Tallinna Sõber M 33. RettteisikömneS aastakäik Tallinnas, Lõikusel:,n 27. Mwal 1892. Zlieiiliiillt eealeht Eesti rahvale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nckdalis walja. Ma-sad Tallinna» eindfor»'t pürisatk trllkimajas: aasta» S r«bla, 40 sap.— Pool-aaStoS l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 -op. /tuuluiufcd mak-awaö iga rea ehk le«r« aseme peatt '» iiop. Tellimised wõetoksv «sea r -rinna»- T'ads«e»'l pSrijat, IrnMwnw».- V„.e»«e,,.: S. He.knndk. y.nnsoe... 4 S». T-r-u»z T»»«-»»uu. - Ra«wer,» : a. »«»» - A-psur..»- ch. Fearew l raamatupood. Uarwa»: M. «Sdee , v-S- WaMa»- M. MMM. s«e,saa». - r.«»e. - Wa.l- -«ida isr»r°ui!r«Vmats7 WaStaja redaktor W. F. Cichhorn. «l°b v-ru,r>,, - riewb esiwad Ba.u.n c««k,UHp°tt - 'egister. Uus Linnade seadus. Üleüldised 'õnnmid maailinast. Omalt maall, Tallinnast Rõuged. P>'iei'> kurgist: „Russkasa Shisnij" uoomitud. Japaui ratsamees. Soomemaalt: Lacwa - War. Uus Linnade-seadus. 11. Waidlemisc all oli, kurda teatakse, tänine see, kas LinnawalitsuS ka kiriklikkudeks tarwitusteks raha wälja anda tohib, kuida see meie lugejatel ninkelt waidlemiStest Tallinna Jumala-laeka üle tuttaw on Nüüd on uus Linnade-seaduS seda küsimist seaduse-andmise teel korraldanud.  Selle seaduse artikel 4 ütleb: ,Kogudufe-walitsuse alla on hoolekandmine Greeka Õigeusu kirikute ehitamise, ülespidamise ja kaunistamise eest antud, niisamati ka kõige nende asutuSte kosumise eest, mille otstarbe usuliku tundmuse  ja üleüldise heakombeliku elu körgendamine on." Oma tallituSte täitmiseks oliwad Linnawalitsusel tänine kolm abinõun: see walitsus wõis linna warandust awalikukS  kasuks tarwitada, wõis maksust sisse wotta ja ueid sellekssamaks otstarbeks tarwitada, ja wõis kohalistes seadinistcS linna-rahwale käSkufi ja keeldufi anda, mille ülesastumine trahwide alla pandud oli. Ka uus Linnadeseadus  tunnistab linnakogudusi üheks seaduslikult õigustatud  kogukonnaks, Linnawalitsus wõib sellepärast edaSpidi nagu ennegi linna nimel warandust omastada, pidada ja müüa, aga nende seadmiSte tähelepanemisega, mis selleks Kroonuwalitsustele antud on. Kui kauge mõjuduS sellel uuel lisa! on, seda ei ole esiteks weel täieste wõimalik  ette arwata, wast kõige nende seadmiSte täieline uurimine, miS selle poolest KroonuwalitsuSte kohta autud on, wõib neid tingimisi selgeks teha, mille alla linn ennast edaspidi oma enese waranduse tallitamise juureS heitma piab. Linna maksupanemise-õigus on endiseks jäänud, peale ühe: linnale maksetawad maksud sisse ja wälja weetud kaupade pealt ja laewade piawad  ära kautatud saama, mitte korraga, aga kümne aaSta käikuS, ja seda nenda, et need igal aaStal kümnemat jagu Vähendatud saamad. Riia linna flSsetulemiStest jääb selle läbi 165,996 rubla aaStas maha. Mitte kautatud ei saa aga need maksud, kui nende edaspidine sissetootmine  seaduse-andmise teel pärast Jaanikuu 16. pääwa 1879 lubatud on saanud. Kohati s i seadmist mõib Linnawalitsus selsamal  mõedul teha, nagu tänine; selleS on Linnawalitsuse wõimus koguni weel laiendatud. Aga nende andmiseks wõib LinnaMalitsuS ainult plaani teha: kuulutatud saamad need seadmised KuberNört läbi. Missugusel wiisil wõib LinnawalitsuS nende abinõuudega  oma tallitust täita? Missugust korda on selle juures kinni pidada? Ka selle üle annab uus LinnadeseaduS  täit eeskirja. Tänine maksis põhjuSmöte. LinnawalitsuS teha oma talljtufi oma käe peal; ainult üksikutes aSjadeS oli selle kord ette kirjutatud. UuS Linuade-seaduS määrab selle waSta sõnalt, et LinnawalitsuS pöhjnSkirjade, korraldamiste  ja teiste seaduste läbi juhatust saab, mis järel see tegewuS juhitud piab saama. Ja see piiramine ilmub meel iseäranis; linna majapidamise juures on korraldamisel) linna maja-pidamise-arwu (budgel) ja aruandele Üle üles pandud, ja need korraldamifed löpewad teatuStamisega. et ligemad juhatused linna majapidamise arwu, kaSsa- ja ja rehnungi-pidamise kohta Seespidiste aSjade Ministri poolest antud saama saawad. Nii lahutamatu tfitallituS ifiolemise (oma käe peal olemise) täht on, niisama tarwiline on ühes ka, et WalitsuS  selle üle walwab, et ifitallituse kehakonad seaduste wasta ei tee. Molemttele mõtetele andis wana Linnade- seadus kinnitama! söua. üteldes: ,L!unakogudufe.walilsuS tallitab oma wõimuskonua (kompekenz) piiretes oma kae peal", ja ,Kubernör piab ülewaatamist selle üle, et Lmnakoguduse-walitsuS oma seaduslikkusi kohuseid täidab.- UudeS Linnade-feaduseS ou csimeue artikel maha jäänud;  Kubernöri ülewaatamme ei ulata uue seaduse järel mitte ainult selle peale, et Llnuatoguduse-walilsuse tallitu  sed seaduslikud, waid ka selle peale, et ueeb õiged ou. Selle läbi on LinnawalitsuS teenistuse poolest Kubernöri alla heidetud. See alla sead mine ou aga üksikutes aSjadeS järgmisel wiisil korraidatnd: t) Wäga palju Linnasaadikute-nõuuwõtmiSkesi tarwitawad  edaSpidi kinnitamist Kubernöri ehk Seespidiste  aSjade Ministri poolest. Neid kõiki üles lugeda oleks aSjala ja wäsitam; üks näitus wõib wahel endise ja nüüdse seisukorra wahel paremini seletada. Korraldamisel» liuna waraubnje (nagu liuna mõifade ja metsade) walitsemisekS, ,niisamati linna alakasulitkude asutuSte (nagu haigele-majade, waeStemajade,  seegi-majade. waeStelaSle-majade j. n. e.) walitsemisekS  saiwsd tänine ainult Linnasaadikute-kogu poolest tehtud; edaspidi läheb neile aga kinnitamist Kubernöri ja, kui need ühe tubermangn-linna kohta makSma piawad, Ministri poolest tarwtS. S) Kõik teised Linuafaadikuke-kogu nöuuwõtmifed nMwad  Kubernöri poolest läita keelatud saada ja mitte aiuult siis, kui nõuuwötmine seaduse waõta on knida see tänine maksis waid ka stiS, kui nõuuwõtmine  mitte üleüldiste riigl-tarwikuSie kohaline ei ole ehk filmanähtawalt linnarahwa karwituSke waSta on. Tänine seisis otsustamine selle üle, miS linnale kasuks on, Liunasaadikute-kogu  käeS. EdaSpidi saab Kubernöri asi olema, linnarahwa tarwitufi kaitseda, ja armab tema neid ühe Linnasaadikute-kogu nõuuwõtmise läbi kahjustatud olema, fiis piab tema selle nöuuWõtmise täitmist ära keelama. Esiteks teeb see Kubernöri keeldus ainult Üht mgiist asjakorda: LiunawalttsuS ei wõi seda täita keelatud nõuu,võtmist  mitte täita, aga selle üle, kaS see nõuuwokmiile nüüd lõpupärisett piab muudetud saama, teewad weei teised  kohtud otsust. Ja siiu on wahet teha: u. Räägib see täita keelatud nSuuwõlmlne ühe seaduse  waSta, siis on Kubermangukohtu linna-aSjade jäutuset  selle üle otsust teha. On see oksuS aga Kubernöri waSta, siis wõib tema seda aSja Senati ette panna. b. Teeb see täita keelatud nöuuwõtmine ühele riigitarwttusele  ehk linnarahwa tarwitusele kahju, siiS on seoa küll ka Kubermangukohtu linna-aSjade jäutuse poolest läbi katsuda, aga see ei kee mitte otsust, waid annab ainult oma heakS-arwamist selle kohta. Otsuse.tegemiue on aga Ministrite-komitee ja MõneS juhtumises koguni RnkSrathi asi. 3) Leiab Kubernör üht Linna ameti ehk selle alamale tallttuSkoudade tallitust umdkorralisekS, siis wõib tema Liunawalitsusele uue Linnade-seaduse järel - kohe korra tagaft-seadmist" ette kihutada. Lükkawad  Linua-amet ja Linnasaadikute-kogu seda ühel meelel tagasi, siis teeb Kubermangukohtu linua aSjade jautuS otsust. See otsuS on Linnaameti kohta kohustaw, piab sellepärast täidetud saama, ka siis, kni Ltnuasaaditutekogu  seda Senati ette paneb. 4) Kubernör wõib Linna ametit ja selle alamaid kallituSkondasi  ja asutusi läbi waadala (rewtdlrida), ÜkS siguS, miS wanaS Linnade-feaduseS mitte määratud et olnud. 5) Kaebtused Linnaameti üle wöisiVad tänine ainult Sinnasaadtkute-kogu elle pandud saada; edaspidi wõib neid ka KudemZri ette panna. Käiwad need kaebtufed walijate-nimekirja ja öinnasaadikute-waltimse  kohta ülepea, siis wõtwad need ainult Kubernöri ette pandud saada, kes neid Kubermangukohtu liunaaSjade  j uitase läbi arutaba ja otsustada laseb. 6) K übe ruört all seisab, kuida meie juba näinud, Linna.aiueti.liigete kinnitamine; tema wõib oma keelama! sõna iga turuaam tniku amettSse-panemise waSta anda, ja peale wähese wahete seisawad kõik linna wali. amekuikud Kubermangukohtu linna-aSjade jäutuse tee»  iStuS - (disciplinar-) trahwi all. Uu» Limiade-seaduS on Linnawalitsuse röhu-patka uihukanud: Tänine pant seadus seda LinnasaadikutekoguSse,  ja tõeSte möiS Ltuna-amet wahest, sest et selle liigetel parem asjatundmine oli, Linnasaadikute-kogu juh» kida; edaSpldi on aga rõhu paik Kubernöri juureS. WõiuuSkondasi. mi« temale ltnua tallituSte käigu külge puudutada iubawad, on wäga rohkest; aga ka stiv, kui otsustamine ühe kõrgema Watttsuse-aSjataMlaja (organi), näituseks Seespidiste aözade Ministri, hooleks antud on on ometigi Kubernöril oma heakSarwamist ette panna. Teiselt poolelt seisab aga tähtsamate toguduse-ametite, Linnapea ja Linnaameti liigete, ametite andmine Kubernöri käeS. Tema löö kergitamiseks teeb uuS seaduS kakS ametit juure, Kubermangukohtu linna-aSjade jäntufe Sekretäri  ja selle Sekretäri abilise ameti." -KaS ja missugusel mõedulütleb ,Düna Zeituna" oma arutamist? lõpul, ,fee uus kohuS oma rasket tallitust täita suudab, kas see nimelt rohkem walwamtsega linnade Üle lepib kui linnast juhtida tahab, ja kas temal korda läheb, ltnua seespidiseid watmlikkusi (stktliche) jõudusi tugewamakS keha, kodanikkude keSkiS osawõtmist koguduse tarwttuSiest äratada ja hoida, ja isamaalikku kogudusemeelt  kosutada ja edendada selle külge on meie linnade edaspidine elu köidetud." Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis -' is Leilusekuu lv. pÄÄIval HMsammilk. Kohe pärast kojuiulemist Inglismaalt on Keiser Wilhelm EtsasS-Lolhringi maid -vaatamas läinud la ieal muidugi, 'vähemast wäljaSpoolt, suure rös» muga keretalns. Rüüd veelalse suuri manöwreid ja Saksa KeiSnigi lõigutama ka ühtsuse läheks on Bayeri Prluz Leopold kaht AreuM sseawie-korpust läbi waakama tulnud. Sügise poole, Mih Muu 4. (seikuseknu Z 3.) paamaks reisib Keiser Roolil maale suurtelt põdra-jahtidele. kuS Kuningas Oäkar suuri pidust annab, läheks, et sobruS Rookstmaa ja Äaksamaa Vahel kuidagi rikutud et ole, nagu n.üuelt poolelt wahe- ,eal kirjutatud oli. Tühjad karatsemifed Würst Nts marki aSjus keStswad edasi. Saksamaa Paapstlafed ja selles tükkis nendega Ühendatud üliwabalased tianikaWad, PreuSst Saadik Weimaris olla Kõigekõrgema käsu peate seal Suurherzogtle etke pannud Aürst BtSmark tr tema labireisim.se juureS mitte wäga elawak suu üleS näidata taSta. AUeMknlk tunnistatakse seda tühjaks jutuks. Kui see aga lssi piaks olema, siis on Weimari Suurhttzsg näitanud. et tema selleS aSjaS kindlamast ühise Satsamaa pool seisab, kui Keiser Wil- Helm i pool. Tema on sellele ametnikule. keS Wanaksuzlertke  lereiamijt-kõuel pidoS. kohe selle järel kõrgema auunime anuud. Saksamaa ja Wmemaa Vahet kaubeldstskse  ikka Veel tollide üle ja loodetakse, et mõlemad ennast selle kauplemise järje üle rõõmustama saamad. Jälle käiwad Saksamaal jutud, et Riigikanzter Graf Caprivi ametist lahkuda tahta. Tema ei KciSrt wahel olla Vaidlemine selle üle, k«t kana noorte meeste sõeawäe.