mat weoraha oma kauba eest maksma peawad ja teiseks on ju rahwal külmaga palju paham lugu laada! patseerida, kui see ilusal sume aja wõib olla. Et aga laadad mitte kaupmeeste, waid üleüldse  rahma tarwis peetakse, siis ei soowiks meie küll mitte ülemal tähendatud kaupmeeste plaanide täidemincmist. Puhast. Pisut uudist. Keegi puumaa mees Püha külas ostis omale paari nädala eest Riiast hobuse jõuga käidama rehe peksu masina. See on csimine Püha kihelkonnas. Mees tahta masinaga  teenida sedawiisi, et teistele puumaa meestele  seda raha eest wälja üürib. Pühas on sel aastal mitmes kohaS wilja hobuse masinaga peks? tud. Selle üle wõib wäga rõõmustata, et talupidajad  masinaga wilja peksmise kasu hakawad ära tundma. Ehk küll räägitakse, et masinaga peksetud wili nii hää ei olla, kui rabatud wili, fiisgi tuleb masinaga peksmisest mitmesugust kasu. Pääle selle, et masinaga peksmise läbi endine raSke ja wäga tolmune rehe peksmine, mis terwisele  kahjuline on, ära kaob ja et rahwas ka selle tööga palju rutemine malmis saamad, ja seega muu tööde jaoks oma tööjõudu wõiwad tarwitata, tuleb palju kasu meel masinaga peksmisest  sellest, et põletispuu alal hoitaks, mis siin üsna silma nähtawalt otsa tahab lõppeda, nii et Pühas ialurahwa jaoks metsa peaaegu sugugi enam ei ole selle läbi aga aegamööda wist jälle rohkenema hakab. —st. Pärnust. Suur kaelakohtu protses warguse, warguse salgamise, rövwimise ja mõrtsukatöö pärast oli, nagu „Nvrdlivl. Ztg." kirjutab, 1. ja 2. Sept. Pärnus, Riia ringkonna-kohtu kriminal-osakonna  ees harutada ja otsustada. Nagu teada, waraStati minewai sügisel Wana-Wündra wallakassast  5200 rbl. eest «väärtpaberid ja 12S0 rbl. sularaha ära. Kahtlus langes kahe Pärnu talurahira  kommissari endise kirjatoimetaja Aleksander Tiindersoni pääle, ja nimelt järgmistel põhjustel: Tünderson oli 14. Augustil m. a. wallamajasse ilmunud, jutustades, ta tahta haiguste pärast Wändra arsti juurde minna; Wändra «vallaametnikud  ei teadnud, et Tünderson juba S. Aug. saadik talurahwa kommissari poolt teenistusest lahti oli lastud, andsiwad talle luba, wallamajasse ööseks jääda. Et kommissari käes kõigi tema ringkonna waldade rahakappide wõtmed oliwad, siis arwati kohe, kui «vargus üles leiti, et Tünderson kommissari  kantsleist «võtmeid oli warastanud ja kapi awanud; seda kahtlust kinnitas weel lugu, et sel öösel, mil Tünderson «vallamajas oli, kainbrist tuleivalgust nähti, kus rahakapp seisis. Kahtlus oli ka täiesti põhjendatud. Kui Tünderson wangi wõeti, tunnistas ta warguse üles. Sellel kuritööl  oli mitu teist tagajärjeks. Tünderson oli «varastatud raha ja «väärtpaberid Pärnu «viinud, kartis aga neid oina juures kanda ja andis seepärast  kõik oma tutwa wargawara warjaja Anna Lillenthali kätte hoida: ta lubas sellele 1000 rbl. anda, kui tal korda läheks paberid rahaks teha. Sularahast oli Tünderson oma armukesele Marie Saksowile 350 rbl. kinkinud ning sellele ka öelnud, kust ta selle raha saanud. Pääle selle andis ta weel 100 rbl. abielupaarile KaSpar ja Elisabeth Karule. Et wäärtpaberid ära müüa, käis Tünderson Lillenthaliga  Riias, ei julgenud aga paberid kuSgil ette näidata ja pööras Pärnu niisamuti tagasi. Mõni aeg pääle seda «võttis Lillenthali armuke Heinrich Dannberg Tünder sonilt poole osa warguse saagist järgmisel wiisil ära: ta ähwardas warast politseile  üles anda ja nõudis matkimise eestpoolt osa wäärtpabcritest ja rahast; Tünderson pidi tahtes wõi tahtmata ta nõuet täitma. Aga ta wanduS Dannbergilc kättemaksmist ja wõttis nõüuks, teda teise ilma saata. Ta meelitas Johann Pert Grünfeldt'i omale seejuurde awitajaks ja andis sellele tah. otstarbeks tihwti. Kuid kihwtitamine ei läinud õnneks. « Dannberg oli seepüäle 22. Sept. m. a. maale sõitnud, ning pidi öösel tagasi tulema. Grünfeldt ja Tünderson tuliwad malli pääl, teisel pool linna, kokku, et siin üksikus kohas Dannbergi kallale tikkuda. Nad läksiwad aga mõlemad riidu. Grünfeldt  nõudis raha ja Tünderson ei tqhtnud anda. Lõppeks ähwardanud Grünfeldt Tünderson'- tunnistuse järele asja üles anda ja karanud seejuures wiimase kõrist kinni. Seepääle laskis Tünderson Grünfeldt! maha. Surnukeha leiti 23. Sept., hom. kell 6, malli päält; tal vii 3 laskmise  haawa, 2 pääs ja üks rinnas; kuulidest oli üks südamest ja kopsust läbi läinud. Warastatud rahast oli Tündersonil ka pärast mähe rõõmu. Ta sai siinse margaga Karl Mühlen» thaliga tuttawaks, kellele ta väärtpaberid näitas ja müüa pakkus. Mühlenthal ilmus Tündersoni juurde ühe Siberist ärakaranud -vangiga, Paul Krõloiviga, kes ka Pärnust pärit on. Mühlenthal pakkus wäärtpaberitc eest, mida 2600 rbl. eest oli, ainult 1000 rbl., Tünderson nõudis aga 2000. Kui nad kaupa ei saanud, läksiwad Mühlenthal ja Krölow minema, tuliwad aga tagasi ja rövwifiwad  Tündersvnilt kõik -väärtpaberid ära, kuS juures nad teda noaga ähwardasiwad. Süüpingis isiusiwad siin kõigi nende süüde pärast! 24 aastane Tünderson warguse ja plaanitud  mõrtsukatöö parast, mille ohwriks Johann Grünfeldt saanud; 39 aastane Anna Lillenthal, 23 aastane Heinrich Dannberg, 26 aastane Kaspar Karu, 36 aastane Mari Saksow ja 29 aastane Elisabeth Karu warguse warjamise süüa all. Kobtu harutamine wältas tcrwe päewa. OtsuS kuulutati 2. Sept. ja oli järgmine: Tünderson kaotab kõik õigused ja läheb 4 aastaks sunnitööle, kus juures kohus teda mitte plaanitud mõrtsukatöö  pärast süüdlaseks ei arwanud, waid mõrtsuka töö pärast äkilises -vihas. Anna Lillenthal, Heinrich  Dannberg ja Marie Saksow mõisteti iseäraliste  seisuse-õiguste kaotamisele ja I aastaks 4 kuuks -vangi, kuna Kaspar ja Elisabeth Karu -vabaks sa-ivad. Karl Mühlenthali ja Siberist ära põgenenud mangi Paul Krõlowi asi, kellede pääl wägiwaldse rööwimise süü oli, otsustati 2 Sept. ära. Harutusel  seletas Tünderson, et rööwimist ei olla olnudgi,  küsimise pääle, miks ta siis Mühlenthali ja Krõlowi ennemalt süüdistanud, ei teadnud ta midagi waStata. Niisama wõttis Marie Saksow kõik oma endised tunnistused Mühlenthali wastu tagasi. Sellest hoolimata mõistis kohus Karl Mühlenthali ja Paul Krõlowi kõigi õiguste kaotamisele  ja 6 aastaks sunnitööle. Riiast. Kuida Rish. W. teatab, on mõned talur. kommissarid wallamaksude maksjad järkudesse  jaganud; kõige enam nmksawad taluomanikud, siis poissmehed töölised, selle järele naisemehed töölised ja wiimaks, kõige wähem, 14—17 aastased Jurjewist. Tänawu Augustikuu näituse läbi on umbes 6000 rbl. sisse tulnud. Tallinnast. Austria alamad, kes Tallinnas ela wad, on Austria konsuli herra John Elfenbeini läbi Austria Keisrile järgmise telegrammi saatnud: Südame  põhjas on meid. Austria alamaid Tallinnas, needmise  wäärt tegu kohutanud, mis meile meie südamest  armastatud ja auustatud riigiema wõõral maal surma läbi on ärakiskunud. Jumal hoidku meie Keisrit. Harkowist. ..Jushny Krai' kirjutab: Miinuste  wangide seas, keda Harkowist Sahalim saarele läkitati, äratas oma iluduse ja meeldima olckn läbi noor apteeker Iman R—Y üleüldist kaastundmust. Taali meel ülikoolis ette lugemisi kuulamas, kui ta naese wõttis. Palawasti armastas  ta oma abikaasad ja last. Ühel ilusal päcwal oli tema naene ja ta ülikooli-sõber kes kuulu järele rikaS oli, linnast kadunud. Saatus  juhtis, et prowisor Kaukafias hää koha sai. Siin ilmus üks närus riides noor naene rohusedeliga ja valus oma mehele L—w'ile rohtu. Prowisor waimistas oma eluõnne häwitajale rohu asemel kõige kangemat kihwti. Ta märkas aga kohe seepääle oma teo koledust ja jooks,S nazsele järele, kuid hilja! Ta leidis L—w'i tunni aja pärast üles see oli juba surnud. Kohus mõistis  R—y'le pehme karistuse - 8 aastat sunnitööle. Kaukasia rööwimised ei taha sugugi lõppeda. 24. Aug. wara hommikul asunud 7 sõjariistus meest Kisil-adshdu küla ligidale Sadahlosse wiiwa tee pääle laagrisse. Nimetatud teed mõõda liigub alati palju inimest, mis pärast ka rööwlid selle koha omale waritsemise paigaks walinud. Rõöwlite  esimeseks ohwriks langenud mitu loomakauplejat,  kes TihwliscSse sõitnud. Kui mehed paljaks riisutud, -viidud nad metsa ja kästud sääl magusalt  paigal seista. Selle pääle wõetud kõik möödaminejad  käsile, nii et kõigi rööwitute arm juba üle 50 tõusnud; kõik, mis wähegi -võtta kõlbanud, langenud rööwlite saagiks. Kui õhtu kätte jõudnud  ja käimine teel wäheseks jäänud, ladunud mehed riisutud kraami hobustele selga ja sõitnud oma teed, kuna nad riisututele pilklikult tähendanud,  et neid taewa ja maa wahelt otsida, kus neid wististi kätte saadakse. Rööwitute teadaandmisel  sõitis Jekaterinenseldi pristaw mitme seltsimehe  saadetusel juhatatud kohale rööwlid taga otsima, kuid seni pole neid kuSgilt leitud. Sewastopoli linna waeste hääks annetas Keisri Majesteet 4400 rbl. Sellest summast saamad lesed nacscd 1150 rbl. ja -vanad -vigased soldatid 5 rbl. inehe kohta. Sewastopokis, 31. Augustil Kaupmehel Uwarowil waraStati protsendipaberid jadokumentisid  rohem kui poole miljoni rbl, wäärtusss ära. Wäljamaalt. Türgi walitsiis soowis hiljuti arwustiku teateid  oma riigi linnade termile seisukorra üle. Küsimised oliwad järgmised: Kui suur on surnute arm linnas? Kui palju inimest sääl aastas sünnib? Kuidas on joogiweega lugu?—> Kui lahket wastuwstmist niisugune uus töö Türgi ammetnikkude poolt leidis, seda näitamad Damaskuse  linnawaiitsuse wastused eeSoiewatc küsimiste pääle, mis järgmised on: „DamaskuseS peawad Alla tahtmise järele kõik inimesed surema; mõned manalt mõned noorelt. Sündinute armu ei tea meie mitte. Alla üksi wõib seda teatada. Nii kaua kui inimesed mäletawad, ei ole Damaskuses  keegi joogiwee puudusesse ära surnud. Üleüldse  on sest saadik, kui Alla oma prohweti saatis,  maailma tule ja mõcgaga puhastama, mitmed asjad paranenud, ehk küll meel paljugi teha jääb. Nüüd jätke aga küsimised järele, sest see ei ole mitte hää, et inimene nende asjadega tegemist teeb, mis ainuüksi Allal teada on." Kreeta saarel ei ole enam mingit korda ja suurriigid mõtlemad, kuidas seda saart rahule sundida, ilma et uusi sekeldusi politika ilmas sünniks KandiaS möllas tuli 27. Augustil edasi. Inglise kommandant käskis jälle linna pääle lasta. Maksast  tulnud 2SO Inglise soldatil ei läinud mitte õnneks linna tungida. Edhem pascha kuulutas sõjaseaduse wälja. Ka RcthymoS on mäss lahti läinud. Suurriigid olla nõuuks wõtnud Kreeta saare rahutuste allarusumiseks meel sõjawägesid sinna saata. Kandia on sõjariistus muhamcdlaste  käes. Suurriikide sõjamäed on kindluses baschibosukkide poolt sissepiiratud. Reidipäälon suurriikide laewastik. 1000 kristlisest elanikust wõisiwad 300 laewade pääle pääseda, 3000 on linnast wälja läinud ja teised on äro tapetud. Linna ruttab maalt sõjariistus kristlasi. Oodetakse  inglaste poolt waljumat etteaStumist teiste suurriikide toetusiga. RcthymnoS jäi rahu rikkumata,  sest et Wene sõjawägi kanget korda pidas ja admiral Skrõdlow muhamedlafi üles kutsus rahu alal hoidma, mida need ka täita tubasiivad. Wenemaalt oodetakse lisawäge Rethymnosse. Uus raamat. „Sirtvilauad." Eesti rahwa Tähtraamat ISSS aasta jauks. Kolmas aastakäik. Jurjeivis 3B, Saarlane 1898