mate jookide pruukimine inimese elu lühendab. Nr. 4 seletab „joomise  mõju kuritööde pääle." See leht maalib meile munast küll ühe hirmsa pildi silmade ette ja näitab, missugused koledad patud wiina joomisest tulewad. Peaks seda lehte igaüks lugema! Nr. 5 näitab seda, mis haigused ja hädad wiinast tulewad ja kuda see inimese ihu ära rikub. Need lehed maksawad ainult Z kop. tükk. Ma loodan kindlaste, et neid iga õpetaja enesele Torist tellib ja et kõik Saarlased neid hoolega loewad ning nendest õpetust wõtawad. Ehk saame sell wiisil natukenegi oma kõige hirmsama waen< lase küüsist lahti. Andku Jumal oma õnnistust! ?. L. Koledad pikse pilwed ja hirmus orkaan oliwad kadunud; maapind auras päikese ees, tuhanded hiilgawad wihma pisarad tilgcndasiwad  köwerase rõhutud rohu kõrte küljes ja magus lillede lõhn täitis õhku. Kõik näiüs nagu wihma läbi uut elu saanud olewat. Linnud lõiwad oksade pääl lusti lugufija maapind kihises elukatest, mida wihm pcidu paikateft wälja oli kihutanud. Suured, wiis ehk kuus jalga pitkad wihma ussid wenisiwad pitka rohu sees ja liblikad kõikusiwad lille nuppudel. Aa Miirolwhu oma seltsilasega näeme meie kalju serwa alt wälja pugenud olewat. Nemad lascwad hobused tasakesti kena puude ja mägede wahel edasi sammuda. Miirolwh hingas suure igatsusega wihmast jahutatud karastawat õhku sisse ja ei raatsinud silmi kena looduse pildi päält ära käänata, mis nüüd wihma järele ennast weel ilusamaks muutis. Viimaks jõudsiwad nad ühe suurema jõe ääre, mille põhi üsna must ja mudane Wslja näitas ja kelle kaldad paksu põrsastega ja kaiSlatega üsna kinni olimad kaSwanud. Imestades pidas Miirolwh oma hobuse kinni ja pööras silmad küsimast Hindu poole. „Teie tahate küsida, mis jõgi see on?" ütles Hindu Miirolwhst küsimist ootamata. jõgi mis teie praegu oma ees näete, on Dotli, see algab juba Dcekhaanis ja jookseb Gangese, Hindustaani püha jõge wälja, ta on küll suur ja ilus aga ka kardeta»,  sest ta marjas tuhanded krokodillid!" Nagu Hindu sõnade tõenduseks hakkas Vaikne weepind kesk jõge korraga keema ja mulisema, ja paari silmapilguga tõufiwad neli kuni wiis päratumat suurt krokodilli või kaimani kuju weepnmale nähtavale. Miirolwh tõstis oma püssi ülesse ja tahtis lasta aga Hindu hoidis teda tagasi, üteldes: „Ära lase, sest teie püssi kuul ei möedu krokodilli kohta ometi midagi! Tina kuul ei lähe krokodilli paksust nahast läbi, waid selleks oleksiwad terawad noolesarnatsed raua tükid maja; teie pauk saaks aga koledat elukat wihale üritama ja meie kaela kihutama!" Miirolwh märkas küll, et Hindul õigus oli, ta laskis oma püssi jälle maha wajuda ja wöttis nõuuks nii ruttu kui wõimalik, sest koledast paigast eemale tõttada, sest silmapilkne hädaoht oli siin temalgi tuntaw. Nemad käänasiwad jälle õhtu poole, kust neile kõrged sinawad mäeharjad üle metsa latwade silma paistsiwad. (Järg tuleb.) Raamatu pidamisest. Üks majapidamise raamat on igaühe wähegi haritud rahwaSte juures mood iks - ka meie Saarlaste juures on see praegus päewa korral, ehk küll liig wähe neid on, keS selle kasu hästi tunneb ja korralikult seda pruugib. Mõni ütleb: Mis mull sellest kasu on, et ma tean, kui palju ma aastas sisse wõtan ja wälja annan! Oi küla weli sellel on suurem kasu, kui sa ehk arwata wõid; esiteks selle poolest, et sa aasta lõpul näha wõid, kas sinu maja pidamine on edenenud, wõi tagurpidi läinud. Teiseks wõid sa omal neid wälja minekuid mahendada,  millest sull wähe kasu tuleb ja muid suurendada, millest sulle kasu tuleb. Näituseks panen ühe mehe päewa raamatust  tema ühe aastased wälja minikud siia üles, nimelt selle kehwa aasta 1868, mill wiimans suur waesus meie maad pii- gistas. Ehk see aeg küll mõnel elu maksis, siiski ci tunnud mõni sellest küll mitte suurt kahju. Selle mehe selle aastane wäljaminik oli järgmine: Rendi raha 29 rbl. kop. Kahe mehe ivalla ja kroonu maksud 2 „ „ Kingissepa töö 4 „ 24 „ Sõnnikud ostetud .... 1 „ 30 Puud. ehituse tarniis ... 4 „ Sl „ Wilja ostnud 10 „ 20 „ Soola 6 „ 10 „ Mõnda wäikest kulu ... 6 „ 33 „ Paberid „ 6 „ Naisele kingituseks „ 15 „ Kalu ostnud 6 „ „ Õlle ja wiina eest.... 22 „ 32 „ Tubakad 1 „ 85 „ Arsti rohtudeks. . . . . „ 40 „ Summa 86 rbl. Zg^-kop. Selle järele wõib raamatu pidaja omad sisse ja wälja minikud nii seadida, kui ta seda näeb kasulikuma olewad, see ei tee suuremad kulu, ega wiida ka aega. —- Katsuge korra proowi: Ostke üks paar poognad paberid ja keerake see nii kokku, et kaheksa lehte poognast saab, siis tähenda senna sisse kõik ülesse, mis sa sisse wõtad, ja wälja annad, niisama ka kõik põllu kraamid, heina koormad ja wilja koormad, mida sa põllalt tood ja rehese wiid ja siis jälle kui palju sa pärast puhast wilja saad. Aasta lõpul arwa kõik summa kokku. Oled sa sellel aastal rohkem wälja annud, kas wiina ehk mõne muu asja eest, mis sa oleksid wõinud wähem osta, siis katsu seda teisel aastal wähenda, küll sa näed siis, et asi wiimaks paraneb! Niisugune raamatu pidamine on kõigile wäga soowitaw, olgu see kõige suurema talu pidaja ehk waese päewa palgalise oma, ikka on see parem kui sa wahest järele waatad, kus ja mille eest sa omad waewaga teenitud kopikad oled wälja annud, kas sa oled neid kasulikult ehk kahjulikult pruukinud. Kes kord on raamatu pidamist omale sisse seadnud, see seda enam maha ei taha jätta; sellest on juba selge, et ta kasulik on. Sellepärast armsad Saare wennad, astugem selles asjas ka sammuke teiste rahwaste järele. Sinu maja pidamise raamat on kui hea sõber sulle, kes igas asjas sulle mõnda head nõuu annab ning sind ilmaaegse ja tühja raha raiskamise eest hojab. Mitugi päris jooma meest on selle läbi päris kaineks läinud, kui seda suurt raha summa aasta lõpul omast raamatust leidis, mis ta aasta otsa kopik haawalt ära oli annud. Tehku palju meie Saarlasi seda kohel Mõistatuse seletus No l. loos sool. Õhtul. Atüüd möödas päewa kära, <z» Oö marjud tõusewad; Weel paistab eha-sära Ja pilwed panamad. SM waiksel Wewa serwal. Kõik tähed hiilgawad Ja waiksel. kuldsel karmal. Kui walgus täidab maad. Sääl kuldses õhu-kooris. On waikind linnu hüüd. Ja pimeduse looris. Kõik hingab maiffelt nüüd! Mo hing oh wõta kiita. Nüüd Loojad lauluga. Ka lauldes moodi heida, KuS uinud ärkad sa! X. ZMKen Isamaalt. Kuresaarest. Kust tulewad hulgused? Minemas numbris rääkisime poe- ja õpipoistest, mis neist saada wõib, nimelt, kui wiimased mitte ei taha kusagil kohta kinni pidada, et neist stis minnaks ainult hulgused ja laterdajad wälja tulewad. Täna aga waatame, kas siis kõigist neist just auusad mehed wälja tulewad, kes meistrite juures nii kaua on õppinud, et wõiwad selliks saada. Ei kõigist küll seda ei saa, maid ainult mõnedest! On keegi poiss 2—3 aastat ühe koha pääl olnud, siis peab teda juba selliks tehtama, mis jv praegusel ajal päris moodiks on, ilma selle pääle waatamata, kas ta ka tööd oskab teha. Selliks saamine on õpipoisile muidugi wäga meelt mööda, sest siis saab jo suitsetamise ja wiina joomise luba täielikult kätte. On siis hea, kui niisugune wähese õppimisega sell meel, kas senna samasse meistri juure jääb, ehk ka teise juure läheb, kust sugu rohkem palka saab lubatud; aga paraku! praegusel ajal on asi hoopis teine. Kõik tahawad ise meistrid olla ja mida ka suurem jagu ongi! Ma tean praegus mitu manad meistrid, kes, kui neil wahest rohkest tööd on, ei tea kuidas malmis saada, sest abilisi kusagilt saada ei ole; kui siis ehk kui kogemata kusagilt ühe peaks saama, siis on see muidugi üks poole õppimisega, kes aga head kõrget palka soowib saada. Sellepärast ongi igal pool rohkem töö wusherdajaid kui töö tegijaid. Hakawad nüüd need sellid igaüks oma käe pääle, siis leiawad nad esiotsa küll sugu tööd. Aasta pärast hakab töö wähemaks jääma, sest et iga tellija on näinud, et ta õiget tööd teha ei oska. Noh, mis mehike nüüd pääle hakab? Häbi on tal kusagile meistri juure meel minna ja tööd omal ei ole. Waat siis tuleb tast seesugune mees wälja, kuida päälkirjas sai nimetatud. Kui kopika saab, seda wiib ta ajawiiteks kortsu papa kätte hoida, nii läheb sedawiisi mõni aeg tasakesti edasi, künni wiimaks hästi wälja õpitud hulgus malmis on! Ma tean siin linnas ühe noore kingissepa, kellel alati rohkest tööd on. Ta on juba paar aastat omale ühte abilist otsinud, aga ilma asjata. Mitugi poissi on ta juures nakkisi kumatama õppinud ja siis ise jälle meistriks hakkanud. Praegustest  õpipoistest tulewad enamast kõigist paari kuu pärast ise meistrid. Nii on siin KuresaareS praegus meistritega, sellidega ja õpipoistcga lugu. Soowida oleks, et iga poiss ennast ennem wälja õpiks, kui poole õppimisega wuSseriks hakab! Niiwiisi sigib enam tõõde rikkujaid, kui töö tegijaid. Keegi tellija ei oska ega julge kellegi käest midagi tellida, sest ta kardab, et ükski paremat  teha ei oska. Niisugustest töö rikkujatest tulewad siis lõpeks hulgused wälja, kellede tagajärg tõesti halb on! Uut moodi sõit. Sõrws naised on wiimsel ajal ühe uut moodi sõidu üles leidnud. 2O Saarlane 1890