Tallinna Sõber M SO. Kolmteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Jõulukuu 24. Mwal 1891. Uleiili>i«e aealtht Eesti rahsiale msal ji Zinäsdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Li»dforS'i pärijate trükimajaS: soStaS 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS ......... 1 rubla 4(1 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rnbla pool-aaStaS 1 rubla 70 ksp. Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimised wiistakse wasta: Jalliuuas: Li»ds»rs'i pärijate trükimajas. - Pet-rSurgis - S. Seelaudt, Oonnovo»»-. Laaümauu. - Aakmeres: J. Aulis.. - Paides - A. Heidekvera. -» Aapsakus: H. Aossverg. Lihulas: A. HZütt»er'i poodis. Zvitiaudis : cZ z I- Barwas: W. PSder. - Wörus- Prauaßietrost.' - Matkas. M. Uudotst. Kuresaares i Ih. Lange, —Maal: luida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab - kirjad käiwad Baltiskt (Baltischport Aegister: Jõuluks. Mõned uued ja plaanitud seadused. Juhataja Senati seletus. Üleüldised sõnumid maailmast.  Qmalt maalt. Tallinnast: Aleksander Barou Uexküll f. Kiriku raamatud. Abikomiteed ja abid hädalistele. - Äkiline surm. Õnnetused. Pahateod. Häda Wolga-kaloniedes. - Baltiskist: Ilmad. - Rakverest: EeskuMk tegu. - Õnnetus. - Jfttapmme. - Tulekahjud. - Mli nälja hädakstele - Liiwimaalt KoMnduse-raamatud -- Tartust. Suurkooli jubiläum. - Mõrust: Protsess. - PõlsamaÄt maalt. - Peterburgist: Keisrikojast. - Segasõnumid kõigist riigist Malgast. - Kuura Jöuluks. „A u u olgu Jumalale kõrges, ja maa peal rahu, ja inimestest hea meel!" Selle sõnaga, mis nii wana on, aga iialgi ei wanune, teretama oma lugejaid kallimaks pühaks meie usutunnistuses. Jumal, kes 'oma Poega õige rahu kuulutamiseks, mis lepituse peale Jumalaga põhjustatud on, maa peale saatis, andku seda rahu ka meie lugejatele, kõigtle Eesti rahwale, ja kõigile maailmale. See rahu jääb puudutamata iga inimese  südamesse, kes Jumalat kardab ja oma kohust täidab,  kui kg ümberringi marud mõllawad ja laened kohawad.  ühes on see püha ka röömu-püha looduses, sest päike on juba omast madalamast seisupaigast kõrgemale tõusma ja uut kewadet ette walmistama ja äratama hakkanud,  kui ka esiteks weel waikses peitus, kui ka külmad tuuled weel lõõtsuda wöiwad. Jumala päikese tasast tööd ei wöt need jäädawalt takistada. Pitkad pimedad ööd piawad kahanema, walgustatud lahked pääwad piawad maapinda tarretusest peastma, haljendama rohuga, hiilgawate  ja löhnawate õilmetega katma. Meie Ristiinimesed, kes pääwapööri-pidu, endist Jõulu-pidu, waimuliku pöörtpääwa  rõõmu-pühaks ümber muutnud oleme, meie tahame, meie piame omaS waimulikkuS ja waimlikkus elus sedasama  tegema, miõ loodus omas looduslikkus elus oma päikese ees teeb. Meie piame truuwist oma waimuliku päikese peale waatama, piame ennast tasase meelega ja rahuga läbi soojenda laskma, kuida ka ümberringi mitmesugused  marud mõllaksiwad ja kohatised laened kohakfiwad. Meie piame ennast kindlas uskus waimuliku ja waimliku öie-aea wasta etkelwalmistada laskma, piame stin maa peal oma kohust waimulikkuS, waimlikkus ja igapääwafes  elus täitma, uskus, armastuses ja lootuses; piame kõikumata kindlaks jääma köikis selles, mida meile pühakiri  ja meie meile Jumalast antud ja pühakirjast äratatud ja juhatud südametunnistus kohuseks määrawad ja õigeks möistawad. Küll siiS ka meile waimulik kemade tuleb, küll siis inimestest ja inimestel hea meel olema ja jääma saab. Möned uued plaanitud seadused. Uuest jahiseadusest kirjutatakse pealinnast.- »Talwekuu 30. pääwal tuli Ritksrathis uue jahiseaduse plaan nöuupidamise alla. mille maksma-hakkamist parast löpupärilift kinnitamist Näärikuu 1. pääwaks 1892 nöuuks wöetud on. Kuida meie kuuleme, saab selles seaduses jaht metshärgade, emasete põdrade, hirwede, metskitsede ja nende wasikake ja tallede peale ülepea ära keelatud. Isaste pödrade peale on jaht Näärikuu 1. pääwast Leikusekuu  15. pääwani keelatud, isaste hirwede peale Paastukuu  1. pääwast Jaanikuu 15. pääwani, isaste metskitsede peale Talwekuu 1. pääwast Jaanikuu 1. pääwani. Keelatud  saab steppi-kitsede, antilopide, must-fikkude ja kõiksuguste mägi-fikkude peale Paastukuu 1. pääwast Heinakuu 15. pääwani, isa-metfiste ja isa-tedrede peale Lehekuu 15. pääwast Heinakuu 15. pääwani, korbitsakate (Waldschnepfide)  peale Jaanikuu 1. pääwast Heinakuu 15. pääwani, hanede ja luikede peale Lehekuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani, isa-parttide peale Jaanikuu 1. pääwast Jaanikuu  29. pääwani, emaste partide, soo-schnepfide, bekasstde (nendanimetalud roog-schnepfide, rääkude, kiiwitate ja teiste wee- ja soo-lindude peale Paastukuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani, halli ja punaste põldpüüde  peale Jõulukuu 1. pääwast Leikusekuu 15. pääwani, kuning-põldpüüde peale Jõulukuu 1. pääwast Wiinakuu 1. pääwani, fafanide ja jäneseke peale Küünlakuu 1. pääwast  Mihklikuu 1. pääwani, ema-tedrede ja ema-metsiste, emaste raba-kanade, laanepüüde, trappide, wahtlete ja trapp-hanede peale Paastukuu 1. pääwast Heinakuu 29. pääwani, kõige teiste karw- ja sulglindude peale Paastukuu  1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani. Paastukuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani piab kõik jaht koertega tingimata keelatud olema. Igal aeal on jaht kiskjale loomade ja kullide peale lubatud, kes inimestele ja koduloomadele  kahjulikud ehk kardetawad olla wöiwad. Need seadmised maksawad kõikides kubermangudes, mis üleüldiste kubermangude - seaduste järel walitsetud saawad. Liiwimaal ja Eestimaal, Donikasakate waldkondas  ja - kuna. Poolamaa ja Kuuramaa kohta Kroonumaade-ministeriumi poolest mõned tarwilised muutmised  jahi-seadufes, mis seal maksab, tehtud ja seaduslikul  korral kinnitamiseks ette pandud saamu piawad, ilma et sealine jahiseadus körwale saadetud saaks. Tahab maaperemees oma enese maa ja pinna peal jahti pidada ehk seda teistele lubada, siis on temal selleks kohalisest kohtust (Kreisisprawniku ehk Kreisülema käest) üks jahi-tunnistus wötta. Sellest on ainult järgmised kubermangud wabastatud: Archangelsk, Wologda, Olonez, Perm, Wjatka, Kostroma, kolm kreisi Kasani kubermangust ja kaks kreisi Nishni-Bowgorodi ja Wana-Nowgorodi kubermangudest,  ja Cholmi kreis Pihkwa kubermangus. Inimesed, kes Politsei ülewaatamise all seisawad, ehk kes jahi-seaduse üleastumise, wöeraste metsade rikkumise ehk rööwimise pärast kohtu poolest uuhtluse alla mõistetud on, ei saa jahi-tunnistust. Neid tunnistust on kahest seltsist: neid, mis kõige jaht kohta läbi terwe aasta maksawad (hind 5 rubla), ja neid, mis aasta peale maksawad, ilma kswadese aea Paastukuu 1. pääwast Jaanikuu 29. pääwani (hind 3 rubla.) Juure tulnud ehk muudetud nuhtlustest eksimiste pärast jahiseaduse wasta, on järgmised üles pandud: Trahwiraha  ühe metshärja surmamise eest on 500 rubla. Omawoline  jaht wõera maa peal langeb 5 künni 25 rubla trahwi-maksu alla ja kahekordse alla, kui seda linnaparkides  aidade wahel, ehk heinamaale! ja. põldude! enne heina ehk wilja koristamist tehti. Jaht ilma jahi-tunnistuseta ja niisamati linnupesade häwitamiue ja munade wäljawötmine  ilma lubata, langeb trahwi-raha alla 5 rublast 25 rublast saadik. Jahi peale wöeraste jah!-tunni?tustega, jahi peale keelatud aeal lindude kohta, mis kaitsuse all ssisawad, saab 10 künni 100 rubla trahwi-raha pandud. Emaste pödrade, hirwede ja metskitsede ehk nende wastkate  ja tallede surmamise peale pannakse iga emase põdra ehk hirwe kohta 50 rubla, iga emase metskitse ja kõige nende kolme linnu-töu iga poja kohta 25 rubla trah-viraha.  Lindude wäljakandmise ja müümise eest keelatud aeal maksawad süüdlased iga leitud põdra, hirwe ehk metskitse pealt 25 rubla ja iga teise linnu pealt 1 rubla trahwi-raha. Kõik need trahwi-rahad (peale metshärgade surmamise) saawad kahewörra wöetud, kui süüdlased seda teistkord teinud on. Raha-trahwid saawad Seespidiste asjade Ministeriumi iseäraliste stssetulemiste juure Inetud ja nendest üks kapital kogutud, jahiseaduse tättmise hoolsama  ülewaatamise heaks. Tähendada oleks weel, et wälja- ja metsawahid, kes wale-tunnistust annud on, kangema nuhtluse alla langemad;  peale nuhtluse-seadufe Z 943 sees määratud nuhtluse,  piawad nemad omast ametist heidetud ja iialgi enam üht seesugust ametit saama. Need nuhtluste-raskendamised  saawad wist jahimeestele rõõmu tegema, kelle tarwituftks  need antud on. ülepea wöib iga jahi-söber kõige selle jahi-seadusega rahul olla, sest selle läbi saawad jahilinnud  möjuwalt kaitsetud, kuua jahimehed ka jahiks küllalist  luba saawad." Juhataja Senati seletus körwaliste laSte ülespidamise kohta. Uute kohtute asutamisest  saadi! Vallimaa kubermangudes, oliwad uued kohtuwanemad nendes kubermangudes makswa ja mitte mahakustutatud seaduse wasta mõistnud, et pärimised körmalisle  laste ülespidamiseks wast sits wöiwad ette pandud saada, kui maaemad enne keelatud üheSelamise pärast kriminalkohtu ees wastatamise all seisnud on, kuna seesugust  pärimist stin senni civil-kohtute poolest seletati, ilma krimmial - kohtu otsuseta. Senati poolest on seda asja nüüd nenda seletatud, et need pärimised Vallimaa kubermangudes  ka edaspidi ainult civilkohtute läbi piawad otsustatud saama. Küll wist mitmed petetud ja mahajäätud  wiletsad ennast selle üle röömustawad, kes oma südametunnistuseta petjate peale kriminal-kohtus kaebata ei raatsinud ja sellepärast senni kõiki eksituse raskeid järgefi  üksi kandma pidiwad. Mõne aasta eest käistwad jutud, et Riigivalitsusel nöuu olla. kõikide s i s s e t u l e m i 3 t e peale üht määratud  maksu pauna; need jutud waikinwad edaspidi jälle ära. Kuida nüüd .Russkij Shisnij" kirjutab, olla see plaan, esiteks ametnikkude kohta kroonu, koguduste ja era-inimeste teenistuses, jälle üles wöetud, pidi wiimasel uädalil Rttksr.ühi ette ja juba Näärikuu 1. pääwal 1892 maksma pandud saama. Kõikide nende ametnikkude palkade  pealt saada 3 kuuni 6 protsenti maksu wöetud, alamatest  palkadest wähem, kõrgematest rohkem. Esiteks saada see maks ühe aasta peale määratud. Kui seda tehakse, siis arwatakse seda üht katset olema, mille järel edaspidi kõik sisfetulemised maksu alla pandud ja sellega kõik maksud  ülepea muudetud saawad. Lae wade-ehita inise tuetuse üle on ,Grashdaniiüi"  sõnumite järel nöuupidamised. Laewa-ehitajatele pidada Riigiwatitsuse poolest laenu auü-ma, nenda et nemad oma wersttfi (ehitufe-paikasi) laiendada ja aurulaewu kõige paremate eeskujude järel ehitada wöiwad. Laenud saada walmis-chitatud laamade müümise juures kui wölg nende peale kirjutatud, üks kommission saada selle üle walwama, et pettusi ette ei tule. Wöeralt maalt sisseweetud  laewade toll ei pia mitte muudetud, ja neile kes Wenemaal aurulaewu taieste rauast ehitawad, piab wöeralt  maalt toodud raua toll tagasi maksetud saama Ühes saada ka nöuu peetud, kõiki sadamaid riigi omaks wõtta, nenda et linnadel, era-seltsidel ja era inimestel  sadamate ehitamisega, parandamisega ja tarwitamisega ühtigi enam ei pia tegemist olema. Wilja- kauplemise korraldamiseks tehakse Raha-ministeriumis plaani, kõiki wilja tschetwerli kaalu järel klassidesse jäutada ja oli selleks selle MiniSteriumi  ametnik iseäralisiekS taüitustekS, Staatsrath Koslowski,  Warschawlsse Kijewlsse ja Mustmere-fadamakesse saadetud, wilja-kauplejalega, möldretega, pruulijatega ja põllumeestega RatzaAinisteriumis tehtud wiljaklasstdeplaani  üle nöun pidama. Ka Wolga- ja Kama-sadamatest  ja teistest tähtsamatest wiljakauplemise paikadest on