Tallinna Sõber M 2S. NetiteisiküinneS aastakäik Tallinnas, Heinakuu 2. Mwal 1892. MeWikr aralthl Eesti rihmale msal j» linudes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TaMuullv eindforSN pärijate tr^ktwajav: aavtav ? rubla, 40 kop.— pö«l-aa»tal ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk povtiga f «brtnd: ao»ta« A rubla pool-aaStal I rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk keNe aseme pealt s kop. TeNlmlsed wKe»a?se vaeiea > ,rü,- K. b'-t-ndl. t'.«n.'pea.» R S»e>—: F—Im»»». - »-».»«,<.: A. . Palve»: A. t,»v, «eza - papkal-- ch. - Z. ANttaer , - MstanA-- K«eo»t r°ama.nv»-v. - Aaewa. -M. PW,e. - «K.a. Peaua Nietr»,?. . Matta»: M. Muvvtsi. Zareiaaeea: »» AaM«. - Ma.,-, kuiva gchraM kuulutakse. WaStaja redattor W. F. Sichhor n. Si-b BaüiGkii, - kirsad käiwad BaküM (vainschran - Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maali. Tallinnast: Plaanitud põllutöö näiins.  Kiriluõpetajate-kandidatide  eesõigus. Pabemha sa peeuraha hind. Kholera. Abi-anded hädaalustes kuber. mangudes. Heinasaak. Tallinna knmtmaksude aeg. Õnnetus. Jsiiapja. Pahaieud. Rõu> ged. Juhatus jahi-asjus. Baliiskstst! Ilmad. Kroonu-laewad. Kauba-laewad. Kaln-püüd. j mine. Rakwere'ft: Uus Rahwatovlidc-JulMor. LUwimaalt: K.K. Snurwürst Wladiinir Al?tsa,idro«vitich'i reisust Kumawaalt: Kmlu.ehi!mni„e. - Loouwdc wüljawedu. - Pe«t>-dlirg'ist: «ei«nt°jast. - Buchaw Emir. - Kindal Gressm leff. - RvhamlniSltr MSi chnegrodsli. - Korioudu ed. Arst oma lubaga. . Wistia unlümifkst. - Soome. I ma°U. - M°skwa'fi. - Warschawisi. Kasauist. - RtshuUNowModts,. - Aftrachawsl. - od-Ss°st. - Zar^Ssüifi Üleüldised sõnumid maailmast. Balti S k ' i s Jaanikuu 19. Pääwal Saksamaalt, Keiser Wilhelm ön meremäe ülemkommandole  järgmist kaSku saatnud: .Majestät Wenemaa  Keiser on Minu foolvivlist mööda aset ä la suits (kaaskond!«kult) merewaeS waSta «võtma armuline olnud. Mina annan merewäe ülemkommandole käsku, seda meremäele selle tähendusega teada anda, kuida Mina kindlast loodan, et merewägi ennast järges selle temale osaks saanud aun «vääriliseks ÜleS näitama saab." Majestät  Keiser Aleksander 111. seisab sellega Saksa merewäe kestis sellesama auuülema aseme, L.<liuiial ok tlestli, peal, mida Majeflät Keiser Wilhelm 11. ülewiimasel aastal Inglismaa merewäe keskiS wasta wöttiS !a mis meremäes  umbes seefama on, iiagu Feldmarschalli ase maawäeS.  Pärast hiilgawaid pidust on Ztalia Ku - ninga - paar Jaanikuu 24. (12.) pääwal WildparN raudtee-jaamast Potsdam'» juntes kodumaa poole ära sõitnud. Ultramontanlaste lehed arutawad, Keiser Wilhelm  ei olla oma Kõrgeid wõeraid sellepärast mitte Berlin'is  wasta «võtnud, et Paapst ennast mitte ei pahandaks.  Sedasama ttnnttawad ka Paapsti lehed Roö«na'S, mõlemad ekstwad aga «vist teadeS ja tahleS. Wildpark'«Sse oliwad. Saksa Keisrl-paar, Badeni Erbsuurherzog jabikaasaga,  Rootsi KronprinzeiS. Grafid Caprivi ja Waldersee  ja teised kõrged herraskonnad Kõrgeid «võeraid saatma tulliüd. lumalaga-jät«iline on niisaina südamelik olnud, kui teretamine. Omal reisul läbi Saksamaa edasi ja tagasi on Italtu Kuningapaar igal poolel waimnstusega wasta wõctud. W ü r st BiSmark ja abikaasa lulitvad  öösel waSta Jaanikuu 24. (12.) pääwa Wien'ist Münchenisse ja >võtfi»vad illa LenbachiS korterit. WakShallist  senna seisiwad studentid. ltirnijad ja tuletõrjujad tulelontidega teed mööd.i ridas Villa Lenbach'i aidaS wõtsiwad kulistnikkude-ühenduse liiked WürStipaa«:i  pasunatega waSta. Linna saatekonda waSta wötkes ütleS Würst BiSmark, temale walmistalud pidulik wastawõtuiine  näidata sõbrust ilma ühegi kasu ootamata, sest «võimust temal enam ei olla. Saksamaa ühendust pidada tema kõikumata kindlaks köiteis muntmistes. ÜtS ühendus juba aastal 1866 oleks ehk «vähem põline olnud. Õhtal peeti tema auukS suurt t«sielonktde-ro»tgi 1600 kandjaga studentide poolt. Jaanikuu 25. (13.) pääwal käisiwad Würst ja Würstipraua Raekojas ja kirjukastwad omad nimed kuldsesse raamatusse. Kõne peale, mida Bürgermeister  auujoogi juures pidas, ütles Würst BiSmark: Kõige tähtsam olla rahu seespool ja wäljaSpool. Saksamaa  olla nüüd kergemeeliSte pealekungimiSte eest kaitsetud, nii kaua, kui lõünepoolised ja löune-idapooliseh püred tugewa kaitsuse all seisavad, mis iseäranis Baier'i külge puutuda. Iga RiigiwMsuS pidada riigi-polilitat nenda tuetama, kuida rahwuSlik aealngu seda pärib. O«na kõnet lõpeta? Würst BiSmark .Kõrgest''-hüüdmisega Prinz «valitseja  auukS. AugSburg'ist oli üks saatekond Würst BiS- juure tulnud, kellele tema üheks tunniks senna tulla lubaS. Teal on üks komitee kottu aStunud, tema waStawötmist  ette «valmistama. Iseäranis Baier is on auuStamiue  Würst Bismarkst wasta wäga suur. Seal ei unustata mitte, et "aaStäl 1866, kui AuStria'ga ühendatud  Ba«er'i sõeawägi PreusSÜ söeawäest wöimatumatS löödud oli, BiSmark üksi selle wasta seifis, el Baieri riigist mösteh Maakonnad Preuss'i riigi-külge whelstö saakfiwad,  kuida isegi selleaegne Preuss i Kuningas Wilhelm I. seda sootviniid olla. BiSulärk on aga juba siis Saksamaa  täit ühendust filmaS pidanud ja kinnitanud, et ükS priitahtltk Baierimaa tulemas ühenduses kasuliku,» on. kui Üks sunnitud Baierimaa. Seda tema nõuu on siis ka Kuningas wiimaks waSta «võtnud. Wist «veel iialgi ei ole nähtud, et ühele era-inimrse. kuida ju nülib Würst BiSmark ametlikult muud ei ole, kui Friedrichruh'e mõisaherra,  temal reisul üht nii hiilgawat waslawõtmist walmiStati,  >niS seda reisu Berliittst WienllSse otse «lhekS wöitja-rongikS tegi. Aealehed Saksamaal ja mujal panewad seda üksteisele waStaStikku imeks, et need ennast sellel nädalil, mida Bis-nartti.«vastased kartliku pilkamisega  lßiSiuarki-nädattkS" uimetawad. ennast pea ainult sõnumitega sellest reisust ja anu-üleSnäitmiStest Mana» kanzleri wasta täilsiivad. Iga leht aga, mis seda teise juureS imekS pa««ni, hakkas ise ka kohe jälle sellest kirjutama.  Kõrges ja möjuwaS paikas näib see «vaimustus teel ja Wiinlls ometigi natuke tuska teinud olema ja üteldakse, et Würst Bismarkll waStawõtmine AuStria KeiSri juures tähenduste peale Saksa Keisrikojast pidamata jäänud on. Wien'S olla Würst BiSmark ka üht sealise  aealehe toimetajat oma jutule wõlnud ja kinnitanud, et tema iialgi enam üht tegewak riigi-teentStust «vasta wõtta ei taha, küll aga oma istet Riigipääwal wökka, kui seal iseäranis tähtsaid aSju piaks arutamise alla wõtta tarwiS minema. Kahjetwmd olla tema iseäranis kaht asja, miS pärast tema taganemist Saksamaa .««»? knrii all tehtud on: Sideme katttkt S k u m i st Saksamaaja  Wenemaa wahel, mida tema ühenduse kõrwas AuStriaga üleSpidada on tahtnud ja selle usalduse  tuetusel, mis Keiser Aleksandril tema waSta oln««d, kuida Keiser ise temale tunnistanud, ka ÜleSpidada «võinud.  Nüüd olla see side ettearwamaka aegade peale katki rebitud, iseäranis PreusS'! nüüdse Poola-pMika parast. Lausa «vaenu ei olla küll Saksamaa ja Wenemaa wahel mitte karta, sest kummagil riigil ei olla teile käest midagi pärida ega soowida; mõlemtl olla juba nüüd alamaid ühest teisest kui oma enese rahwuSkonnast liiga. Aga nüüd ei «naksa Saksamaa nõuu enam PeterburgiS, sest usaldus olla kadunud. Teine kahjetselaw tegu olla kaubaalamlse-ühenduS Saksamaa ia Austria-Ungrumaa wahel sel wiistl, kuida seda tehtud on. Selle läbi olla Saksamaa põllutöö suurt kahju saanud. Austria riigimeestele  ei panna tema seda mitte pahaks, kui uemad Saksamaa riigimeeste nõdrust oma maa kasuks tacwitafiwad, nende paiga peal olek» tema sedasama teinud,  aga Saksamaa riigimehed otekfiwad targemad ja kindlamad olema pidanud. KaS Würst BiSmark seda tõeste ütelnud, selle üle on palju kahtlust, aga tuttaw oli juba enne, et tema sedawlist mõtleb. BiSmarki waSkaSle lehed on siis ka täiS fiunamist selle üle. Jaanikuu 25. (13.) pääwal keSkafi«vad rahwa hõtSkamised M«lnchen'«S  ikka edasi, kus Würst BiSmark ennast igane» näita».  Õhtal peeti tema korteri eeS laulurongi, millest ligi 8600 inimest, studentid, turnijad, kunstnikud ja kõiksuguste seltside liiked, osa wötsiwad. Jaanikuu 26. (14.) pääwa lõime aeal kell 12 reisisiwad Würst ja WÜrSkipraua ära, kus juureS teda linna ülemad ja rahwahulgad lauluga ja kõiksuguste suuandmistega teele saatstwad. NugSbmglS sai Würst Bismark niisamati waSta wöetud ja teele saadetud,  kui tema sealt KWngen'isse edasi sõitis, senna aeakS terwise-wett tarwitama jaama. Saksa rahwa tänu-tundmused oma riigi ühendaja waSta on filmanähtcS suured ja nende wäljanäilamine wöib südamest  kulla, kes aga lepitust KeiSri ja Wanakanzleri wahel soowib, see ei wös täit rõõmu nende määramata wäljanättamtSle  Üle tunda, sest, kuida inlmeSte südamed nüüd kord on. ei «või need muud teha, kui seda lepitust «vii,vilada  ehk ka «äädamall takistada. I««da pada»«dawad entiast ka mitmed Saksa «naa lehed selle suure «võitjarongi  üte, mida Würst BiSmark läbi kahe Keisririigi pidanud on. Keiser Wilhelm on Jaanikuu 29. (17.) vääwa õhtal Drontheim'We Norramaal reisinud ja seda,viisi  oma länawust Põhjamaa reisu alganud.  Hamburgist  ja Bremen ist kirjutatakse kangest marutuulest  ja rasketest «vihmasadudest, mis seal Jaanikuu 24. (12 j pääwal möllanud ja palju kahju teinud on. Maru kestaS ikka weel edasi. - Prosesfor NoaÄ Braunschweig'iS on Afrikall 8 11 kobast ühe kirja Dr. Sttthlmonn'i käest Jürikuu 2. (Paastukuu 21 ) pääwast saadnud. Emin Pascha >«imt on selle» kirjas sagedast nimetatud, «Ühtigi ei lähendada aga selle peale, et tema ara surnud olekS. Õnnetumast kokkupõrkamisest sealise kodurahwaga Kilimandshora  juureS, kus Feiherr von Bütow ja Lieutenant von Wolkmm hulgaga omaift kaasalaStest langes, kirjutab: .Krenzzeitung': .Kilimandshora seisupaik on kardetawam, kui Wahehelaste waldkondaS, sest et Kilimandshora waldkond  Saksa-Znglis piirel seisab. Juba hakatusest saadik on seal Servmist olnud, kodurahwaS peased kergest tagaajamtsle  eest, nii kaua kui Sakslased ja Inglased mitte M-käes ei kÄi, ükSteist maStaStikku ei aita j. n. e.. pealegi  weel. El seatiStt snguarude waldkondade loomuslikud viired wägiwalvsM muudetud on. ühes piire. waldkondaS  ei tohita üht seesugust lööki mitte nenda kätketasumtseia  jätta, kuida seda ühe «valdkonna seespidi kättetasumiseta  jätka wöidi. Juba kuulutab telegraf ka, et Kuberuör  abi Kilimandshora waldkonda saatnud on; palju jõudu saab karmis minema, seda kööki jälle kasutada. See »uS löök wsib meile õpetuseks olla; näha on. El Major WiiSmann i õpetus seal, nagu ka mitmes teises vaikaS. mitte mõjunud ei ole. Tema pealikud, keS ennast tema juhatusel kui tublid ohwitlerid walja näitannd oliwad, ei ole tema maimust patju päranduseks saanud, nendel näib iga tõsine ekleirmlmine nurja minema. Uued rongid piawad  hoolega ette walmiStalud ja rohkema rahuga ja järelarwamilega ette wöetud saama, kui seda täntne tehtud. Afrika asumaade kohta näib see ülepea wäga kahjulik olnud olema, et Saksa Idaafnka asumaadele üks uuS Kubernör Major von Mssmaiml asemele saadetud sai. Greiheer von Sodenl juhatusel on kõik asjad seal kardetawal  wiistl lonkama dakkanud. AnStrm.Uvgrvmaalt. Et Würst BiSmark Wienls mille Keiser Franz Josefi jutuke wöetud ei ole, kuida enne tema reisu plaanitud olema üteldi, seda arutatakse mitmel wilsil. Ühelt poolelt kirjutatakse, Keiser Franz Zoses olla seda 100-vinud. Berlinlst tulnud tungtwate wastarääkimiSte peate aga wiimastel tundidel sellest taganenud.  Kesk KronprmzeiS olla ka Graf Herderi  WSmarli pulma tulla tahtnud ja selleks omale ka iuda kaardi tellinud, järsku aga Wienifi ara reisinud. Teiselt poolelt kinnitatakse, Keisril ei olla hakatusest saadik  selleks nsuu olnud, nimelt nende kirjade parast Saksamaa  aealebtedeS mitte, miS wi.maSSei aegadel asju Saksa Keisri ja Wanakanzl-ri wahel osalt kange tuhinaga arutasiwad  za AuStria AeiSri Keiserliku sõbra waSta pööratud  oliwad. Kõigeist watmnstatnd osawõtmiSteft hoolimata, mida Wien r rahwas Würst BiSmark i ja tema perekonna wasta üles näitannd on. wsid fee itta üht kibedat tilka pulmaliSte rõõmu karika KSse kallanud olla. Selle kõrwa tuleb meel, et mitmed Wieni lehed ennast lelle jutu üle pahandanud, mida Wstrst BiSmark .Neue Freie kaastöölisega ajanud ja milles tema nimelt tunnistanud olla. El tema ka pärast Saksa.AuStria ühenduse köitmist