Lndwig XIV. aeal, on seal umbusku suureks kawatailud ja Monarchiriiki kõikuma pannud, künni langes ja Kuningast,  Kuningaprauat, Kronprinzi ja järges -kõiki Kuninga sugu puru alla mattis, S e n e g a l i s, Kaheli üiuberkandu,  teeh Mauril qs te p eam> es Ahdalla Bubakgr PrantSlasztele  muret. Heinakuu 1. (Jaanikuu 19-) pääwast on ära keelatud Maurilastele ja kodurahwale Senegali jõe paremal ja püsstMoona müüa. Jtalia'st. Seespidiste asjade Minister Nikotrra on -kriOinakvsoadufp,-§°7113 järel kõik seltsid ja kokkutulemised Kolmriigi-ühenduse wasta ära keelatuid, üliwabalased, Zrrehentlased> Prantsus-sõbralised erakonnad ja teised rahuttilnad maimud teemad selle üle suurt kära, sest see -olla riigi põhjus-feaduse wasta, kus awalik,id ühendused ja kokku tulem ised luba tud on. Tõrelejad tahaw ad -selle üle Parlan»e.ntiS juttu teha<?— PaapstlaZte leht »Osserva« tor Romanos katsub ikka peale Jtalialaste, ja Prantslaste wahel ühendust-! Kolmriigi-ühenduse zwasta Üks teine leht ütleb, mõlemad, Paapstlased ja 3talta>,Anarchistlased «vedada iihe -köie olsaS, Jtalia-t. Prantsusmaa ja wiletsnse kätte wedada. Nah«vas, saada neid wiletsoid segadusetegijaõ  tähelepanemata jätma ja Kolmriigi-ühe«idusest kinni pidama, mis-juba 10 aaStat Europa rah«« truu«viSte kaitseilud  ou.- JttgliAmaa Saadik Rooma's, Lord Duffertn, on!Lo»»dM-iSse Mtsutudj-- Kolmriigi-ühenduse uuendamise asjus, kujda üteldakse, millest Inglismaa alt-kätt vsa wõtta, kui seda sealt poolt ka salgatakse« Kolmkümmend soldatit,  keS Lehekuu. 1. (Jürikuu 19.) pääival käratsejaid altkatt  aitanud, on ««uhtluse-kompaniedesse pandud. Austria  Walitsus olla ,Osservalore Roillano- kirja üle PaapSti Riigisekretäri Poolt seletust pärmud. Kardinal Rumpollo olla poikletes «vastanud. Et Vat!can'ts (Paapsti schlofis) «vihalvaen Kollitriigi-ühenduse wasta «valitseb, see olla üks nendani«netatnd a«valik saladus. Türgi riigist. Jaanikuu 21> (9) pääwal on 15 meest Älthanasioõw rööwtjsalgust . Adrianopelsi asetvisse tulnud ja sealt n«itn»ed kõrgemast seisusest inimesed ära wiinud, et nende omaksete käest luna-raha kurnata saakfi>vad.  ÜkS jagu Adrianopetsi garnisonist on neid taga ajanud ja «vangid peastnud. Nööwlid on mägedesse põgenenud. Jaanikuu 25 (13.) pääwal on rööwlid Odünlükllst, Brussa.ligidal, kaks meest kõrge>««ast seis««sest «vangi «võtnud ja ära wiinud. Shandar>n«d on rööivleid taga ajama saadetud. Nemen'iSse on 2000 meest jala«väge,  80 meest ratsa«vägc ja 150 «««eest sunrtüki.wäge 6 fuurtüktga, mässajate «vasta saadetud. Seal on senni weel kord kokküpõrkalnine mässajate ja söeawäe wahel olnud. Sõea«vägi on põgenenud ja palju «««eht söeawäest on. lnäSsajate juure karganud. Uemensi Kindral-kubernör, Hakki Pascha, saada sealt ära kutsutud ja Marschall Redscheb  Pascha tema asemele saadetud. UeSkuebi Kubernör  Kossowo, kes Rooma-katholiigi kiriku kellad maha wötta M ära «viia laskis, on Prantsusnlaa pärimise peale ametist lahti laõtud. Tüli- asjus Rooma-katholiigi munkade ja Greeka-katholiigi preestrite «vahel Bethlehema'S, on Sultan ütelnud, et tema ennast iirude tüli sisse segada ei taha. Waene Sultan on siin üsna kimpus. Annab tema FranziSkuse «nunkadele õigust, fiiSpahaudawad ennast wemiad Wenelased, pöörab tema oma lahkust Greeka preestrite poole, siis paha««dawad ennast wennad Prantslased- ? Serbiall. Omal retsul ParisllSse saada/ Kuningas Aleksander kaks pääwa Wiin iS olema ja Austria Keisri juure minema. Bulgariast. Endine Greekatnaa Ministerpräfident Trikupis on Belgradist Sofiasse tulnud, üteldakse, tema tahta Bulgaria riigimeestega tuttawakS saada ja nendega asju läbi rääkida, mis Bulgaria, Serbia ja Greekamaa külge puuduwad. El tema Balkani-rtikide ühendusest räägiks, seda ei arwata mitte, küll saada tema aga kuulama,  kuida Bulgarias selle küsimise kohta ülepea mõteldakse.  Kuida kuuldud ja nähtud asjad seda lubawad ehk päriwad, selle järel minna TrikupiS hiljemini ühte Saksamaa  terwise-patka. ülekuulamised Minister Beltsche«v'i äratapmise asjuS on «veel mitmeid kahtluse alla saatnud, mille järges endine Oberst Risvw ja Dr. Tzalschewo kinni wõetud saiwad. Ülekuulamisc-kommissionil olla selged tunnistused käes, et kurjategu ühe seltskonna plaani järel tehtud on. Ämtzrika'st. Pöhjq-Amerika ühendatud-riikide Mere-, wäe-minister tahab torpedo-paatist ehitada lasta. Selleks on ükS alaline komitee asutatud. Peale selle on 100 Inglis Whitehead-torpedo-paati tellitud. Whitehead tahab New-Aort'i ligidal üht abi-wabrjkut ehitada. Tellitud torpedo-paadid konlrakti järel kiirema sõiduga olema kuj--DnAljsmM törpedo Kõigist- sellest, pn naha et ühendatudriikideS tõsiselt söea juhtumiste peale mõteldakse. Ehi l i 'st on selgemal»' sõnumid selle kurjateu üle tulnud, mida Lehekuu 7. (Jürikuu 25,) pääwal  Santiago'S Minister Goduay elu waSta.Da MM UWe. ära läks, sõltfimäd kakS meest Spanta rtideS temast ratsa mööda ja «viSkasi. wad taks bombt tema waSta. ükS nendest läks üiööda, lõhkes küll, ei teinud aga suuremat kahju; teine ei läinudki lahti. Präsident Balmaseda arwab, et kurjategijad  kakS KongressilaSte esimeest olnutzi kes sel aeal salaja Santiago'? oluud. Selle kurjateu järges sqiwad kaupkemifed  lepitamiseks Kongresst(aste ja Balmaseda, erakonna wahel seiSma jäätus mis juba ette wõetud oliwad, Uus Kongress, mida,Oräfidenl Balmaseda kokku kutsus, ,on tinale õigust annud, 20 mjllioni dollarit seespidist stUttti-4ud  taez«u wälja kirWtqda ja wõtta, tunni kodusõda lõpetatnd  om Santiagos sai käsk antud, pärast kesk ööd uulitsatel enam soita ei tohita, Niisamati ei tohi unlitsatel  rohkem kui kolm inimest üheskoos olla ja theatred on kuuni uue lubani kinni pandud Walitsuse.le on luba antud kõiki kulda ja .hotiedat, mis riigi-waranduses paberraha  katmiseks seiSma pandud,,pli> awolikult .ära, ipüüa. Ühe sõnumi järel Jquique'st Jaanikuu 21. (9.) päärvast olla Präsidenti soeqwägi Coquimbo's mässama läinud, 4 pealikut ära tapnud ja 866 meest olnud KongressilaSte (mässajate) juures minemas. KongressilaSte laew »ES- on Lobos - saarestikkus sadama ja raudtee ära lõhlunud, et- Präsident Balmaseda sealt guanot wälja ei wöiks wedada lasta. Peale selle on 50 meest maale saadetud, moona ajama, aga saare kohtud on mehi kogunud, wasta pannud ja kõik pealetungijad olla langenpd......  .järel olla aga kodusõda, mis meremäe keskis algas, nüüd ometigi lõppemas. Lubatud rahaga on Präsident. Palmaseda omale uue laewusliku muretsenud ja mässajad ei wõida enam mitte merel walitscda.  Maal ei ole neil iialgi suuremat wõimust olnud ja sedqwiifi olla nende asi taieste hukka minemas. M eriko' s, San Louts's, on üks suur wee-riift katkenud ja selle juures 23 inimest surma saanud ja 30 wigaslatud. Samoa saarestikkus, Waikscs-meres, kestas wöitlemine Kuningate Mataafa ja Malietoa wahel edasi. Mataafa oli ühe hulga kodurahwaga Mahe'sse, Malietoa «vastaste pesapaika, läinud. Kaks mangi pandud kodurahwa Peameest  oliwad põgenenud ja tema juure läinud, keS neid aga jälle ära saalis, kui Malietoa'ga rääkinud oli. Mataafa  on kinnitanud, et tema õiguse pärast ikka Samoa Kunigas olla, kui Malietoa selleks ka suur-riikide poolest wasta wõetud on. Jda-Jndia st. Kalkutta'st tulewad sõnnuiid, et Ratiya ligidal Bengalia's, suured rohutirtsu-parwed ilmunuh ja riisi- ja indigo-pöldudele suurt kahju teinud on. See on esimene kord, et Bengaliks rohutirtsu-parwesi nähakse. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa kirikuõpetajate tänawune S ynod sai Jaanikuu 13. pääwal Jumala-teenistusega Toompeakirikus  algatud. Altari-teenislust tallitas Tallinna endine Superintendeut, Oiewisti kirikuõpetaja A. Haller. Jutlust pidas Eestimaa Kindral-superiutedeu L. Hörschelmann, 1. Pet. 4, 12—19 põhjusel. Kuida meie kuuleme, saab Synod Jaanikuu 19. pääwani keStama ja saab seal ka hoolekandmiue Eestimaa kurtkeeletumate laste eest nõuupidamise  alla wõetud, kus juures nüüdne Baltiski kirikuõpetaja  Ernst Sokolowski, kui täieline asjatundja, oma tulusa nõuga, muidugi «väga kasulik olema saab. Wiljandi linnakoguduse abiõpetaja ja sealise Maagymnafiumi  usuõpetaja, R. 8 andesen, ou T ü r i kihelkonna  kirikuõpetajaks kutsutud, kirikuõpetaja Kurikosfi asemele,  kes ametist taganeb, ja on seda kutsumist .wasta wõtnttd. Endine Kanapää, nüüd Hiomaa Koina kirikuõpetaja  G, von H o l st on Juhataja Senati poolest kuueks nädaliks oma tuppa kinni mõistetud, sellepärast, et tema rahwast noominud, mitte palja uudis himu pärast ehk aeawiiteks Greeka-katholiigi kirikutesse minna, mida tema patuks pidas. Tema peale oli ka kaebtust Greeka-katholiigi usutunnistuse teutamise pärast tõstetud, aga selle kohta ei ole tunnistust leitud. Püha Syaodi poolest on Baltimaa Vratstwo luba saanus üht Ta e w a«««i nemise - õ d e - konda asutada. Õdesi piab nii palju üles wõetud saama wöidud, kui Bratstwo omast käest üles pidada jõuab. Rahwahariduse-lutnistri pöõlest on kuulutatud, kuida Ewang.- L u t h. usutunnistuse maakoolides  koolmeistrid ametisse pandud ja ametist lahti lastud saama piawad. Kohalistel konwentidel piab õigus olema, kohalisele Koolide-inspektoridele kooliameti-kandidatisi  ette pqnna, kelle hooleks nende nimetamine jääb. Ka piab kohalisel Koolide-inspektoril õigus olema, omalt poolelt  üht kooliameti-kandidati koolmeistriks nimetada, kui tema «võimalikuks ei arwa, kon«ventt poolest ettepandud kand.idätidest üht nimetada, ehk kui neid mitte õigel äeäl ette ei panda. Lahtilaksmise juureS maksab, et Koolidetnspettor  üht koolmeistrit aeguti ametist heita «võib/ kellel siis wiimase otsuseni mitte õigust ei ole, seda ametit koolis edasi tällitadä. - Koolide-inspektori kohus on, teMle seda kohe kirjalikult ette kirjutada ja seda ka korralistele koolikohtukele,  kohalisele kooli-waliksusele ja kreis-komiteele ehk kooli-nõuukogule teada anda. Kui kohaline koolmeister siiski seda ametit edasi tallitab, siis wöib Inspektor kaS kohe oinalt poolelt Politseit appi kutsuda,, ehk kohalise Waljtsnse-wöimuse .poolest abi paluda. Kreis-walitsuse asi kas ühe seesuguse juhtumise juures larwjs läheb, Rahwahariduse-ministeriumilp. ette, panna, et ühe lahtilastud koolmeistrile edaspidine õpetamine koolides koguni ära piab keelatud saama. Wolmari koolide rlngkonna , Jnspektop on kõikidele tema all seiswatele koolmeistritele pitkimaS kirjas teada annud, et tulewa hakatusega, mis selle aasta Leikusekuul - algab, ueile koolilastele, kes juba wiimasel talwel koolis kõik kooli-öpetus, peale usuõpetuse ja--kinku.laulu, ainult Wene keeles piab antud saama. Sellepärast saab koolmeistrite käest Wenekeele täielist oskamist  päritud, kuna need, kellel seda mitte ei ole, ametist taganema piawad. . , Kubermangu zeitung4 et edaspidi  kõik e r a m õ i s a d e m e t s a w a h i d kohalise KreiSülema  poolest nende ametis kinnitatud saawad, keS neid siis ka wanuutab. „Peterburgi Zeiluugilt kirjutatakse sagedatest t u l e t ahju d e st B a l t i ma a kube r m a n guv e S, rnille ohwriis nimelt psllutöö hooned langeda ja mis nii kaugele läinud olla, et kelle juures seesugused  hooned kinnitatud on, nüüd juba 260 protsenti kahjutasumist maksma pidada, ,s. o. kui need seltsid 400 rubla aaStaA kinnitns-raha saqivad, fiis piawad nemad läbistikku 260 ehk koguni 250 rubla kahjutasumist aaStaS matsina, Selle juureS ilmuda weel, et suurem osa kahjust mitte Riiga's asuwq Baltimaa Tulekaitse-seltsi peale ei lange, waid- Wene seltside peale, kellel need asjad wähcm tuttawad on ja kes selle läbi kergema kaubaga Baltimaa põllutöö-hooneid oma kaitsuse alla wõtawad. Kardetakse, et need seltsid ennast edaspidi pöllutöö-hoonete kianitamisest  eemal hoidma saamad. .. Tallinnas wiiwib sel korral Realkooli-dlrektor Friedrich W i st i n g Rootsimaalt, kes fiin wa»u kirjast läbi otsib ja nende põhjusel Ewa g. -8 u t h. u sutunnist  u s e ki r iku aeal ng n Eestimaal Rootsi walitsuse aeal, wälja anda tahab. i kuulutust mööda M Wene riikiS selle aasta Lehekuul 866,310 rubla t e s-e« gra muri de eest fisse tulnud, mullu sel aeal 738,009 rubla. Näärikuu 1. pääwast Jaanikuu 1. pääwani tuli telegrammide eest 3,970,132 rubla fisse, mullu sel aeal 3,678,916 rubla. See riigi-fiõfetulemine on sedawiist tõusmas. Räägitakse, et Prants u s m a a mers w ä e - pealikud kui laewustik Kro»stadt'i lahelt jälle ära sõidab, ehk ka Tallinna'! waatama tulla. Wene seltskond Tallinnast tahta neile Kadrinthali merewee-salongis üht uhket pidu «valmistada. Et Kadrinthalt mere-rand haigete ja laste jalutamiseks  määratud on, sellepärast on ratsa- s õ i t m ine selles randas merewee-hoonetest Maarja mäest (endisest saadik Politsei poolest ära keelatud. Jaanikuu 14. pääwa öhtal suri 66 aastane Tallinna kodanik Wilhelm Hammermann Müüriuulitsal sauna-maja ligidal ä k i t s e l t ära. Öösel wasta Jaanikuu t 2. pääwa ou wargad Kadriuthallls Hofrath F. bqlkoni seekpoolt haagist lahti teinud ja sealt fisse läinud. Pahategijad on ühe theemaschina, ühe meesterahiva ülikuue, ühe naeSterahwa ülikuue, kolm lühtret, ühe kepi elfenbeini-nupuda, ühe fiidist wihmawarju, ühe melchoir-lühtre ja mõned teised aSjad ära «viinud. Wargate jälgi ei olnud seimi weel leitud. Tartust päritud 12 aastane poisike Frommohold Krug sai Tallinnas «varguse pealt kinni wõetud. Tema on oma wanemate, ühe puusepa-perekonna, juurest ära jooksnud ja laewaga edasi sõita tahtnud. Et aga raba otsa saanud, sellepärast on tema seda omale sel wiisil muretseda tahtnud. Siberisse mõistetud wäljalaStud soldat Jaan E. Mõtsu wallast, kes teistega ühes Hapsalu  wangimajast ära karganud oli, sai Jaanikuu 11. päsiwal Tallinnas kinni wõetud. Arwatakse, et ka teised karganud «vangid Tallinnasse tulnud on ja loodetakse ka neid pea kätte saada. Bqltisk'ist, Jaanikuu 17. pääwal. Läbi wiimase nädali oliwad ilmad selged ja künni peale 26 graadi warjus soojad. Rohi ineie karjamaa kõrgemale sürjade peal hakkas körwema ja aidades oli kastmisega kibe taga; ka kuuldi ümbertkaudu kaebtust fuwiwilja orase kängumise üle. Wiimasel ööl tuli hea hoog wihma ja täna homiku näitas kõik loodüS karastatud nägu. Ilm näitab weel lootust wihma peale andma, mida ka rohkemast tarwis läheks. Rukkis hakkaS «neie pool wiimase nädali esimeste pääwave seeS õitsema. Kilu-saak on ikka weel wähene. —Juba paar nädalit seisawad kakS Kroonu koolilaewa meie lahel ja neid üteldakse weel rohkem tulema. Sadamasse tulewad  aeg-aealt mõned Soome stlgu-laewad.