wäsrikud sa teised tööpäigab oma kaupa enam selle HMnagä MÄkma-tütstle saata, ku! teiste mäabe omad. Aga sellest tööliste .head sõbrad« ei hooli, kui aga nemad ise tööliste kulu peale uhkest t lada wõiwad, nagu tülikihutajad seda igal poolel teewad. London'! ja GlaSgbtvst laewaehitufe-seltS Govanis on kuulutanud, et nende wabrik tööliSte tõrkumise järges tulnud süte-puuduse  pärast pea seisma jääma piab. lirimaa rahwuslaSte  juhataja BostowiS on kuulutanud, et aastal 1834 nõuukS wõetud on. kümme aaStat rahu pidada, see sõeawaheÄeg  aga nüM mööda läinud on, lirlased ühtigi saanud ei ole ja waSlapaueÄine uueste algata wõib. Karta on, et sealised politika-kurjateud oma koledusega jälle lahti lähemad Inglismaa kreuzer on Malicollo saare juures (UuS Habridie faareSkikkus WeikseS-mereSs rihkude peale jooksnud. Teised Inglismaa  sveälaewad Aüstraliä raüdaS ja kaks Prantsusmaa kreüzerit' on appi saadetud. Loodeti, et vhwitserid ja meesttkond peaStetud on. Portugal ist. MiniSteriumis on natuke wahetust olnud, millel aga suurelUÄt tähtsust ei olla. MiniSkerprästdent Htntze-Ribeirö Fascheiki on raha-aSjad oma enese kätte wõtnud ja wälised asjad ühe teise Ministri hooleks annud.  Raha-aSjadeS ei olla oga parandust loota; Portugali  wõlapabertd wöerasle riikide alamate käes jääda ka edäSpkvk tina zinsiveta ja riigi-wõlad ülepea maSSmaka. Tüli Vrafilia'ga keStab edasi ja Portugal'! asilmaadelt Afrika idapooliseS randaS tulewud pahad sõnumid. Valitsusel  on muret seespidiste ja wäliSte aSjade pärast. Oreekamsait. Suurt kära tehti Athen'iS asalehe .Akropolis" wasta, sõeawäe teutamise pärast. Sõea- MiüiSter ta)ab selle lehe toimetuse üle kaebata. Esiteks oli aga hulk ohwitserifi soldatitega toimetuscSse  tormanud ja kõik selle kahekordse maja mööblid kirwestega  lõhkunud, raamatud häwitanud ja trükimaja ülepea  tööks ära rikkunud. Kahju on 200000 drachma (150,000 kuldrubla) peale arwatud.  toimetaja  Nötowilsch on Greekamas Kuninga käest Lunastajarittrete  ohwitseri-riSti saanud. Montenegros. Prinz Peter Karageorgiewitsch on oma perekonnaga Cettinje'st jäädawalt Genfisse elama asunud. Tema arwab omal õigust Serbia throni peale olema ja wtst on Montenegro Valitsus temast lahti saada tahtnud, et naabriga tüli ei tuleks. Prinz on Montenegro Vürsti wäimees, tema abikaasa on aga juba surnud. Sultan on luba annud, et 16 noort Montenegrinlast  Türgi sõeawäe sekka astuda wõiwad. Omalt maalt. Tallinnast. Leikusekuu 30. pääwal, kui KeiSri Majestäti ui me pääwal, oli pidulik Jumalateenistus  kõikides kirikutes. Majad linnaS ja laewad sadamas oliwad lipu-ehtes ja lõune aeal sai sõewäe kiriku parad peetud. sõnumite järel on Keila kihelkondas, mitmed wanemad wallakoo! meistrid, kes Venekeelt.  mitte selgest ei oska, selle kooli-aaõta hakatusel ametist  lahkuma pidanud ja nende asemele on teised pandud, keõ selles keeleS osawad küll on. Endine Tallinna Nealkoolt kooliõpetaja Anton Benedict, keS seal 12 teeninud oli ja wiimasel aaStal puuduSlitu Venekeele  pärast ametist lahti laStud sai, on linna poolest 120 rubla ükSkorrist abiraha saanud. Kuida Moskwa'st kirjutatakse, on sea! hiljuti eiim n e - rublaseid wale-paderrahasi aasta numrega 1390 ja lit. L. Nr. 169,525, L.. L Nr. 754,984 ja Nr. 754,531 ilmunud. Ka Peterburg'is ja Odessas on neid wale-rahasi leitud, mis sedawiifi juba üle kõige riigi näiwad wälja läulalud olema. Pealinna lehtede sõnumite järel saada lähemal aeal uued Iorub lased paberrahad wä!ja antud, mtS ühel poolel roosa, teisel poolel lila on. Viimaste kholera -ss uNm i t e järel Eestimaalt, on Mihklikuu 2. pääwal JoakhtmSlhal'is Narwa juureS, üks inimene kholerast terweks saanud ja üks arStimise  alla jäänud. Krähnholml kholera-hosvidalissc oli üks haige Jwangorod'ist wõetud ja selle järel oliwad st! pääwal Eestimaal weel kaks kholera-haiget Põhja wajunud .Russalkkerest arwatakse Westra-Takan saare jüureS lähtest leitud olema. Kalamehed  on seal palju õli wee peal näinud ja surnu-haisu tunnud. Seda on nemad HelstngsiS teada annud, kust laewu senna otsima saadeti. Kangete tuulede pärast ei olnud need oma tööd aga senni läieSte tehtud saada wõinud ja leitud ei olnud weel ühtigi. Kange tnul on Soome yacht-laewa .Walkyre", miS Leikusekuu 30. pääwal Tallinnast Helfing'isse sõitis ja Naissaare juureõ häda pärast ankrusse läks. ära lõhkunud. —. Pühapaäwal, Leikusekuu 28. pääwal, on ükS jultunud  k a a bakaõ enne lõunat ühe maja ukse Narwamaanteel  lahti lõhkunud, lambi koja seina pealt lahti murdnud ja ära wiinud. Öösel waSta Leikusekuu 29. pääwa on wargad Koch'i rauakaupluse keldri akna trellid läbi wiillnud, läbi keldri poeruumidesse läinud, seal raha-kaSki lahti lohkunud ja umbes 600 rubla ära wiinud. .Leikusekuu 23 pääwa pärast lõunat ou üks kaabakas Rügementi-uulitsal talumehe HanS M. uuri ketiga ära rööwinnd. Roowel, juba enne millu kord nuhtluse  all seiSnud Vladimir Maddisow,. on kinni wõetud. Öösel waSta Leikusekuu 23. pääwa «varastati ühe maja kuurist Pääfukesc-miMsas 15 rubla eest puusepariiõtu.  Ülcwiimasel uädatil on Jamburgi kreists Luzki kolonie karjamaalt kolm hobust waraõlalud. Politsei on ühe nendest hobustest ühe rändaja MustlaStc-saigu juures leidnud. Laltiski'ist, Leikusekuu 27. pääwal Mihklikuu 7. pääwa homikul tõusiivad siin ibapoott ja läänepoolt korraga ksuepiilrwd, müristasiwad ja andsiwad rohkest wihma. Mihkliknu 1. pääwal wõttiS sügise kange külma põhjatuulega  waiitsuse oma kätte, mis ikka weel edast keStab. Soe langeS juba 2 graadi peale ja öökülma oli karta, miS aga kange tuule mõnul tulemata jäi. Hiljemini tõusis soojus jälle ja wiimajrt kesk-ööjel oli juba 8 groadi sooja, mis aga hounkn poole kange põhjatuule mõnul 5 graadi peale alaneS. Põhjamaalt tulnud pääsukesed leudasiwad  wiimasel nädali! siit läbi. Metsas on pöesad juba kolletanud, niisamati ka mitmed kased madala ja wilu maa peal. Sügise kipub waremini tulema, kui el!e arwali, wõib aga ka jälle wiiwima hakata, kui luul waikib. Laupääwal, Leikusekuu 13. pääwal, oliwad Lauküla  talumehed Juhan Madermann ja Jüri Jngeland ühe weikefe paadiga Lalliski'Sse tulnud oma kalasaaki müüma. Õhtal läksiwad nemad sellesama paadiga koduteele,  kui t"ul mahe-aeal ka kaugeks läinud oli. Lauküia talumees Jaan Promiseu, keS pea pärast seda jala koduteele  läinud oli, nägi randa mööda täies tarnete peal üht paati ilma juhatajate kõikuma. Üht õ unel ust aimates rukkaS tema Suurekiwi peresse, kutsus sealised kalamehed wälja ja sõitis seilSme mehega ühes suuremas paatis õnnetuse-paigale. Kui tuul ka wasla ja ennast juba marutuulek? muutnud oli, läks tublidel meeSiel ometi korda, kõikuma paadi juure saada. Weega täidetud paatis  oli Juhan Madermann, juba pooliti kangenub ja uimane. Kui tema Suurekiwi'l toibunud ja ennast soojendanud,  rääkis tema, et üks äkiline tuule-hoog nende welke purjepaadi ümber wlskanud oli. Zngiland olla ära uhutud ja tema silma ees laenele siSse langenud, tema silma eeS laenele sisse langenud, tema, Madermann, olla ennast paadi külges kknni pidada s»utn«d ja olla kui üks laene paadi jälle üles tõstnud, suure waewaga sisse roninud. Ära uppunud Jüri Jngeland oli 33 aastal wana ja oli weel polSmeeS. Loodetakse, et auusad kalamehed,  keS ühe inimese elu peastnud, oma teenitud auupalka  saamad. Kõik kolm waraSkatud hobust on leitud ja margad kinni wõetud. Väitiski Politsei-ülewaataja, herra V a Ssiljew, on selle jumcS palju hoolekandmist la osawust üleS näi tanud. Nakwere'st. Kohalise sõnumite järel on Rakwere ümberkaudu juba kartuhwleid üles wõtma hakatud. Saagi üte kaevatakse, sest alalised wihmasaind alla palju kartuhwleid mädanema pannud. Rakwere Mih ?Ii - laat saab sellesama lehe sõnumite järel sel aastal Mihklikuu 28. 29., ja 30. pääwadel peetub. Maalt. Simuna kihelkonda? on Leikusekuu 19. pääwal  õnnetus juhtunud. Ühe talukoha kaewu kaewamise  juureS oli kohaline töömees ühe lõhkumise-padroni kaewu pistnud. Kui see mitte ei lõhkenud, siis pulSlaS tema põtewaid süsi järel. Kui küki aega aSjata ootanud oli, sits läkS tema kartsaga kaewu järel waatama, miks padron mitte et lõhke. Kohe selle peale kuuldi kaemusi appi hüüdma. Kui mõned mehed appi läksiwad, siis leidsiwad nemad õnnetuma ühe jalaga kartsa pulkade wahel rippumas, surnud. Süte-wing oti teda läkaStanud. Leikusekuu käikuS on Kirnu mõisa wiiuawabnkust veale 300 rubla eest wask-torusi ära waraStatnd. Weike-Maarja kihelkoodaS on wiimasel nädalit kolm kaabakast  Käru sepa peale kargunud, kes Nakwere'st koju sõitis, ja on ühe paari wankre-wedrusi rööwinud. Kohaline  urjadnik on need kaabakad leidnud, kinni wõtnnd ja luku taha pannud. Leikusekuu 21. pääwal onßaga « wcre Tiilsu taluperemehe juurest kaks hobust ja kahed hobuseriistud, kokku 270 rubla wäärt, ära waraSlalud. PeremeeS on hädaS, sest hobuSte puuduse pärast ei wõi tema oma põllutööd lõpetada. Hobuse- Margused rõhuwad maamehi raskest ja on juba mõnda hoolsat peremeest waesekS teinud. Leikusekuu 22. pääwa! waraStatl Kadrina jaama ligidal Neeroli taluperemehe Jaan Freibach'k  hobune, Hulja taluperemehe Mickhofl wanke? ja Hanõ Freimannt 1 kolk jahu ja 1 kolk rukkid. Wargald el olnud witMase nädalt lõpuni weel lelkuv. Sõnu m k t e järel, mida ,RäMe?e Tevdäandja  saanud, on Kunda talumees J. S. oma naabri Lusenberg'i poja tde poolest oma enese ja oma perekonna ? aitsemis eks maha l as? n ud. Mitmed talupojad,  nende keSkiS ka see õnnetu noor mees, on ühegiks tema maja peale tormanud, uksed ja aknad kiwibega lõhkunud ja teda ära tappa ähwardanud. .Postimehe'' sõnumite järel on mitmed neiud Virumaal  Rahwakoolide-infpektorile palwekirja saatnud, neile luba toimetada, kui rahwa-koolmeistrite abilised kohta ja teenistust wõtta, Borkholmi waldas on .Sa- sõnumite järel hiljuti üks wie-aastane laps liiasse w iiualvSl m iseSse ära surnud. Kui wanemad tuas ei olnud, on tema «viinapudeli kapist wõtnud ja omakS hukatuseks tühjaks joonud. 3urjew'ist (Tartust). Greeka-Kattzoligi kiriku asutamisest  Jurjewt Uniwersttäti-majaS kuulutab .Valitsuse- Teadaandja'': .KäeSolewa aasta kewadel on Juriewi Nniwersiläl ühe oma enese Õigeusu-kiriku asutamist ette wõtnud. Selle paigaks on meleoroiogika-asutuse ruum Uniwerfltäti pea-hooneS wakitud; plaani kiriku ruumide korraldamiseks on Uniwersitäti-architekt teinud; Kõrgeauuiik Riia ja Miitaw'i ErzpiiSkop Arssent on seda kinnitanud. Ehiluse-kulud on 2150 rubla peale arwatud. ---- UuS kirik ei oie mitte ainult Uniwersttäki studerijate usuliseks kogumiseks määratud, waid ka Zurjewi Veterinär-kooli, Gymuasiumi, Realkooli, Koolmetsirile-seminari, Mariakooli  ja mitmete erakoolide õigeusuliste kaSwandikkude tarwilufekS.  sest et ühegi nende õpetamise-asutnste juures üht oma enese kirikut ei ole.^ --- .UuS Tartu Zeitung" kirjutab: .Pärast koolidewahc-aea  waikuse lõpetust on meie linn ennast jälle elustama  hakkannd, sest et ka studentid wiimastel pääwadel  wahe-aealt tagasi tulema hakkanud on. Meie linn näitab sedawiisi jälle üht eluõtatud, aga mitte enam endist pilti; wiimase nädali lõpul on see käsk maksma pandud, mllle järel kõik studenllikkude kehakondade (Corporationide) wällsed tähed, kõige pealt wärwimütside kandmine, ära keelatud on. Sellega on see kord jälle tagasi saadetud,  miS Keiser Nikolai all oli; ligi 40 aasta eest, sai Kuratori käsu käbi Jürikuu 27. pääwafl 1855, studentide ühenduse-tähtedekandmine jälle Zurjewi suurkoolis on ennast sellel algatud semestrel (pool-aaStal) 22 thcologia, 8 jura, 19 medizlni ja 8 studerijad sisse kirjutada lasknud, kokku 57 uut studerijat. Üepea oli selle semestri hakatuse (peale apthekrete, keda mitte enam studerljale sekka ei lueta) 1204 studerijad,, Tartu suurkoolis wiimaks juba ligi 2000. Nüüdsetest on 239 theologia, 05 juure. 719 medeziui, 39 hiSlroria-philogia, 112 phistko-malhematika  studerijad. Liiwim a a l t. Kuida omal aeal kirjutatud, pidi Walga Pärnu raudtee esimese plaani järel kui üks kilsa-roopline ehitatud saama, mis wähem maksab. Zuba mõne aea eest käifiwad sõnumid läbi Vallimaa lehtede, et Riigivalitsusel nõuu olla, seda raudteed niisama laide roopadega  ehitada, nagu teised Wenemaa raudteed, mis hiljemini  tühjaks jutuks tunnistatud sai. Wiimastel aegadel  on sellest aga jälle kindlamad sõnumid tulnud miS selle peale põhistatud on, et üheS üht 355 wersta pilka raudteed Pih kwa 'st Bologojesse plaanitakse,  mls Nikolai (Petcrsburg-Moskwa) raudteelt Valdai, Slaraja Russa ja Porochow': kaudu Pih?wa'sse ja sealt siis ka edasi PärnuM piab ehitatud saama. Pärnu linn saakS siis Moskwaga ja Kesk-Wenemaaga ühelaiuse raudteega  ühendatud ja wõlkS õige tähtsaks kaubalinnaks kosuda. Laupääwal. Leikusekuu 20. pääwal, on Olai mekSnik M ölper õnnetumat surma leidnud. Tema oli oma õppijaga metsa läinud, üht puumaja waatama, mus Vallimaa Metsa-seltsi sügiseseks kokkutulemiseks tema plaani järel ehitatud sai. Waewalt oli herra Mölder oma pea läbi weel ehituses seiswa maja ukse pistnud, kui raksatus kostis ja, enne kui tema kaasalane teda tagasi kMcha jöudiS, katuS tema peale langes ja teda surnuks lõl. Pt!kl!.'Utg'ist. Majestätid Keiser ja Keisri, pra u a, Keiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija SumwürSkid Georg ja Mtchail Aleksandrowitsch, würSli-prinzesg Olga Alekiaudrowna, Suurwürst Wladimir  Aleksandrowlisch ja Grcekamaa Prinz Nikaiai reisist, wad Mihklikuu 3, pääwal Bjckowesh'ist Spala'sse SuurwürSlk-praua  Maria Pawiowna Koburg'isse. Leikusekuu Äi. pääwal on Peterburg'i linna-jägu Newski prospekti ja Sitemata nurga ümberkaudu weewärgi  pea-toru lõhkemise läbi uputuse all olnud. Lõhke- Mid torust on umbes 45,000 wedrot mett tundis wälja moolannd. lilwa uulitsa prügi-kiwide alt ära uhtunud ja Fontanka'Sse ajanud. Õ-metuse-ptatstt oli wesi uulitsa jalgteedel jjalga kõrge ja kõik alumised magasid oliwad  weega täidetud. Uulitsatel on paiguti pitkemad 2 sülda sülda sügawad õönistllsed sisse uhutud. Künni hitiõhtanl  keSkastwad käitmise-tööd ja ei olnud meelgi lõpetaind.  Ka maa-akune elektrika-wedu oli häwitatud. D«iusk'ist (Dünaburgttst). Leikusekuu 6. pääwa öhtal