 noored orased tüll maa-katwaks paksuseks jöudq ja pitkale põuale waSta panna, kerge ja lahja maa peal on aga palju terawakS, kollaseks ja kuiwakS saanud. See maksab nimelt warasest kaerast, aga ka erneStest, kureerncStest  ja pöllu-heinast ülepea, mis mitmeS päikaS lühikeseks  ja nõdraks jäänud on. -- Odrad täksiwad mitmeS paikaS liiga kuiwa idanemise-pinna sisse, ka weel toore mnlla fisse; kanget umbrohtu on ootada. Kartuhwled on weel wähe kosunud ja wacased mahapanemised ei ole pärast hilisematega kosumisel sammus käia suutnud. Talwerukkt pea-öitsemise aeg langes nädalt peale Jaanikuu 8. pääwast 16. pääwant, umbes nädal pärast korralist aega ja selle läbi ühetafaSte, selge-sooja ilmade peale, pehmest liigutatud õhuga, ja läks sedawiisi pealtnähes  wäga tulusa aeaga mööda, kui mitte ägedad palawused  kahju teinud ei ole. Rukkipõllud seisawad heaS kordas ja töutawad igapidi head saaki. Mitmed aruanded põhja-ida-pooltselt Liiwimalt tahendawad, et hilised külmad Lehekuul rukkist mitte ilma kahiuta mööda läinud ei olla, Talwenisu oli aruande aeal kosumises weel õige kaugel tagasi, oli aga loomas; ärmaSte oli õitsemine alganud. Kõige rohkemast on Lehekuu-külmadest härjapea kahju saanud, niisamati järeltulemast põuast. Paiguti on härjapea Lehekuul koguni wälja külmetanud, kui talwe waljust wäga heaSte wälja kannatanud oli. Enamist on see pölluhrin lühikeseks ja kosumises tagasi jäänud. Jaanikuu 19. pääwal oli õie-tegemine wast alganud. Kui ka härjapea-põldudest wärske, sooja maa pea! puudust et ole, mis kenad wälja näitawad, siis on ometigi külma ja lahja maa peal õige palju rikki läinud härjapead näha. Rohkemast poole saagi peale wõib loota, mis wast hilja wõib korristatud saada. Paremad sõnumid tulewad lõuncpooliselt  Liiwimaalt, pahemad pöhja-pooliselt Litwimaalt ja Eestimaalt. Omast kohast paremad kui härjapea-põllud, oliwad teised loomatoidu-pöllud, kureerne-kaerad, erne-kaerad ja teised segadused, kui ka need, teiste aaState wasta, rikast saaki ei tõuta. Ka heinamaadel ja karjamaadel on rohukasw wähene. Ainult warjatud paikadest wsistwad Lehekuu-külmad kahjuta mööda minna; mitmest paigast tulewad sõnumid just selle wasta. Aga ka muidu ei olnud tänaymne kewade looduslikule rohukaSwule, kõikuma soojuse ja niiskuse puuduse pärast, mitte tuluS. Ainult poole korralise heina-saagi peale wõib lootust olla." Hiljemini on Liiwimaa üksikutest maakondadest aealehtede  läbi palju paremad pöllu-söunmid tulnud. Nenda kirjutab ,Wiljandi Teadaandja": »Lehekuu külm ja Jaanikuu  märg, see täidab talumehe küüni ja waadi." Selle wana talurahwa-sõna tõtt on tänawune aaSta meie maakondas  tõeks tunnistanud. Pärast külma, mis Lehekuul weel soojendawat ahju tuas wäga tarwilisekS tegi, muutis ennast ilm Nelipühil palamaks suwt-ilmaks, milles tänine takistuses peetud looduse kaswatuse-jõud täieSte mõjumaks sai. Jaanikuu teisel poolel tuli ka igatsetud wihm ja kaStetud helde taewa kosutamast küllusest seisawad põllud kuldses uhkuses, filma-karaskusekS kõikidele põllumeestele, kes nüüd rõõmsa lootusega tulewiku peale waatawad." Pea niisama hõiskawad sõnumid tuliwad ka Walga maakonnast,  kus aga juba heintegemise pärast wihma üleminemist  soowiti. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski's, Heinakuu 12 pääwal, Saksamaalt. Keiser Wilhelm on wõeral maal reifimaS,  suured nõuukogud on suwisel puhkamisel, niisamati ka kõrged riigi-ametniknd; suurest polittkast ei ole selle' pärast suuremat juttu. Zeitungid arutawad fiis nüüd aeawiiteks neid küsimist ette, mis ehk sügisel pääwakorrale pandud saawad, kui Riigipääw jälle kokku tuleb. Nende keSkis saada nimelt küsimised Rooma-katholiigi kiriku aSjuS olema, nagu nende kloostre-wendade tagasi-tulemine, kellele aastal 1871 ülespidamine Saksamaa pinna peal ära kee, latud sai. Jesuitide eestkostjatel näib wähe lootust olema, et nende kaitse-alused õigust saawad, ennast uueSte Saksamaa pinna peale asutada ja see küsimine et tulla wahest ehk sell korral koguni mitte enam Rtigipääwa ette. Baieri poolt saada aga ette pandud, et Redemptoristid,  üks mitmes tükkis Jesuitidega ühine kloostreseltS?  tagasi laStud saaks. Selle soowimise täitmist olla aga ka wähe loota, sest Riigi-nõuukoguS saada peale Preusst riigi ka mitmrd wähemad Saksa riigid selle wasta panema. Sozialdemokratlased on ikka meel wäga tegewad ja on Heinakuu 16. (4.) pääwal Berlin'is jälle üht nõuukogu pidanud, kus umbes 3000 wakijat sellest erakonnast koos oliwad, kelle ceS Bebel erakonna eestseisuse uue plaani eest kostis. Tähtjas selles uudeS plaanis on, et selle järel Saksamaa Sozialdemokratlased ennast üleilmlistest mässajatest lahutama ptawad, sest kõikidel maadel tööliste asjus ühiseid seadusi anda, et olla mitte wõimalik, kutda Bebel seletas ja milles temal ka watdlemata õigus om SozialdemokratlaSte endise pro- grammi järel pidi /ahwaS" selle üle otsust tegema, kaS sõda wõt rahu farmis läheb; uue programmi järel päritakse  seda õigust ainult rahwa poolest walitud eestseisjatele. Seda õigust kõige rahwa kätte anda olla kardetaw, sest enne kui afi rahwale ära seletatud on, wõtda waenlane juba sisse tunginud olla. Selle asja läbirääkimine sai teiseks korraks jäätud. Silmanähtawalt püüawad esimehed Bebel ja Ltebknecht seda erakonda tasasemate teede peale juhtida. Pärast koosoleku lõpetust tahtsiwad mitmed Sozialdemokratlased ühest nõuukogust osa wõtta, mida wöeraste-majades ja trahterites teenijad naeSterahwad (Kellnerinnid) oma keSkis pidafiwad. Ühe seltsi asutamiseks naesterahwa-seisuse kõrgendamiseks, milleks nemad sozialdemokrattikult  poolelt kokku kutsutud oliwad, ei saanud aga fisse lastud. Nõuukogu maja ette oliwad ennast suured rahwahulgad kogunud, kes seal kära ja kõiksugust halpufi tegiwad ja kesk-öö aeal kus koosolek algatud sai, uulitsat uit kangest kinni toppifiwad, et Politsei neid ühest ära ajama pidi ja mitmed kinni wöetud saiwad. Nõuukogu - saalis on wäga kentsakaid asju ette tulnud. Mitmed trahterile-peremehed, studentid ja noored kaupmehed oliwad ka tulnud ja saiwad õrnukeslest, keS oma seisust ,kõrgen- kokku tulnud oliwad, tosinate kaupa uksest wälxa wisatud. Meie päiwil töusemad kääriwatest pea-ajudest kord-korralt wäga kentsakad rakud üleS. Lanr'i kära peale Prantsusmaa Parlamentis, mille järel Elfass-Lothringi  maal Prantsusmaa kauba-reisijate passist mitte läbi ei waadata ja kinnitada, on Saksa lehtedes külma merega waStatud. Suuremat politika-tähendust ei armutud sellel käral olema ja pilgati selle tuhiua üle, millega seal mõned tultkannused oma enese Parlamenti Europa põlastuse alla saadawad. Tõe poolest olla ainult mõne kauba-retfija passid waStawõtmata jäätud, kellest teati, et nemad ühe ,kättetasujate" salaseltsi liiked Nancy's on. Selle seltsi nimekiri olla Saksa Walitsufe käes. Saksa lehed ütlewad, Prantslased olla selle käraga aeawiiteks omas MiuiSteriumiS  köigutufi teha tahtnud, olla aga ikka weel nii mõistlikud,  et nemad sel korral tõsist tüli Saksamaaga üles kihutada ei soowi. Berlin'ist kirjutatakse, et mitmed Saksa lehed omais arukustes Keisri wöeruSkäigu üle Inglismaal ekfiwad, kui nemad arwawad, et kõik, mis tema seal ehk wõib läbi rääkinud olla, ainult nii kauaks matsa, kui Lord SaliSbnry ja tema Kaasministrid ametis seisawad. ükSki Inglismaa Ministerium ei lasta ennast omaS wäljaspidiseS politikas muust juhtida, kui ainult Inglaste tarwituStes. Just sellepärast olla see lahkus ja auuStus, millega Keiser Wilhelm sell korral Inglismaa rahwa poolt wasta wöetud sai, wäga tähtjas. See olla näitanud, et Inglismaa rahwaS oma nüüdse Walitsusega wäljaspidiseS politikaS ühel meelel on, nimelt Wahemere asjus. See näidata, et iga järgmine Ministerium sellessamas  joones käima piab, tahtes ehk tahtmata. Ka Prantsusmaa lehed on seda wõeruskäiku ja selle järgesi nüüd arutama hakkanud, teha seda aga nii tigedal wiifil ja segada oma sõnumid nii filmanähtawaie waledega, et, kutda Saksamaa lehed ütlewad, see neile ainult kõige haritud maailma põlastust fisse kanda wõib. Nende kirjade  sees seista aga tahtmata manilsuS kõigele Europa'le. Nendest olla niisamati näha, nagu toorusest Saksa Keisripraua-ema  wasta Paris'is, et mõned üksikud inimesed sellest tõuust, nagu Derolsde ja Rochefort, awaliku arwamise üle PariS'iS walitseda wõiwad, kui nemad tooruslaste tuhinaid  kõltstawad ja leekama löõtsutawad. Nimelt ütleb ükS Saksa leht oma Berlini sõnumisaatja järel: /Prantsusmaa  on see maa, kuS kohaliste juhtumiste juures kõige weikemad erakonnad teistele kõige suuremat wägimalda teha wõiwad. Seesugust weikeseid erakondasi ei ole aga iialgi selgest ära tunda ja sellepärast seisab Prantsusmaa ikka nagu ükS ülesarwamata mõistatus Europa ees." Nenda kirjutab ,Figaro", Saksa Keiser olla ühes pittemas  jutustuses Lord Salisbury'ga pärinud, tema pidada söeawägede wäheudamist Europa suurriikidele ette panema. Lord Salisbury olla waStannd: /Ainult üks nii wägew Monarch, kui Saksa Keiser, wõida ühe seesuguse nõuga ette astuda. Saksa Keiser olla kellegile, kellega tema lapsepõlwest saadik tuttaw on, ütelnud, Inglismaa politika olla nii libe, et keegi ennast selle peale tuetada ei wõt.— Würst Bismark on Heinakuu 19. (7.) pääwal Kisfingen'i  terwise-weele tulnud. Major von WisSmann on Heinakuu 16. (4.) pääwal ühe jahi-sotdul Harz'i mägedes  tõllast kukkunud, mille hobused lõhkuma hakkanud oliwad. Tema on jalast ja käest natuke häda saanud, on aga sellest hoolimata oma laewa asjuS Berlin'isse reisinud.  See laew on nii kaugelt ärawiimisekS walmis, et Major von Wissmann Leikusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal  Jdaafrika teele minna tabab. Berlin'i kunstinäituse!  on Wene kunstnikkudest Tomischko, Victor Schrödter, Anna Bilinfka, J. Malczewski, Th. Rüzier, P. Welonsti ja J. Jastnski weite kuld-medalje saanud. Köln'4s sai Heinakuu 14. (2.) pääwal üks Londoni kaupmees kinni wöetud, kes Oppenhetmt bankist 100,000 marka pettusega wõtta oli katsunud Bremen'is laskis Heina- kuu 14. (2.) pääwal üks kellner ühe Politsei-mehe maha, kes teda warguse parast kinni wötma tulnud oli. Teise kuuliga tegi mõrtsukas oma enese elule otsa. Eifeli maakondas, Rheini ääreS, on wiimased marud 320.000 marka eest kahju teinud. Posenis pidafiwad Heinakuu 15. (3.) pääwal mitmed tähtsad mehed linnast ja maalt Sakslaste ja Poolakate keSkist, nõuukogu SozialdemokratlaSte  wasta ja wötfiwad nöuuks, üht seltsi wõttlemisekS nende waSta asutada. Sozialdemokratlased on omalt poolelt nõun wütnud, oma õpetust odawate kirjadega rahwa keskiS wälja laulada, mille ülespanemist nende tähtsamad kiiked toimetama piawad. Maarahma juures leida nemad aga wäga wähe waStawötmist. Austria-Uugrumaalt. Austria Riigi-nöuukogu mõlemad  tuad on Heinakuu 21. (9) pääwal suweks oma nöuupidamifl lõpetanud. Herrade-tuaS sai enne lahkumist nöuuks wöetud, Wene faalekonna maia pealt mitte maksust  pärida. Ungru maa Maapääwal on Kohtute minister Sziglag üht uut seadust selle üle M pannud, mil põhjusel Maavääwa-saadttute walimised tühjaks wöiwad  mõistetud saada. PöhluSteks ei pia mitte ainult walijatele antud raha, sööma- ja jooma-pidud peetud saama, waid ka käredad kõned rahwusliku ,a seltskondliku wihawaenu kihutamiseks. Kaheksaks aaSlaks piad see õigus Riigiwalilsuse kätte jääma, siis Maapääwa enese kätte langema. Ungrumaa Riigipäämal on Hocanszky ja Ungron nende Krotlaste kärade üle seletust pärinud, mida 79. rügementi meeStekonnad Fiume'S Ungarlaste wasta tegiwad, kui Kuilingas (Austria Keiser) seal oli. Nende kärade üle pidada wiiwimata kohut mõistetud saama, see rügement ei tohtida mitte kauemini Ftume'sse jääda. Professorid,  keS sellest osa wötsiwad, pidada ametist lahti lastud saama j. n. e., sest seesugused teud olla Ungrumaa anu wasta ja olla kõrge äraandmine Ungrumaa Kuninga wasta. Minister-präsident Szapary on selle peale waStanud,  et see afi juba ülekuulamise alla wöetud olla, Riigipääw  pidada kannatama, kuuni ülekuulamine lõpetatud on. Kapten Uselac ja üks teine pealik 79. rügementist on Pest'isse tulnud ja tahamad Ugron'it duellile kutsutava. Ugron ei olnud aga seal ja nemad tahawad oodata, künni tema t-gafi tuleb. Tschechilaste näituS Prag'is on ennast üheks Köikslawlaste wcnnaStuse-piduks muutnud. Senna tuleb järges sadade kaupa Serblasi, Kroatlasi, Rutheulasi  ja Poolakaid, kellele lillesi teele puistatakse ja keda rahwuse-lanludega ja kõiksuguste teisi rahwuskondafi ärritawate käradega wasta wöetakse. Ausliia ja Ungrumaa  Sakslastel on paha meel seesuguste tembutamiSte üle. Serblaste höiskawa waStawötmtse üle kirjutateS ütleb Meue Freie Presse", Serblased olla kõige suuremad  tuhina-mehed Balkani-riikide kokkuAöitmisekS, aga seesugustel  püüdmistel ei olla suuremat tähtsust, kui ärritawatrl  wennaStuse-käradel Prag'iS. Walitfuse-leht /Presse" arutab, Böhmimaal olla weel rohkem Vasaty'si, kes Wene hariduse eeS kummardada, aga köit Slawlaste ühendusekärad  olla ühe pihutäie karjujate tegu, mitte Tschechi rahwa mõte. Lehekuu 1. (Jurikuu 19.) pääwal, töö- liste-pidul, tehtud segaduste ja kärade pärast feifiwad 51 inimest, kohtu all. Nendest on seitse süüst lahti, teised 30 pääwast tunni 3 aastani mangi mõistetud. Kohtuotsuse  kuulutamine tegi suurt kahinat; kes mangi mõistetud,  need karjusiwad: ,Meie oleme ilmsüüta!" Pealtkuulajad näitafiwad palju osawötmist nende wasta. Tööd nendanimetalud  Maudwärawa" lõhkumise kallal (Donau jöe laiendamifrkS Serbia piirel) on raskemad, kui ette aimatud  oli. Auru-rammid, mida fenui kaljude lõhkumiseks tarwitati, ei mõju küllalt. Tänine ei ole ükski töö määratud  aeakS malmis saanud ja Walitsus ei ole töö-wötjatele  meel raha maksnud. Jtalia Walitsusega on ühendatud, et Jtalia laemustik Trieftt lahele mitte ei tule. Wist kardetakse sealiste Jtaliasle poolt kära. Trtest'ts oli koormakandjate keõkts suur kihifemine wõeraste  tööliste pärast. Kaubaajamine seisab wäfimuses ja tööd on wähe saada. "Koormakandjad pärtwad suure käraga wöeraste ärasaatmist. Seda lubati täita ja sellega oliwad tülid lõpetatud. Tyrol'ts tegi mägedelt woolanud  jea-west suurt kahju. Ungrumaal on söeawäge Wene piirele walwama pandud, et Wene Juudid fiSfe rännata ei saaks. Pest is laskis Heinakuu 14. (2.) pääwal wiljakauplejate asjatallitaja FoeldeS oma abikaasa ja tütre ja stiS iseenese maha. Tema olla börsi-mängul palju raha kautanud. Ungrumaal on keeldus sigu, kitsi ja lammaid Saksamaale läbi ajada, tagasi wöetud. Krakau's sai Heinakuu 17. (5.) pääwal looduseuurijatekongresS  awatud. Osawötjaid oli peale 1000 tulnud, nende keSkiS kuulsaid teaduse-mehi Pose»'ist, Tartu'st, Peterburg ist ja Warscha>v'ist. Ungrumaal sai Heinakuu 19. (7.) pääwal esimest korda see seadus maksma pandud, mille järel Pühapääwal kõik töö seisma jääb. Wasta pandud ei saanud kusagilt poolelt. Serbia noore Kuninga  reisust Wenemaale saab Wiini zeitungideS palju kirjutatud. Meüe Freie Presse" tähendab, et mitmete tähtede järel Serbias nii pahu tuska AuStria wasta ei