Tallinna Sõber M Z 9. KuusteistküumeS aastakäik. Tallinnas, Leikusekuu 17. pääwal 1894. Uleüldinr aealeht Eesli ruhionle Mllal ia linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LwdforsN pärijate trllkimajas: S rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 4 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: »a«taS 3 rabla Pool-aaStaS l rubla 70 kop. Kunlulnlcd maksawad iga rea eyll lelle aseme psaki 5 kop. Tellimises wõetakse wasra r Tallinnas! Lindsars'k pärstake trüklmazas, — pstcrSurgts: H, Seelandk, o»nnsposs>> tk 54. Tarws! /aakmann. AaSweres z J. Kuys. Paides: K. SeideZSerg.  Kapiatus:  H. KollSerg.. Lihulas - A MüttnerU poodts. Mljandis: z. Karow'i ia K. L«oKe'se roamatulauplused Ilarwas: M. Põder. ZSörus! Praua Bie»rose. Zöalkas' W. Zludoljl. : ZP. Lange. Maal: laida iseõranis luuluraste. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Slab Satri^ kirjad käiwad BaNiski (Ballischport Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Oinalt maalt. Tallinnast Korjaildns. Maakmtst-lvaemeesle sisse- j kustumine. ..Rusjalla" kere otflinine. Kholera. Kahtlane surm. BalstSkist: Ilmad. Peterburgist: Keisrikojast Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki's, Leikusekuu 3. pääwal. Üleilmline Võitlemine üleilmliste kurjategijate, Anarchistlaste, waSta kskide riikide poolest üheSkooS, kalda seda plaaniti ja kuida seda ehk ka kibedast tarwiS läheks, ei näi korda minema; üks riik arwab ikka, et teine tema eeS selle põhjatuma maailmasopa  sisse aStnma piakõ. Selle wasta on mitmed üksikud riigid oma käe peale õige tegewad selle kurja waimu waSta, miS maailma oma põrgn-tuhinaga täitma kipub, kõige teiste eeS Zkalia ja Prantsusmaa, kes ju ka nende nurjatumate maailma-varandajate läbi kõige rohkem häda kannatanud on. Mõlemis riikiS on karmid seadused AnarchistlaSte waSta tehtud ja Parlamentides Vasta wöetud.  Prantsusmaa uuS AnarchtstlaSte-seadus ähwardab neid ärasaatmisega kaugete saarede nuhtluse-kolouiedeSse, ItaliaS kinnipanemisega. Mõlemad seadused seisawad Ühetasa selle pinna peal, et need riigile ja seltskonnale nii kardetawad inimesed seltskonnast jäädawalt piawad lahutatud saama. Need seadused läheVad kaugemale kui omalaealSaksamaa seadus ÄozioldemskratlaltLVastamisnsid ainult mõnedest määratud paikadest, kus nende tsgswust kõige kardetawamaks peeti, wälja saatis, mitte aga alalise illewalwamife alla ei pannud ja neid mitte taieste kõikidest  kodauiku-õiguStest lahti et mõistnud, kuida Jtalia ja Prantsusmaa uued AnarchistlaSte-feadused seda nüüd teemad.  Nende kahe suurriigi kõrwas seisab selles aSjus weike Schweiz, kuS ka Italia'ga juba nii palju ühendust tehtud on, et mõlemad üksteisele Vastastikku AnarchistlaSte liikumise üle sõnumit annawad, üksteist sedawiisi neude huntide jäljile juhateS. Ka Amerika'S, selle! kuulsal wabaduse-maal, tahetakse kõige wähemaft , Vabadust" lõhkuda,  põletada, tappa ja kõiksuguseid nurjatumaid kurjategust  teha, piirata, ühendatud-riikide Rahwasaadikute(Nepräsentantide-)  majale on üks seaduse-plaan ette pandud,  milles sõna ,Anarchist" järgmisel miilil seletatud saab: ,Keegi üksik inimene ehk mitmed inimesed, kes ühest seltskonnast ehk korraldusest siin maal ehk ühegil wõeral maal otstarbeks nimetatud, määratud ehk tegewufels pandud saamad, kirjalikku kaupa ehk suusõnalikku kokkuleppimist Mööda, nõuuandmisega ehk abiga seadusewaStasel wiifil tnimcSte elu wõtma, ehk seadusewaStasel wiistl hooneid ehk keist warandust häwitama, 5uS juures inimeste elu kautamine ühe seesuguse maranduse-häwitamise järg olla wöib, need saamad AuarchiskidckS peetud."  AnarchiStide  nuhtlus peab surm mõllaS olema. Ettepanekus on Üteldud: sKeegi inimene, kes Anarchist on ja katset teeb, ühegi inimese elu mötta. keS üheks ametiks walitud ja nimetatud on, ehk ühendatud-riikide põhjuSseadufe all ametis Wsab, ehk ühekilki hoonetL ehk Varandust  hämitada katsub, kuõ juures ühegi ametniku ehk teenija  elu kautamist karta olla wõib, piab pärast kohtulikku läbikuulamist ja süüdlasekõ-leidmist ühest seesugusest kurjateuteust,  surmale wsllaS mõisletud saama." Kas seda ettepanekut 'Repräfedantide-majas taieste ehk ka osalt wasta Võetakse, see oli meel kahe-wahel, ikka on see aga üks hakatuõ ja saab wist põhjuseks, ühendatud-rillides üht seadust nende kurjategijate wasta andma. Saksamaal oldi tänine kaunis tuim üleilmliste kurjategijate asiuS, nüüd hakatakse aga mitmelt tähtsalt poolelt pärima, et endine seadus Sozialdemokratlaste wasta uueSte maksma pandud ja weel teritatud saaks, sest neude ja Anarchistlqste  wahel ei ole palju wahel; mõlemite eeSmärk on tänise seadusliku elukorra häwilamine. Meil Wenemaal  on kuri Nihilismus sel korral kustunud, wähemast et ole selle nukra seltskonna kurjadegudest wiimaStc! aegade!  ühtigi enam ilmunud. Tähelepanemist läheb aga ka fiin ikka weel kibedast tarwiS. sest tuha all wöiwad ikka weel sädemed immetseda, kuida ju ka meie ligemal, muidu nii rahulisel, kodumaal mõne aasta eest ,TööliSle.sellsidc" asutamisele ässitati, mis omas sügawamaS tähenduses muud ei olnud, kui /TööliSte-feltsin" tänise perekondliku elukorra asemele panna ja sellega kõiki tantsi elukorda ümber muuta. Zaüsamaalt. Keiser Wilhelm on nüüd Inglismaal ja saab nagu ikka ivaga pidulikult üles peetud. Kui ka kaubeldud ja üleskirjutatud ühendust Saksamaa ja Inglismaa  mahe! ei ole, siiSki paistab igalt poolelt wälja, ei need riigid üksteise kõrwas seisma saaksiivad, kui EuropaS üleüldist kokkupõrkamist tuleks Meie aeal ci tähenda Walitsejate-kodade sugulus ja sõbrus üksikute riikide wahel küll suures polilikaS enam niipalju kui enne. siiski näitab fee Saksamaa ja Inglismaa wahel palju tähendama, mis Europa üleüldisele rahule ainult tuluS olla wötb. Wumasel nädalil on Hallesuurkooli 200aaSlaue jubiläum peetud, mida PreuSsi Prinz Albrechi Keisri õnuesoowimise-kirjuga  awo.s. UmbeS 3Ä) osawõtjat söitsiwad sealt Leikusekuu 4. (Heinakuu 23.) pääwa! WürtembergllSse, kus Professor Bcyschlag neid suurkooli nimel teretas ja omas kõnes nimelt selle peale tähendas, st need kaks suurkooli Ewangtliumi usutunnistuse esimesed kosutusepaigad  olnud on ja ikka selleks jääma saamad. Wseraste keSkis oli ka Professor Oppert Pärisosi. Wöerad käistwad  linnakirikut, schlosõkiriknt, Lutheruse-maja ja gpmuastumit  suure kuulsa Luihtruse-pildiga waalamaS, kuö suur usupuhastaja maalitud on, kulda tema WormssiS Keisri ja Nilgipääiva ees seisab ja julgusega oma õpetuse eest kostab: ,Siin miua seisan. Mina et wöi teisiti. Jumal aitagu mind. AmenZ" -- Paiguti on kholera Saksamaal  ilmunud, kui ka mitte kardetumalt. Nenda leiti DanzigiS Heinakuu 31. (19) pääoal kaks khoiera haiget Kurzedrack l parwe-löötiSte kestis, üks Holm'i mõisa tööliste  keSkis ja tiks kholera-haige naestcrahwas SagorschiS. Holm'iS oli Leikusekuu 5. (Heinakuu 24.) pääwa! meel üks tööline kholerasse haigeks jäänud ja esimene haige ära surnud. Krakan luures on kholera-bacillusi Weitseli jõe ühe aru sees leitud. Suuremat hirmu ktzolera eest ei näi Saksamaal meel olema, ikka on aga Walitsuse poolest karwilised ellrwaatamised korraldatud. Op - peln' is, Schlesia'S, on raudlee-rauawärkide hoone Leikusekuu  3. (Heinakuu 22.) paamal maha põlenud, ühe ametniku abikaasa ja tema kaks lasi on tules surma saanud.  Leipzig'iS kohkus Leikusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal üks piimawaukre.hobune kalameeste pidurougi eesi ja jooksis paksu rahwa sekka, üks laps sai suremiseks, kakõ last saiwad raSkest ja mitu teist kergemast Vigastatud.  Bies ch o w i h'i S, SchlesiaS on soziald> mokrallikud töölised Leikusekuu õ. (Heinakuu 24 ) pääwal suurt kära teinud. Shaudarmid on möllajate peale tuld andma pidanud, üks naeSterahmas on suremiseks haawatud.  Möllajad löhkusimad ühe maja ära, siis jõudis Bauthen'ist kutsutud sõeawägk senna ja lämmatas kära. Peale selle naeöterahva on kuuS meest ja üks laps raSkest  wigaStotud. Leikusekiiu 7. (Heinakuu 16.) pääwal lai w ä l k Po!Sdam'iS Uue palee sisse, ei teinud aga kahju. Salsamaa poolt on ametlikult kuulmatud, et Saksamaa föeasi Khitna ja lapani wahel Ühegil wiistl osa ei wõta. Khiina Walilsus on Saksamaa Waüksnst selle eest tänada lasknud, et Saksa kanoni-paai ,lltiS" merelahingis Khiina ja lapam süealaswade wahel j5O meest Khiina pshja-laSlud laewa ,Kom>Shung" pealt peastnud on. -- ,Riigi'Tcadaandja" kuulutab, et Wenemaa  Seespidiste asjade M-nister Durnowo Saksa Keisri kaest Pmiakotka-rittrelähe suurristi saanud on. -- Baieri Walitsuse poolest on kuulutatud, et nõndanimetatud  t u l e - m a t m i n e (surnukehade ärapõletamine) ilma kohalise seaduse muutmiseta mitte lubatud ei ole. Rilgtkauzler Graf Caprtvi läheb Leikusekuu lõpul (keskmiste pääwade sees) mitmeks nädalikS Karlsbad'i terwise-weele. Wist on asjad heaS kordas, et polittkajuhataja  pikemaks aeakS kottu ära minna wõib. AuStria-Uugruiuaalt. Rooma-Katholiklased AuStria's ja Ungrumaal on oma keSkis kahesse erakonnasse langenud,  käredamasse (radikal) ja tasasemasse (konservaliv) erakonnasse. Riigi mõlemas j aus on esimene erakond paapstlikum kui Paapst ise ja et taha Walitsuse poolt plaanitud ja osalt juba Riipääivadel wasta wöetud uusi kiriklitkusi korraldamist kuidagi sallida. Üles leekanud tülide pärast on AuSlria Katholiklaste-pääwa eesistuja, Graf Splva-Farouta, selle pääwa kokkutulemist sel aastal ära ütelnud. Graf Hoheuwarli-klub Katholiklaste tasasemast  erakonnast, keS ennast ikka Walitsuse poole hoidis, olla lagunemas ja kui see laguneb, siis pidada nüüdne MiniSterium ametist taganema, sest et siis Parlamenlis enam küllalt tuelust ei leiaks, üks wägew woolus läheb senna poole, et Rooma-Katholiklased enuast taieste kõigist ilmalikust politikast lahutama ja ainult kiriklikuude küsimistega  tegemist tegema piab. Walitsusele ei taha see püüdmine mitte suuremat rõõmu, sest äranähtust mööda olla kõige magamas Rooma-Katholiklased Austria's ikka Walitsuse kõige käremad waslased olnud. Siis saada nemad wist määratumat tüli koolide asjus tegema, mis ju nii ligidalt kiriklikkude asjade külg- puumad, ühes aga ka poiitika aSjadc külge, sest kelle wõimuse all koolid seisawad,  selle wõimuse all ÜleskaSwaw noorus ja sellega tulema aea poiitika, kuida seda ju ka mujal ära mõistetud  ja selle järel tehtud on. Weel kangem on Võitlemine kiriklikus waldtondaS Ungrumaal. Käredamad Paapst. lased on seal kõrgem Adel ja alam waimulik ametkond, kuna ülem waimulik ametkond tasane on ja ennast, pealtnäheõ  wähemast, Walitsuse poole hoiab, wist üht juhatust mööda Rooma'ft. Wastafed on sellepärast ka õige tigedad  Piiskopide, pealegi Würst-PiiSkop VaSzary, peale. ES mihawaeu ehk natuke jahtuks, sellepärast on Walilsus miimast nõuuwõtmist kiriklikkude küsimiste, iseäranis civilabielu,  üle sügiseks jätnud. Kõrge Adel ja alamad preestrid  tarwitawad aga seda aega palwekirjadeks Kuningale (Keisrile), milles palutakse, uut seadust mitte kinnitada. Würst-Pcimas VaSzary ja kaks teist Piiskopi tahawad ühe kirMiku pidu juures ka KeiSrt ette minna ja temale eite pauna, et Rooma-Katholigi kiriku afi Ungrumaal sel korral küll mitte just heasce ei seista, aga kaugelt weel mitte meeleheitmiseks ci olla. Ka Juutide laiendatud õiguste eest tahab Würst-Primas koSta ja Erzlapiteli (kirikliku ülema nöunkogn) üle kaebata, kes teda tema tarwitusekS määratud möisadc Väljarentimise juures tülitada.  WaStased stuuawad selle üle ja knmitawad, Würst. PrimaS olla ainult oma patrimonial- (kiriku-) möisade pärast nii leplik Walitsuse wasta. Kirikliku lepituse peale ei näi Ungrumaal weel lootust olema, ei Nooma-Kalho. lillas te eneste keSkis ega teiste usutunnistuste wasta. Niisamati kestawad ka rahwuSlikud kiustlemise AustriaS ja Uugrumaal ikka edasi. Ungrumaa Ministerpräsident Dr. Wekerlc on oma erakonna Valijatele Naga Banya's kinnitanud, et WalitsuS karmi nõuu nende wasta wõtma saada, kes rahwMtkku wchawaenu lõõtfutawad. Kahjuks paistab aga kõigist wäkja, et tema ainult Magyarlasi teiste rahwuskondade wasta kaitseda tahab, teiste wasta