ÄSiZ chääwu mi /S mM püõfidega ja! rewolwrltega VaricheloUM  Ahe MarmüHeale tuUgiüud,) on aga RepublikMläõte emMnast- olnud)Ms loAtuu-h, rlMs jägUtfoldatikest- ennast nMdr Poole heidaks ja et/fiis ka WböW ja MrtaWa s /WäSWriud'MpuAita)cheaksHahti/lähekS, -Mepublikanla ' ,'oM« ' z/./x i// Gscktzidishd tülid,öMiS/Portugali Äiki 7 wiimäSts -äegade ffevS kastest winffutastiväd ja enMifl /MLpublikauiaste) poolk-Mtitatud ja lõõtsutatud saiwäd) Ma bssawnüüdujahtUWaso on tkiudla käega rahutu.  matAlvaimufii/ mähick - leWsi, /mis ÄsaM ka inbai-oma tlÄumistnjeiõmai jutnud- on. Kõik kMhuiine/rahwasWalichusti: selle/eest, Aepublikan/Wed  0Ä aga nkkw Äeel! leg?wadi'."ja-MäkSMet ale,Karkus iveel nnitÄ' /WaliüuS heiMH wM lähelepauemist dhWiegm mHa»aSjaVe kovtätdamise pHle, chis ikka weel nii öM Mtmbd. amalttqd Mdi seisma -.on spidäuudM SMe/ järgeS ön- aga palju tüõltst ilma tööta l ujgl neadpl IeMW lMwad wma ,inaa! .ja wAera maa/ nimelt cPrMtsuSÄaa/ MMblikaulased kevgest lahtiO körwa; loota .uMMag«Äbta??-etl Walitsus köigegm ckorda saab. ; - j saarelt ü küulhaksv-i Mee/' paha üUSjm ZSmlü-jainAdAhilluti lS Khisistlasts kArgechast iseisukinnt  pandud/ keWe» iüüW - anti) ?et u-emad Miimase »!MKW Hei nakuul -Zava'S ühe Türgi jpekekonna äratapmisest HD WKnnd. Httäklia wanAmajaSse-' wiidi, -waygid»'.seal?-»nejwe peale, neid ' arastapma. >Kaheffa Mhmstlast saiwadlraSW haawatud. Khristläsed» ostMultanile et teWati-nesdu-taitseks Sja- seaduseta elu/a tapmist saare * peallWuMataks^''Söeawäge o>r seal 4iiga >Oahe. Khvist'  AS te < halwä - lja Konsulite nöuU peüle ion Kindral-kubernör Dschevad PäschwHeraNoN?isse käinud, hoolt kMdma/ et K-ÄÄikläW stSse.i ei -tMgikS. KuuS/Inglismaa soomuslaewa aWdawab jiwalwÄtMMrekka-Türgis wetp cheak Deu»eusis lilMgaTÄrgt' saanM ! MMgtitWMsMiZUMsmachza EgyptuUe Pärast kauplema i chakkMSj/. sp./ eb Inglismaa seda kauplemistÄvaSta wbtaks, i.tzedai/i usuta/mitte>--Heraklea juures/on Türgi rööw- Mekaks Pvantsnsmaa asujat ära Äiiuud ja pärtwad nende franki lutta.! Prantsstsinaa SaadikWäÄb, WMsuSwstd -peaStaM.- ° MolltmogrMt: ?ÜkS -salk Mälißsörlast on jälle üle °l MoMtnegrol piire-tunginud jn üheikarjatse Ära tapnud, n õw-Mbanehlased tihe äia tap. - -NM HesssMb ttühe - Khristlase juures -teenis. Türgi /MatitsuM pooleston üks -kanoniApäat Bojana'sse/ja Sku.-MiiWrÄelk-malwama   tkmsMtdudltüttdw.jär»<WS  MMMIMe ijÄ WontestchrinlaSte wahet tülitatud ei - <Z5'-- -z ' ?>.- l«! t 'IW GerhWst/ '/ Bvlgaria s pAWNtkkude' Iwan, NjUnow -ja it-Georg NtefanoWt elumajad BelWudsis on läbi otfitüdj ja -Tegijad-chn/kiNni DW Serblaste tarivitüste kaitsemffeks Wäija- /'asutaMOuj Mmtne i kovMek pidi Leikusekuu S. sHAnakunM,t pääwal peetud saama. Serbias on suur'room kuningas Alekfandrsi wastawötmise üle Wenemaal ja köit lehed on täiS tänu Wene Keisri lahkuse eest. Et noor Kuningas Wene kõige kõrgema riltretähe saanud, seda peetakse ülitähtsaks aealugultkukS nähtuseks. ,Dnevni List" on üht awalikku  kirja Greeka Patriarchile KonstantinopelsiS ilmutanud,  et tema Rooma-katholiigi usutunnistuse ÄäWautauuse  wasla Türgi riigi Europa jäuS paneks, sest selle läbi saada Austria wöimus seal liiga  Kuuingapraua  Natalia reisib Leikusekuu 13. j3.j pääwal Ughensist Konstantinopel'i kaudu ja tahty pitkemaks  aeaks senna jääda. Koolide-minister Ntkblilsch on Wiinsisse reisinud ja läheb Kuningas Aleksandri kaasas ParissiSse. / MMrp,PMHety'j Mläpmise  asjus õu' lSpelgsud/', /MpWkoiy:.ja Nollow on kohtu alla anläd/ ' ' - Rumäniast. Kindluste tuleriistade muretsemiseks Wu 23 millioni franki määratud ja kaubad wabrikutegm need tehtud saawad, rist on Kruppsi wabriku .tehahäutud, . leisch MxtvWseh witM Me .t.cha.. .. . L? Meiust^ kuu 20.) pääwal, et põud kõikis Indias wilja Häivitäma' oMHlMdlst Wa-M kM. akÄH/Äy ühä/sMe? kövürahwa 'WffM'' talli tajaid/ toimetajaid ja trükkijaid kirjade pärast kinni wõtta,. mis mässamisele ässttauad Wmi tmsed on põgenenud.DHndA  VDeklDHgMon Senaputt üle kinMaTud/- MnsMi Walilsejate ia Prmzwe surmanuhtlus,  keSLHest teiM mäsWMsest osa wötnud, on maha Wwad aga!Znka'st ära saadetud W nenDaWftMNHMM wõetud. Afrika'st. Adenistkirjutatakse selle Wene rongi üle, mis LieutenM/Maschkow'i juhatusel AbeSfMia'sse saadetud  sai? ,Obok'isse jõude 3 saiwad rongi !iiked PrantsuSmaa  KubemiöÄ -ckorÄrit -ja ülespidamist. Sealt saiwad/Uemad-/ühe67PrarGüöMaa sõealaewa peal. Dschi.  Mti'Sse,i!Tadschura,lahq lsmepaoliseö /randas wiidudiW, et. hcrra-"La Garde, Oboki Kubernör, ise kaasa ei 5 a wÄnw/z Herra e. Deloncle) Wastä Me-Stud/?TemU/oli  MnMStele OboList) kaasä-tulnud -jw hMt l 5anWÄ- et UellL midagb/ei-puuduks Rong) ztse- ou äga Mihe iläbbwMä liigetp.keSkisopunhuslik olnud/ Geogra-  stä?teaduSliküdja MZitika-usutunniStus? aSjallitaMaiad nende MeSkiS ÄK olnud ühel '-meelel. n Geografiw- kelle --ükbm/KtMe»ant oli Peterburg'i -Geogmfia  seltsi-Sbolcft /tuetust ja Ahe.-nkchu. tuketiMn ktngituHkS ! Negus Menelit'ile ja- Mgiäk saanud) Po- Ittltä za) waimulikknde asjade -tallitajatekS oliwad -kaks preestrit ja - 7ükA :Kvptlane AbeSsyniast - kaasas j kes? ühe' MostwuÄolitika- jm waimüliku seltsi poolest?poolawMknlt'  oma /reisü-tapwitust saanud, Nemad pidtwad Kopllast ja Abessynlasi Wene- Greeka-katholiigi -usuxseltsiga ühendada katsuma,?? aga raha asjade pärast on - waidlemtst tulnud, mispärast Lieutenant Maschkow preestrid  -EuropaW tagasi saatis ja oma abikaasaga, ja teiste kaafalaslega Harar'isse reisis." 7 - ?? - Omalt maalt. ! .TalliNNÄst.- Kõigekõrgema.-käsu järel Juhatajale Senatile  Heinakuu pääwast- on Leikusekuu 5/pääwast hakkateS UakktSte/rukki jahu M igafUgüste kliide wäljawedamine  Baltimere, Mustmere ja Asowi-Mre sadamatest ja üle riigiÄäänepVolise -piire ära keelatild, ku-mi wäkjawedäuiine  Rtigimaade-, Raha- ija Seespidiste asjade Ministrite  ettepanekat mööda jälle Kõigekõrgemalt lubatud saabr ÄheS saab selle Kõigekõrgema käsu järel wilja wedu-hind raudteedel neist kubermangudest kus wilja ou, nendesse, kus seda mitte ei ole, alandatud. Põhjustatud on see KsigekörgeH.PA ustlja-hähagü/mis nii mitmes riigi seespidises'MermängttS karta ou. Kõige suuremat kahju sellest saawad Battimere sadamad, sest lõnnepoolistest  sadamatest weetakse ftoWm nisu kui rukkid, wälja. Nimelt on Lübawll valju kahzu oodata, sest sealt weetakse ikka ksW rohkM rukkid nvõerale maale) feal Än ka tättäwu  -palju kMpasi rukki sügisese saatmise peM tehtud, mis nüüd kalki Mukki hindasi arwätakse selle läbi Mljä alanemaj aga nmisemn ei san wift meie khrist- Mub? põllümehed ega kaupmehed mitte) sest seda keeldu oli «reie kaaSGamate nälja waStu/ibedafl seda-oli juba mõnest aeast saadik oodatm Wist ka wiljaäkMise tzärges dn Wene paberraha hind Berlini börsil kangest Äanemd' ja makseti wAmaftl» nädalil kord juba ainult 210 Marka 109 rubla eest) s. 0. 50 marka wäheM) -?ui -mõMd - > Pvlitsei-ametnikkudele on pealinna lehtede- sõnumite järdl Nueste ette- kirju Mid, Me üle -walÄata)' et jõgede ääteS Ä ZuNni 3 sülda s/stndmäta gaäb, nendanimetäkud UGHM- te 0k Sulaewäde/weiÄMM, ührksl/ga käMe- Mge ÄH- mulda kalvalt mitte ÄB/.päSn)awbhkäl on kuuS kaabMst UMHollandi-Mlttsal ?ühd Bjelomorski-rügementi pealiku ttendri peale karganud, keS oma herra knlv-uüri knldkeligat-pchMdada  wiimas oli. . Keepdri . appl-hüüdmife peale ruttaffwad mõned appi ja peietasiwad rööwlid ara, uuri kM jäi aga nende kätte, yüks S., on juba ÄUnt) wõelud. - -/ Hinäkuu ÄM pääwal oli No)  si'ndckf'i HjH Z,- Hwi-jäus, kus PuusDp HiriKZ. elas, tuli lahti läiäud, miS pea kustutatud sai. /kustutajad leidsiwad, et Jüri J. Mlib/mida tema 1000 rubla eest kaitse ella Muud, ennamist gra wiidud ja: teised. umbeS 100 luhtadest, unnikusse kokku kantud oliwad. Sellest on kahtluS siginenud, M tema ise leguoep hakkawad Tallinna pääwalehed nüüd, kus õhkad / jM PiWdgWd on/ jGe rohkem kirjutama, nimelt- tulla ,nejp pasju Mkutes suwiWajades Springthalis, Pärnu MÄMte/igidÄ ette) Seal Äiuna ohtate! ettewaatamist Wäga Wehast tarwis. W Peikusekuu 4 PääkvH homikul leiti Talllnna sadämah püu-laewade wahel ühe weel noo. !/Ma Ahe/UrKü-keha weq seest/ keda rtieNWril Sai- Wede-Laanemaalt arwatakse ipäritud oleÄa. PaltiMist. Leikusekuu 7. yäst.wak,,. Pigl/akS,ZSdalit. oliwad meil järges wihmased 'lmad, mis meie kõrwenud. WrjaMas' MMI MjeUkämalyUlliÄad, lÄküst äga Oiatute - Wjimased kaks pääwa khiwad. Katä-fääk/ on lkta weel wähem ja kiluä ' selle järges wift kallid, olema. ? WirUmaalt Makwere Teadaandjale" .Wlimasel kahel nädalil 0/ weWi^' Mist/kkaMhma sadanud see' M"WlMgemtst -wäM .wtiwitauuv, Mis ' WyMWgW stSUtatuö ei ole. heiM HegdM riHnud, seda on iseeneses mõista, kui ka thnntSUtWHM et hetnaaea hakatuM hea ilmadegä pandud sai/ Soowtda  oleks, et wihm lõpeks, sest see kipub litale minema ja rukki küpsemine saab wiwitüd/ nenda et karta on, leitus ei M mM igal Poolel ühel aeal algatud saada. Ka kartuhwli- ja snwiwilja-pöllud ei tarwita enam wihma M Mnde«Mljade kosumiseks oleks hea, kut kuiwad ja V MjM llckad tulekfiwaM wiisi! oli Kunda herrask ond ka känäwu oma ja oma nabri-waldade lakkele-'Heinakuut2^/PMÄa/Kunda mõt suw ip td u walmistanud, kus jüüres lästele ja wanematele suure lahkusega toitu ju joomist pakutud sai. ÜkS mõisa-herraS- konnast wõetud mMsiku-khor muretses rohkest kokku tulnu) wõerMe' lSbuStuse eest, niisamati ksrgendastwad ka koolmeistrid  weikeSte^ja'täisinimeste pidurõõmü mitme heaSte harjutatud lauluga*. Lü g a nuse lon sellesama lehe sõnumite järel Heinakuu'll. ja 12. pääwa pärastlSunel kanged kõuenlüristamised Äägewate keertulebega olnud ja rukkipõldudele suurt kahju temud) sest maru-tuul on rukki 'ära WnudM Wah/Mütdttud/ ll. pääwal põles Ärawu metsas'laagupi  Hjheikondas üks üksik talumaja kõigega maha, mis Paraku seisab ka Mn kahtlus ees, et tuli pandud  on. . Tartust. Öösel wastä'Heinakuu 27. pääwa on TartüS  üks n»ille ohwriks würzpocja  Raekojatuulitsas Nr. 42, Kastre'st päritud  Jaan Wiira langenM on./ Tähendatud pääwal oli tema poe uks kinni Muud ja naabrid oliwad esiteks mwaüud,/et temä Äaale sõitnud, nagu sagedast enne seda. Kui aga õhta poole -poe uks ikka weel kinni seisis, siis on tarwiS olema arwatud)' seda Politseile teada anda. ll?S sai lahti murtud ja Jaan Wiira ahju ääreS were sees surnud leitud, werine kirweS kõrwas, millega tema pea lõhki löödud M Rööwitnd on tema juurest umbeS 600 rubla räha ja Mk pwdiks pandud asju. Politsei olla juba mõrtsukate'jäljUb Liiwimaalt/ >Walga Teadäandja" sõnumite järel on Wõru maakondaS loomätvbi ennast näitanud, kuna see Saardel kahanemas M TM on esiteks ainult hobuSte ja sigade peale langenud, pärast aga ka sarwloomade peale. Waua-AnzMs) kust tõbi wälja Mnud, oliwad Heinakuu 15. pääwäni Ä? Hobust, 7 sanvlooma ja 15 siga langenad.  EfimeNe ohlver Waua-Anzna's on Aruküla koolmeistri  hobune olnud. Ka inimeu on tõbe ohwriks laugenud.  Karula walla Aheru külaS on Heinakuv 15. pää'  Wal üks sulane' sellesse ära surnud. See õnnetus on ühe teise sulase ettewaatamise puudusest tulnud, kes ühe langenud lehma liha toiduks 'türmitanud.' Kuus inimest, keS seda liha söönud, on haigeks jäänud, terfed aga jälle terweks saanud. Ainult surnult sulase naene oli weel haige ta ei teatud, miS teÄäst saab. Tõbe tõrjumiseks oli löoMa arst Mitt saadetud ja Politsei abiks meest WMä-Anzna wallast Petervurg'istb - Leikusekuu 4. pääwal kell enne Wuüat on KeisMk KõrguS/Z u u r w ü r st Auujär j e - pärija omalt pikkalt reifnlt) mis üheksa künd kestis, KrassnoMSeloW'lagast jõudnud. Õhtal enne seda soitwäd  ja Keisripraua ja Keiserlikud Kõrgused Süurwürtzti-priNzesS Kfenia Aleksandrõwna ja MürwürSkid GeorF sa Aleksandrowitsch Krafs. Seld'st Kõrgele- reisijale wästa 'sõitnud. Homikul kell /0" tuliwad -tihMe lippudega ja wäänikutega ehtetatud  - Krassnoje Seko wäkshällisse, Greekamaa KuniNgapraua,  Suurwürski-prauad ja SuurwürNid. Senna kogustwad  ennast ka Ministrid, Keisri Majestäti kaaskond ja selle sõeawäe ülemad pealikud, miS Krassnoje Selo's selfab.  Kell 10 ja 30 minutit sõitis Keiserlik rong platt  formt ette, kns soldatid teed mööda ridas seisiwad. Kui MsaHchKfch wagonist astunud, siis läks tema ootajate jüüre ia teretas neid rõõmuga. Wakshallist läksiwad Wajestätid oma Kõrge perekonnaga efitekS natukeseks aeaks paleesse ja siis kirikusse, Jumalale õnneliku reisu eest . tänu andma. Pärast homiku-landa, kuhu ka Ministrid, KeWi Majestäti kaaskond ja sõeawäe kõrgemad pealikud kutsutud oliwad, hüüdis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wla- Melsandrpwitsch Aunjärjepärija termist wälja ja i- MpgsSgM,. laagris feiswa sõeawäe terwist. Swesda" ou Heinakuu 29. pääwal  Meremäe - ministeriumi asjatallitaja, Viceadmiral Tschichatschew'i poolest Kronstadt't sadamas läbi waadatud za sai sõiduks Daanimaale ette watmiStatud. Jambnrgist. lamburgi ja Oudowa kreifides on wilja wäga mitmesugused. Balti raudteest põhjapool fH»j.)ruM ja ka smviwiljast oodatakse äiUnlt wähest leitust.'" Tõeste' hea on seal ainult heinasaak,  kogu poolest ja headuse poolest. Wäga heaks peetakse  wiljasaakt Zamburg'i kreisis ainult suuremate jõgede, Luga, Wruda ja teiste /valdkondades, kus nimelt suwi,  Mli wäga hea' 'on." Oudowa kreisis , Plussa ja Saba jõgede ümberkaudu pslluwiljaga wäga '.rahnl)kus sagedad pitse-wihmäd wilja kosutamiseks aegsasti  küll tuliwäd. Mbistikku saab. rukkisaak wähene olema, neyde paikade peal/ckÜS tätwii Mse suuremat j ägu wihina/Kuudus kaswamise aeal paid kosuda ei Mst weikeks jäiwad ja mille terad ka weiked on, nrnda^ et kahjunende maakondade poolt, kuS rukis pare-