arwatakse Liibawi linna kiiret kaswa. mist, millega ühes korterite ja toidukraami  hinnad Peterburi omade kõrguseks tõusnud. Kodumaalt. Kambjast. Minewal pühapäewal  lõi wälk, nagu „N. D. Ztg." teatab, kella V» 2 ajal p. l. üht 18 aastase tüdruku umbes üks werst stmpool Maidla mõisa surnuks. Õnnetu oli oma emal täinud ning tagasi tulles umbes wersta oma kodust äikese-wihma kätte sattunud. Kohe anti asja kreispolizeile teada, millelt käsk läks, et polizeiliku ülewaatamiseni  2 inimest surnukeha juures  peawad wahti pidama. Kuni teisipäewani, 2 päewa pärast õnnetust  polnud luba surnukeha ärawiimijeks  weel mitte tulnud. Surnukeha,  mis praeguse palamuse pärast juba hästi mädanema oli läinud oli kella 2 ajal p. l. weel maantee pääl maas. Räpinast. Kahkwast. Ainult pulmad ja alalised pulmad on meil pidada! Karsklane punastaks  ära törwadeni, kui tema mõned pulmad meie meestega ühes peaks. Auusam ja tublim tahab ikka see mees olla, kes enam wa' märjukest jõuab pulmalistele anda. Säält siis ka tuleb, et sarnane „hiilguse tahtmine" mõni kord halwade abtnöuude  waral „läbi wudakse". Keegi W. K. Lahtis ka nii hilMt „hiilgada"  ja tellis oma poja pulmadeks Toolamaa õllewabritust õlut hästi odawat, mida enam kõrtsimehed  wastu ei olnud wõtuud, ja jootis  seda pulmalistele wiina lisandusega.  Arwaku nüüd iga mõistlik immene, mis sarnane uhkus wäärt on. Kahkwa mõisa tühjad wiina waadid seisawad wahcl suwel Wöhaudu  kaldal, ja seda aega tarwitas keegi peremees oma kasuks: uhtis waadid ära ja hoidis saadud waadi uhlmed terwelt kaks aastat alal ning tarwitas siis pulmade jaoks. '-böaua mees kiidab weel päälegi ema märjukest: „Kaego poja, mis kasu pistan iege; peris Tartu Zanawoi siioaoLve unuv)''. K. Kanapüä st. Erasiwere wallas on rõugelõbi lühikese aja sees L noort neidu hauda wiiuud, nimelt lühidad sugulased, ja nagu kuulda, on järgnune ohwer, kohalije kooliöpetaja  lütar, tõbe idu esimese matuselt kodu kandnud; et see kuri taud enamisti  rohtc-arwuliste Niatusliste läbi laiali lautud saab, seda usuwad küll paljud, aga hoolitakse sellest siisgi wähe. 2L. juunist 7. juulini oliwad  tuurad ilmad; hein on hää tagajärjega  tehtud, ainult saak on wäikene,  mida külma ja põuase tewade pärast teisiti loetagi ei olnud. Metsa põlemist oli wiimasel nädalil wäga rohkesti näha, mis aga rutulise abi läbi suurema kahjuta kustutatud saanud. Rukki põllud walendawad walmimiseks; lootuse järele aunawad bääd lõikust, kuna tõuwili, iseäranis hllisem külw, kohati wäga kõhn on. Mets marja saak on samuti kasin, sest et 13. ja 19. mail halla-ööd õilmeld rikkunud. Seltsielu seisab wagusi; pärast kroonimise päewa pidustusi  pole Kanapääs midagi kuulda olnud, oodetakse, et „Kalewala" kwartet suwe jooksul ka siin ühr konzerti  annab. —m. viljandi Eesti Pvl' lumeeste seltsi koosolek, 7. juulil s. a. Koosolek awatt esimehe poolt, mille pääle mööda läinud koosoleku protokoll kinnitati. Herra Kurnk Engest pidas kõnet hobuste kaswatamtsest. Esitiks juhtis kõneleja kovsolejate täbelepancmisl  hobuste tähtsuse pääle: ta wedada toonnat, sõita kiiresti jadasid werstasid ära ja seda kõik ilma mingisuguse Aga suurem oja inimesi ei mõistwat  hobuse õigesti lugu pidada, peksta waest looma ja käia temaga üleüldse käredasti ümber. Nüüd näitas kõneleja edasi rääkioes, kuda hääd ja tubli hobust wõib kaswalada. Selleks olla kahte asja iseäranis tarwis tähele panna: hää kaswatamine ja sugutamine; iseäranis tähtjas olla wiimane punkt hobuse tugemaks saamise juures. Sugutamisest  tulla see, kui see korralik ei ole, et hobused jõuetud kaswawad j. n. e. Edasi rääkis kõneleja hobuste tõugudest ja kiitis neist kõige paremaks Inglise sorti, mõned kiita küll Orlswi tõugu, ja ei olla ka see laita. Ho- büste suguharud olla kõik Arabia kännust wälja siginenud ja olla nende esimene kätki Asta. Ka päris Eesti tõugu hobune ei olla laita, sest ka needgi olla Arabia sugust tulnud, ja juhtumise korral olla nendest kõrged hinda maksetud. Sugutäkkude  muretsemiseks, mis täiesti hääd seltsi ja selleks kõlbulikud on, olla hind päätakistaja. Lõpeks awaldas  kõnelja soowi, et Viljandi Põllumeeste  Selts kommissioni waliks, kes kõlblisi sugutäkkusid läbi waataks ja neid seltsi liigetele siis teadustaks, et siis igaüks julge oleks, et ta oma hobuse just seda seltsi täku juurde wõib wiia, mis ta tahtmine; ja ta on kindel, et siis loom terwe kaswab. Selts ja esimees oliwad soowiga rahul ja otsustati selle asja tarwis kommissioni walida. Vetti oru seltsi 25 - aasta jubeli päewa pidustuse üle, ning waliti selle kordasaatmiseks kolmeliikmeline kammissivn: herrad Kurrik, Kodaras ja Baetser: Abi-kirjatoimetaja, herra J. Meomutteli asemele, kes kodumaalt lahkuda, waliti esimehe ettepanekul Wana-Wõidu kooliõpetaja  herra Siimer. Selle järele tuli päcwakorrale minema kord poo eli jäänud weranda üle nõuupidamine. Esimees teatas, et seltsi maja hoowi pool küljes vlew werada kõlbmatuks olla läinud, nii et mahakukkumist kana olla. Et selle läbi mitte õnnetust  ei sünniks, olla tarwis teda parandada, ehk koguni uuesti ümber ehitada. Puumeister Waga oli selle ehituse kulu järele takjeerinud ja nõudis weranda uuesti ehituse eest 400, paraudamste eest aga 200 rubla. Arwati seda hinda ühelt poolt liiga kõrgeks ja teiselt poolt soowiti ümberehitamist mitte ette wõtta, kui) ainult parandada. Herra Peet arwas, et sel suwel teda nii palju tarwis parandada on, et sügise ülewal seisab, siis tulewal suwel, kui sääl ligidal linna wangimaja ehitama hakatakse, uus ehitada, sest wõimalik olla, el wangimaja ehitusemeister selle löö, et tal materjal  käepärast on. 4(10 rrbla eest malmis teeb. Peats aga seltsil see raha puuduma, siis olla tema malmis  tarwililku summa wiie prozendi all laenama. See plaan, et nagu mõned seltsi liikmed olla awaldanud, teisi werauda otsa suutnmaks maha lõhkuda ja ainult teisi parandada, olla kõlbmatu, sest siis tõsta ajalehed kisa, et selts maja lõhkuma hakkab. See plaan lükati tagasi ja lühikese  läbirääkimise järele mõttis herra Pucht terwe wcrenda paranduse  7d rubla eest enda hoollks. Töö rehtatse eestseisuse juhatuse all. Esimees llatas, et wäljanäitus 7 —9. septembri pääle kindlaks olla määratud. Ligem koosolek otsustati 11. augustil ära pidada. Weel lõpeks jutustas herra Puchk ladusal kõnel kvosolijatele Nijynij-Nowgorodi wüljauäituseft. Ta kujutas oma säälkäimisel nähtud Wene rahwa elu, wabrikmtöölisle haledat purjutamist,  kellele ühe korraga kunagi palka ei maksetawat, sest siis jääda terwe wabrik joomise läbi korraga seisma. Ta kiitis näituse täiesti tähtsa olewat ja igale teaduse - himulisele waatamisewäärt. Reis edasi - tagasi näi usele, ühes muude kuludega, tulla umbes 40 rbl. Elaw käteplagin koosolijate poolt oli kõnelejale tänuks. Pääle kõne näitas kõneleja üht iseäralikku  walget kiudlist pika lina sarnast kimbukest, mida ta näituselt ühes kaasa oli toonud ja mille arusaamatuse üle põllumehed päid murdsiwad. Kõnelejal oli kohane Nishnij-Nowgorodi ja ka selle wälja näituse kaart, mida ta koosolijatele näitas ja ära seletas. G. P. Lv ilja n d r järw on agar omale ohwrid nõudma. Laupaew 6. juulil leidis üks noormees, kes oma sõprade seltsis ujuma oli läinud, temas märga hauda. 2Vs tunnilise otsimise järele tõmmati ta surnukeha noodaga kaldale. Nii on nüüd 2—3 immest Wiljandi järwe ära uppunud. Karksist. 2. juulil peeti Karksis laata. Laat ikka laat, nagu ta oli, nii ka jääb. Ega Karksi laadal  ka muud ei tehtud tui müüdi ja osteti, kaubeldi ja hangeldati, joodi za ei joodud. Aga tänawu oli ka lõbu eest hoolt kantud, kuid liig kõlwatul, päris petisel wiisil. Laada tagatipus seisis telk, särawad pildid ja sildid ees, nagu jala suure warbaga riide pääle määritud. Ühe sarnase pildi pääl oli lugeda, et telgis  ilma pää, alumise poole kebata ja jalgadeta 17-aastast naesterahwast näidatawat. Telgi esine plats kubises  uudishimulistest. Ühed nimetasiwad  kommetit „häbemata pettuseks, teised, nimelt naesed, ohkasiwad: „Mis Jumal kõik sündida laseb!" Rahamaksjaid oli küllalt. Äkitselt tõusis telgi ümber kära, sest et näitajad  rahwast rahaga tüssama tükkinud  ja wasturääkijatele rusikatega kostnud. Kisa suurendas weel see lugu, et üks „kunstnik" rahwast rewolwriga  ähwardama hakanud. Sildid  kisti puruks ja awandus suuremaks,  kust „tublid poisid" ähvardajale  järele tormasiwad, kes aga telgi tagast wälja lipata oli saanud. Rahwa  telgi-tungimisel pugenud ka ilma kehata inimene, ühes kehaga oma kongist wälji, üksnes ilus rind kallite  rinnakontidega jäänud järele. Hirm oli neiukesele jalad alla loonud,  kes kära ajal telgist wäljz tuli ja keda rahwas hurraa - hüüdmisega wastu wõttis. Rahutust lõpetas kohaline  urjädnik, kes ka etenduse seisma pani. Jah, mis jääl weel näidata oligi, sest et ilma jalgadeta inimene ära lippas; maha jäänud ülemine pool olla ka raskeid haawu saanud. Minewasel Abja laadal olnud uiisuguseid  „pool-inimesi" koguni paaris kohas näidatud. Pangu rahwas tähele,  kuhu ta oma waewaga teenitud kopikud annab! K. Wa st sest lii na st. 7. skp. andis Orawa mõisa küünis Kahkwa küla segakoor konzerdi is. Toomi juhatujel.  Eeskava täitis terwelt l 5 nummert. Kahjuks pean ütlema, et laulud kõik suuremalt jaolt nõrgalt ette kanti. Paremasti kölasiwad K. A. Hermanni „Teretus", „Suwe wiimne roos," „OH armastus Mozart, „Söögi sedel Zölner". Keegi, kes sääl lõppeks midagi kõneles,  oleks küll parem oma kõne wõinud  koju jätta. Korrapidamine oli näitemängul nõrk. „ Kroonu Onuga" oli lõpp.. Sissetulek mulle teadmata. Pidul,ne G. S. 'Haidest. Pühapäewal, 7. juulil, õnnistati Paide karskuse seltsi theemaja ühes seltsi uue korteriga linna õige-uju preestri poolt sisse. Ka kohaline kreisi-ülem herra Stankewits,  tema wauem abiline herra Lui ja mõned teised isikud oliwad selt,: poolt kutsutud sellest osa wõtma, mida nad ka hää meelega teaiwad. Siis pidas seltsi esimees G. Tahwes kõnet, milles ta seltsile õnne soowis, et ta nüüd jälle omale kindla korteri  oli saanud, kuna ta tänini kord ühe kord teise seltsi liikme juures koosolekuid oli pidanud toimetama. Selle pääle tuli waheaeg, milles preestrid ja eelnimetatud ametnikud selle jaoks walmistatud pidu-söögile paluti. Sellel järele pidas kirjatoimetaja  abiline, A. Hanson, kõne, mis õige mõnusasti kottu seatud oli. Siis luges neiu M. Sõnajalg lühikese  karskuse-kohase kirjatüki: „Kust peab inimene õnne otsima, kas kõrtsist  wõi karskuse seltsist?" ette, mis ka wäga ladus ja tuumakas oli ja millest näha wöis, et see neiu niisuguse  asja pääle õige osaw on. Selle pääle teatas esimees rahwale, keda õige rohkesti oli kokku tulnud, et seega tänane pidu lõpetatud on, ja tänas kõiki lahke osawõtmise eest soojade sõnadega. Nii läks siis kõik hästi ladusasti, muud kui üks asi jäi aga siisgl nii hästi seltsile, kui ka rahwale kahetseda, ja nimelt, et kohaline Lutheruje õpetaja C. Rall, kes ka seltsi poolt palutud oli, teadmata  põhjuste pärast ilmumata jäi. Raplast. Pühapäewal, 7. juulil, peeti mõisnikkude poolt näitemüüki,  mis üsna suurepäraline oli. Ilusa ilma tõttu oli palju rahwast kokku kogunud. Kaks posti oli ronimise-himulistele,  mille otsa mitmesugused  asjad oliwad ülesse seatud. Postid oliwad umbes 4 sülda kõrged ja ülemalt otsast ühe sülla pikkuselt nii libedaks tehtud, et wist mitte orawagi küüned ei oleks kinni hakanud,  mis pärast ta kõik ronijad ilma aegu oma riideid kulutasiwad, ilma, et nad sest midagi oleks saanud; nii kaugele ronis palju, kus libe jagu hakkas. Iga ronija pidi 5 kop. maksma. Pärast, kui ära nähti, et üksgi otsa ei saanud, hööweldati libe jagu puu päält ära, mispääle ka posti ots ruttu tühjaks tehti. Teise posti asjad müüdi kõik enampakkumise  teel sra; sest sinna otsa ei saanud  keegi, osalt selle pärast, et post jämedam sa ronijad juba wäsinud vliwad. Ka kotis jooksti. Iga wöitja sai auuhi.maks pluusi, särgi wõi püksid. Esimene kord jooksti maksuta, pärast aga pidi iga jooksja 5 kop. maksma. Wahel lõbustasiwad Rapla sega- ja meeste koorid laulupidu  laulude laulmisega aega. Kui suur sissetulek ou, ei ole weel teada. H -n. Sõnumid Tallinnast. Tallinna ringkonnakohtu  prokuror Brashnikow  andis 2. skp. oma ameti kohuste täitmist enda abilise G. F. Fust'i kätte seniks kui ta puhkeajal on. Ettewaatamata oleku läbi sattus  öösel wastu 11. skp. Peterburi wõõrastemajas, Rataskaewu uulitsas,  ühes toas gardiu põlema, mis aga õnneks ruttu ära kustutati, ilma et tuletõrjujatel waja oleks olnud tööle hakata. Kohalikud sõnumid. Wene-õigeusu wäljalaotamiseks  ja kinnitamiseks Baltimaal walitsuse poolt antud rahasummade üle toob „Swet" lähema aruande. Esimese abiraha andis walitsus õigeusu kirikute ehitamiseks  Balti kub. aastal 1859; sest ajast kuni 1870. aastani on walitsus ülepäää 300.000 rbl. kirikute ehitamiseks andnud, millega 31 kirikut ja 13 palwemaja ehitati ning 7 ürikut parandati. Suuremaid  summasid hakati alles andma, kui Arsenij Riia ja Miitawi pääpiiskopiks  sai. Tema kolmel esimesel  ameti aastal andis walitsus temale õigeusu kiriku tarwis 100,000 rbl. aastas; siis anti 70,000 rbl. aastas, nii et walitsus 9 aasta jooksul 720,000 rbl. õige-usu kiriku tarwituseks Baltimaal on wälja audund. Sellest rahast ehitati 24 kihelkonnas kirikuid, tuua üks kirik ja kool ümber ehitati ja suur hulk koolimajasid tehti. Et oga kõigest sellest weel küll ei saanud, siis palub pääpiiskop Arsenij uut abi, tähendades,  et õige-usu kirikute ehitamsie seismajätmine õige-usulist kogudust wäbendada ja Lutheri usulistele wõidurõõmuks asja wõiwat and' ; lubati siis 10 aasta pääle igal aastal 50,000 rbl., 1. jan. 1896 pääle hakates. Ka palju era-häätegijaid  on õige-usu kirikute ehitamist edendanud. Keiser Aleksander 111. andis Omast käest 64.000 rbl., praegune Keiser Nikolai 4114 rbl., preester Joann Kroonlinnast 8000 rbl. Pääle selle saadeti pääpiiskopile  Peterburist 30,000 rbl., Tulast 17,000 rbl., Saratowist 5000 rbl., Riiast 100,000 rbl., ja hulk wähemaid summasid. „Swet" tähendab lõppeks, et annete andmine õige-usu kiriku häaks Baltimaal aast-aastalt kaswada. Lõbuarmastajatele saagu siin meel kord meelde tuletatud, et „ Karskuse Sõbra poolt pühap. 14 skp., Tähkweres „Kulli" Reimanni talus suur pidu on, mida Soome karskuse edendaja vr. A. Granfeldi 50-aastase sünuipäewa mälestuseks pühitsetakse. Pidu sisuks on kõned, laulud, zitherimäng, näitemängud ja muusika, mis küllalt hääd lõbu, kui ka õpetlikku ajawiidet pakub. Laulma saamad Tähkwere lauljad, kellede kuulsus käesolewal aastal esimesel astmel on. Ka kõned on, nagu alati, tuumakad ja õpetlikud.  Niisamuti on loota, et kolm lühikest, aga ilusat hästi kätte õpitud  näitemängu amaral hästi ehitatud  näitelawal iseäranis hästi rahmale  meeldima saamad. Ilusaks lõbustuseks  on ka zitherimäng hr M. L. poolt. Ka pidu koht on ütlemata kaunis, nii et pidulolijatel midagi soowida järele ei jää..'. Et pidu kohta kätte saada, iseäranis linnalastele, selleks on „K. S." eestseisuse liikmed kokkukogumise paiga Tähkmere ees puiestikus, katoliki kiriku juures, määranud, kust puu't kell 2 äraminek  lipu all, muusika mängimisel, pidukohale algab. Et seda pidu meie wennasrahwa soomlaste tähtja mehe auuks peetakse, siis on loota, et rahwa osawõtmine elam on. —r. Kurjatööd. Öösel wastu teisipäewa on linna lähedal maal war> gad agarasti tegewujes olnud. Tähkwere  Arm talu karjamaalt warastati Juhan Tombaki 9>aastane ruun, wäärtus 60 rbl., ära. Pala Seeru kõrtsi küünist luku tagant wiidi pu- nane ruun tööwankri ja riistadega ära kahju 150 rbl. Wargad oliwad  aida seina läbi murdnud, et sisse pääseda. Selsamal öösel warastati  Kärewere tiisleril Heinrich Nieländeri  karjamaalt lehm ära; wargad  oliwad lehma Emajõele ajanud, jääl ära tapnud ja wist lootsikuga linna toonud. Minewal nädalil warastati Ropka Araka tala kuurist pimeda silmaga lehm ära. Kurjatööd. wastu teisiplewa warastati Abram Paris'i korterist. Turu uul. nr. 83, mitmesugust  nahakraami. Wargad oliwad esmalt luku, millega aknaluugid kinni oliwad, lahti murdnud, siis aknaruudu sisse surunud ja augu läbi haagi lahti teinud. Marguse läbi tehtud kahju on 45 rbl. Selsamal öösel warastati Miina Prosti kuurist, Karlowa uul. nr. 02, l 2 naela willu sa 27 lambanahka  ära. Waras oli trampluku ära lõhkunud, et kuuri pääseda. Oo lootust, et waras warsti trellide taga istub. Mõtte sädemed. Elu on igawene muutlik aprill. Naesterahwas on siis alles õnnelik  kui ta teiste kadedust äratab. Kes oma wigasid kergesti ära tunneb, on wisa neid parandama. Kiriklikud teated Tallinnast Jaani kirik: 14. juulil peab õpetaja Assmnth enne lõunat jutlust Matt. 7, -'23) ja wõtab lauarahwast;  kirjutamine laupäew enne lõnnat, piht laupäew kell 1. Kiriku pekid on pimedate-seltsi hääks wälja pandud. Pärast lõunat ei ole jumalateenistust.  14. juulil peab õp. Grohmann Wulfisaare kabelis jutlust. Kaarli kirik: 14. juulil peab õp. Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast.  Lauarahwast kirjutatakse laupäewal  enne lõunat kell 9 —12 ja wõetakse pihile kell 1. Kirjawastused. M. Lepx. Ilv.u Postimees nr. 55 on otsas. L 916. Postimehe 1896 esimese pooleaasta käigust puuduwad meil mumed unmbrid, mida enam kusgtlt ei saa. Wene telegrafi - agenturi telegrammid. Peterburis, 12. juulil. „Russk. Inwalidis" antakse iseäralise  päewakäsu järele garde- ja Veduri  sõjawäe-jaoskonna wäele teada, et pühapäewal, 14. skp. õhtul kell 6 Keiser Krasnoje Seloos laagris ümbersõitu  peab. „Nowosti teate järele jõuab tulema! uädalil Peterburisse Belgradi  lauluseltsi president. Belgradi ülikooli professor Georg Stanojewitsch  lauluseltsi 40 liikmega, kes Wenemaal mitmes kohas Serbia ja ülepää Slaawi rahwalauludesi, nende seas ka Wene lauludest, konzertisid anda, ja nimelt Peterburis, Moskwas  ja Nisbnijs. Konstantinopolis, 10. juulil. Kaadis tapeti 8 kkristlast ara, mispärast säalsed ristiusulised elanikud  suures hirmus on. Sinna saadetakse  sõjawäge. Wäljamaa riikide konsulid nõuawad siuna sõjalaewasid. Arwatakse et korratused, mis Kreeta linnades wiimsel ajal ette on tulnud, muhamedlate salakomitee töö olla, keS sel wiisil rahwasaadikute kogu tööd tahab takistada. Muhamedi usulised rahwasaadikud panemad, kuda tuttaw, ristiusuliste nõudmistele wastu, ning Türgi walitsus näib neid sääl juures toetama. Partsis, 10. juulil.  Riigiwalitsuse  poolt teatati, et Prantsuse ülikoolid neile wäljamaalastele, kes endid teadustes täiendama tulewad, kõik on awatud. Üliõpilased, kes pärastpoole Prantsusemaal tahawad oma teadmist kasulikult tarwitada, peawad enne säälses gymnasiumis lõpueksami tegema, enne kui nendele diplom kätte antakse. Meldes, 11. juulil. Täna tuleb Rootsi kuningas Qskar Saksa keisrile ta jahtlaewa „Hohenzollerni" pääle külaliseks. H 15?. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja väljaandja lZe. K. A. Herman».