meile suuremal jaol Eesti tõugu ja segawerelisi  loomi ette. Ainult ühe puhtawerelise Anglen  lehma ühe sõnni ja ühe Jda-Friefi sõnni leidsime wäike-pollumeesle poolt näitusele toodud olewat. Auuhindasid saiwad: I. pullide ecst: Hans Pill Wana- Wõidust 1. ah. min. wäikese hõbemedal. (Jda-Friesi t.); Jaak Riisk Wiiratsist 2 ah. lv rbl. (Angelni t.); Jüri Piir Pärstist 3 ah. 3 rbl; AndresKaärik Wilj. w. 3 ah. 3 rbl. (Eesti-Breitenb. t.) U. lchmade eest: Käärik Heinrich  s o n Tuhalaanest 1 ah. Wiljandt linna anuhinua, hõbepeekri,' Märt Meomutte  l Wilj. 2 ah. 10 rbl; Jaak Siimann  3 ah. 5 rbl. 111. mullikate eest: V, von Helmsrse  n Karulast l ah. min. kiitust. (Jda-Friesi t.) ja Mari Piip Holstreft 2 ah. W. E. P. S. kiitust. Lõppeks saiwad weel lammaste eest auuhindasid:  Leena Käärik Wilj. w. 1. ah. 3 rbl. Ssuthoni tõugu oina ja Eesti- Southoni t. lammaste eest: Ann Taar W.-Wõidust 2 ah. 2 rbl. Eesti tõust lammaste  eest. Põllu-, aia- ja karjaproduktide jaoskonnas  saiwad anuhmdasiv: Perenaine An n Vint W.-Karristest l ah. suure kuldsõrmuse  wõi eest; Mari Tünder Põrnusest  1 ah. wäikese kuldsõrmuse wõi eest; 2 ah. wõi eest ja kõbernbla saiwad: Peren. Kadri Oraw Õisust, peren. Reet T ari  k Aidust, neiu Mari Takk Milj. w. ja peren. Eewa Jvhannson Wastemõi'ast.  3 auuh. W. E. P. S. kiitusekirja wõi eest saiwad: neiu Kadri Lill Holstrest, Mall Rammberg Wiiratsist ja peren. Madli Jams Karulast. Linade ja linaseemnele eest: V.„ von Helwersen Karulast i. ah. K. W. Õ. S. brongsm.; HanS Waskel Uue.Karislest 1 ah. min. kiitust; Jaan Kurrlk Engest  2 ah. W. E. P. S. kiitusk. ja 2 rbl.; Mats Lillat Karulast 2. ab. hõbesõrmuse.  3. annhinnad W. E. P. S. kiitusk. linade eest saiwad: Pee t er Juu st S.- Kõpust, UndreS Riisk Wiiratsist, Jaak Härm Wilj. w. ja Märt Mäd amürk Wilj. v. Wilja eest: A. von SiverS Õisust 1 ah. K. W. Õ. S. brongsm. rukkide, odrade  ja talinisude eest; Hans Jaanson Teunafilmaft 1 ah. Moskwa seltsi kiituskirja rukkide ja odräde eest; Johann BärenS  Pärstist 2 ah. min. kiitusk. rukkide eest; Märt MeomuttelWilj. 2. ah. hõbesõrmuse kartohwlite eest ja Bogdanowa  Lipetskist 2 ah. minist. kiitust, tubaka  eest. Aiawilja eest: Johann Roosi Wilj. 1 ah. Moskwa seltsi kiitusk. mitmetsugu aiawiljade eest; JaanKurrik Enge st 2 ah. hõbesõrmuse; Johann TarikAidust  2. ah. kaheksat sorti lvomanairite eest hõbesõrmuse; 3 auuh. W. E. P. S. kiitusk. saiwad: Joh. Reinert Wilj., Jaa n- Juust S.-Kõvust, Ed. Mõttus Wiljand. kõrwitsa eest. Jaak Siimann Wilj. kartohwlite  eest ja Hendrik Hendrlks  o n Holstrest erneste eest.- P uuwilja eest saiwad: Peeter Hein richson Holstrest l ah. höbesõrm. õunte eest. Jaan Lohk Wilj. I ah. hõbesõrmuse  õunade eest; 2 auuh. W. E. P- S. kiituskirjad MatS Ruubel Kaubist õunte eest ja Tõnis Hann Wilj. suurte õunte eest. Mee eest: Jaan Kullamaa Õisust  2 ah. ministeriumi kiitusekirja mee eest ; peren. Mari Saabas Sürgawerest 3. ah. W .E. P. S. kiitusekirja mee eest. Tärklise eest: Ann Wakel Uue- Karistest 2 ah. W. E. P. S. kiitusekirja. Seebi eest: Neiu Eewa Gröõn Taewerest 1 ah. hõbesõrmuse ja peren. Ann Rossler S.-Kõpust 2 ah. W. E. P. S. kiitusekirja. (Järgneb.) poole wõid imestawaid pilkusid heita, sinult mitte maja peremehe silmadesse! Sellele ei olnud toeSti mitte hää praegu silmi waadam. Uskuge mind, esimene samm on mehel kui naisel  reske. Ainult esimene alandama kingituse wastumõtmine  toob hirmuhigi otsa pääle; pärast pole nende pärast enam mingit walu kanda. Wee sisse hüppaja loodab kindla põhja pääle saada, siis mõtleb ta, hüppan jälle ülespoole ja ujun kaldasse. Ta petab ennak. Ta jalad ei puuiu kindlasse  põhja, maid järwerohusse. mis ta jalgade külge kinni hakkab ja ta älla taSsib. ikka sügawamake, kuni ta miimati alla wajub. Oh, kui palju on juba selle rohu sisse kinni jäänud! 12. Teise poolkera pääl. Eks ole see sulle mänge õhk siin, auustatud lugeja? Mulle ka. Ungria minewiku wumaseo mälestused litsuwad, läwmastawad rinda. Iga närw tunneb seda walu, milles siis haiged olime. Tule minuga wärsket õhku sisse hingama. Seni katame näo ja huuled kinni, et ma Sulle hüida wöin, kui julge lennu järele maakera teise külje pääle jõuame: Waata siia ja tõmba seda õhku rinnad täis! Mis Sa enda ees näed, on kole soo, täis kihwiiaurawaid üksikuid vuid. Maa on harimata, elamata; ei ligidal ega kaugel ainukest maja. Kuid läbi soo näeme punaseid jooni, inimese mere jõgesid  ja nendes waewlewad surejad, purustatud mimeSte  kehad. Kaugelt suitsemad ühe maha põletatud  kindluse miimsed tükid, ligidal ümbruses na- hakse lõhutud suurtükkide rattaid, läbi udu kuuldakse  surejate ohkamisi. Ja seda hirmust pilti «valgustab kollane troopikalme palawiku sünnitaja suwetaewas. Siin, Ungria lugeja, tõmba mabolt hinge, sest siin on koht, kus üks prii rahwas oma esimese wõidu wangiorjade hulkade üle sai! See lämmastaw  kalku wing siin sojamäljal on rahwuSte elustaw  õhk. Jah, siin Pstomaki jõe äärcS, lõi esimene  maailma rahwas orjapõlwe ebajumalate teendrid. Esimene rahwas maailmas! Mu armas rahwas. ära ennast meelitada lase; Sa oleks wvinud  ükskord see olla, ehk saadgi see olema uüid otsi seda aga oma waStajalgsete juurest teise poolkera päält. See sahkerdaw ja kauplew rähwaS, kellele Jumal  muud pole andnud, kui maa, kaks kätt ja priiuse, see rahwas mõistis suurt wõttlust woideldaz orjapölwe, orjade kauplemist kaotada; ta mõistis omast «virkuse läbi kogutud «varast miljardist ohrverdada;  ta mõsitis rahwast, kes kvik kodanikud oliwad, ainult soldatiteks ümber muuta, kes imetegufid  tegiwad ja lahingisi lõiwad, millest ka teine pool okeani maapind wärises. Ja mis eest see kvik? Et keegi walge mees mustale ei ütleks: „Sa oled pärisorjaks sündinud." Jälgi ei olnud maailmas kõrgema aSja pärast sõditud ja ialgi polnud taewas kõrgemale asjale wõitu antud, kui sel korral. Kaugemal, «vaenlase patareidest eemal on laatsaret,  milles mäearslid töötawad. Sinna wimkse sadanded haawatud lahing: platsilt kokku. Ühe kallal on kaks arsti õige kibedasti töös. Inimene, kes nende hoole all on, näib alles noormees olewat.  kuid jooned ta näo! annawad tale rauga jume. Seljast maha wõetud munder laseb aimata, et ta kandja ratsawäes priitahtlik ohwitser on olmid. Arstid peawad kaua nõu, kuhu haiget paigutada ja kuidas tale abi anda, sest rinnast on tule kuvl sisse läinud ja seljast wälja tulnud, seega kahekordse  haawa teinud. „Ta elab weel!" ütles esimene. „Ma imetlen, et ta meel hingata wõib. Suust ei tule ral werd." „See hakkab sedamaid jooksma, kui ta kogemata  üles ärkama peaks. Ma arwau. kuul läks tal läbi parema kopsu tiiwa." aga seda ette, et ta kõrwale libiseb ja rinna kontide alt läbi minnes teiselt poolt wälja tuleb."  „Läbikatsumine  saab seda näitama." sellest tublist  mehest. Ma tundsin teda, ta oli wabatahtliste sõjameeste juht, üks Ungria peenikene härra. Kui ma õigeste mäletan, oli Harter la nimi ja kandis üht paganat-; eesnime. Ta oli pagana julge soldat.  ühendatud lounariikide mägedele hirmuks: ta ei andnud neile päewal ega oöl rahu. Ta wõitles tihti kuue mehe waslu. Kindralil on temast kahju. Hoomatud sõjamehe pää otsas suitsetas üks wsna husar oma piibukest: sellel oliwad lõunariigid  terme waranduse ära põletanud, siis oli ta ka wabatahtlitult põhjariikide wäesse astunud. Jah. kui kangelane wõitles see noormees" ümises wanäkene. kiti arstid nooremehe haawu puhastasiwad. laskis meid läbi soo waenlasie  kallale tungida, nõnda et endid arwasime kõik soos hukka saawat. Rasked hobused oleksiwad ka tõesti soasse kinni jäänud, kui tema neid poleks mitte ruttu läbi kihutada käskinud. Kuid kõik läks hästi, hobused kargasiwad lennul üle. mäda soo, meie ronisime waenlass kindlusesse, naelutasime suurtükid kinni. Kuidas see kõik süudts, seda ma ei tea, imetlen aga, kuidas meie terme nahaga pääsesime, kuna noormees ainult ühe kuuli sai." „Sellest ühest näib tal aga juba küllalt saanud olewat." Siin ärkas haawatud noormees üles. Ärkades naerams ta. „Tere hommikust, härra!" „Tere hommikust," (oli aga juba õhtu). .Kuidas Teie käji käib?" .Ma pidin seda Teie käest küsima, kuidas mu käsi käib, kuidas mu haawaga lugu on?" .Tasa, härra!" .On mul meel käsi ja jalgu— .Mõlemaid on weel." .Sus on kõik hää!" .Mitte mee! täitsa haa. Teid on läbi lastud." „Ma ei tunne ise midagi." .Seda pahem weel." .Ma tean, härra, kui inimene enam walu ei tunne, siis pole surm kaugel." Mõlemad arStid waikisiwad haawu sidudes. „Kas meie Võitsime?" küsis nüid noor sõjamees küünaruukktde pääle ennast tõstes. .Täiesti Võitsime.  oäämees!" ümises wana husar. .Siis hurra  a!" hüidis noor kangelane ja sirutas mõlemad käed ülesse. .Hurraa, Lincoln! Hurraa, Grant! Hurra maailma wabaduS! Hurraa!" .Jumala pärast, ärge nõnda kisendage!" Vaigistas  teda üks arst. .Teie haawad lähemad lahti, meri jookseb kopsusse ja Teie läkastate endid surnuks!" .Pääsegu haawad Valla! Läkaslagu mina! Kui ma aga Võitnud olen! Weel kord hõiskan ma elus. Hurraa, sa püha priius! Lämmastagu mind see hüid. Weeretage mind sinna alla soosse timukate  wereSse. laske mind sääl uppuda. Weel Viimist  korda koriseb rind: .Hurraa, maailma prims!" Nüid läks ta! suu tõesti werd täis, et ta enam kisendada ei saanud. Arstid algasiwad uuesti, haawade kinnisidumist. Wana husar wSttis Politika ringwaatus. Jaapani wõidud maal Pinjangi all ja merel Jalu jõesuus on Jda-Asias sõjatuld  weel suurema hooga põleuia pannud. Mõlemad wõitlejad tahawad sõda südilt edasi kesta laska. Jaapan ei ole lihtsa auuwäarilije  lepinguga rahul, waid tahab „Taewariigile"  ta päälinnas Pekingis rahu ette kirjutada. Sellepärast on jaapanlaste otsene  püidmiue kas Pekingi ehk Mukdeni tungida; wiimses linnas seisab Mandshu walitsewa maja waranduS, mis 1200 miljoni  dollari wäärt olla. Jaapani raudteed on svjawüe wedamisega kibedasti ametis. 80,000 meest saadetakse uuesti söjaplatsile. Jalu merelahingus 4. sept. ei ole jaapanlased  mingit kahju laewade poolest saanud, kuna hiinlastel 4 laewa põhja läinud ja nad ise ühe ära põletanud. Pääle Lungiwatele  jaapanlastele tahab Hiina nüid „Jaapam Mvskwat" walmistada ja loodab, et jaapanlased talwel Hiinas nõndasama otsa saawad, kui prantslased 1812 a. Wenemaal.  Jaapanlased panewad lootust oma wõitja wäe ja laewastiku pääle, hiinlased peawat kliimat oma kõige suuremaks toeks. Muidugi on mõista, et jaapanlaste lootused kergemme wõiwad täide miuna, kui hiinlaste  omad. Inglismaa, kes tänini Hiina sõbruslikku politikat näitas, lõi wiimase  lahingute sõnumi järele ennast Jaapani  kilda. Inglased käiwad sõna järele: »Vs,s vistis!" Häda allajääjale! Neil on see kindel arwamine, et Jda-Asias see riik wõtb wõita ia tulewikkus pääosa mängida, kellel kõige tublim merewägi om Saada see põhjusmõte praeguses sõjas tõendatud, siis hakata wistist ka Guropa suurriigid rohkem mer:wäe pääle rõhtu panema. Hiina!  olla suurem osa laewu suured rängad sovmuslaewad, kuna Jaapan enesele rohkem kergeid kreuzerisi ja torpedo paatisid ehitanud  ja need Loonud Jaapanile wõidu uuemas  Jalu merelabingis. Weuemas politika ei kõigu, jeletawad suuremad Wene lehed. Meie ei hoia endid ei Hiina ega Jaapani poole, ega lnba, et Korea kumbagi nende riikide kubermanguks saaks. Korea peab iseseiswaks riigiks saama eht sellekssamaks  jääma, mis ta tänini oli. üleüldse on Wenemaal püie oma laialiste rajade paale wähemaid ileseiLwaid riig Lkesi soetada, mis sõjakorral waenlaste päälelangemiste esimese hoobi wastu võtavad. Selles mõttes aitasWenemaa ka Nulgariat iseseiswaks riigiks saada. Seega on need arwamifed eksilijed, kui õöldakse, et Wenemäa Bulgariat oma kubermanguks teha soowida. Saksamaa politika käib rahulisi radasi. Seda tõendab  ta keiser igas uues kõnes. Ta kutsub kõiki erakondasid enese ümber, et ühendatud jõul anarchistlaste ja sotsialistide ja radikallaste  wastu wõidelda. Ka Poola küsimuses  awaldab keiser Wilhelm inimese armastust  ja wabameelsust. Bismarck ei pea 2 miljoni Saksa riigis olewaid poolakaid miskiks. Nad pidada ümberrahwastatud saama. Selle eest annawad läänepreislased suurt kiitust. Hiljuti käisiwad neist 2000 Varzinis endist kantslerit termitamas.  Keiser ise awaldab poolakate wastu enam sõbrust kui vaenu; keisril on poli- Likas waimulikud, kiriklikud mõtted, Bismargil  käib Saksa rahvus üle kõige. Sellest siis need lõhed keisri ja endise kantsleri wahel ka wälja kaswasiwav. Mustris elatanud keiser awas riigipäeva rahu kuulutama  ja soowiwa kõnega. Pidusöögil jõi ta oma „kalli sõbra" Wene Keisri terwifeks. Kolmikühendusest ei räägi ta sõnagi, sõjamäe  suurendamist peab La riigile koormaks; endiste poliitikameeste sõjamõtetest lahkub ta, ja üsna nähtawalt saab Austria-Ungria külmus  kolmikühendufe wastu awalikuks. Eestimaalt. Uue Eesti laulu raamatu asja kohta saame auustatamalt poolt mSned teated, mida siin mitmesuguste eksiarwamiste kõrmale saatntiseks awaldame. Hiljuti õp. C. Malmist awaldaiud laulud pole mitte uue laulu raamatu proow, paljalt materjal, mida Eesti- ja Liiwimaa õpetajate kätte läbi katsumiseks saadeti. Nõndasama  saamad ka õp. Maurachi tööd materjalina ilmuma. Alles ühe aasta järele, kui kõik asja tundjad selle üle oma arlvannsi on awaldanud ivõiks ütelda, kas õp. Maurachi tööd laulu raamatu  prvowiks pidada tohitakse. Nõgu teada» anti kõrge ekseletsi sisemise asjade ministri härra poolt Eesti lauliku A. Reinmoldi  auustajatele luba tema talu tagasi ostmiseks ruha koguda. Korjamise eite otsa asmsiwad  Tarwastu wallawanem Märt Waine, Wooru wallawavem Jaan Lipp ja endine Saare wallawanem  Jaan Uri. Need sautsiwad oma allkirjaga korjamise lehed mõne kuu eest wälja. Nagu meile ustumast hallikast teatatakse, ei ole aga meel mitte tarwilikku raha summat kokku tulnud. Sellepärast kutsume ka omalt poolt kirjanduse sõpru üles oma käsi lahti tegema jn jsü?le mehele eluõhtut kergitama,  kes meie kirjandusesse nii palju kaunid luuleõisi  on külmanud. Meie toimetusesse on üks korjamise leht jäetud, kuhu lahked andjad oma nimed võivad ise üles kirjutada. Kes meile «Jlissa" lunastuseks postiga raha saadanad, nen. dele anname -Aakala" sees awalikult kwiitungj. Palume ja loodame, et sakalased Sakala laulikut meeles peaksiwad. Liivünaa kuberneri härra kirjutab omas ringkirjas talurahva kommisfaridele ette, et nad teravasti selle jävele waataksiwad, et walla ja kihelkonna  koolide õpilased mitte päiwi ära ei niidaks  ja kus seda sünnib, ära niidetud kooli päewade  eest vallavanemaid trahvirahasid sisse nõuda laseks. Kuida ..Mittheilungen u. Nachrichten" teatavad  on Vallimaal 1894 aasta aprill» kuul 353 õpetajat ametis olnud. Nendest on 99 õpetajat kohtulije karistuse alla langenud ja nimelt Liimimaal  80. Kunramaal 5 ja Eestimaal 5, -- -Punga-Mart ja Üba-Kaarel" mängiti 10. ja N. sept. Viljandis kaks korda jarjesliku „Wabaduses"  ja Eesti Põllumeeste Seltsis." Esimesel õhtu!,, laupaena!, oli vaatajaid nähe, pühapäeval seda e-am. Tükk meeldib kogurahnale wäga. aga ka arvustajate hääli tuleb kuuldavale. Mängijad etendasiwad omad osad pühapäewa õhtul suuremal jaol rahuloldavalt. Soonida olttS aga, et nad üleüldse endid poremine oma osadesse sisse mõtleks, „Balt. Woch." toob vou 8.-K. sulest kirja sarvloomade kaswatuje üle, mis oma sisu poolest täiesti meie juhtkirja -Väikepõllumeeste lähem ülesanne  karjakasvatuses" mõtetega ühte läheb. Päüle selle antakse selles kirjas meel nõuu Vallimaal elajate  kasvatuseks üleüldist seltsi asutada. BSeljsaitbtwaalü» Tarwastust kirjutatakse meile ustavalt poolt, et sääl ööhulkumine neel täies moodus olla, kus juures noored mehed kõiksugu  häbemata tjjkka tegenat. Nõnda lastud ühes peres öösel terwe kari lahti, kuna paaril teisel  lina kuprate sarrad põhjani maha lõhutud. Körtsisid  olla TarwaStuS palju enam, kui mid tarnis läheb; nõnda näituseks Wäluste küla teel, kuS mingit suurt läbikäimisi pole, sest et tee ots umbne on, 7 wersta maa pääl 3 kõrtsi. Nende kinnipanemine  ei taha Tarwastus õnnistada, nõgu Saare wallast seda näeme. —r. Pniainsi tuleb meile palju halbu sõnumeid.  Keegi A. walla pois jootnud 20. aug. üde tüdruku purujoobnuks, et teda siis metsa wiia ja oma tahtmise alla sundida. Laulusid ja teotuse kirsasid liikuda PuiatuS tosinate kaupa. Keegi kaebanud  hiljuti ühe säärase laulu ettelugeja Puiatu kohtusse, tuid see falganud laulusepitsejad ära ja andnud ette, et ta laulu posti päält saanud. Kohus  mõistnud ta kaheks päewaks aresti. Pärmls on -PoStimehe" sõnumi järele TeStamaa  õp. G. Kvik ringkonna kohtu istumisel 7. sept. ametist lahti mõistetud, et ta lapsi oli ristinud, kelle wanemad Greeka õ'get uSku ristitud, kuigi need hiljem endid Lmeruse kiriku liikmeks olinad pidanud. Pärnu kreisi ülem kirjutab oma ringkirjas 31. augustist s. a. kõigile politsei ame.nikkudele,  mõisa politssivele ja vallavalitsustele ette, hoolega selle järele waadata, et eramajades palwetundisid ilma kubermangu valitsuse lubata peetud ei saaks ja iga seaduse vastalise palvetundide  pidamise üle viibimata kreisi ülemale tea» dust antaks. Siin kippus ettelugejate töö juba üle käte minema. A. M. S S 5 a l s. 33