Kuresaares on pruugiks, et wana aasta õhtul kellu 12 ajal inimesed uulitsate pääle kokku koguivad üks teise käest nimest küsima. Seda teinud ka mööda läinud wana aaSta õhtul keegi noormees. Nimede küsimisest kodusse tulles hakanud  ta kangesti nutma (räägitakse et ta oma mõistuse üleliigsest alkoholiste jookide tarwitamisest ara olla kaotanud), wõtnud ennast riietest lahti ja jooksnud särgiwäel palja pääga kaubauulitsaSse uuesti nimesi küsima. Politsei aga ei sallinud mitte seesugust meest uulitsal ja wiinud ta sellepärast kohalisse kohta istuma, kus noormees rahulisti künni teise hommikuni nimede üle järele wõis mõtelda. Kuresaare linna waestemaja asjuS on linna wolikogu järgmised otsused teinud: 1) waestemaja  parandamist cttewõtta lubada ja selle tarwis waestemaja kapitalist 420 rbl. 69 kop. wälja anda; 2) linna maa pääl maja ehitamist rahwaköõgi  tarwis lubada, selle tingimisega, et selle maja ehitamise ja parandamise pääle minewad kulud era-hallikatest peawad tulema ja et kell korral, kui see asutus kinni peaks jääma, tähendatud maja ilma mingisuguse tasumiseta linna omanduseks  läheb ja 3) waestemajas olewatelc inimestele sooja toitu anda lubada aga ainult selle tingimisega, et linna käest selle tarwis mingisugust  juurde maksu ei saaks nõutud. Kaarmalt. Õhtul 25. Januaril tulnud, kaks Kihelkonna meest Kellamäe kõrtsi, kus juba enne üks K.-S. walla meeS olnud ja lambi tule ees kalendrit lugenud. Üks Kihelkonna meestest nõudnud selle käest tuld endale. Et aga see tuld ci annud, siis löönud Kihelkonna mees teda rusikaga,  mille pääle ka K.-S. walla mees lööjale oma ruusikat maitsta annud. Seda nähes tulnud teine Kihelkonna mees oma seltfilasele appi ja siis algcmud nende wahel äge riid ja taplus, kus juures K.-S. walla mees kaks sügawat haawa pähe ja ühe elu kardetawa haawa siljasse kukla taha saanud. Hoomatud wiidud juurde tulnud urjüdniku ja gorodowoi poolt hospidalisse, kuna süüalused politseisse toodud, kust nad teisel hommikul wahi all oma walda saadeti. Pääle selle wõeti protokoll ülessc ja süüdlased anti kohtu uurimise alla. Hiljuti mõistis K.-S. walla kohus sellesama  walla meest J. R. 20 witsa löögi alla selle eest, et ta ühe kõrtsi eest mitmesuguseid asju ära warastanud oli. Saaremaa ülem talurahwa  kohus, kelle otsustamise alla asi süüdistama edasi kaebtuse läbi tuli, kinnitas ka seda kohtuotsust.  Nii saab siis J. R. oma teenitud palka. Pühast. Püha kiriku õpetaja saada mõneks ajaks oma ametit haiguse pärast ühe abi õpetaja kätte andma. Kihelkonnalt. 14. Nowembril m. a. kadus Lümmanda walla talupoeg Jüri Talp ära. Wallawalitsuse poolest sai teda paar korda walla metsades otsida lastud, aga kõik jäi järjelduseta. 24 skp. andis KuuSnõmme küla kubjas wallawalitsusele  teada, et tema on K. mõisast metsast poodud mehe puu oksast leidnud. Lähema järele waatamise järele sai selgeks, et see kadunud J. T. oli, kes ennast oma salliga üles oli poonud. Enese tapmise põhjus on nõrgameelsus, milles ka alkohol süüdi on. Kihelkonna karskuse selts saada lähemas tulcwikus asjade loosimist enda kasuks toime saatma. Jamajast. Minewal nädalal sai siin üks koletu tegu korda saadetud. Üks noormees, keS ühe neiuga mõne aja juba oli kokku elanud, peksnud teda koletumal kombel seepärast, et ta kohalise õpetaja juures oli käinud, nimetud poisi laulatamist ühe teise neiuga ära kcelmaS, kellega pois juba kaks korda maha kuulutatud oli. Pois oli neiu metsa kokku saamise otstarbeks tellinud kuhu neiu ka läinud. Siin kutsunud ta neiut tee päält metsa ja hakkanud teda koletumalt peksma. Saapa körtidega oli ta õnnetuma pää ja silmanäo  kõik ära purustanud. Neiu appi hüüdmist olid teekäijad kuulnud ja teda kurjategija käest ära päestnud. Et poisil nimetud tüdrukuga minemal suwcl laps oli olnud ja et tüdruk nüüd jälle käima pääl olla, oli pois, kuida kuulukse, teda koguni ära surmata tahtnud, et temast seda moodu lahti saada. Asi on kohtu all. 23. Januaril põles H. külas M. H. rehe-elu ära. Tule roaks oli kõik loomade põhk jäänud mis nimetud maja pööningul oli hoitud. Loomad olla aga kõik terwelt kätte saadud. Tule hakatus teadmata. Sellsamal päewal oli ka tuli Torgu wallamajas, kirjutaja ruumides tuli lahti läinud, mis plek röörist oli hakkanud. Õnneks olla nimetud päewal walla majas rohkesti rahwast olnud, keS kohe tule oliwad ära kustutanud.  Kahju olla pääle tümne rubla suur. Mustjalast. Luupainaja protseS. M. waidaS W. külas kaebas keegi taluperenaene walla kohtusse, et keeglmoormees olla teda nõiaks laimanud. Selle kaebtuse pääle seletanud süüdistan), et teda olla ööseti „kurjast maimust üleliia ivaewatud  ja rõhutud", kus luupainaja kuldraha näol toa lae all rippunud ja teda hüüdnud: „Toomas tule koju! Toomas tule koju." Näo pidi olnud luupaenaja temal tuttaw. Ülekuulamiseks ette tellitud tunniStuSmehed näitnud, et süüdistaja tõesti tühja tembutamist ja weepuhumisi toimetada.  Kohtu otsuse läbi sai süüdistaw noormees „nõiamoori" teutamise pärast wälja noomituse alla mõistetud. Rõõmustan» sõnum oa ses, et M. waldas P. küla „keewa wee" wõi „elu tilga" hallikas lihtsa nimega kõrts kinni olla jäänud. Enne seda Linud P. külamehed sagedasti selle hallika juures „tipsu" tegemas. Mõnikord tulnud aga „tipsud" nõnda üksteise pääle, et tipsutegijaid päewa paistel puhkamast leitud. Kohane walla ivalitsus waatnud aga seesugust puhkamist wäga kadeda silmaga päält, ja pannud sellepärast puhkajaid mõneks hääks tunniks „pogrisse" järele mõtlema. Nõnda saanud siis P. kiila, „keewa mee hallikas" karistuse hallikaks P. küla meestele, mille läbi mitmedgi teda põlgama hakkanud. Selle üle pahandanud aga hallika isand nii wäga, et hallika kanne kinni pannud. Et aga kaane wõti wäga kallis olla maksta teine pääle 125 rubla siis 'polla wcel kedagi julgenud hallika kaant uuesti awaina hakata. Nii on siis loota, et P. küla mehed ka edespidi „keewa wee hallika" orjusest wabad saamad olema. Mustjala mee». Karjast. 28. Januaril s. a. teinud Leisi walla täiskogu otsuseks ühte wangi J. P., keS kõik oma nooreea kuritegudele on pühendanud, mitte enam walda tagasi wõtta. Selle otsuse poolt oli 157 häält 18 hääle wastu. Sellsamal päewal tegiwad ka Leisi kroonutaluperemehed  otsuseks, tähendatud walda waSta»- tiku tulekahju abiandmise seltsi asutada. Põhju»- kirjade walmistamise wõtnud kohase walla kirjutaja  oma pääle. 28. Januaril. Edasi wältaw kange külm hakab meie pool kehwemateS kohtades talupoegade loomadele liiga tegema, iseäranis päris waldadcS, kus loomade laudad wäga waeses korras on. Mitmel pool on sellepärast wäiksemad loomad inimeste elatis majades aset wõtnud. Mõnes kohas olla ka külm lambatallest ära wõtnud. Muhumaalt. Hale õnnetus juhtunud siin hiljuti ühele mehele, kes heina koorma päält nn õnnetumalt maha kukkunud, et temal puusalu» asemelt ära läinud. Et tohtri abi kohe mitte saadawal ci olnud, siis on karta, et õnnetu eluks ajaks wigaseks wõib jada. Tallinnast. Hale õnnetus on Mülleri kaubamaja konturis hiljuti olnud, mis jällegi näitab, kui ettewaatlikult tuleriistadega ümber peab käidama. Kuna kassapidaja hr. M. ühte uut pistoli, teadmata, et see laengus olnud, proowinud ja katsunud, läinud see lahti ja kuul tunginud tema kõrwal  seisma hr. A. paremast kopsust läbi. Kuigi hr. A. arstide arwamise järele terweks saab, sellegi pärast peab ta kaua põdema. Majaomanikku St. pnrenud tema hoowikoer käest, kui ta oma looma keti küljest lahti läinud tegema. Ühtlasi tormanud  koer ühe wäikese tütarlapse kallale, kes teed mööda Jnju poole läinud, aga õnneks pole ta lapsele haawu saanud teha. Jnjus on mõisa töömehed koera, arwates, et ta marutõbine on maha löönud. Kui palju teisi koeri hull loom purenud, on teadmata, köigipidi oleks aga soowitam, et ettewaatlik oldaks. Majaomanik St. seisab arsti rawitmise  all. Haljala kihelkonnas Loobu wallas on metsa mahl aasta ja nelja kuu wanune poeg tulist mett toru läbi suhu tõmbanud, mis läbi ta kohe hinge heitnud. Rakwerest. Politsei poolest on siin kohuseks tehtud, et linna uulitsatel ei tohi keegi hobusemees wäga ruttu sõita ega tuljakut  ajada, sest et sagedasti selle läbi on õnnetust juhtunud. 24. Jan. oli Nartva raudree-jaamaS hale õnnetus. Rõõbasteseadja Luik jäänud inimeSte-rongi ära sõidu järele ühe manSwrit  tegema mafhina alla, mis läbi ta mõlemad  jalad päält pool põlwi hirmsasti ära purustatud saanud. Ka teise käe sõr» Naljaks. Koolmeister : Mitu meelt on inimesel? Juku: Üheksa. Koolmeister: Kasi wälja laisk jõmpsikas! Juku läheb wälja ja tuleb ühele kooliwennale  Pritsule waStu, kes hiljaks oli jäänud  ja küsib: „Mitu meelt on inimesel? Prits: „WiiS." Juku: „Ära siis klassi mine, koolmeister saab sind kohe wälja ajama. Mina ütlesin endal üheksa meelt olewat, ja seegi pärast aeti wälja." Noor perenaene köögi tüdrukult: Ütle Mina, kuidas wõid sa kana wanaduft  ära tunda." Köögitüdruk: „ Hammaste st." Proua: „Aga kanal ei olegi hambaid?" Köögitüdruk: „ Selle wastu on minul enesel." Kontserdis. Wäikene Minni: Ema, mikspärast see mees teisi alati kepiga peksab?" Ema: „Ega ta's ei peksa, ta lööb taku." Minni: „Ei ta lööb neid siisgi kuule kui teised karjuwad." Nina noomin oma abikaasat ikka kalliste sõnadega, ütles talumees ja andis naesele lauluraamatuga mööda pääd. Tululikud juhatused. Munawalget meesse, milles mähe suhkrut sees on, segatud, on hää rohi lastele kõhuhaiguste wastu. Koide ära hääwitamine. Riidele, millesse koid fisse on tekkinud, peab niiskk?  tehtud lina pääle pandama ja siis palama triikrauaga üle triikima. Selle läbi saamad riide fees olemad koi munad ja tõugud ära häwitatud. n 7' Saarlane. 189 S.