschen on Näärikuu ZZ. (ll).) pääwal Parlamenlis kõnet Jnglis-Porkugali lülkasjus pidanud ja kinnitanud, et Porkugislaslel wähematki õigust nende maade peale ei olla, mida nemad Löune AfrikaS parimad, ei ka koguni mitte õigust, feda asja ühe Cmopa konferenzi otsuStanrise alla anda. Portugislased olla ZdlZ aastat maganud ja wast siis, kui Liwingstoue ja Stanley Asrikat labi uurinud, olla neile järsku meele tulnud, ei neil suur riik Sambesi jõest Atlandi merest saadik on, kui ka Inglismaa poolt ikka kinnitatud, et maad Schkre jõge kaudu ja järwede wahel Inglismaa omad olla. Need maad, mida Portugal nüüd omale pärib, olla Inglismaa reisijale ja miSsionärlde haudadega täidetud. Liviugsione olla seda maad üleS leidnud, selle warawal lahti teinud ja oma maamehi sedawikfl kohustanud, warawat  mitte enam kiuni panna lasta; nüüd olla aga Serpa Pinto oma ZululaSkega selle wärawa wöttit ara wStta tahtnud. Portugalil ei olla nende maade peale mitte õiguse warju ja Inglismaa Walitsus ei olla siis ka mitte liiga wali olnud, kui päris, et Portugisl..sed, kes kõiki maad NyaSsa järweui ära wõtta tahisiwad, sealt tagaueksiwad.  Nüüd, pärast Serpa Pluto wägiwallalist tegu, Europat kohtumõistjaks kutsuda, olla hiljaks jäänud. Selle, järel ei taha Inglismaa seda aSja mitte Europa otsustamise  alla anda. Tüli lõpeb wist sellega, et Inglismaa need suured maad seal wägewama õigusega omale wõttab ja sellega Asrikas kõige teiste riikide kohta üllwägewakS saab. Jtaliast. Masjanahst kirjutatakse, et Kindral Orero Näärikuu 26. (14.) paamal 6000 mehega, urnist Ilalia. lased, muist Abeõsynialased, ja 8 suurtükiga Adua linua stssc wötnud on. Rahwas ja preestrid on wõitjaid snure rõõmuga ja «mustamisega wasla wötnnd. Kindral Orero on kinnitanud, ct tema mitte senna tulnud ei olla, Tigre maad Jtalta alla heitma, waid rahwa soowimlst täitma, knS tema sttS jälle Asinara'sse, Marebi jõe ääre, tagast minna. Kindral Orero on preestritega, rahwa ülematega ja suurte rahvahulkadega linua ja kirikuid waatamaZ käinud. Ilalia aZjatallitaja Abessynias, Graf Antouelli. on MaSsauahst Kuningas Menelik'i wasta reistnud, temaga dipiomatika asju seletama. Leinamine Herzog von Aosta surma pärast on Jtalias wäga suur. Kui Kuningas matuselt Rooma tagati tuli, siis on tema kõiki awalikkn teretamist rahwa poolt ära keelanud, et waikne leina-aeg rikutud ei saaks. Portugalist. Ametlikult kuulutakse, et kardetumad sdunmid RepublikaulaSie tiiknmiSte Üle üle-arulised olla olnud. Rahu rikkumist ei olla kaela. Mitmed suurriigid lahla Inglismaa Valitsusele sõbralikku nöuu anda, lüliaSza  ometigi Europa kouferenzi seletamise alla anda. Palju lootust ei näi selle peale olema. Wiha Inglismaa wasta on aga rahwa leskis maga suur, tigedad rahwahuigad  ei lase kaupast Inglismaa laemade peale lastida ja laubaa >ainine nende maade wahel on raskest takistanud. Gnamlst koit Europa lehed annawad Portugalile selleS tuli Mas õigust, oga rohkem wist loota ei ole. Türgi riigist. Venemaa, Inglismaa, Prantsusmaa  za Italia poolt on Türgi walitsusele nöun autud, Kreeta saarieste kibedamaid tarwitufi täita ja loodetakse ka, et sellel nvuul järge saab olema. Wenemaa pooli oli ette pandud, Türgi kohtuid Kreeta saarel suurriikide Konsulite nlewalwamije alla panna, aga selle täitmise peale ei olla suuremat lootust sest Austria, Italia ja Inglismaa Valitsused on ennast otsekohe selle uöuu wasta tunnistanud. Viimasel aaStal on Türgi Valitsuse poolest Wenemaale 5 millioni franki sdcakulu wõlga ära tasutud. AaSta 1888 lõput oli see wõlg weel 854.166 Türgi naela suur, selle aasta hakatusel 686,729 Türgi naela. Serbiast. Walitsezate poolest on jälle kaks Oberstit ainelist lahti lastud, keda Waliiseiad taieste ei usaldanud. Sellest oli jutt tõusnud, et föeawäe keSkis Paha meel Walitsuse waSta olla, mida aga ametlikult salgatakse. Kuningapraua Natalia on ennast LelgradstiS just nagu kodn asutanud, jagab tütariaste-koolides auupalkafi wälia j. u. e. Minister on Äkuptschina poolt 2 millioni lisa pärinud, paremale suurtükkide ja nende tarwitnste muretsemiseks. Montenegro Würst on Serbia Walitsufele  tSnu-kirjs MonlenegrinlaSte wastawbtmise eest saatnud. Ztalia poolt on ametlikult kuulutatud, et Ztalia Kronprinz  omal Homilumaa-reisul Serbiasse mitte ei tule.