iude ZKisT-asMseW Zhmdusesss. hsits- Ssll- rsW fwereserumi)  saatmisekS sU Linnapea poolest juba hukatust tehtud. Eesti selts Tarivs sl! ./Posti- sõnumite järel nSuukS wZinud, Majestat Keisrile pulmakingituseks üht s ! b u m i t Piltidega Eesst rahwa elust anda ja selleks kõiki Eesti fsWsi ssswõiMiskls kutsuda. Albumis piawad pildid linnadest ja tähtsatest hoonetest Eesti ZeelkoadaS, Eesti meeste ja Meste, Eesti seltside eesiseisuse-liigete, Eesti - tähtsamate kirjameeste m kunstnikkude.  luuletajate ja ksmpouistide Pildid.ja pildid mitmesugusest  teisest joonest olema. MM kunstwaalerite ja kujuraiujale'tähtsamad töZd/mis /ääwspiltide järel pidiwad  albumis üles pandud saama. --- Pealinna ' lehtede s immile järel olla NõuuPidK-> mised, apthekide'-kauplemist muuta. Apthekid pidada Kroonu - talliluse alla antud saama, st wasne rahwas arstirohtust odawama hmngga ja selle juursS wse! arstlikku  abi ilma hinnata saada wöiks. Apchekide-pereMehed wõtta nüüd nii suurt kasu, et kui seda ainult lv protsenti  w ühenda takse, siis wõida sellega kõiki aptheki amet-' nikkusi ülespidada ja peale selle Neel arstist, kes waeseib inimest ilma hinnata arsuzvad. SiiS olla ka wõimuli? waesels rahwale- arstirohtust odawams hinnaga ehk ka koguni ilma hmnata anda. , - Soomemerel on wiimastel nädalitel mitmed l a e-w a-Snns t n s e d juhtunud. Mõned merepenikoormad  BorgZ linnast eemal läks ' purznlaew sander II." hukka ja mitmed inimesed saiwad surma. Kapten S oit i, kui tema nägi, et laewa peasts enam wöimalik «i olnud,, heitis oma hoolekandmist meestskonna ja-Wisijate peastmise peale.. Esimene wstte lastud paat sai laenetest wasta laewa Zülge paisatud ja puruks lohutad,  kuS juures neli inimest, kes peale kargannd sliwad, mereSse kukkusiwad. üks sai walja peaMetud, kaks wajusiwad  põhja, neljas, üks madrus,- pidas ennast ühe paadi tüki külges kinni ja sai uimaselt BsrgZ juures kaldale uhutud, kus kalamehed teda leidstwad ja toibutasiwad. Kapten Soiti ise sai, kui peastmise-tõõd korraldas, ühest laanest meresse wisatud. Teine paa! peasts õnnelikult alla ja sellega saiwad neli meest laewa meestekonnast ja ka natuke lasti maale wiidud. Neli meest, kolm madrust ja üks reisija, Soome Senati-maja ülewaaisja Suksdorsf oliwad laewa peale jäänud. Wiimane oli laewa hukkauünemise  juures kajütise läinud, oma asju peastma, ei saanud aga enam wZlja, sest ühegi! teadmata wiistl oli uks kinni läinud. Madrused olnvad laewa esimese masti peale roninud ja sealt häda-tähesi aunad, mis ka tuletorni lootsidest nähtud saiwad. Need rultastwad ja olsifiwad seal ka Suksdorssi, kestest madrused teadsiwad, et tema senna jäänud, kui nende hüüdmise peale aga ei wastatud, siis söitsiwad nemad peastetud madrustega kaldale tagasi. pääwal oli ilm waikne ja lootsid ja madrused söitsiwad jälle õnnetuse-paiga peale, kus laewa kere õnneks wcel mana paiga peal seisis. Kui Suksdorsf, kes kajutis kinni oli ja ennast kadunud olema arwas, laewa lael sammust kuulis, siis püüdis tema kõigist Võimust omast tähte anda, mis miimaks ka korda läks. Et tema aga läbi ukse ülesse saada ei wõinud, sellepärast lõi tema ühe akna katki ja ronis läbi selle laewa laele.  Suksdorsf  oli ligi 24 tundi surma oodates kajütiS olnud. West hakkas sisse jooksma ja kui lootsid ja madrused natuke wiiwinud oleksiwad, siis oleks õnnetu reisija ära uppunud. —Kotka juures oli aurulaew „Nawarra" kiuni jook Suud. VahtikiSkumim ei olnud kerge. Tallinnast saadeti ,Meteor" appi. Wigad, mida pNawarra" saanud, oliwad aga ni! raSked, et peastmine wist kaua aega wötab. Kronstadt'i lahelt läks murtud jea Talwekuu 4. pääwal mere poole. Saksamaa aurulaew  oli pääwal enne seda nendanimetakud Londoni liiwa-rahu peale kinni jooksnud. Kronstadti Peastmise-selts oli oma peale wõtnud, kinnijsokSnud aurulaewa  IVW nael stärliugi eest lahti kiskuda. Talwekuu S. pääwal tuli Rootsi aurulaew ,Frigg". läks aga Tallinna sadamasse. -- abiks saadeti hilzemini  TallinnaP weel peastmise-aurulaeWad ,Freya" ja Need Hakkasiwad wett walja pumpama, mis tööd aga 5 kuuni k pääwa aega wõtma arwati, kus siis wast lõhkikiskumise tööd algata wsiwad. Hilisemate sõnumite järel on Talwekuu 14. pääwal peastmise-aurulaewadest ja lahti kistud ja Helsingisse parandada wiidud. - Rootsi aurulaew „Adam", mis wiimase aasta Mihklikuul Hiomaa randaS põhja wajus ja laega 43 jalga wee all seisis, on wälja weetub ja peastmise aurulaewast Karin" Talwekuu 18. pääwa öhtal parandamiseks Tallinna sadamasse toodud. Peastmise-aurulaew on aurulaewa ,Occi> dent" lahti kiskunud ja Stockholmlsse parandada wiinud. Ka teistest paikadest, omalt maalt ja wõeralt maalt, Znuldakselaewa-önnetustest. Talwekuu 1. (l3.)pääwalkirjutKti Hamburgist: põsest kell Z saadik möllab siin kange löune-läänö marutuul, mis katustele, korstnatele, aknatele ja Weikestele .IüZWMIe ElZe p«a! kahju teeb. Woybamulaew  »PrenSssn" miS Blohm ja Bossll werfW srifis,  on ennast lahti kiskunud ja palju kahju teinud, ise aga terweks jäänud. Inimestest ei olnud keegi wee! häda saanud. Telefoni tegewuS Lübeck'! poole on seismas, teistele pooltele raske aga meel käimas. Lüdeckllst: xKange mamtuule läbi sai siin majadele palju kahju tehtud. Maria»kin?u torn hakkas kõikuma. Aurulaewa - peal sai üks madms mastist maha paist:' ind ja mZksst Paris'! st: möllas siin hirmus marutuul, kestis kevk-ööni ja tegi palju kahju. Lõhutud akna-rmiwde, maha murtud korstnate ja puude hulk on maga suur. Homiku-lehtede järel olla Z ehk Z inimest surmatud ja palju teisi Vigastatud, 'nende keskls mitmed raskest. Kana! la Manche'st ja lahtisest merest Wlewad sõnumid paljudest laewa-snnetnstest/ Brüsselist: S>KMZ Belgia's möllas täna öösel hirmus marutunl. Telegrafide ja telefonide tegewus on pea täiesw seismas. Kõikis linnas ja alewiteS on marutuu! palju kahju teinud. Palju ehituses seiswaid hooned on sisse kukkunud. Istandused  on häwitatud ja palju inimesi on wigaSiatud. Ath'is saiwab kolm inimest lihe lõhutud hoone all surina.' -- Nowsje sõnumite järel saada sel talwel kõikides Vallimaa kubermangude kihelkondades peale usutunnistuse  ja palwe-tundide koolides Greska-Katholiigi waimuliknd jutustamise-tunnid peetud saama. Kas koolilapsed  GwMig -'Litth. usutunnistusest ?a neist Vaimulikkudest jutuStamise-tundidell osa Võtma piawad, sellest ei ole Wremja° mitte teatust aimud. Wene Adel°põlluban?i wõldulamu-vaberik esimene Võit ZWMV rubla, on Viimases loosimises kaupmees Timaftjewll poesslli Wassili Andrejew'! kätte langenud, kes selle loosi kolme aasta eest oma peremehe käest tema poja rislimise-pääwal kingituseks saanud on. ----- Ta'wekuu IZ. paäwal suri TooMpea-wsngimsjas wang E. L. äkitselt ära. Sellest oli juttu tehtud, et KkZ Vangikoja-ülewaataja WZgiwaldse surma läbi oma elu kautauud, mis aga mitte tõsi ei ole. Talwekuu 9. pääwal katsus Voorimees Jaa» R. omaS korteris Uueilma-uuMsas  oma elule ülespoomisega otsa teha. Tema näen? hakkas mis peale kojamees tuli ja õnnetuma  lingust pea st iZ. Jaan R. on warastatud asjade ostmine pärast kaheks kuuks wangi mõistetud olnud -a selle eest hauda redusse minna tahtnud. Ööse! Vnstü Mwakuu T 7. pääwa on wargsd Suurel Tartumaauteel maja Nr. Zl-Z keldri lahti lõhkunud  ja sealt 17 rubla eest mitMesuguseid toidu-asju ära Viinud. —. Talwekuu 5. pääwa õhta! Varastati Weikel Tartn-maanteel maja Nr. 5 Mingilt 39 rubla eest mitmesugust pesu. Talwekuu 9. pääwal Võeti üky naesterahwaS oma seltstlaStega teu pealt kinni, kui nemad Wiru-uulitsaS Perlihll poes margal oliwad. Kaks uaesterahwast  oliwad ühe mehe kaasas senna tulnud za omale muffisi ja MÜtstsi näidata lasknud. Kui kõik kolm Välja läinud oliwad, ilma et midagi ostnud oleksiwad, siis leidis kaupmees, et ükS muff puudus. Kohe läks tema ühe gorodowoiga otsima ja leidis uaesterahwad sel silmapilgu! kui üks nendest S!einfeldt'i piltide-kaupluseS ühe pühapildi  ja ühe jaki ära peitnud oli, mida aga koupl>. seõpija  märkannd ja warguse ära wõtnud oli. Warastatud muffi ei leitud nende juures küll mitte, sest seda oliwad nemad meesterahwa kätte aimud, kes sellega ara kadunud oli. Läbiotsimise juures leiti, et neil kahel kokku ainult 9 kopikat ott ja kui üks omale ka wale-nlme audis, sai tema siiski kui harjunud poodide-waras Jutte S. ära tuntud. - Talwekuu 12. pääwa õhtal leidis Tallinna kodanik Gustav W., kui tema saunast Rügementimulitsas wälja minna tahtis, et tema riided ara war.Matud oliwad.  Hirfchll maja käsikamrist SuureS Roosikrantsiuulitsas  on öösel waSta Talwekuu 9. pääwa 49 rubla eest mitmesuguseid riideid ära Varastatud. —> Wnmasel nädali! on Politsei ühe maja läbiotsimise juures 3 linnajäiis mitmesuguseid riideid leidnud, mis sösel musta Talwekuu Z. pääwa ühest Lehmja walla talukohast waraslatud  oliwad. Talwekuu 9. paawa homikul saiwad piima-wank. rid Suurel turul linua-arstist läbi waavatud ja kahe talumehe  kaubale toodud hapu koore peale petroleumit kallatud^ Koigekdrgema armukäsu zärges Talwekuu 14. vääwast on mitmed wangid Tallinna wangimaladest lahti lastud. Nende nuhtlus on neile kingitud, nagu hulgale süüdlastele igast seisusest kõikis riikiS. Peterburg'is on armukäsu peale lahti lastud wangid estteks suures hädaS olnud, ilma peawarjuta, ilma riieteta, ilma toiduta. Wangikodade-komitee ou nende eest hoolt kannud ja Peterburgi  Linnapea on ueude heaks omast kaest Zvv rubla annud. Ballis?i'st, Talwekuu ?i. pääwal. Wiims te paawade järel on meil aeguti selged ilmad olnud, ilma et soojuS kahanenud olnud. Witmased nädalil oli ühel homtkul natuke härmatust maapinna peal, muidu on pääwa ja öö aeal ühetasa künni 4 graadi sooja olnud. MrjewM. Kuulsa looduse-mMja KM Erust von Baieri mälestuse-saMmas Domi-MZel, mis smni pm-> aia wahel seifis, on nüüd uhks raudse riStik-aia uhke WZmWggs saanud- See su Zoodßse-mrijate-seltsi juhatuse  poolest pandud, kelle käes Baeri-kapital seisab ja G. E- Lesta wärktuas tehtud. --- Endine Madise ja Risti kirikuSUetaja, Propst Nikolai Spindler, nüüd usuSpstsja Zurjswl (Tartu) GymnasiuMw, on pärast Memat haigust ära surnud, Haljala, hiljemini W im-Nigula, kirikuSpelaja Georg S pindse?'  Poeg, oli tema Näärikuu Z 4. pääwal 1631 Hal« Mlal sündinud ja aastatel 1843 kuuni 135 T Tartü's studerinnd, selle peale mõned MZisd kodukoolitaja Eesti - maal olnud, mõne esc; Saksamaal elanud, J?ulukuul 135? Tallinnas kirikuõpetajaks õnnistatud ja mõni nädal Pärast seda Madise ja Risti kirikuõpetajaks kutsutud/küs tema Laäue-HarjuMM ProMiks ja hiljemini Eesti maa KonMoriumi liiteks waliiud sai. Aasta! 1373 läks Pwpst R Spindler Kurssaare Eesti koguduse firikuöMtajaks  ja sealt kahe aasta pärast Tartu Gymnasiumi usuõUetajaks,  kus tema ühes kiMK-vimr (abiõNetaja) ja wangikoja  kirikuõpetaja sli. Zgat ametit M Pwpst SyiMer suure hoolega ia osawusega taKitanud ja igal poolel saab tema mäleSwZ suures annstuses pestud. Pärnu maakonnast, össel wasta Wimakuu Zl. Pääwa on Wana-Kariste Wallawanem Jaan Sepp mõrtsukatest raskest haawatud js on selle järges ä« surnud.  xUus Tartu Zeitungile" su sellest koledast kurjaieust  ja kõikidest auustatud Wallawanema mahamaimisest Talmetun 4. pääwsl kirjutatud: nädalil sai, knida juda kirjutatud, Wana-Kariste Wnllaw-mema Zaan Sepps peale peidupaigast lastud, kui tema Zssel ametitalliwstslt  koju sõitis. Jaan Sepp sõitis ühes walla kohtulemrega ühe linna-droschka peal koju. Mõrtsukad oliw-ad tema wdumaja ligidal tee kahest kohast kinni ja pannud ja pimedas jo põssasts warjuA Wakawanems peale Waritseuus. üks wuZ lõhkus tema reislun üle pvlwe. Hobune kohkus ja kargaõ teelt kõrwalez Wallawanem ja kohtuteener kukk astmad sõiduriista pealt maha, NiimKßk nii õnnetumast wasia üht kirsi, et tema uimaselt maha jäi. Wallawamm pidi kaua sma were sess maas olema, kuum tema appi-hüüdmist kodu kuuldi ja appi tuldi. Kutsutud arst leidis, et õnnetuma jala sisse juba põletas tulnud ja jalg ära leigatud saama pidi. Õnnetu oli aga juba nii Palju merd ?M tanud, st pkastmiue wsimalik Zi olnud ja tema mõne paama pärast ara suri. —° Kole mõxtsukstegu sn siin 'ksikisi läbi põrutanud: Zaan Sepp on kui oma smsti-trMwuse ohwer langenud, tema on nende kaabakate vhwrlks saanud, kelle kmjatxgudele tema takistusew oli. Tema Mm ja kindla meele järges oli kogudus wiimafel talwel nõuaks wõtnnd, ligi Z 6 kardetawat  pahategijat mitte enam kogudusesse üles wstta waid paluda, et nemad Siberisse saadetud saaksiwad. Koguduse  hirmuks ollwad need Väljaheidetud kaabakad aga wallali ümber hulkuda tohtinud ja nende ohwrits on nüüd see kõikidest suuStatud mess langenud. Küiöa see mõrtsuka tegu kõiki Halliste kihelkonda läbi Põrutanud ja Missuguses Mustuses Wallawanem Sepp seisis, seda näitafiwad need anud, mis tema põrmule matmise 3. pääwal üles näidatud saiwad. Suur kiri? oli wiimase asemeni täidetud z kõik mõisaherrad oliwad tulnud, surnule wiimast saatmist andma. Tulnud olimad ka Pärnu Kreispolitfei-ülem ja Talukommissär, keS kõige kihe!konna Wallawanematels käsku ammd oli, oma amkti-tähtedega tulla ja surnut kiriku juures waßa wõtta. Need Wallawanemad kandfiwad uhket surnukirstu orcii kõlal altari ette, kus kohaline kirikuõpetaja liigutama! matuse-kõuek pidas. Pärast teda rääkis kiriku-wöörmünder A. v. SiverS südamelikkufl suustaVaid sõnu, kuida Waüawanem  Jaan Sepp nagu soldat oma wahipaiga peal laugmnd, kuida tema oma wiimase weretilgäni oma kohust lrumvMe täitnud ja ülekohtu wasta wõiöettmd olla. Halliste kihelkonna nimel pani herra von Sivers lõppeks talli auapärja surnukirstu peale. Siis pidas Talukommissär  WenekeeleS surnule auustawat järelhüüdmift. mis selle peale Eesti-keelesse ümber pandud sai. Kõneleja knjuSlas lahkunut kui ühe ametniku eeskuju ; Wana-Karista kogudus, kelle eest tema oma elu on jätma pidanud, saagu iemale hana-mälestufl panema. Tuhandetest inimestest saadetud laudfiwad Wallawanemad surnukirstu kirika-aida, kus lahkunule weel aunStnss- ja tänu-sönu järel hüütud sai Kalmuküngas lai siis hulga auupärgadega kaetud.'' Kakwere'ft. Mitmed maakogudused Rakwere ümberkaudu  olla xßakwere sõnumite järel uöuuks wõtnud, kohaliste ülemate lubaga üht kapitali korjata, ja ärasurnud Eestimaa KubernZri Würst SchachowSkoi mä. lcStusekS Peterburgi suurkoolile anda. et selle kasudest ükS noor Eestlane, kes seal studerib, abiraha saada wõiks , EeSti Postimehe" sõnumite järel olla fee plaan weel laiem. Ka maakogudused Eestimaa teistest kreisidest pidada osawõtmisels kutsutud ja üks nii suur kapital korjatud  saama, et kõik noored Eestlased, kes Peterburg'iS