Tallinna Sõber M 4. WiiSteistkümneõ aastakäik. Tallinnas, Näärikuu 26. Pääwal 1893. Klenldine aealeht Eesti eabwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja^ Maksab Tallinna» Lindfor»'i piirijate triiktmajae: «aita» L rubla, 4l) kop.— Pool»aa«taS l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» Z rubla pool-aaSta« l rubla 7V kop Kuulutused maksawad iga rea ehk lei., aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse wasea: Hairtnuas: Liudfors'i pärijate trükimajas. PeterSurgis: S. Seelaudt, d»uusue!-a - Tartus- Laaümanu. -Zlaliweres: A. Auys. Paides- A. SetdelSera  Laulakus:  H. Aollverg. Lihulas - A. ZSüttuer': paadis. Mljaudis - Aarow'i ja L Leok«'se raamatukauplused. Aarwas: W. Põder. Wörus: Praua Melrole Waltias: W. Iludolft. Auresaares - Uh. Lauge. Maal: kuida iseärauis luulutalse. WaÄtaza redaktor W. F. Eichhorn. Alab Baltit?k!s, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaariSoalö.llopi^.j Neaister. Üwildised söuuuud maailniast. - - Oinalt nuialt. Tallinnast! Maa-staduse ja maa-walitsuse muutmisest. tkooli arSlid. -- Tvampca-kvol. Balti-randtee. Wcue svw-laewustik. Naestcrahwa kliinik. Baltiskist: Jluiad. Wirumaalt: Karu-jaht. Rõuged. - Tartust: Uax. Seeberg ja Dr. Seeberg. Kargauud j wangid. Wiljaudist. Peterburgift. Pihkwast. - Soomemaalt. Külmast ja tustudest. Üleüldised sõnumid maailmast. Valtiski'S, Näärikuu 16. pääwal. Bliks«maall. Keiser Wilhelm'i noorema õe, PrinzesS -Margarethe, laulatamine HeSsen'i Prinz Friedrich Karl'ega, oli Näärikuu 25. (j 3.) pääma peale määratud ja pulma, pidu programm oli Keisri poolest juba kinnitatud. Waeste ja mitmelt poolelt kardetawate aegade kohta on need pulmad,  millest küll weel ainult programm (eeskiri) meie kätte jõudnud on, iseäralise ilu ja uhkusega peetud. Niisama iseäralist ilu ja uhkust näitas ka program Keiserlik KörguS Wene Suunvürst Auulärjepärija wastawõtmisekv, keS Näärikuu  23. (11.) pääwakS Berlin'iSse oodatud sai, pulmast osa motma. Peaflabi-ülem Graf Schlieffen ja Keiser Aleksander  gardi-rügementi kommandör, Oberst Frelherr von Bülow oliwad Kõrgele wõerale juba Näärikuu 22. (lv) pääwal Eydtk»hnen'iSse maSta sõitnud. Suur waStawotmine  oli wakshalliS ette walmistatud, kust Ketser oma Kõrget wSerast Wene saaiekrnna-paleeSse saatma pidi. Seal saamad Graf Scblieffen ja Freiherr vou Bülow auuwahtidega j. n. e. Kciserit? Kõrguse teenistuseks olema, kcö Näärikuu 28. (16.) pääwaui senna jääda. Wägtse tärkab mõte, et see iseäraline hiilgaw waStawötmine  seda tutita wöimalikult jahutama plab, mida Graf Caprivi suur kõne Wenemaal teinud ou.  Sõeawäeetteaaneku  eest tahta ka Kesk-erakond (sitked Paapstlased) kosta, kui neile tasumiseks mõneS nende pärimises järel antakse, ülepea olla lootused selle ettepaneku läbipeasmise peale kaSwamaõ. Kui seda mitte waSta ei mõela, fiis wöiks riigipääw lahutatud saada ja laiades ringkondades kardetakse, et uued walimised uut riigipääma sozialdemokrallaStega  ja antisemitlastega täidakstwad. lltahwuSwabalise  erakonna juhataja Bennigfcu ou sõeawäe-kommiSstouiS  nSuu aunud, (,0,000 mehe asemel, keda walitsuse ettepanekut mööda endisest arust aastaS rohkem lippude alla kutsuda tahetakse, ainult 40,000 meest rohkem kutsuda. Juba selle läbi kaswada söeamägi sõea aeaks palju suuremaks  ja wähemale hulgale olla ka etlenähtawal aeal wõimalik küllalt ohwitserist ja unÄrohwitferi muretseda, suuremale mitte. Wõib olla, et selle põhjuse peal kaup walitsuse ja riigipäawa wahel kokku läheb. Igapidi seista aga selle ettepaneku mastawölmme ja tagafl-lükkamine Kesk-erakonna käeS. Wiimases numres nimetatud lennulehes,  mis Prantsusmaalt Luremburgi kaudu Elsass- Lothringenisse toimetatud on, on üteldud: ja Lothringlased! Teie kindel armastus Prantsusmaa, Teie loomuSliku ja omaks wõetud isamaa waSta, mis ennast 22 aastat weel ühel silmapilgul salganud ei ole, on kiituse-wääst  ja teeb Teile kõige slnuemat auu. Prantslased  olite Teie enne õnnetust) PrantslastekS olete Teie jäänud. See aeg on Teile üks piik kannatuse-aeg (martyrium)  olnud, aga Teie kõikumata kindluS piab selle eest tasutud saama. Teie peastmise tund lööb, saagu see Teid wiimase jõuu kokkuwõtmisekS ühendatud olema leidma. Ära wõetud maamehed, käsitöölised ja töölised, jääge kindlaks, saagu Teie waewa lõpetus Teie tundmust uneste elustama. Prantsusmaa' isamaaluste ühendus kutsub Teid, nüüd ivast õiele kindlaks jääma ja, kui tund lööb, oma kätt Teie emamaale, Prantsusmaale andma, mis Teie rammu usaldab ja Teid — Ja see maa, kust seesugust kirjast ühe naabririigi alamate sekka saadetakse, kinnitab ikka peale suure käraga, seal mõtelda ainult rahu peale, kanta suuri kulust sõeawäe rohkendamiseks  ja köideta ühendust rahu kaitsemiseks! Ime ei ole mitte, kui naabri-riikideS neid rahulaulusi ei usaldata. TööliSte-tõrkumine Saar'? jõgikondas on nüüd lõpetatud, ülepea on seal 242,209 tööpäawa raisatud ja 925,000 marka teenimata jäätud. Endine mäemees ja wastapanijate est° meeS, kes redusse läinud ja 2245 marka tõöliSte-ühenduse raha kaasa wõtnud oli, on kinni wõetud. Need töölised, kes jäädawalt lahti lastud ja mäemeeste keskift walja heidetud on, tahawad Keisrile üht palwekirja saata. Mannheim'iS ou sozialdemokratlaste esimees SüsSkind kinni wõetud, keS üheS tagakihutaja Häuõler'iga raha körwale saatnud olla. Sozialdemokratlaste laagris teeb see suurt kahinat. Nietleben'i segameeliSte-majas Halle juures Saale kaldal, oliwad Näärikuu 22. (10.) pääwani 71 iirimest kholerasfe haigeks jäänud ja 29 ära surnud. Haigete kestis on ka kaks arõti ja üks hoolekandja naeste rahwas. Professor Dr. Robert Koch, keS mitme teise arstiga senna sõitnud oli, on Saale jõe wett kardetawaks leidnud. Selle tarwitamine on ära keelatud ja segameeliste-maja  weetorud on kinni joodetud. Kõik kanalid piawad lubja-weega põhjani puhastatud saama. Hamburgis  on aurulaewa ,Gretchen meestekonnast kolm Negrit kholerasfe haigeks jäänud ja üks nendest oli juba ära surnud Saksa ühenduse-küttide eestseisus on nõuukS wõtnud, suurt märki-laskmise-pidu, mis sel suwel pidi peetud saama, kholera üksikute ettetulemiSte pärast järgmiseks aastaks jätta. Detmoldi WürSti-schloSsts läks Näärikuu 20. (8.) pääwal tuli Würõtipraua kamrist lahti. Õhtaks oli tuli kustutatud. Neli kamrit ou seespidi  wälia põlenud. Saksamaa sadamates oli wiimasel nädalil jeaga palju wöitlemist. Swinemünde's katsufiwad jeainurdja ,Berlin" ja Stettini aurulaewa mis sadatna ligidal kinni külmetanud oli, Näärikuu 18. pääwal lahti lõhkuda, pidiwad aga wigastatud kruuwidega tagasi tulema. Elbe jõgi Hamburgist  alaspidi oli jeaga nii palju täidetud, et laewadele mere peal sõnumit saadeti, BremerhaveniSse minna. Danzigist on julged mehed Näärikuu 20. (3.) pääwal liukingadega Helo'sse jooksnud, kuida seda 50 aasta takka enam ette tulnud ei olnud. Seda 21 kilometret (18 wersta) pitka teed on nemad kahe tunniga läbi jooksnud. Ka Rheini jõgi oli Gemersheimi ja Vingeni wahel kinni külmetanud. Äustria-Mgrumaalt. Näärikuu 24. pääwal saiwad Jutu-leht. Käik kesk-ööl. Jutustus Krusi v. Louivaldi järel. Waewalt oli see asi kõikide kohkumiseks linnas tuttawakv  saanud, kui tähtsamad kodanikud kastellani uõuu peale palwega linnawanema peale tungisiwad, kodanikkufi turule kokku kutsuda ja, kui nemad kottu ära olekfimad, igal poolel etteiltlemata kolki majasi läbi otsida laSta, sest et wahest ainult sedawiifi nende jäljile saada wötks, keõ kolmatuma rööwlisalgu osalised on. Linnawanem pidaS seda heaks, ja paluS salamahti pealikut, seda läbiotsimist soeawäe läbi tuetada laSta, ja sai, et ka kastellan selleS nöuuS oli, mitte ainult luba, waid ka ühe weike kommando abikS. ühel hvmikul wara koStiS selle järel järöku kodanikkudetrumm.  Kohkunud kodanikud ruttasiwad turule kokku; nemad arwastwad, rööwlid olla stSse tunginud ja neid kutsuta kaitsemiseks; kõik näislwad aga pea jälle rahule jääma, kui linnawanem neile kokkukutsumise otStarbet teada andiS; sest kui ka soeawägi turut walwamise all pidas ja linnawanem Ahe kommandoga majast läbi otstma läks, fitöki ei näitanud see kellegile muret tegema, sest et keegi ennast süüdlane olema ei teadnud. Linnawanem tallttaS seda aSja wäga tõsiselt, tema ei jätnud mitte üht maja wahele ja laskis kõik nurgad läbi otsida, ei leidnud aga midagi kahtlast. WiimakS mindi ka lese Nabner majasse, kelle poeg, üks noor wirk puusepa-meiSter, ühe auusa ja tubli kodaniku nime all seifis ja omale wirkuse ja osamuse läbi ka natuke maran» dust kogunud oli. Tema oli hiljuti ühe kehwa aga wäga kena neiuga kihlatud, kelle peale ka teised noored mehed oma filmi heitnud oliwad; räägiti koguni, Zudith oleks kastellani minijakS saada wsinud, kui puusepa-meisler temale mitte armsam ei oleks olnud, kui kõik teised, isegi ka kõrgemast seisusest lobst. Ka sellesse majasse astuti, wana ema tegi kõik tuad lahti, ja näitaS otsijatele ka oma poja töötuba ja magamise»kamrit. Aga pea sai tema omast rahust itleS kohkutatud, sest ühe hirmsa needmisega wöttis keiserlik wahtmeiSter woodi õlgede alt ühe sügawaSse  peidetud musta parruka ja näukatte mälja. Maja sai kohe waht alla pa-ldud, noor Rabner oma emaga kinni wõetud ja mangimajasse wiidud, sest pealik tundis parruka ja näukatie nendeks ära, millega must Heter ennast temale näitanud oli. Hõiskamine oli ülepea suur, et ometigi kord hirmuS kurjategija leitud, kui ka mitmed auusad inimesed noort Rabner'it taga kurtstwad, keda tänine köit auuStanud ja armastanud oliwad, ja keegi ei wöinud aru saada, kuida üks nii tubli, wirk kodanik ennast seesugustele tegudele oli alandada wsinud. Aga ,Kuld-kir>ve" trahteris istuS punane lobst AuStrialaStega ja mõne hea witnajoojaga kooS, ja seletas neile põhjani, et Rabner ainult sellel wiistl ja mitte oma kälte-tööga sellele tänule arusaamata jõukale elukorrale olla saada wõinud, ja et see üks suur õnn olla, ühest seesugusest inimesest linnaS lahti saada. Seltskond andis temale täitsa õigust, pani imeks, et Rabner'i peale mitte juba enne kahtlust langenud ei olnud ja juluStaS juba nüüd hukkamisest ette, mis wist pea tulla. Aga waene, õnnetu Zudith oli pealiku juure tunginud, wiSkas ennast tema jalge ette, kinnitas oma peigmehe süütust, paluS armu ehk kõige wähemast üht karmi õiglast läbikuulamist ja kohtuotsuse wiiwilamist, aga aSjata. Pealik oli kindel, et kurjategija nüüd leitud olla, parruk ja näukate vliwad ju eksimata tunnistajad, ja kuida teda kena neiu ahastus ka liigutas, tema enese aun seisis mängu peal ja hirm Keisri umbarmu eest ei lasknud teda teist nõnu wötta, tui arwatnd musta Petrit folteri (piinamise-riista)  peal tunnistusele ja oma sellstlaSte ülesandmisele  sundida, ja teda fiis hukata lasta. Ka linnawauem oli selles nöuuS, sest ka tema elu ehk surm oli kurjategija ülesleidmise külge köidetud, ja isegi kodanikkond rusuS ikka rohkem kaastundmise ja õigeksmõistmise healt maha, sest igalt poolelt päriti, et üks ohwer langema pidada, ja ka äratapetud kaupmehe lesk ähwardaS Keisrile kaebata, kui siin mitte kõige karmimat õigust tarwilatud ei saaks. Judith oli weel Mwili maaS, tema oli oma kena nägu põranda poole paenutanud ja niisutas pealiku jalgu oma pisaratega. Aga see ütles: , Tõuse üles, tüdruk, ja ära tee minu südant wedelakS, mine ennemini oma kölwatuma  peigmehe juure ja sunni teda meelituse-sõnadega tema kurjategude tunnistamisele. Läheb see Sinul korda, siiS luban Sinule kõrgemal palka ja Sina peastad seda inimest piinamisest, ja ehk luban Sinule siis, meie KeiSri ja Herra juures temale armu paluda." Judith koikus nagu uimaselt tuast mälja, Nabner'i juure wangimaSse rnttama, seal tuli õues punane Jobst temale wasta. ,KaS näed nüüd, Judith', ütleõ tema, neiu käest kinni wstteS, ,need on need järjed, kui seesugust  salalikkust peanorgutajaid auufatest, rõõmsatest meestest  paremaks peetakse! Kui kaua olen mina Siud oma poole meelitanud? Sina wõiksid juba ammu noor kastellani-praua  siin schloSfiS olla. Aga Sina oled ennast Rabner'i külge köitnud, keda nüüd kaarnad sööma saamad!" ,OH, lase mind!" ütles Judith nutteS, ,lase mind wiimast raSket käiku käia ja ära pilka minu õnnetust!" Mina mõtlen seda yeaZte", rääkis Jobst edast ja