Varescu, Rumänia Saadik Roomas, miuna Kuninga kaasa. Kuningapraua Elisabeth minna Korsu saarele elama. Amerikast. Ottawa's, Inglis-Amerikas, on 4000 tõrkujat saewesktte-töölist Mihklikuu 20. (8.) pääwal nõuukogu pidanud ja nõuukõ wõtnud, Valitsust paluda, et puu-tollid maha jäätud saamad, sest peremehed kinnitada,  nemad pidanud puu>tottide pärast tööliste palka wähendama. Ehiti endine Präsident Balma - seda on ise oma elule otsa teinud. Argentina Valitsus,  kellega tema tema ikka tülis elas, oli kõik teed läbi Kordillide mägede kinni pannud, nenda et tema wälja ei veasnud. Kodumaal ei olnud temal armu oodata. See on teda selle karmale teulc saatnud. Omalt maalt. Tallinnast. Mihklikuu 17. pääwal Kõigekõrgemalt kinnitatud Rahammisteriumi nõuuwötmist mööda saab 126,000,000 rubla eest uusi laenupaberid wälja antud, mts nime all ,Wene kolm p r o ts e n ti n e kullalaen  aastast 3 prontsentt intressi kannawad ja 81 aasta käikuS pool-aastate wäljaloofimiste läbi tasutud  saamad. Esimene mäljaloofimine saab Mihklikuu 19. pääwal 1892 olema. Intressid saamad oma! maal kuld-rubladega ehk paberrahaga pääwa-kurfi järel neli kord aastas wälja maksetud, ja algab nende arwamine Mihklikuu 19. pääwal 1891. Need laenupaberid ei seisa Wene riikis maksu all. Laenatud raha saab ainult raudteede  ehitamiseks ja teisteks awalikkudeks töödeks tarwitatud.  Kirjutamine nende laenupaberite peale algab Viinakuu  2. pääwal sel aastal, ja saab wasta wõetud: Peterburis  Riigibankis ja mitmeS teises, Paris'is mitmes hankis, Amsterdamis: Hope ja komp. bankis, Londonis: Hambro ja poja bankis, Kopenhagenis: Kopenhageni erabankis;  peale selle Mandelsohni ja Warschaueri bankis Berlinis. üksikute laenupaberite suurus saab 125 rubla, 625 rubla ja 3125 rubla kulda olema. Selle laenu toimetamist pidi esiteks Rothschild Parisis oma peale wõtma, tagajärel päris tema aga peale intresside ja teiste kasude Juutidele Venemaal mitmesugust õigusi ja kaup jäi katki. Wene hõberaha ja paberaha hind kulla wasta on selle aasta Viinakuu 1. pääwast aasta lõpuni: üks hõberubla  72 kopikat kulda, üks paberrubla ja üks rubla hõbeja  wask-peenraha 67 kopikat kulda. Vanad ühe-, kolme-, wiie- ja kümne- rublased paberrahad,  millest ikka Veel palju liikumas on. saawad Riigibankis  ja teistes riigi-asutustes wee! 1. Näärikuu pääwani 1893 wasta wõetud. Seespidiste aSjade Minister on Ewang. - Luth. usutunnistuse  Kindral - konststoriumi läbi Liimima Ewang.- Luth. usutunnistuse Konsistoriumile ette kirjutada lasknud, et selle usutunnistuse kirikuõpetajad ametlikkudes toimetustes  Greeka-katholiigi preestritega, kirjades ja suusõnas, ainult Wene-keelt tarwitama piawad. Mihklikuu 20. pääwal sai Tallinna Ringkonna-kohtus Org'i kaebtus toimetaja M. Ljaschenko wasta, laimamise pärast aealehtes, arutatud. Kohus leidis  kaebtuse põhjustatud olema ja Ljaschenko sai 15 rubla rubla maksma sa seda kohtu-otsust omas lehtes kuulutama mõistetud. Mihklikuu 7. pääwal peeti Tallinnas Eestimaa  Pöllutöö-selt si koosolekut, Landrath G. von Grunewaldt'i juhatusel. Tähtsam arutuse-afi oli põllutöö-näituse pidamine Tallinnas, ja sai nõuuks wõetud, seda otsuspäriliselt Zaanipääwa aeal 1892 pidada. Korralduse-komiteesse saiwad herrad G. Baron Wrangell-Tohise'lt, V. von Baggo-Saku'lt. Baron Stackelberg-Wääna'lt,  Baron Girard-JöhwNt ja J von Hueck- Munala'st walitud. Seltsi Sekretär, Graf P. Jgelström, astus ametist tagasi ja sai elama tänuga lahti lastud. Järeltulija malimine sai eestseisuse, hooleks antud. Graf Jgelström'ile sai tänu tunnistuseks kahe-aastane palk määratud.  Selts wsttis nõuukS, talwel wõid Peterburgi turule saata ja mitte enam wõerale maale. Selle sume käikuS ou 1300 tiindret wõid Inglismaale saadetud. Riia-Mitawi Piiskopi ettepanekut mööda ou Ph. Synodi poolest käsk antud, Tallinna Wladimiri Jumalaema  kiriku juureS üht Greeka-katholiigi Eesti kogudust asutada. Aastal 1885 sai nõuuks wõetud, Taschkentis üht Ewang.-Luth. usutunnistuse kihelkonda Turkestant maakonna  tarwituseks asutada ja fee sai Seespidiste asjade Ministeriumi poolest kinnitatud. Mitme takistuse läbi on see nõuu aga tänine täitmata jäänud. Nüüd on Võimalikuks  leitud, seda nSuu täika ja senna kutsutakse üht kirikuõpetajat. Tema aaStased sissetulemisel, on: Wiie aasta peale Abi-?assast 800 rubla, Mõskma ringkonna komitee poolest wiie aasta peale 200 rubla, koguduse poolest  300 rubla, ameti-kallituste eest umbeS 300 rubla, 2'/, aasta peale üleüldise Abi-kassa poolt weel 309 rubla, kokku 1900 rubla. Peale selle saab tema maksuta korteri, kütise ja walgustuse, ja reisuks, kui naefemees, 600 rubla, kui poismeeS, 300 rubla. Sõitudeks sõeawäe juure Turkestani waldkondas saab kirikuõpetaja teeraha kõrge Kroonu poolt. Walimine on Konststoriumi, kinnitamine  Seespidiste asjade Ministri hooleks antud. Mõskma Ewang.-Luth. usutunnistuse Konfistorium kutsub tahtjaid selle koha peale, nimelt neid, kes juba mõned aaStad waimulikkuS ametis seisnud on. Baltiskist, Mihklikuu 24. pääwal. Ilmad on wiimaste  pääwade sees wäga ilusad olnud, kuuni 15 graadi soojaga pääwa aeal, wähemast 4 graadi soojaga öö aeal. Mets on kollane, raaguS on aga ainult mõned puud. Kartuhwlite üleSwstmine jõuab lõpule ja annab head saaki, tõbiseid kartuhwleid leitakse madalamate maade peal, aga ei mitte palju. Pakri-saared meie lahel, kus Politseil  wiimaste nädalite sees maksude pärast Kloostre mõisaherrale, palju tegemist oli, on nüüd üheks waldkonnakS  ühendatud ja seisawad ühe Lausmaani tallitust all. Rakverest. Kohalist „Teadaandjast" Võtame järgmiset  sõnumid: Urjaduik Kaewnmägi oli nelja Politseimehega  kabalaid otfima läinud, kes seal ümberkaudu juba mõnest aeast saadik üle-käte läinud on. Linna metsa ligidal  tuli keegi jahilt nende wasta, kes neid pimedaS wift kaabakateks pidas ja haawletega nende peale laskis. Kaewnmägi  sai 20 haawlet käewarre ja käe sisse. Haawletest  on 18 wälja leigatud, 2 on meel feeS ja teemad ametnikule suurt mälu. Kaewnmägi on üks hoolas ja auustatud Politsei.ametnik ja osawõtmine tema õnnetusest on suur. Mihklikuu 8. pääwal oliwad kaks noort meest Niiroti wallast Jõepere kõrtsis joonud ja siis koduteele läinud. Üks nendest sai koju, teine, Johannes Korn, sai aga järgmisel pääwal jões uppunnd leitud. Kõigist on näha, et tema joobnud olnud. Asi on ülekuulamise alla wõetud. üks lihunik Narrvwst, kes Tapa jaama ümberkaudu  loomi ostmas ja kellel suurem summa raha kaasas  oli, on metsas jaama ligidal rõõm - mõrtsukate kätte langenud. Need on teda nii raskest haawanud, et tema Rakwere S, kuhu teda arstimiseks wiidi, ära suri. Röömmõrtsukaid  otsitakse. -- ,Olemiks sõnumite jäärel on Mihklikuul kolm kardetamat kurjategijat Rakwere mangimajast  ära karganud. Wiimaste Rakwere Linnasaadikute  walimise üle on, kuida kohaline kirjutab, kohalises paikas kaebatud. Märjama kihelkonnast. , Postimehe« sõnumite järel on Mihklikuu hakatusel Märjama kihelkoudas kaks suuremat  tulekahju olnud. Märjama aptheki laudad ja kuurid, ja Märjama mõisa rehi, 45,0 koormat rukistega, on maha põlenud. Liiwimaalt. Kohalise palme peale Riia Ringkonnakohtu  otsuse wasta, on Juhataja Senati poolest ukasiga selle aasta L-heku» 11. pääwast seletatud, et mitte ainult talumaade ostu-kontraktid ja rendi-kontraktid stempel-maksust  wabaStatud ei ole, waid ka kohad mõisamaa peal, mida talupojad ostamad ehk rendiwad. Need piawad ka krepost-poschlini maksust wabaStatud olema Malgast. Mihklikuu 3. pääwal sai Liiwimaa 3. ArStide-pääw Wakga linnaS arvatud. Teiste asjade keSkis  andiS Dr. Zoege vou Mauteuffell aru lepra-kaSsa üle. Enamist kõik kokkutulnud arStid aStusiwad aastaliigeteks.  AaStane liike-raha on 3 rubla. Peterburgist. Mihklikuu 12. pääwal sündinud kurwa leina-asja pärast on Keisrikojas palju Würstlikkusi wöeraid.  Nende kaaskondadest kirjutab : Majestätide  Greekamaa Kuninga ja Kuninga-praua kaasaS on: Hofmeistrt-prana Sapuntzakis, Kammerherra D. MeSsola,  Oberst A. Reineck, rahakallitaja N. Thon; Wenemaa  poolt on Majestätide juure ko nmanderitud: Kindraladjutanl  vou Stürler ja Jäägermeister Golemschtschew- Kutusorv-Tolstoi. Kuninglik Kõrgus Daant Prinz Waldemar'i kaasaS on Daam Lieutenant Evero.  Suurwürsti-praua  Maria Alekfandrowna, Edinburgi Herzogi- praua tütreke kaasaS on üks Kuningakoja-kawalier, ütS Kuningakoja-preili ja üks erasekretär; nende jume komman  keritud on ülemhofmeiSter Osrrow. Keiserlik Kõrgus  Suurwürsti-praua, Würtembergi Herzogipraua Vera Aonstantinowna kaasas on, peale noorte Priuzesstde kaswataja,  Kammerjunker Baron Teiter von Lõtzen. Peale SnurwürSti.praua Wera Konstantinowna, kes oma kaaskonna Pawlowsl'is elab, on kõik teised, niisamati ka Greckamaa saatekond Admiral KakariS'iga eesotsas, ja Kindral von Werder, Saksa Keisri asemik, saiwad korterit  Talwe-paleeS. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsch on kuulutanud, et tema oma ametit,  kui gardiwäe ja Peterburgi söeawäe-ringkonna ülemkommandör,  jälle oma kätte wõtnud on. LublinH. Lelkuseknu 20. pääwal, homiknl kell 9ja 10 wahel läks Lublin'iS, ühes pnn- kamriS tuli lahti. Et kohe abi seal ei olnud, hakkas tuli kahe puumaja külge, miS lähedal oliwad, ja suuremaks õnnetuseks ka Löwensteini  puuladude külge. Kui tuletõrjujad tuliwad, keS homiku-tundidel uulitsaid puhastamas olnud, stiS ei olnud kustutamine enam wõimalik ja nemad wsisiwad ainult tuld piirata katsuda, miv wee puuduse pärast lähedas Czechowka jöeS ja uulitsale kokku kantud majariistade pärast wäga raske oli. L)une aeal seistwad juba kaks puuladu ja majad kolmeS uulitsas leekis. Katuste mahakiskumise  läbi lähemate majade pealt sai tuli piiratud,  nenda et õbta hilja wäljalagunemtst enam karta ei olnud. Tööd tule kustutamise juureS on kõige aea Kubernör  juhatanud. Kahju suurus ei olnud weel üleS arwatud. Tweri kubermangust kirjutatakse ,Ristirahwa Püha. pääwa lehele' wäliarändanud Eestlaste kitsikust elust. Selle aasta kewadel on senna jälle Eestimaalt 20 pere. kanda moiSniku Bcaud'i maa peale asuma tulnud, kes oma maid selleks tükkideks jaganud oli. Need tükid on aga juba mitme aasta eest Eestlastest woelud ja juure tulnud perekonnad pidiwad nende käest maid rendi peale Võtma, mida nemad ise oma jõuga harida ei suutnud, kes aga tööloomade ja tööriistade puuduse pärast seal ka ühtigi peale hakata ei Võinud, Surve täi kus läkS nende lugu selle läbi weel raskemaks, et Jaanikuul weel rohkem Eestlast järel tuli, perekondafi Krimmist, kes seal fermi õige heaSte elanud, aga sellepärast ära läinud oliivad, et rööwlid seal lõune pool elu Võimatumaks tegema kipuwad. Ka need asustwad Brand'i maa peale elama, et aga pitkal  teel, mida nemad hobustega ja rvankretega ära käinud, kõik nende wara otsa saanud, siis sai neist ainult abi. tarwikajaid hädalist. keS eln selles asutuses raskemaks teemad ja kes ennast ainult sellega toita Võitvad, et kellegi inures teenistust mstawad. Kui ka deSsätini eest rohkem wälja maksa ei ole, kui pool hinda, s. o. 5 rubla, fitSkt on ainult mõnel Võimalik olnud seda maksa, kuna teised maksa ei jõua ja määratud maksu-aeg juba ukse ees on, Oodada ei ole neil fiiS wist muud, kui lootu, seta Viletsust.' OdeSsa'st kirjutatakse waljarändanud Juutidest, keda Türgi Walitsuõ Aleksandrias eemale rekfida ära keelaS: ,Wäljaräudajad on , Juudi reifijate-majaSse" elama pandud.  kuS neid maksuta toidetakse, üks iseäraline komitee korjab linnad andeid -lende waesete heaks, kelle lugu kurb on. Mõne aea eest tuliwad weel 20 Juudi «väljarändujal  Aleksandriasse, uenda ei neid nüüd peale naeSte ja laSle 75 selleS majaS elamaS on. Waeste «väljarändajate  nimikin sai ühe palwekirjaga. milleS nende wtletsuS ära seletatud oli, Baron Hirsch'ile London'iS ja Rothschild'ile  PariS'iS saadetud z «va Sl ust ei olnud weel tulnud. Mõned -väljarändajad müüstwad kõik ära, mis neil oli ja reiflwad Wenemaale tagasi; teised elawad lootuse peale, et neile nende heategijate poolt hea waStuS tuleb." Nende päämade seeS tuli Baron Hirschsi poolt ükS telegramm  OdeSsa'Sfe, milleS siinse Zuudi-kogudnse eestseisjad  lungiwalt palutud saamad, reisuhimulist Zuutist noomida,  et nemad esiteks meel Wenemaale jääwad, künni nende asumaad korraldatud on. Baron Hirsch arwab, et üle-liialine wäljarändamine kõige selle aSjale kahju teeb. Tulema kelvadeni pidada «väljarändamine seisma jääma. Kreuzer on sõeamäe-walilsuse poolest palgatud.  sel sügisel Mustmere sadamatest 7000 meest tagawara-wäele  laSlud soldatit wälja mil,na. Kreuzer ,Ore!" walmiStab ennast sõiduks Wahe«nerele. üos°°-s°o ie»sxp°». - 27-ro vssisöx- ILSI. Trükitud Lindfors': pärijate juures ja kuluga Wägs hrsd "MU Inglis seppa-sõöd, mttüakse odawa hinnaga Z. K. Kuhlmann l kuntoris, Kotzebue-uulitsaS. Teadaandmijed. Miilid ja Kaalud mis pruukimises, (pole heaSte ära-äientatud),  niiheasti uued kui wanad faawad õiendatud ja kölwalifeks iehiud. W. Paalzolv, waSsesepp ja metalliwalaja, Rotennanni poewastas. Kaid kaeru müib J. E. KMinsnn, « Kotzebue uulitsaS. Kead heinad on müüa Simlit mõisas.