lased ise Hiina salasclislastele sõjariistu olla muretsenud, teiste tapmiseks. Üks Inglane Mason on selle päält kätte saadud ja kohtus 2. aastaks sunnitööle ning 3000 dollari maksma mõistetus. Möndasugust. Kahlul lk eksitus. Raudtee rong on ära sõitmisele malmis ja on juba kolmat korda kella helistatud, kui üks paks naisterühmas ähkides ja puhkudes meel tema juurde ruttab. Lahke kouduktöör wõttab tema ümbert kinni, upitab teda kiiresti -vagunisse ja rong tossab mürinal edasi. Warsti selle pääle tuleb kouduktöör ikka meel lõõtsutama naisterühma juurde wagunisse. „AH," ähib paks emand, „ma tahtsin ju üksnes. . ." „Noh, pole wigagi, olge aga rahul," sähwab kouduktöör lahkesti wahele, „teic olete ju ikka meel kaasa sõita wõinud ja see on ometi peaasi!" „Jah . . . mina tahtsin ju . . . üksnes. . ." „Paluu teie piletit!" „Jah .. . aga .. . ma tahtsin ju üksnes . . . seda kirja siia . . . poStikasti pista!" Londonist kuulukse järgmine eeskuju  wääriiins lugu. Hydeparki (Haidpark) sisseminekul seisis mõne aasta eest üks mana kuiw ja köss naine, kes mööda minejatele wärsket ragorohtu lindude toiduks pakkus. ÜkSgi ci pannud wanakest tähele; tema lõdises külma pärast, palja maa pääl oma korwi kõrwal istudes. Jalutajate hulgas oliwad ka praeguse Inglise troonipärija prints Walesi (Neels) tütred. Kui nad ivana mutrikest oliwad silmanud, hakkafiwad noored neiud enda keskel nõuu pidama, kuda nad wanakest küll hädast aidata wõikfiwad. Ilma pikema mõtlemiseta läks printsess Maude (Mod) rohumüüja wõttis tema korwi ja hakkas, ennast wanakefe kõrivale seades, oma kaupa mööda minejatele pakkuma. Turg oli nii elaw, et kaup marSti ära müüdud sai ja wiimne tagawara otsa loppis. Mõned makfiwad isegi raha ette ja .tellisiwad omale rägarohtu, mis alles mitme päewa pärast pidi toodud saama. Nõnda oli ilus summakene  raha korjatud; printses aga pani oumlt poolt ka meel ühe pangapilcti rohukorwi ja läks siis rõõmsasti oma õdede seltsis edasi. Ühe Amerita miljonäri poeg tahtis teekonda ümber maakera wõtta. Tema ema, kes pojale hädaohtusid kartis sündiwat, saowis temale ühte kõlblikku inimest saatjaks kaasa anda. Sellel otstarbel laskis ta ajalehtedesse kuulutused panna. Pakkujaid tuli palju, aga ainult kolm tükki waliti  wälja ja pandi lauda sööma. Söögiajal heitis majapraua äkiselt oma mehe ette põlwili ja kaebas nuttes ja käsi ringutades : „Ma õnnetu! mis olen ma teinud: KurwatuS pojast lahkumise pärast on mind tapjaks teinud!! Toidud oliwad kihwtitatud ja meis kõik peame surema!!" Seda kuuldes kargas üks noormees laua tagant üles ja haakkas ivalju häälega kaebama ja nutma, kuna teine kui kiwistatult liikumata istuma jäi; kolmas aga ütles: „Jgale kihwtils on wastu-kihwti, ma jooksen tohtri järele!" ja jooksis ukse poole, kus teda aga maja praua seisma jättis, üteldes: „Seiske paigal! See oli muidu proow, mille läbi ma teata sain, mis ma tahtsin. Teil üksi on kindel maim, ja Teie hooleks  usaldan ma oma poja. Peremees ja sulane. Peremees  (uuele sulasele): „Mina olen niisugune mees, kes ilmasjata palja sõnu pruukida ei taha, selle pärast ütlen ma sulle, kui ma sinu poole pead nokntan, siis pead sa kohe teadma, et ma sind kutsun!" Sulane: „Just niisamasugune olen ka mina, sellepärast ütlen ma ka Teile, et kui ma aga pead wasta raputan, siis peate Te kohe teadma, et ma mitte ei tule! —" Kuresaare kiriklikud sönumid. Piihapäcwal, » Nowcmbril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeStikecli Jumalateenistus ja laua rahma wastuwõtmine kell Vsl2. Jutlust teeb ülemõpetaja  Lemm. Lauale kirjutamine ja pihti lugemine on laupäewal  kell S pärast lõunat. M 44 Saarlane 1891. Trükitud „Kuresasrs «Sd-A-hr" trükt-j-S Saaremaa karskuse selts. Kõne-õhtu pilhapiiew 3. Nowembril, (Lnteruse usu kiriku-kooli ruumides.) Hakatus õhtu kellu <i. Kõns: Kõrtsidest peab Ratas Kihelkonnalt. DW" Sissemmeku hind: IV k. Sellest õhtust wõib igaüks osaivõtta. Eestseisus. .Fesii-s'etts." Pühapäewal, 3. Nowembril Pidu-õhin. Lähemad teadused nurgalehtede läbi. Eestseisus. Teadaandmised. A. k, Mgi dsiiplllsl» MU' soomitakse tähelepanemise wäärt odawate hindadega: riide ja rätiku kaubad, missast ja poolwillast ja pnuwillast kalewit, missast kashmeri riiet, lõime ja wõrgu lõngu, mütsist ja wihma marjust, malmis tehtud püksid, mestid, kuued ja särk id, kummi kraed, manishkad, manshctid, shlipsid, laua uurid, uuri kettid, tasku ja laua noad, triikimise mashinaid, mask päsmerid, ilusad tanu roosid, pitsid, rahakotid, nööbid ja kõiki muid kaupasi saab odawa hinnaga müüdud ja palun et minu auuStud ostjad neid sdawaid hindasi tähele paneksid ja seda odawat aega mitte mööda ei laseksminna. Laimjala waltas on Jüri päemast 1892 rendile ehk päriseks ostmiseks saada. Lähemat teadust annab seesama mõisa walitsus. Wiimane sõit. K«ttsMlkll—RiiW KttksamA—Wigk kapten A. Ling, saab tnlewa nädali hakatusel Riiga wäljasöitma. Theod. Lange. istutamiseks saamad ostetud Roomasaare pättimajas  vn. Mierschejewski juures. Häid Riia müüb trahteripidaja T. Liiw. Pilguse mõisas Kihelkonnal on palju renbi-kohad "WD haliva hinnaga rendi pääle anda ehk müüja. Ligemat teadust saab mõisa walitsuse juures ja sääl on ka iga aasta mitme tuhanda rubla eest tööd saada. I—3 Hindzi kojas müüakse mitmesuguseid söiinl mikmd, saauisi ja hobuse riistu. UU^^kapfaiV » kop. toob müüb trahteripidaja U. -Liirv.