Hirschenhofist. Säält toob üks Läti leht näituse Mustlaste häbemata teust. Sääl hoidnud 15 aastane tüdruk rahuliste karja, kui korraga kaks Mustlast põesaSte tagant wälja ja otsekohe raswase hoina pääle karanud. Tüdruku kisa pääle lasuvad Mustlased oina lahti ja kippufiwad tütarlapse kallale, kiskusiwad teda karwupidi ja rõhusiwad tema rinna sisse. Appi tõttajate lähenemisel  pistfiwad hulgused plehku ja jätsiwad tüdruku uimaselt maha, pärast seda kui nad tema tüki maad metsa sisse oliwad tassinud. Arsti abil ärkaS tüdruk jälle elusse. Tagakihutamisel saiwad kaks Mustlast oma perekondadega kinni püütud ja kohtu alla antud. Peterburgist. Sääl jäiwad mincwal nädalal (14. —21. Augustini) 911 inimest kolerasse haigeks, 296 suruvad ära, 439 saiwad terweks. Tuttaw saksakeelne nalja- ja pilkeajaleht „K lad de rad at s ch", mida õige laialt loetakse; tal oli ühewahe 50,000 ümbert lugejat on nüüd Wcne riigis ära keelatud, kuna selles tihti Wene maa kohta halbu awaldusi on seisnud. Keeld hakkab nüüd kohe maksma. Sääl Apraxini-uulitsas olemaStrubinskii pärijate maja läbiivaatamine terwisehoiu kommisfioni  poolest ei olla mitte wähem ega rohkem aega kestnud kui 9 päewa. Selles wiiekordses majas, millel kümme jägu ja wiis hoowi on, elawad rohkem kui 2000 inimest. Korterite ja hoowids läbiwaatamisel  on palju mitmeaaStalist musta marjul leitud olemat ja maja iseenesest olnud ka wäga korratu ning nõuda parandamist. Uute 25 rublaliste paberirahade tundmiseks awaldab Walitsuse Teataja järgmised pää tundemärgid.  Uued rahad on malge seespidi mesi kirjaga paberi pääle trükitud. Parema poole raha keskel on wesiwärmiline Keisri Majesteedi kuju, millel õige nurgaliste lühidega kettide reast raam ümber on. Ketid on mustjat ja heledat wärwi segamine. Heledatel kettide real on mustjas, mustjatel hele joon keskel. Rahade suurus on pikuti 175, laiuti 104 millimeetrit, esimene külg wiltu jooneliste sehkendustega kaunistatud, mille keskel riigikull seisab. Sehkendused on punast, wioletti ja sinist kirja. Keisri kuju wastu pahemal  pool on iseäralik wioleti wänviline pilt, mis Wenemaad tähenoab, ning keskel harilik must rahakiri. Raha tagumine pool on pääle Majesteedi  pildi, mis ka siin meel sclgeSte näha on, iseäralise ilustusega ehitatud, mille ülemine pool sinisesse, alumine mioleti wärwi heidab. Riigi pangas algas juba 20. Augustil manade 25 rublaliste  paberirahade uute wastu ümber wahetamine. Uuematest kolera-sõnumitest on näha, et tõbi lõune- ja õhtu poole edasi tungib. Nii on kolera ka juba Kertschi linna jõudnud, kus 19. Augustil 17 inimest haigeks jäiwad ja 3 surimad. Tschernigowi kubermangus on 18. kuni 20. Augustini  29. in. kolerasse jäänud, nendest surimad 7 in. Ka Hersoni kubermangus on tõbi wiimsete päewade sees liikuma hakanud; 20. Augustil jäiwad  süül haigeks 18 in., surimad 5 ja paranesiwad  7 in. Lublini kubermangus jäiwad 19 Augustil 10 in. haigeks, 6 paraneflwad; Lublini linnas jäiwad sellelsamal päcwal 19 in. haigeks, 5 surimad ja 16 paranesiwad. Peterburis jäiwad 22. Augustil 121 inimest kolerasse, 31 suriwad ja 76 in. paranesiwad. Kroonlinnas jäiwad 19. Augustil 5 inimest haigeks. Peterburi kubermangus  jäiwad 20. Augustil 30 in. haigeks, 13 suriwad  ja 14 in. paranesiwad. Samara, Saratowi ja Simbirski kubermangudes  on kolera juba palju wähemaks ja nõrgemaks  jäänud. Sagedaste püüawad noored mehed endid selle läbi wäeteenistusest peasta, et nad endid alamates koolides koolmeistriteks pokuwad ja õpetust annawad, kus neid sugugi maja ei ole. See rehkendab ilma asjata kogukondade kulusid ja wäeteenistusest wabaStatud noorte meeste armu. Nüüd on koolide ministerium koolikondada kuratoritele  ringkirjas kohuseks teinud, selle üle walwata, et üheklassiliSteS rahwa- ja alguskoolideS pääle usu õpetaja üks ainuke koolitaja, olgu meeste-wõi naisterahwas, õpetust annab. On koolilaste arm pääle 40, siis wõiwad alaklassid, iga klass ühe ainsa koolitajaga, asutatud saada. Usuõpetust peab kõikides klassides üks ja seesama koolitaja andma. Juhtub pääle selle weel koolitajaid maja olema, siis saamad ainult niisugused ametisse pandud, kes wäeteenistusest wabastatud on. Ametisse pandawal piab kooli-konwendi, rahwakoolide inspektorile  wõi kuratori kantselei pool tunnistus olema, et ta kooli ameti tarwis kõlbuline on. Kalude ja mõõtude stempeldamise eest mis nagu teada, linnade hääks tarwitati, on senini wäga wähe raha sisse toonud 1890 aastal ainult 26,000 rubla üle terwe riigi. Selle pääle waadates on sisemise asjade ministerium nõuuks wõtnud, suuremat maksu kaalude ja mõõtude stembeldamise pääle panna. Sissetulik antakse osalt linnadele, osalt kroonu-asutustele. Mõstust. Kolmas ja neljas wangidewoor, 175 meeste- ja naislerahwast, on Mvskwast juba Sahaline saarele saadetud. Kolmanda woori seas on 19 mõrtsukat olnud ja neljanda woori seas 36 sunnitööle mõistetud naisterühmast, nendest 20 abikaasade ja 6 laStemõrtsukat. Hale. Warssawist. Ikka weel ei taha rohutirtsud Wenemaad maha jätta. 12. Augustil on Grochowo küla wäljadele, nagu „Lodzer Zeitung" teatab, suur parw neid inetuid loomi tulnud, aga nad olnud nii wäsinud, et kohe ära surnud. Armatakse et kauged tuuled neid nii kaugele kandnud. Morissowast. Suurest tulekahjust, tulewad sõnumid. Tuli on sääl 14. Aug. homikn wara lahti pääSnud ja kohtumajad ning umbes 1000 teist hoonet tuhahunikuls teinud. Suur Wencusu kirik on raudtee ametnikkude hoole läbi alali jäänud. Alles teisel päewal kustunud ahned leegid. Kahju, mida suur tulekahju sääl teinud, arwatakse umbes miljoni rubla pääle. Wäga palju inimesi, enamasti Juudid, on kõik oma wara kaotanud ja ainult terme ihuga tulest wälja pääsnud. Nüüd pidada nad lageda taewa all elutsema. Hale lugu. Taga-Kaspiast. „Nomoje Wremja" sõnumite  järel on obcrst Janow oma 19 kasakaga Pamir'is Afghanlastcga kokku põrkanud, kes Samataschi kohakonda õiguseta ära wõtnud oliwad.  Kolm kasakast olla haamatud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa ajalehtedel jääb igawaks  ikka aina kolera sõnumid tuua, wõtawad siis wahel sekka mõne muu asja arutusele, niinelt jälle oma Bismargi. Selle kohta on nüüd üks käredam Bismargi poole hoidja ajaleht. Kölni linnas ilmuw „Öhtu-Saksa üleüldine seitung" maga iseäralise kirjatüki toonud, mida teised lehed imestusega ja enamasti pahandusega ära trükiwad. Weider on kiri küll, sest selles püütakse otse keisrit riigi põhjusseaduse rikkujaks stempeldada. Seletakse põhjusseaduse paragrahwide najal, keisril ei olla iganes õigust ega woli, kedagi riigikantsleri  oma poolest ametist lahti lasta, sest kõigil keisri käskudel pidada põhjusseaduse järele ka kantsleri allkiri kinnituseks olema, oma lahtilaskmise  käsku aga ei wõida ometi kantsler alla kirjutada ning see olla nii umbseaduslik. Riigi põhjusseaduse fihtmõtte olla ju ka olnud, riigi heakorra ja seaduslise olu eest walwajaks riigi kantsleri seada, kes tormilisel korral ka keisri mõjule wastukaaluks pidada olema. Sarnased seletused on muidugi ka Bismargi auustajatele üleliialdused ja nad tõttawad tõendama, et Bismargi!  nende mõttedega tegemist et olla. Et aga asi kahtlust Bismargi mastu walitsuse pool kas- watab, on mõista küll ja selle eest wõib Bismark oma liig südit> sõpra tänada. Eks ütle wana sõna õigesti küll: „Hoia mind Jumal mu sõprade eest, wacnlaste eest hoian ise!" Hamburis. Sääl on kolera kõrwal mustad rõuged möllamas. KoleraSse oliwad 17. Augustini  2400 inimest surnud. Jõukamate inimeste põgenemine linnast kestab edasi. Brüsselis. Sääl raudteel oli kahe rongi wahel kokkupõrkamine; mitmed wagonid on purustatud,  kolm inimest surnud, 22 haamatud, nendest kuus elukardetawalt. Paljudel haawatutel on liikmed  lömaks tehtud. Peaaegu oleks õnnetus ka kuninglikku rongi tabanud. Breslawis, 23. Aug. Minewal ööl oli raudtee töökojas suur tulekahju. Hulk hooneid põlesiwad ära, palju tööristu ja masinaid, pääle muu 150 raudtee wagonit. Kahju on pääle miljoni  marka. Jnglisemaalt. Sääl on Britgendi sõekaewanduses  raske õnnetus olnud; 143 inimest on maa alla jäänud ja ainult 47 nendest weel päästa wõida. Londonis. Wiktoriasse (Jnglise-Amerikat) toodi 20. Aug. kolme Inglise ja ühe Amerika laewa madrused maale, kes Beringi nieeres Wene piirides ülekeelu kalu oliwad püüdnud kus Wene sõjalaew „Sabiaka" neid sääl kinni wõtnud. Laewad wiidud Kamtshatka randa. Gladstone olnud 20. Aug. Hawardi parkis jalutamas, kus juures üks noor lehm tema kallale tikkunud. Gladstone saanud ühe puu taha pakku põgeneda, nii et tal midagi wiga pole sündinud, aga ta oli ennast kangesti ehmatanud. Schweizimaalt. AugnSti kuu 19. päewal on Grindelwaldis 90 maja maha põlenud. Kohalistest inimestest on pääle 400 ilma peawarjuta  jäänud. Reisijad, umbes 200 on kõik kautanud,  mis neil kaasas oli. Greekamaalt. Sääl walitsusel on ka kõwa nõuu, seaduseteel oma maa trükiwabadust sugu kitsendada ja ajalehtede suud sugu sulguda, kui nad liiali lähemad, mis paraku wiimati GreekäS ju otse igapäiseks asjaks olla saanud. Ööldakse tungiwalt Greeka ajakirjandusele paremaid päitseid päha panna tarwis olewat. Põhja-Amerikamaalt. Ühisriikide president  Harrison pidas neil päimil toreda kõne, milles ta Ühisriikide õnnelikku seisu kiitis: „Suured mered lahutawad meid wägewatest riikides," ütles president, „sellcpürast ei ole meile wälimise waenu poolt hädaohtu karta. WõeraSte riikide waStu oleme meie ikka leplikud ja järeleandlikud olnud, aga meie lacwawäe uueste alustamine annab meile õigust, wägewa kaubariigi kohalist suuremat mõju tarwitada, tüs seda waja on. Ameerika laewad on peaaegu kõigeparemad, mida maailmas ehitatakse." Tööliste mässamine Ühendatud riikides on peaaegu igalpool töörahwa allaheitmisega  lõpetatud. Sääl on jälle raudtee tööliste mässamine lahti, mida sääl üleüldse sagedaste juhtub. Kahe suure raudtee pääl on wekslimehed suure hulga poomwillu ja muid kauba asju ära põletanud. Teised lehed. „PoStimehes" kurdab keegi, et meie endine kuulsa laulu linnu Koidula haud peab wäga halwas korras olema, ei olla maha langenud kalmu künkal muud nühja, kuid arwa mõni närtsind lilleke. Iseäranis olla see kurwastaw, et ta meel wõeras mullas hingab. Teises numbris tuletakse meele, et raamatu kauplejad ja trükkijad ivõiksiwad Koidula endisi kirjasi ära trükkida lasta ja raha, mis kuludest üle jääb wõiks haua ehituse mälestuseks pruugitud saada. Nõm on kaunis aga kas seda täidedakse ehk proowitud  saab on küsitaw! Et Koidula haud wõeras mullas on, see ei tee ühtegi oga et'ta oma rahwa poolest tähtsuseta seisab, see pole ilus. U 3S Saarlane 1892