Saarlane Teisipäetval, 3. Detsembril 1891.x 49. VIII. aastakäik. maksab: Pooles aastas 1 „ AA „ Ilmub igal "Saarlase" toimetus ja «väljaandmine Kuresaares kaubauulitsas »r. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaares. riim ehk selle ruum MD Mltiildint politika ajaleht maa- ja liaaarahwale UW Näljastele on abi tarwis! Neil kordadel kui looduse wäed inimeste wastu sõda tostawad, hoidwad inimesed siis ikka enam kokku, teine teisele tugiks ja abiks. Häda ajal waikneb ka kõige suurem wihawaen inimeste wahel ja selle asemele tõuswad paremad ja auusamad tundmused: armastus, kaastundmus ja iseenese salgamine.  Seda tunnistab ka nüüd fee hirmus maade ja rahwaste mits nälg, kaugemates wenemaa kubermangudes. Rõõmuga loeme ajalehtedest, kuidas selle laia riigi sees, Soome maast kuni Amuri jõeni, rahwuse ning usu pääle waatamata, andeid näljalistele korjatakse ja nende heaks tööd tehakse. Kes jõuaks seda üles panna kui palju üksikud inimesed omast warast neile on kinkinud, kuid üksnes wõib tõendada,  et ei ole seda seisust ega kohta, kus rahwas andmistest osa ei wõta! Siin on linnade walitsused mitu tuhat rubla kinkinud,  söögi majast ehitanud ; sääl on ametmehed,  kes kroonu käest palka saamad, ja töömehed  wabrikutest omast palgast üks osa näljastele ära annud. Andeid korjatakse igasugust: puhast raba, wilja, jahu, riideid, ja küpsetud leiba. Riia linnas on hiljuti üks komitee asunud, kes ülejäänud leiwa koorukesi kokku korjab, neid ära kuiwatab ja meskil jälle jahuks jahmatab. See ettewõte on wäga häSti korda läinud ja igglt poolt elawat abi leidnud. Kolme nädalaga olla rohkem kui 200 puuda koorukesi kokku korjatud; iseäranist  abi selle juures annud pekrid ja möldrid: kõik korjatud leib saanud pekrite majades ilma hinnata ära kuiwatud, kes meel omalt poolt kotid kinkinud, ning niisamuti ilma hinnata hr. Niedexmeieri meski pääl ära jahwatud. Auu ja kiitus olgu niisuguste meestele, kes häda ajal teisi awitaivad! Asjatundjad mehed wõiwad arwata, kas siin linnas ka ei sünniks niisugust koorukeste korjamise komiteet asutada. Seda wõib nüüd küll arwata, et siin mitte palju ei saa korjata, sest enamasti igal majaperemehel  on omad wäikesed kodu loomad, kes leiwa koorukesed ära tarwitawad. Neid ridasi kirjutades ei olnud mulle mitte see mõte, et näidata kui palju andeid juba näljalistele on korjatud, nagu ei olekski enam tarwis korjata, waid üksnes selle rõõmuliku lou pääle tähendades, et ilmas ka niisugust häid inimesi 'on, kes teiste häda tunnewad ja neid awitawad. Saagu siis ka teite südamed pehmeks minema, et hakate rohkem nende eest muret pidama, sest selle ajani on meie Saaremaalt õige wähe andeid korjatud.  Riia seitung teatas, et Muhumaalt Helkama kihelkonnast on kolm wakka rugisi Riiga saadetud, seegi ka and, ehk küll wäikene!  See olgu teiste kihelkondadele eesmärgiks. Kuresaares Weneusu kiriku juures on juba Septembri kuust saadik korjamise komitee protohierei  eesistumise  all asutud, aga andeid on selle ajani wähe sisse tulnud. Sessamas kirikus korjatakse iga laupäew ja pühapäew raha, aga pääle 30 rubla ei ole weel kuus kokku tulnud. Niisamuti korjab ka Unustud kindlus. 1 Esimene peatu k. Põgeneja. HHHaskü de Gama juhatuse all sõitsiwad « «iPortugalased esimest korda ümber Ahw- Nemad asutasiwad poolsaare Dekam  pääle mitu asutust, millest Goa kõige suurem oli. Armaste on ühes nõnda mäikeseS riikis, kui Portugalimna, niipalju  kuulsaid mehi olnud, kui temal IS. ning 16. aastasajal oli: Hindrik meresõitja  järeletulijad oliwad: Kabral, Bartholomäus  Diaz, Wasko de Gama ja sellejärele  Franz Almeida ja Albukcrkc. Portugali plagu oli 16. aastasaja hakatusel  kõige kardctawam tuntud merede pääl ja tema madrused kõige wahwamad ja paremad meremehed. Kulangis, ühes jaamas Dekani poolsaare pääl, oli ISOO aasta ümber nõndasammuti üks Portugali asutus, millel käsk oli, selle maa puuwilja Euroopa produktile wastu ümber wahetada ja niikaua paigal hoida, kuni Lks kauba laewastik Portugalist tuli, et kaupasi sisse wvtta ja teist wälja anda. Selle wäikese kindluse kommandanbil ei olnud mitte kerge ammet, sellepärast et kindlus ühe wägewa India Samorini ehk kuninga maa sees oli. Aastad läkstwad wahel mööda, enne kui üks laew tuli, ning kas see ei «võinud ka wöimalik olla, et tema maamehed tükkis ärajäiwad. Kulangi kommandant oli üks noor, aga julge mees, nimega Palästro. Kümme soldati oliwad tema käsu all, kes kõik kindluses elasiwad, See oli ühes imelikus kohtas. Wägewad mäed, mille külje seinade pääl suured palmipuud kaswasiwad, ulatasiwad  kuni merekaldale, ja siin oli wäikene kindlus, wäikese jõe kaldal ühe künka otsas. Säält mõis sõja ajal igase külge suurde tükkidega ning püssidega lastud saada. Juan Palästro seisis praegu oma kommandandi  maja ukse ees ja waataS oma meeste munserdamist päält. Tema oli üks sirge ja suure kaswuga mees, ning kena suur habe süsimusta karma, mis tale sõjamehe nägu andis, lehwitas tuule käes, mis merepoolt puhus. Soldatid oliwad ühe korporaali juhatamise  all praegu oma munserdamist lõppetanud,  kui Juan Palästro . omad silmad mere poole pööris. Küll nägi tema eemalt mõne purju, aga ta teadis, et need Araablaste kaubalaewad oliwad, kes Portugali mehi wihkasiwad. „Taewas teab, kus minu maamehed jäewad!" pomisses ta. „Nüüd on juba pea kaks aastat mööda läinud ja mitte üht Portugali laewa ei ole näha olnud. Kus peaks ometi suur Wasko wiibima?" Sell silmapilgul astus tema ette korporaal  Pulko, üks kõrge ja jäme mees. „Herra kapten, Teie otsite wist meite isamaa laewasi?" ütles ta. «Nad ei wõi mitte enam kaugel olla," arwaS Palästro. „Oleks juba kõige hiljem aeg olewat, et nad tuleksiwad," ütles korporal, „sest Samorini mehed walmistawad ennast meite wastu, kuidas Maja, minu Hindu pruut, mulle rääkis. Paljas kartus meite suurtükkide eest hoiab neid kollase nahaga kelmist meel tagasi; uskuge aga tõest, et meie siin ühe kadunud koha pääl oleme, sellepärast wõin ma kihla wedada, et nemad meite kallale tulewad, kui waras öösel." Palästro nikutas «vastuseks peaga, aga ei pöörnud mitte silmi nende purjude päält ära, mis tema eemalt nägi ja kes mitmes kohas kalda ligidale tuliwad. «Araablased lähemad ka päew päewalt julgemaks," rääkis Pulko edasi, „see oleks kõige hiljem aeg olewat, et nendel Portugali  suuretükkide mürin meel ükskord kõrwu ulataks." „See päew saab juba tulema," arwas kommandant, kes häkkiste omad silmad maa poole pööris. „Mis siis sääl on?" küstS ta selle pääle, ühte kaugele orgu näidates, mille läbi üks jõekene mere poole jooksis. „Need on Samorini inimesed," ütles Pulko, „ma tunnen neid nende kõwerateft mõekadest." „Nad näikse üht põgenejat taga ajawat," ütles Palästro Ajalehe ~Saarlase" tellimine on alganud. Tellimist palutakse nüüd pea ära toimetada. Lehe hind on: Saaremaal aastas ... 1 r. 50 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ Kroonu postiga aastas. 2 „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 Tellimisi wõtawad wastu Kuresaare linnas „Saarlase toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast.