NilstMud, MMlthiseda MnezlteMaSÄtifjuchSAlbm ori, teda? oma lj«um kutsunudäja KteMrle»üheAalli.ckingttuse WWdK- Ka Ms SuMnWtatta?-WMsüstichaP«lb, tttrdä pstigalei jätta, äAMistaiioM sbbrust/Türgi ja/Atalia wähel hoolitud- wKMa: Nemey?ist-jyNf,sõ.wMid jt»l»Ud)! etkKuMrnöruja?trised aaM nikud Menmud ollamkhMSssjab.MiktatpeÄe tungida tahta ja üht Arabia KhalG/wäljaShöAda-tahkai WiMHtel /pääwadH 0M mitmed -Türgi aUtUlaewad/nrõni tu-HM mMMaWäMiseniw-, hiljeMa sõnumi järel :-MSssaibd/löödud sa -seitse/bätallivm Türgi SaamaWe' wgast?-tklnUd WieSte-: ustatäwäks ei peeta seda sõnumit mitte. GreekumaWlt. ü Teinu pärast Z KüMga-kojaS- ou Wrbia ja,>Montenegro?-stpfdmtids- kes??hülga??kanpß Alhenstssb.tikllä tahtstysh,-. oma -V s erus käiku 5 tule wakS Zeiva d eks. jätnu d/ EpiMsWz?ollG?lßSjgh?l mäga? korrata.?/ Pärast .stõunab-ei Usaldada,;keegi kottu°Välm minna/ MööVlid vlla Atbimlased  iMohammedst' MsÄunUiptusWK . / i?.//./ /ui/WlMuesml. 26:)'wääwal sai köikis Montenegro riikis/Würst aastane sstMWe^pääw peetud? ///W Serbiast. . Koolide-.min.Wew-Molitsch.-RoVMakathMgi  -ära-ukeelanud) Rooma-katholiiklaste pidadm- Serbia preestrid olla kMWgii- usntHnMtuM--ära ttWuodüL Mvhammediusulisle  Väljarändamine Msnia'st ' kestob. edust; Nemad VStawgd MelgrHi? kaydu ja mistinLt suures wilKtsuseS/- et aoalehed Weile/Serblaste suguwpndadele- korjandust  chakkanud on. Türgi saatekond MUMtseb ! Hinnaju" MÜI/ Kuningas Mstau oy oma mõisade?Male ? SerbiW! rsha-i laenanud g sealM/jahesa parim ad. et tWpe HuzWga WWmuydrid seAe MllSta Mysma/Mwad. WMgaManasWtalWKn, ParrsMija ou feal Präfideut Gaxnyt MMss-WtGd, stedaipmg-.poja tahke waAamötmise eest/täna mqs<ip7- MMutiS Stokitsch-on UUeste. ZaiesgM Piiskopiks /waWud > Koõlideminister Wolilsch palus- eunachsMepärasi ametist - lahti. Ülepea on Serbias?jqlle. pattu -pahaudust Walilfuse ju- Synodi liigete-, - / /-WlgMg qealehtede-sönumite Vasta jkirjutab  >Aoydsj. e(.Mustrjä-Wgrumaa-asjatallituja Safia's, mitte?Wku /saanud/ei ole/ emtast Pcinz Ferdiuand'ists  eemal hoida, i Sedasama.kinnitatakse-mSnelt poolelt ka Jtalia asiatallitajast. Tülide pärast Stambulowstga Veltschew i mõrtsukale-prozeSst asjus, on Kohtule-miniSter Tontschew ennast anretist lohtj-Mlunud - g » RamäniM. KuningapMia WsabMi KrwiS on Jtalia'st tulnud sõnumite järel paranemas. Ainult kanged walndi kuklas tülitafiwad' tema - und. SõeamtniSter lasMMndMSte.Fokscham, Galaz'i.ja Braila wahel, Pruthst jõe pastast;' müödM i telegrafi,-traadid panna. Neid tööst on üks Nürubergst wabrik oma peale Võtnud. Asiast. Khiina Walitsus on suurrikide päriurise peale Wuhu Kubernöri ametis! lahti lasknud, — Inglismaa poosi,-on Walizsusele järgmised/kolM küsimist ette pandud: .1) Miks ei ole Keisri käsk misstonide kohta mitte fõiW?riikis telegvaside?- kuulutatud? 2) Miks on Wilhu Raekohus; kes köikj mWamjfe lämmatamiseks tegi) aMttst lahG-WõMMd, kuyaMemad, kes Raekohtutele  abi ei annud, mitte wastatamise alla pandud ei ole? 3) Mikh on nenhyz kurjategijate nuhtlemine) kelle süüks werewalamine' lauged, wiiwiM/Khiina Wäliste . SjadeMinisterium on wastatamist nende küsimiste peale licekuningas Li Hung-Tschang'i hooleks annud ja tema olla. waStanud: 1) KWnas - ei. ole mitte prWk, KeiSri läSkust telegrafi läbi kuulutada. 2) Wnhu RaekohuS on teiste aSjade pärast nuhtluse alla pandud. 3) Kaks neist kurjategijatest weremalamiso: juures on? juba --.halatud;-ja teised oma süst suMse kohaliselt nuhelhud - Nende mastuMgg  ei ole wõerah-rijgid> zyitte rahul sta Inglismaa poolt olla Khiina ,Waütsusehe/ ettes pandud, et kui see ise oma alamatega korda ei saa, siis pidada need wöerad riigsd,l.A3 , KVina'ga./Vöerasteie awatud/ sadamate üle kaupa-teinud^feha Mst-pM katte swõtma- Khiina WalitsnS wõtta aga neid ähwardamifi kergest. sla peale ja pea näidata  .wälja, nagu eiZ neeh/Mllamised koguni mitte Väga Walitsus? - Meele wasttG Khiina leht , Shenpgsst, mis Pekingis ilmub, kirjutab wõeraste riikide Võetud ja plaanitud nõuude kohta: Aastakümnete kaupa olla, sõbrustuseS  elatud, 23 sadamat olla wõeraStele awatud ja kaubaajamine  olla õitsemas. Mis otstarbeks taheta siis nüüd sõda, mis ainult kaubaajamises teenitud raha pillata Võida? Peale selle olla aga Khiina nüüd sõea wasta Valmistatud, löökrst nagu meel'Viimases söeas Prantsusmaaga  (aastal 1884) et olla rüüd enam karta, Khiina sõea-laewustik alla tugew küll neid wõerard s>.xfllaewtt, mida nüüd Khiina meredesse saadetakse, randadest tagasi tõrjuma. Need aead olla Möödas, kus Europlastel ainult neid õigust määrata tarwss läks, niida KhiinAyesleMdniH pidi; nüüd olda seal'tugew küll, laewade eest maha jätta. Tõe poolest olla ka Khiina IBBSI saädfi Mgewast--kosutakuS. PshMamvustikkuA olla Ä:söomusüOingiluewS,iÄGo MM. krestzetitm^ü^Mzerit/soomüstäW:laeM, ? S - kastoMpaati, 19 torpedo-paati, 1 käsNwiimise??lam>, 4 fregaE ja 6? ujujat sattetiet. 7 Mende -läewädeWeal olla AtTsWalikut? ja? Ä49777MeH.7 i KouManöör7 seisab Tidn, NMbeS Vicsadmirali/ rongis- / Peale?/feke -vlt weel Futschu ja/Kanton'i läewustikud, esiMenõ 8 kreuzeriga,' T -torpedokte»tzeriga,7«  kanosii-paadign, 8 weMkäewaga jq 2 aurulaewaga teine 1 kreuzeriga, 3 torpedo-kreuzeriga. 11 kanoni-paadigv, 2 lodi-kanoni-schalllppiga ja 14 tollilaewäga.  -KNk need laewad on Europas ehk A meri kas, ehk?EurOlasw ehk Amerikanlaste juhatusel ehitatud,/ ja mecStekonnäd on - E uropl aste st ehk A merikan luste st - h arjw tatuoZ/?-- Shanghai'fl telegraferiti Wiinakuu 3. (Mihklikuu  SlliipWWlu- /WaljaSpibõ) näib mässajates maakondades  kõik rahule jäänud üks-HirM- Valitseb Uaugtya maakondade pärast,- kus Mässamist tõuSma tarde, tukse/ ? Msamid on tehtud jä studentid -on iwäikftlt ühest ara läinud, mjS selleks - filmstpikguks/lootust-rahu ?peale kinnitab. Awatud sadamad seisawad wõeraste söealaewade kaitsemise all. . Kats Vicekuninga Li laewa on seia tulnud, weel rohkem saab neiy - järgmistel pääwadel oodatud. Milleks need laewad määratud, see on weel teadmata." Singapori'st telegraferiti Wiinakuu 9. (Mhklikuu 27.) pä.äwal:lchM teatufe jäpelsMmoy-st Mihklikuu 27. s)sj pädwast oli ühes uinbes 40 peenikovrmat kauges kohakondas  - Mässamine^/:Rähwäs oli awalikkUdii rahade kömaleüaatmise ?Mt wihaseks/saanud, rööwis- riigi soolamagasid  Väljm, ja - tappis mitmed Mandarinid ja palju alamaid ametnikknfi ära./ Mässamise lämmatamiseks saadeti?, 1000 meest sõeawäM -Reed on mässajatega  kokku pörkanud". Inglismaale telegraferitakse, et kõik kaebtMd Khiina Walitsuse. juures asjata on; sest sellel ei olla/wöimust soldatid kui Li oma laewustikku senna ei too. Söeariistade siSsewedamise pärast on pealik Mason- kinni wõekud. Tema oli enne oma kasu kätte toimetanud ja siis mässajaid kohtutele üles annud. Asjad näiwad selle järel Khiina's wäga kirjud ja kardetamad olema ja kergest wöiks lansa sõda lahti/minna, mille mrgefi keegi ette arwata ei suuda. Sealtsamast telegraferilt Inglismaale Wiinakuu 3. (Mihklikuu  21.j pääwal, et Vruni Sultan Vorneo saarel üheS suures Malayalaste nöuukogus, kus Inglismaa Konsul juures M., seda raha mitte wasta-Vötnnb ote, mida Rajab Brooke temale Limbang'i eest pakkus, ülepea on temal wäga paha meel kauhategemiste üle Inglastega olnud. Tema maad wöida küll rö ö w i d a, aga mü ü ma ei saada tema seda mitte. —l Inglastel näib himu olema, kauplemistega kolmandama käe läbi ennast ka Borneo saarel pesttada. -- Tonkmg'ist ou PranksuSmaale sänuMid saadetud, et seal asjad paremad olla, kni iialgi enne. Maad Punasse suude ümber olla lepitatud ja rahul. Amerikast. Phila de lp hi a's läks Mihklikuu 28. (16 I pääwa! ühes suures petroleumi-laagris tuli lahti. Mitmed suured kaubamajad ja kolin teist maja pölestwad maha; mitmeh tuletõrjujad saiwad wigastalud. Kardeti, et mõned inimesed tuleS surma saanud on. fa x' i S oli Wiinakuu 2. (Mihklikuu 19. ( pääwal sadamas  suur tulekahju. Juba oliwad 12 kaubamaja maha põlenud, üks suur õli-laager põles ja laewade pärast oli suur kartus. Kahju oli määratu. P j ttSburg 'iS läksiwad Wiinakuu 2 (Mihklikuu 19.) pääwal ligi 10,000 töölist süte-raudteedel tõrkuma ja ,pärisiwad rohkem palka. Ü h end a.t ud- riik i de Saadik Chiii s on selle Maa uuele Valitsusele teada aimud, Ühendvtud-riigid murrakstwad oma sõbrust kui sealine vuS WalitfuS oma seisukorda Santiagos elawate Amerikanlaste waSta mitte ei muuda. Neid, kes ühendatud-riikide saatekonna juureS kaitsust otsiwad, foowida üheudatud-riikide Walitsus aurulaewa ,Baltimore" peal oma maale wiia. Argentina  Walitsus on Baron Hirschile 1000 ruutpenikoormat  maad müünud, Juutide asumaaks, Chaco maakondaS; ühe runtpenitoorma eest on 1000 kuld-pesot maksetud. (1 tuld-peso on umbes I'/, rubla.j Böune- Amer i ka wa b a ri i k i deS ei taha mässamises lõppeda.  Wiinakuu-9. (Mihklikuu 27, j pääwa öhtal hakati Rio de Jayeiro theatres Politsei wasta käratsema ja käratfeti uulitsal edasi. Kui kavatsejad kolmekordse käsu peale ei lahkunud, stiS laskis üks pealik tuld anda, mis läbi? kaks inimest surmatud ja paiju teist ivigaStatud faiwad.  Kära sai -lämmatatud jg Walitsusel on nõbu kõiki wastapanemist Valjusega lämmatada. Montevideos, Uruguay pealinnas, Mutt öösel wasta Wiinakuu 13. (1.) pääwa mässamist Prästdenti waSta tõsta. Söeawägi andiS mässajate peale tuld; 6 inimest .salwad surmatud, 7 haawatud. WiSsamine Prästdenti eluKpeale on kiputud jä'palju iniMsi kinni woetud. Omalt maalt. Tallinnast. O m ast s su s. Mured, kurwaAnsed, mis wiimase aasta Mihklikun löpetusel raSkeste minu, selle lehe toimetaja, maja peale langestwad ja selle aaSta Jürikuu lõpetuse! sutiv eMale järjele jöudstwad, on minu Mrivist kangest köigutMud ja läbi köiW suwe minu tööjõudu  ja löö-röömu kangest kahandanud. Rerwide ärritusest  tulnud sagedad' köhu-woolmed on mind sundinud, neguti tvö-laualt üles tõusma ja Voodisse pitkalt heitma, kmtni jälle walu wahe-aeg tuli. Läbi häda katsusin oma muida armsat, kui ka mitmelt poolelt wäga raskendatud Wh edasi teha. aga kui ka maim ikka malmis oli, liha oli sagedast nõrk. Lugejad on küll märkanud, et selle suwe käikuS mõni nummer pärast määratud aega ilmuS. Kenal-süMel ja pärast arstimist Karlsbadi? soolaga, oli minu/termiso Me natuke toibunud ja töö-jöud ja töörööm  oliwad kaswama hakkanud. Seal kutsuti mind wtimasel  nädalil -mitmete -segaduste seletamiseks lühikeseks aeakS oma mana - ameti tallitusele. Endise tugema loomuse mäletuses käisin kerge saabastega soost läbi,? kuida enne sagedast ilma ühegi kahjuta teinud, aga seda ei.kannatanud minu nörgendetud loomus enam Välja. Znba järgmisel pääwa! tuliwad palawiku hood. ja kui kolmändemal pääwäl koju jõudsin,- stiS olin kõigest kehast kange ja pidin poolteist pääwa ja kaks ööd ligutamata seluti woodiS maaS olema. Esimesed kaks kirja Viimases numreS ja /.üleüldised" sõnumid maailmast olin juba enne kirjutanud, aga sõnumid omalt maalt pidiwad ühe wõera käe läbi toimetatud' saama, kellega asja läbi rääkida  minul wsimalik ei olnud. Olgu see kast ka ofaw olnud, aga ühist korda seal ei ole, kuida lugejad küll märkanud on. Et nüüd edaspidi toimetaja kõikuma ter- Vise pärast takistust ja wiiwitust ette et tuleks, sellepärast olen üht tuttawat auusat meest siin linnas palunud, minule abiks tulla, kui seda edaspidi piaks tarwis olema. Alalist abi wõtta, seda ei kauna sissetulemised esiteks weeb wäljä, nii wäga seda ka tarwis läheks. Peale kaksteistkümmend aastat olen nüüd üksi seda lehte toimetanud  ja oleu ühel aeal pea üksi oma rinda kohawate laenete waSta panema pidannd, kuida Vanemad lugejad küll weel mäletawad. Mured; kurwaStused ja kehalikud hädad on Viimasel aeal teiste raskuste juure tulnud. Wäsimus kipub peale; tahaksin kui jälle kena suwi tuleb, Mõneks nädalikS Vähemast, waimu kenas looduses karaSkama  minna, tahaksin nagu mureta poistkefe-põlwel läbi metsade ja mööda jõgesi käia, -tahaksin maad ja rahwast nii mümet wiisi muudetud elukordaS ise tundma õppida ja siis puhatud waimugw töölauale? tagasi tulla. Esiteks plmdüb sellekS-küll rahatik jõud, aga ehk tahab Zumal ka seda saata Senni tahan leitud aeglise abiga tööd edasi teha ja selle eest muretseda, et wiiwitust lehe ilmumises  miüe enam ette ei tule. Jumal aidaku edafi! ' " W. F. Eichhorn. W iinakun 2 pääwal on Kijewt Metropolil Plato n pärast tipääwast haigust ära surnud, 89 aastat wana. Oma pitka elu käitus on see Wene Kirikuwürst meie kodumaa kohta wäga tähtsaks saanud; temast an see kiriklik ja rahwuSlik liikumitre wälja läinud, mis hiljemini tema watmuS uueste üleS Võetud sai ja ikka weel edafi kestab. Metropoltt Platon sündis aaStal 1803 Twert kubermangus/ kui ühe preestri poeg, käiS Peterburgi Vaimulikust  Akademiast läbi ja oli mitu astat Docent ja Professor mitmes waimulikkuS Seminaris ja nimetatud Akademias, künni tema aastal 1843 ühe kloostre Archlmandritiks  Wilna'S ja flis Kowno Vice-piiskopiks nimetatud  sai. AaStal 1848 sai Platon Riia Piiskopiks nimetatud, mis sel aeal weel üks jägu Pihkwa Eparchiest oli. - Missugust legewuft kiriklikkus waldkondaS Piiskop Platon stiil algas, see on tnttaw ja seisab weel Vanemate inimeste mälestuses. Aastal 1630 sai Riia Vicarpiiskopkond  iseäraliseks Eparchieks ehk Piiskopkonnaks tehtud ja Ühes Platon Erzpiiskoptks nimetatud. Pärast 2vaastust tegewust Baltilnaa kubermangudes, sai Platon aaStal 1867 Nomotfcherkaski Erzpitskopiks nimetatud, aastal >BB2 Kijeivi Metropolittks ja oli sellega Wene kiriku kõige kõrgema aunpaiga peale tõusnud. Seal oli tema wäga tegew era-usuliste, nimelt Stundistide wasta, kust teda surm nüüd ära kutsunud on. Palme Eesti kirjameestele ja kirjade  Väljaandjatele. Meile on järgmine kiri kuulutamiseks kätte saadetud: , Tartu Eesti üliõpilaste Seltsi liigete püüd on kõiki raamatuid, mis EeSti-keeles ilmuwad, lugeda ja oma raamatu-kogule muretseda, nenda et see wöimalikult täieliseks saaks, ja kogus kõik seia saadik ilmunud raamatud leida olekstwad. Eesti üliõpilaste-Selts  on juba mõnda aaStat oma Eesti raamatukogu  ostmise ja kingituse waral täieldanud, iseäralise hoolega  on tema wanemaid raamatuid, mis raamatukauplustest  enam saada ei ole, enesele muretseda püüdnud, ja on niS sekle läbi tema raamatu-kogus raamatuid leida, mis juba paari-saja aaSta eest trükitud on. Ometigi, ehk küll tvanemate raamatute poolest see raamatu-kogu nüüd juba rikkam on, kui keegi muu Eesti raamatu-kogu, puudub  neid weel suur osa. Niisuguse korjamise ja kogumise juureS on Eesti Üliöpjlaste Seltsile mõnigi raamatu kirjutaja ja wäljaandja  abiks olnud seeläbi, et nemad oma toimetust nimetatud  seltsile kinkifiwad; iseäranis tänuwäärt witfil on