warred on juba kirjuks löönud, kõik wili on ,valminud; „ilmakuulutajod" teadwad sellest warast talwc tulekut ette kuulutada. Pärast poole laksiwad aga ilmad hüSti soojaks. Sagedasti oli 30° R. sooja. Wihmast tuli suur puudus, mitmes paikus oliwad kacivud meest päris tühjad. Rukkise külwaminc oli seesuguse kuiwa ilma tõttu kardetaiv, sest et liig rohkesti rukki-usfifid põllu seeö näha olnud. Endises Koikla walla piiris on hiljuti margad ühe wabadiku aida ukse lahti murdnud ja säält mitmcsugiifid asju warastanud. Wargad olla Waljala poolt pärit olnud, kuid kätte ei ole neid meel mitte saadud. Muhumaalt. Üle wciikse maina olla juba nüüd ligi 700 sülda tammi-silda malmis tehtud. Nende päewadc sees on nimetatud silla juures tüõsolewate talumeeste wolimehele, hr. Wernhofile 14,000 rbl. wälja maksetud.' Läänemaalt. Karuse kihelkonnast. Matsalu wallaS löönud pikne 13. Aug. Sepa Mihkli peremehe Mihkel Pessmann'i õhtu eel surnuks. Õnnetumat jäiwad abikaasa,  ivanemad ja sugulased leinama. Tallinnast. Wärskeid metsa maasikaid  on neil päiwil Liiwa metsast leitud ja „Rev. Beob." toimetusele näha saadetud. Riia ja Miitawi Greeka õigeusu pääpiiskop  Arsseni pani 20. skp. Tallinna Wcne püäkiriku aluskiwi pühalikul wiisil paigale. Wiru rannast teatab „Rev. Beob." et räimesaak Ml tänawu suwel palju kasinam  olnud kui mullu, nii et Saaremaalt tulnud kalapüüdjad juba 27 Juulil säält ära läinud, mullu aga alles 26. Augustil. Kuna mullu 1,009,916 räimest püütud, ei ole tänawu rohkem saadud, kui 592,200 räimest. Wähisaak olla tänawu sääl pool nii kasin, et üsna pisikeste mähkide sajast 2 —3 rubla maksetawat. Liiguste talupoeg Jaan Steinberg Virumaal on 6. Augustil heinakoorma alla jäänud. Tütar jooksis küll IV- wersta kaugele talupoegi abiks kutsuma, aga kui abi sinna sai, oli õnnetu ära lämmastanud. Jurjelvist Oma clule otsa teha tahtis  siin mincwal neljspäewal Ropka walla meeS Karl P., «kurjad inimesed" ajasiwad  aga katse nurja. Ta oli leiiva lõikamise  noaga oma kõri maha löikanud ja on praegu hospidalis. Küsimise päale, miks ta seda teinud, kostis ta, et ta mincwal talwcl kolme rubla eest scpatõöriistu warastanud  ja hirmu pärast, et ta kätte saadakse, wõtnud ta nõuuks oma elule otsa teha. Wene keelne ajaleht «Pribaltiski LiStok," mis siiamaale Jurjewis ilmus, saada „Now. Wrm." tcatuse järele Riiga elama asuma ja süält ilmuma. Wiljandi kreisis on t 895. aasta csimise  poole jooksul üleüldse 77 hobust ära waraStatud, kellede wäärtuS ühes waraStatud  riistadega ja asjadega 50öt) rubla wälja teeb. Kõige rohkem, nimelt 3 l hobust on Februari kuul ja kõige wähem nimelt 4 hobust, on Mai kuu! waraStatud. Põltsamaa  ja Helme kihelkonnad on kõige raskeminc  nargare mitsa all kannatanud, kuna csimisest 17 ja nmmasest 12 hobust woraS tarad on. Minema aasta rsimiscl poolel vn Viljandi kreisist 135 hobup pikanäpu  meeste kätte sattunud. Sellest wõib näha, ci tänamu aastal hobuse märgus palju mühencnud on, mis sellest tuleb, et wallad miim.asel ojal enam oma liikmeid, kes kui margad tuntud ja mängis istunud on, enam msStu ci möta, maid Siberi poole rändama saadamatu Nii näituseks on tänama aastal Kolga-laani tihclkonnast 13 mcest waldade otsuse järele Siberi teele läkitatud. Kuida kohaline Saksa leht teatab, on n>älk 25. Juulil Wiljandi tclegrafi kontorisse seitse korda sisse löönud, Puijatu rehe põlema pannud ja Wiljaudi-Laatre raudteel 12 telefoni posti pilbuStanud. Üks uus terassule wabrik on Riiga asumas, mis igasugu sulgi õige odawalt ja hästi walmistama tahab hakata, nii et nad wõõramaa sulgedega wõistclda wõiwad. Wabrik tahab aastas umbeS 209 miljoni sulge walmistada ja hoolt kanda, et nad hääd saamad. Soowida oleks, et see kasulik  ettewõte ilusasti edeneks ja wüljamaaga wõistlust pidada suudaks. Wcne näitlejanna Fedotowa, kes ka Jurjewis näitleb, on Riias kuue õhtuga 5999 rbl. sisse matnud. Riia linnateatrile on ta iga õhtu päält 299 rbl. maksnud. Hr. K. v. Rengarten, kes jala ümber maailma hakkas reisima, on nüüd aasta otsa käinud. Riiast läks ta minema ja praegu on ta Buharas Karakulis. Selle aastaga on ta 5973 wersta ära käinud. Walgast. Raske õnnetus juhtus siin 14. Augustil ühele Eesti töörahwa paarile. Wanemad olimad kodust mälja läinud ja oma kolm last üksinda kadu jätnud, 12, 8 ja 2hü aastat manad. Mõlemad manemad lapsed läksiwad ka warsti seepääle mälja teistega mängima ja paniwad toa ukse lukku. Kõige pisem lapS oli selle aja sees pliida juurde läinud, kus õõguwaid süsa meel all oli ja miStisti süsa katsuma hakanud. Sääl juures olimad ta riided põlema läinud ja ehk küll suuremad lapsed ta karjumise pääle ruttu juurde tõttasiwad ja põlewatele riietele mett pääle wiskasiwad, oli õnnetu lapsukene ometi nii palju tnlehaawu saanud, et ta warSti hirmsas maius hinge heitis. Liibawisse on nõuuks wõetud, Jumalas hingama Katarina Suure mälestuseks auusamast ehitada, milleks linna poolt 1909 rubla on määratud. Narwast teatab „Wal. Teadaandja.", et säälse porslaste gymnasiumi manade keelte õpetaja O. Kallas asemliseks kaswatajaks Maie gymnasiumi pangsionis Peterburis on nimetatud. Tema asemele saada eanä. Semcl Narma gymnasiumisse manade keelte õpetajaks. Peterburist. Kroonimise komission on kõigile ministermmidele ringkirjalise ettepaneku  teinud, et nemad kõik tarwised armud ja teated armu-manifeSLi tarwis üles annakfimad,  mis tulewal kewadcl Keisri Majesteetide  kroonimise põhjusel saab ilmutatud. Üle 309 wiinakeldrit on Peterburis teise poole vasta algul sel põhjusel kinni pandud, et wiinawabriknd -vähematele müüjatele  kaupa enam mõlgu ei armud ja ka suurematele  kauplustele mõla aega lüheudasiwad. Wale sajarublaseid rahasid on neil põimil „Pet. Gas." teatuse järele Peterburis  liikumas nähtud. Nende ainukene tundemärk olla see, et Keisri kuju mitte hästi ei olla järele tehtud. Peipsi jäime madalamaks laskmise küsimus on põllutöö ja riigimaade ministerminis  käsile mõstud, teatab „D. Z " Raha-muusteriuim poolest on wabrikantidc  ja mabrikuwalitsuStele seadus kinnitatud,  mille järele töölisteli arsti abi eest mite maksu ei tohtida wõtta, maid seda maksu peab wabriku omanik ehk wabriku  rvalitsuS kandma. Uks teaduslik saatekond on Peterburisse  jõudmas, kes terme Wene-Hiina raja läbi on uurinud ja suuremates Hiina, Jaapani ja Korea kaubalinnades käinud. Saadud material olla rikas. Juhnowci linu Smolenski kubermangus on 14. Aug. suuremalt jaolt maha põlenud. Lõuna Wenemaa! on wiimane pool sume nii kuum ja kuiw olnud, et wili ja rohi mälja pääl ära on kuiwanud. Loomi söödetatawat kodust ja wiljasaagi lootused on nurjas. Wladiwostok on ametlikult koleratõbiseks  tunnistatud. Krimmist on I—6. Aug. 19,999 kasti õunu Peterburisse toodud. Baltimaa õunaaidade  omanikud ja rentijad ei ole wist meel katsunud Peterburi turgu enesele wõita ehk see küll iseäranis raudtee äärsetes kohtades  üsna hõlbus oleks. Akmolinski maakonnas Siberis on nii palju kiwisüse, et säält Siberi raudteele mitmeks aastasajaks saab- Wäljamaalt. Saksamaalt. Sedani pidupäew oli Saksamaal seniste sõja mälestuspidude tipp, mis iseäranis toredaste kõigil pool peeti, isäranis ka Berlinis. On ka asja sakslastel selle lahingi päewa üle rõõmustada,  sest nii hiilgawaid wõitusi, kui Saksamaa  Sedani kindluse juures 25 aasta eest, kus Prantsuse uhke keiser Napoleon 111. üle 100,000 mehega Saksa mangi langes, ei juhtu sõdade ajaloos mitte sagedasti. Ainult Saksamaa kõige suurem erakond, sotsialdemokraatlased ei rõõmusta nende wõitude üle ega ei pea pühi, sest nemad ei tunne muud isamaad kui maailm, ja ei arwa sündsaks sõdade, kui werewalamise ja selle läbi saadud wõitude üle rõõmustada. Keiser Wilhelm saatis Sedani pikemal  Bismargile terwitustelegrammi, milles ta tööd Saksa-Prantsuse sõja ajal meelde tuletati, ja Bismark wastas tänutelegrammiga.  Lõuna Prantsusemaal BayonneS keelati  härjawöitlused ära. Linnawalitsus astus sellepärast ametist ära. Sõjawägi on malmis pandud. Hispanias on mõned sõjariistade sepad Kuba mässajatele sõjariistu muretsenud. Süüdlased on kauaks ajaks mangi mõistetud. Serbia ja Austria wahel on selle läbi palju tüli tõusnud, et Austria sigade sisse toomise Serbiast ära keelas. Rahwas nõuab juba, et Austriaga tehtud kaubaleping tühjaks  tunnistataks. Bulgariast. Koburgi prints saawat pea igapäew ähwardusekirju, sellepärast on wahtisi palju rohkendatud, sest et elu kallale  kipumist kardetakse. Bulgariast tulewad sõnumed, et korratus  ja peksmised igapäewased asjad on. Politsei ei suutwat korda pidada, ehk aitawat  peksu juures ka wahel ligi. Sagedasti on sõa mäge pidatud appi moekama korda pidama. Prints Ferdinand ei tohi jälle muidu liikuda kui rohke mähkide hulga seas, nii kui Stambulowi ajal. Hiina walitsus on lubanud, ära surmatud  missionäride eest äasumist muretseda. Amerikast tuli 200 mana soldatit, kes Saksa-Prantsuse sõjas ligi wõidelnud, Saksamaale  ja käisiwad ka Bismarki terwitamas. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapticwa!, tv. Septemril. Eestikeeli lmiarahwz jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja zzilttilugemine vn laupäewal t-llu 2. 36, Saarlane, 1895