kirju. Wöerad kaupmehed on Saaiekondade pooli kaltsust palunud. Samoa saarestikust. ApiaP tulnud sõnumite järel Heinakuu 18. pääwast, on aeg-aealk ikka peale wõitlemisi Kuninga ja wastapanijate sõeawäe wshel, kus mõlemil poolel mehi langeb. Mõlemil poole! saamad wangi wõetvd  meeSte pead maha raiutud. Hawai saarestikust. Heinakuu hakatusest (Jaanikuu lõpust) saadik on Hawaii aegline WalitsuS taganenud ja see endine Kuningriik on Republikaks kuulutatud, ühes joones, miS seda saarestikku Pshja-Amerika Ühendatudriikide  külge köita tahab. Põhjusseadus on Heinakuu 3. (Jaanikuu 21.) pääwal kuulutatud ja rahwas on Präfident  Dol e' t hõiskamisega teretanud. Sõeawäe paradil ei ole peetud ja Kuningapraua Lilinokalani erakondlased  on mait olnud, üks saatekond sai Washington'lsfe  saadetud, ühendatud-riikide nõuuwõtmist teada saama, kes Republikat seaduslikuks tunnistanud. Sedasama  on kõikide teiste riikide aSjalallitajad teinud, peale JngltSmaa asjatallttaja, kes enne oma Walitsuss poolt eeskirja palunud on. Lilinokalani lootused näiwad lõpu- PärMselt otsaS olema. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubernõri herra kantseleist on meile järgmine selle palwega kätte saadetud, et meie seda «maldaksime: ,Eestimaa Kubernõri hsrm eesistumisel ja Mõisniku-peamehe ning linnapea ssawõtmisel  üks komitee asutatud, keS lv. Lõikusekuu pääwal Kadrinthalis olnud tulekahju juures kahju saajate heaks andeid korjab. Andeid wõetakse wastu: Kubernõri ja Mõisnikude-peamehs kantseleis, linna-ametis, peale selle ,Nevalsche Zeitungi", Beobachter", Sõber", ,RewelSkija Jõwestija", ,RiStirahwa Pühapääwaleht",  Eesti Postimees" ja Ma!gus'e" toimetuses. Kõigekõrgema käsu peale selle aaSta Lehekuu 17. pääwast saamad need maakaitfewäemehed  1. jäätusest, kes aastatel 1892 ja 1893 maakaitsewäe  sekka kirjutatud saiwad ja aasta! 1898 sõeawäe harjutustest osa wõtma kohustatud on, 4 nädaliks sisse kutsutud. -- Eestimaa Ritterschafthauptmanni asemikuks Kudermangu-kohtu  koosolekutel talu-asjsde tarbeks, on Ritter-- konna kitsama nõuukogu poolt Kreissaadik v. Stxael - born (Saue mõisaherra) ühel healel walttud. ,Russalka" keret otsitakse küll ikka meel, see raske töö on aga wtimastel aegadel waStaste ilmade läbi wäga palju takistatud saanud. Ka ei olnud .Kronstadti Sõnumitooja"  sõnumite järel Heinakuu 15. pääwast, sennt meel ühtigi leitud. Mitmed healed asjatundjate ksSkist ei anna leidmiseks mingisugust lootust. Kholera-sõnumid Eestimaalt ulatumad Heinakuu 31. paamani. Sel pääwal olimad Krähn-- holm 'is 4 kholera-haiget termekS saanud, 4 ära surnud  ja 7 arstimise alla jäänud. Hungerbu rg'tS jäi sel pääwal üks inimene kholeraSse haigeks ja kakS jäiwad arstimise alla. Jurjew'ist tulnud sõnumite järel on Tschorna's (M«stwets's) Leikusekuu 1. paäwani  ülepea 43 inimest kholerahse haigeks jäänud, neist lg terweks saanud ja 23 ära surnud. Arstimise all seistwad weel 3 kholera-haiget. Kuura maal oliwab  Bauske'S Heinakuu 14. pääwast 16. pääwani 3 kholera-haige juure weel 4 tulnud. Leikusekuu 17. pääwast  20. tuliwad pääwani 14 kholera-haiget endiste 7 juure, 7 suriwad ära, 4 saiwad terweks, 10 jäiwad arstimise alla. BauSke kreisis tuli kahe haige juure üks, kakS saiwad terweks, üks jäi Heinakuu 16. pääwal arstimise alla; hiljemini ei olnud uusi kholera-haigeid juure tulnud. Peterburg'is jäiwad Heinakuu 31. pääwal weel 150 kholera-haiget hoSpidalites arsttmise alla. Ülepea ou seal Heinakuu 24. pääwast 30. pääwani 156 kholerahaiget  inimest kholeraSse haigeks jäänud ja 101 ära surnud.  Wene riikiS ülepea oli kholera liikumine järgmine: Kronstadt'iS ei olnud Heinakuu 30. pääwal keegi kholeraSse haigeks jäänud ega ära surnud. Wars ch a« w'iS jäiwad Heinakuu 17. pääwast 30. pääwani 139 inimest haigeks ja suriwad 75; Lomza kubermangus jäiwad haigeks 37, suriwad 9; Petrokowi kubermangus jäiwad haigeks 125, suriwad 72; Radomt kubermangus  jäiwad Heinakuu 10. pääwast 23. pääwani haigeks  40, suriwad 18; Ku ura maal jäiwad H ema kuu 10. pääwast 16. pääwani haigeks 10, suruvad 7; Liiwimaal  jäiwad selsamal aeal haigeks 10, suriwad 4; Eestimaal jäiwad Heinakuu 17. pääwast 23. pääwani  haigeks 17, suriwad 10; Witedski kubermangus jäiwad selsamal aeal haigeks 28, suriwad 11; Grodno kubermangus jäiwad Heinakuu 10. pääwast 16. pääwani haigeks 174, suriwad 81; Kowno kubermangus jäiwad Heinakuu 16. pääwast 23. pääwani haigeks 23, suriwad 11; MinSki kubermangus jäiwad selsamal aeal haigeks  11; suriwad 4; Mohilewi kubermangus jäiwad Heinakuu 3. pääwast 23 pääwani haigeks 4. suriwad 2; Kostroma kubermangus jäi selsamal aeal ükS inimene ühe lsewa peal Kineschma linna juures kholeraSse haigeks  ja suri ara; Nowgorodi kubermangus jäiwad Heinakuu 17. pääwast 23. pääwani haigeks 49. suriwad 19; Peterburgi kubermangus jäiwad selsamal aeal haigeks 321. suriwad 104; Tula kubermangus jäiwad Heinakuu 10. pääwast 23 pääwani haigeks 4. suri 1. Kuida näha, ei ole peale mõne kohakouna riigi läänepooliõtes  kubermangudes ja Peterburgi linnas ja kubermangus,  kholera sel fuwel mitte nii kauge, et seda suuremaks  tõdeks nimetada wõib. Ka näitawad käsud ja korraldused kholera sigimise ja wäljalagunemise wasta heaste mõjunud olema. Saagu need hoolega täidetud ja hoolega nende järel kaldud KSuemüri õ t a m i S l e st, enam ist wäga raSkc wihmaga, paiguti ka rahega, ja nendest tehtud kahjudest on wu maste pääwade sees mitmest paigast kuulda olnud. Raske kõuemürlskamine, miS Heinakuu 24. pääwal  ja teistel pääwadel Heinakuu lõpul üle Tallinna ja pea üle kõige Eestimaa läks, on Jõh w i kihelkondaS ühe weSki maha põletanud ja msldre surnuks lõöund. Narwa ' s on wäl? ühe Greeka-Katheligi preestri elumaja  sisse löönud, kuna tema oma perekonnaga kottu ära 011, on elulua mööbleid lõhkunud ja põlema pannud. Tori kihelkondaS Liiwimaal on wälk sõnumite järel ühe talnsulase surnuks löönud, kes puu alla wihma-warju läinud oli (mis ikka kardetaw on. ,T. S." t.j, kuna puu otsast wilS warest surnult maha langenud.  Naabruse? on wälk mitmed wilja-nabrad ja ühe suure helna-kuhja põlema löönud, miS täicSle maha põlenud.  Kange maru t n n l raSke wihmaga on Heinakuu 13. ja 14. pääwal Peipsi randaS palju teinud. ,Poõtimehe"  sõnumite järel on kange tuul Pire-saarest Salusaareni  Räpina juureS 13 ahju-puudega ja ehlluS.puudega  lastitud laewa lõhkunud ja suure nr jägu kaewameeStest  on laeneteS surma saanud. Ühe weike paadiga on neli inimest Salu-saarele peaõnnd, kuna nende wara nende silma ees põhja wajus. Emajõe suust Salu-saareni on järwe kaldad ja aasud ahju puudega ja palkidega kaetud olnud. Kuida kaldale uhutud riistadest ja hnlgost pühapiltidest  näha, on õnnetumad laewamehed enamist Wenelased  olnud. Aga ka teisi ohwreid on see maru pärinud. Nenda on nimelt endine Jurjewi postimees J. Uelliuson ja üks Wene loomade-kaupleja oma kaasalastega Peipsi järwes ara uppunud, keS Mehikorem'ist oma kodumaale sõitmas oliwad. Suurt kahju on marutuul ka põldudest ja õueaidadeS teinud ja heinamaadel on west saadust ühe, paigast teise nhtunud. W ilmas e! nädalil sai .Tallinna Zeitungis" ühe Eestimaa Adel-seisusest mehe surm kuulutatud, see oli herra Woldemar von Br e m e n, Mässu mõisas Hanela kihelkondaS sündinud, 41 aaStat wana, kes juba Jürikuul ara surnud on. Kus ja mil pääwal tema surnud, seda ei olnud nimetatud. Kuida kuuldakse, on siin ühe kurjateuga  tegemist, mille ohwrikS õnnetu reisu peal langenud. Wast hilja saiwad tema sugulased sellest wereteust sõnumit,  keS nüüd selgust selle kurjateu üle toimetada katsuwad,  mis ühel raudteel riigi seespidistes kubermangudes tehtud on ja mida röõwmörtsuka-teukS peetakse. - Heinakuu 30. pääwa õhtal kell 11 on sepameiõter, endine Liunasaadi! Wilhelm S ch Z n ber g, MakeruulitjaS  koledat surum saanud, mille lugu peale selle küsitaw on. Esimese sõnumi järel on tema ühe selliga aSjatallituStelt koju tulemaS olnud, tema majaltgidal on kakS lmrdmala meest nende peale karganud ja igaühele pähe löönud. Sell, kes kergema hoobi saanud, on Adamsousi  sauna jooksnud, meister, kelle pealuu lõhki löödud, on appi hüüdeS maha kukkunud. Kui appi tuldi, siis on tema uimane olnud, koju wiidud ja seal järgmise! pääwal ära surnud. Surnukeha läbiwaatamise juures on leitud, et tema pealuu niisama heaSte kukkumisest waSla üht kiwi, kui löögist ühe kiwiga lõhki wõib läinud olla. Sell Ants ütles, tema olla nii kangest joobnud olnud, et ühtigi tunnistusi anda ei wöi. Schõnberg on sel pääwal ühe walmiõtehtud töö ühe kaupmehe kätte wiinud ja see on mõlemaid, meistrit ja selli, mitmes trahteris oma kulu peale jootnud. Kas siin üks rööwmõrtsuka - tegu tehtud, wõi kas õnnetu kiskumises surma saanud, see on kahewahel.  Nõõwmörtsuka-teu peale tähendab, et tema rahakott,  kus umbes 38 rubla seeS olnud, ja tema uur puuduwad.  Schõnberg oli 43 aaStat wana ja on lese kolme weite lapsega järel jätnud. Lalliski'st, Leikusekuu 4. pääwal. Ilmad on ikka peale sooiad, künni 19 graadiga marjus. Sagedast on rasket köue-wihma sadanud, nimelt Heinakuu 31. pääwal, kuS meie põik-iuilitsad mõne minutiga woolawatekõ jõgedeks  muudetud oliwad. Kahju et ole need kanged wihurad  siiir ümberkaudu teinud, on aga kesapõldufi külwi wasta lubliSte eite walmiõtanud. Hein on heaste kokku saadud, rukis cm leigatud, suwiwilja on koristama hakatud.  Põllumeeste asjad siin ümberkaudu on head. Peterburg'isi. Kõik pealinna lehed ja lehed maakondades  käidawad ennast ikka weel järges aruannetega Keiserlik Kõrguste Suurwürsti-prinzess Ksenia Aleksandrowna  ja Suurwürst Aleksander Michai!  owitsch ' i pulmast, mis wäga rõõmsast ja kõikide meeleheaks, Kõigekõrgemate ja kõrgete omaksete ja wõerasle  osawõtmisel Heinakuu 25, pääwal Peeterhofis peetud  sai See on esimene kord, et üks Wene SuurvürstiprluzesS,  sellest aeast saadik, kui Wenemaa Walitsejad KeiSri ulme kaunimad, omal kodumaal mehele läinud on. Rõõm on sellepärast iseäranis Wene rahvuslikkudes ringkondades määramata suur. Meie kahetseme sügamast, et meie kitsas ruum pidude ülespanemist, kõige nende rõõmuga, ilu ja uhkusega, wõimatumaks teeb, wähemast sel korral weel. Olgu fiin esiteks kaks Kõigekõrgemat aruannet selle snuepääwa mälestuseks nimetatud: Peterburgi  waestsle on Majestäl Keiser 7000 rubla kinkinud. Kadcktid s - k oo !, mis aastas 4! 6'ooo rubla Kroonu kassale maksma pidi, on sellest maksust wabaStatud, et edaspidi rohkem kaswandikkust ilma hinnata üles wõiks wSetud saada. Aossoivso qsssxxov, IS-rcz ISS4. lle,srs.kw N USWklg reM?pschksiz Aks Kaine ja ustaw mrn leiab teenistust Kils'i Mõisas Hapsalu  ligidal. üks leiab kohta Raamatu-kSitja iuures Laia-uulitsas. Teadaandmised. asfalt-kittiga wihma kindlaks tehtud uus aga juba laialt äraproowitud riie katusele katmiseks on saada A. Griinrrl juures Laial-uulitsal P. Väri kontoris, Fsorelli majas. Wäga Inglis sepa -sööd, müügkse odawu yinnaga AuhÜNIINN l kuntons, Kotzebue-uulitsas. -s!ndfors'i pärgate juures on ilmunud: „MjüPl« MdßlMwt Kalliiil>»> lixberiillliigiiiies". Pidukiri Üleüldiseks Gesti Mabttduse-jttbilüumi Tünu-l a ninpidnks. on saada ' ' j Tallinnas Lindfors'i pärijate ja lurjew iS H. Laakmanm juures.