Mes pauna. Mg Ma tulnud, Par.laWsnti.lahutada ja homerüte-küstmist ötsekohe walijste otsustamise alla andq. John Morley on /kinnitanud. Walitsus saada homeruleküsimist  omq programmi eesotsa pamNa, seda asja gga "IngNSmaa, WaleS'i ja SchoMmaa walijate hooleks anda, see pahandaks teisi Britania walijaid. keste osaw' trnifeta hom eru!?»?üsi. mine mitte seletatud saada el wõi. Red- Nwnd'i ettepanek sai ZSK healega ZZö Heale wasta tagasi lükatud. Pärimise peale, adressis üht tähendust lirimaa dyNKMiti-kmjategijstkls chahastaAist hsaks wangist üles panna, lvaStaS HeeSpidiSte asjade MiMter ASquith, need kurjatend olla liiga MeStawäd ja aeg andeksandmiseks  es olla weel tulnud. See ettepanek sai MK healega 79 heale, wasta' tagasi lükatud. Palju nurinat on ParlKMentis ka selle iile M ;d, et Walitsus ühtigi põllu- M ja teiste aßjakallltuSte hädK wasts ei teha. Rstza- Möeste üsalbüsj olla kahMeuUd; seda näidata nimelt ?a nted 'määrgtumad.summad, mis ZagMuaK Züukis sei-n- Wad ja miik pSMZ.A ja teiste asjatalliiuste ehMamisM antud ei saa. Walitsus pidada selle waDta nSuu otsima ja leidma. - Kõigil. Inglismaal ja SchotiimKal oli kütiga külm'kangete lumetuWudega, mis suurt wiletsust teewüd. Themse jõgi oli Küünlakuu Z. (Näärikuu 23.) pZäwal pea , täksis kinm Mmet«Nd. Maalt tÄMüd sõnumid külmawZetud inimestetz. Seda oli ka Rondonsis/ette tulnud. -- Ühes sütekaewanduseS Radstpcksi  ligidal. .on 7 inimest .dhu-tärgatuse läbi surma saanud.' -- pealt peaõktud lootS Gremham oli Hrinz Heinrich yon Mttenbergsi wZimehe) jüüre" OöbpxnllSse. kutsutud, kes temaga  ö.uKaminemise  Ne sitkemat rääkis. Pondoy'! Kauba- MMe., kohtus..pn Me,faDu üleSarwamiK wõetud, mida aürulaetv kokkupõrkamise juures saanud on/ ÄapitSn. Gordon.'on sma esimese ohwitseriga ja kahe Mehega Fondou/isse, jäänud, seitse on AbderdemMe läinud. Kõik kimritawad, et nemad Mbe" pealt ühtigi tähte saanud ja selle ligendamisest  ühtigi teadnud ei olla. meestekond olla 5 j/, tundi puru ärakoristamise kallal olnud. '' /"j . j ' " MaulMÄMlt. ÜlefWlamised pahanduste Därast,Lsuneraudteel  keStasiwad edasi, stlmaaZhkS aga õige arglaselt, nagu omal aeal protsess Panama-pahanduZte üle ta arglaselt  peetud sai. oliwad ju siis ja näitawad ?a nüüd mitmete wöimusmeeste näpud sügamast nende pahanduste siöse pistetud olema. Uued pahandused on j/lle ilmumas. Toulouse' S saada palju ühest maga sorasest asjast kõrgemates ringkondades, räägitud, mis kull poUMa külge ei puutuda, seda rohkem aga elukombeta kohta. ,Fiaaro" arutab seda asja, ei nimeka aga nimest, mis eest see leht muidu ei pelgu. Sellest armatakse, et see pahandus iseäranis  inetu on. üks teine uus pahandus tõuseb Kaubaajamise-Ministerwmi  endise juhataja Fa vette asjus, kelle peale kaevatakse, et tema raudteedelt wäga palju .meelehead" wõtnud olla. Kaebtus olla kohalises kohtus pärast eelkäinud ülekuulamist juba wasta wõetud. Weel ühest asjast, wiimaseft arwuande-kuulutamisest, kardetakse, Valitsusele palju tuska tulema. Rochefort. see Parisll Kommune, selle mõrtsukate-, põletajate- ja teiste kurjategude-seltskonna waimustatud kõnemees, üks endine Graf, kes selle nime rahwa meelitamiseks maha jättis, on rahwa suurel hõiskamisel armuande - kuulutuse kaitfuse! tagasi tulnud ja tahta ennast oma endiste sõbrädega. Drumont ja Deroulede, ühendada, Walitsuse wõimust oma kätte kiskuma; siis wöida asjad kirjuks minna. .Wgaro" kirjutab Rochefortst wastawstmise kohta: ? .US määratu rahwahulk woolab tema wasta: rasina- Mam hukka läinud laewast. ' kõigeist Kõmmune, BoulanglSmufe,  SozialistlMe, Radikallaste ja teiste mässajate Wwa-huLkaminemise riismetest, ttääksuwa Healega; uulitsa Wjsid umbwooruse LZHtedegä nägudes, ÄähalSSiad Parisi uulitsa-kiwidest ehk polttika töuust. kandidatid Linna-nõuukogu  tulewateks walimisteks ehk teisteks walimisteks; alandatud ja wäljaheidetud mehed, kõik on platsis, seda armastuses ootama, kes tulema piab. Ja sellest hulgast tõuseb tume pomisemine. mis ennast Pitksmas ksosseismises  järgmiseks Weks kokku keerutada Wõiks: ~Ai:u Sinu üle. kelle wilistaw heal ja wöidurikaS hmvitamine kõigi waSta käinud ja kolki häwitauud on.  muttidest,  kes wanat. kõikumat Prantsusmaas alt ära Sõnistanud  oled Sina kõige wäsimatawam olnud. Sina oled taltsttuse, auukartuse ja sõnakuulmise pöhjussammaid kõikuma  pannud, mis hoonet läbi aa^ta-sadade ülewal pidanud  on. Tule, meid tormisammul kõigi wasta juhtima, miS selle wihkatud hoone müüri-wareNetest weel järel on! Lõpetada oma tegu. Too meile uusi sõimusõnu soldatite. kohtuwaneMäte. waimulikkude ametmeeste, Walitsuse, Riigipeamehe  wästa! Õnn Sinule, wastapanemise tüli ja wihawaenu külwimehele!' Waata meie peale. näe. mis kenat rohtu Sinu seemnest kaSwanud on! Kena üks seesu gu n e rähwamees üht seesugust kaaskonda kilbi peale tõstab, on ainus troost, et Prantsusmaal ka weel erapooW healsst julgest tõuseb, kes petetud rahwale wMamesljst'Vtõit .üteldq usaldawad. Prantsusmaa üMÄaew ~M as c ogn e", oli Atlanti peal suures hädas. Klli.GaScpgue" Näärikuu 29. (17.) pääwal pärast H»vre'K wälja .sõitnud oli, jäi maschin kolme paaVa pärsku seisma; tsilinder-kolbe oli katki läinud. Laew sai laenetest wintsntatud, kuna kõik meestekoud wiga parandamas oli, MZ kaheksa tundi aega wc Ms. Siis solkis tasw S penikoormat  tundis.. Küünlakuu Z. (Näärikuu 21.) pääwal Ms tMnbre-kolhe uueste katki ja laew pidi 41 tundi paigal seis mc. Kanged tuuled oliwad laews seani 150 penikoormat kursist kõrrsls aeannd ja wintsutastwad raskest mis reisijaid rahutumaks tegi. Küünlakuu 7. jn S. (Näärikuu Ifi. ja 23.) pääwal IM kolbiwars jälle ?a?S korda katki. Kaks anrulsswa pakkustwad abi, süda Kapitän  aga wasta ei w-stnud ja laewa ÜML abita Küünla-- kuu 12. (Näärikuu 3 j.) pAZwal NewDorki sadamasse wiiõ. KMtZn on SMK mehise julguse ja töö eest suurt iiiiusi ja kuld-medalje saanud. Wahe-aeal, ei olnud 16 pääwal sõnumit tulnud, oli kodumaal suur hirm, wse! wärises kohkumine hirmsa õnnetuse üle tabi kõige magi?ma ja aealehed amtastwad cogne" lugn. Keiser Wilhelm laskis Tmns- asjatallitaja juures BerlinllZ /Gascogns" järel pärida. Parist, lehed on jälle täis kiitust Keiser Wilheimtt kalliSmeele üle, -ei unusta kahjuks selle kõrwas oma tuZca löökide üle aastal 1370 mitte ja kmnitawad, Prantslased si olla seda lahkust koguni mitte teadmiseks tgrwitannd, et Wilhelm 11. üks mess kõrgest elukoMbeli-- kust wäartusest on, üks waeulane kahjuks, agu üks neist WaenlMest, keda anustatakse, ja kes teab, kM meel palju Keisri seesugust wäljanäitamist tarwiS läheb. üheZS järjeks,  mida ülespuhutud diplsNatika Mitte katte saada ei suutnud, seda raud müüri häwitada, üles ehitatud Vihawaenust,  arnsaamise puudusest ja kadedustest mis aastast 1871 saadik nende kahe rahwaste wahel üles tõusnud on. /Figaro - tähendab meel selle juure! MkS hing, mis ennast kaastundmisele awab, ei ole iialgi õiguse wasta täkZte lukku pandud." Kahjuks teatakse, mida Prantslased  sõna ,ö i g u s" all mõistawad: MsasN-Lothringeni priitahtlikkn tagast-andmist. Omale rahwale teeks aga Saksa Keiser sellega Määramata ülek o h u j, kui tema rahwa .Wgiatud kallist merest hoolimata PranDaStele seda warawat wiletsas kiituse-ahnuseõ jälle lahti teeks, kust nemad kakssada aasta kmkus kaksteisikÜMMMd korda merd walades, laastudes ja röowides üle Saksamaa woolanud on. Saksa Keiser ja Saksa.rahwaS piawad siis juba seda meeletumat wihawaenu kannatama, mis Prantslaste poolt kurwastawate ja 'rõõmustawate juhtumiste juures ueuds üle kallatud saab. J tali a Saadik Nessmaun PariSllS kes sealt ära kutsutud on, on Prästdeut Faure käest Auulegioui-ritlrete suurristi saanud, täheks, et uuS Präfident Prantsusmaa rahulikku ja sõbralikku elamist oma lähema naabriga soowib. Siam ' i st tulnud sõnuMlte zäre! Küünlakuu 14. (2) pääwast, on Man-- kongi jõe wassakul kaldal mässamised ladli läinud, mis PrantsuS-Siamll püre-raskustele tulnud olla. Rahwa ja Prantsusmaa söeawae wahel on Kammon'; ligidal wõillewine  tulnud, kus üks Prantsusmaa ohwitser raskest haawalud  saanud: —-Au st ria K e i ser Franz 3 osef on Prantsusmaal sume lahkusega ülemate ja alamate poolest  wasta wõetud. Prästdent ou temale Kap St. Martinisse  teretamise-telegrammi saatnud. Keiser Franz Josef on Präsidentiie telegraferinud, Keisripraua ja tema wõtta jälle suure rõõmuga sellel kenal maal eluaset, ja on Präsidentiie  oma ksrgekspidamist ja südamelikku sõbrust kinnitanud.  Kaua ei ole Keiser Franz Josesi rõõm sellel kenal maal mitte kestanud. Erzherzog Aibrecht ou Küünlakuu 18. (6.) pääwal Ärco's ära surnud. Keiser Franz losef sn kohe kodumaale lagast reisinud ja sellesama pääwa õhtal Wienllsse jõudnud. Jjaliast. Studentide keskiS liikuma kihisemise pärast on Rooma ja Palermo suurkoolid aegliselt kinni pandud. —M a i lan d'i s on sozialisilased ja Radikallased (Uuendajad  j,juureni") walimisle juures palju iSkeid kaotanud, kuida aealehtedes nähtama rõõmuga tähendatakse. --- Propaganda (Usuwäljalautamise-asutuses) käsu peale on Prantsusmaa Heldufe-sed Erythräa'ss) Jtalia Asrika-kolonist)  ära kutsutud ja Jtalia St. Auna-õed nende asemele saadetud/ Wift oliwad Helduse-õed sma tähelepanemist ka politika peale hoidnud. Mitmele laimduse-kaebluste pärast, mis endise Miuisterpräsident Giolitti walekiriade järgus tema wasta tõstetud, on tema RomaSse kutsutud. Tema on Berlinlls oma wõerusel" ja ei luba tulla. Kui tema ei tulla, fiis saada kmniwötmiss kask temst wasta wälja autud. Roma Kassationshof (kohus kohtuotsuseta mahakustutamiseks) on Genua kohtuotse Kapitän  Romani, kui Prantsusmaa salakuulaja, wasta, maha kustutatud ja seda asja Geuna Appelhosi Kaebtusekambri  uue läbikuulamise alla annad. Milazzo 's, Reggio di Calabria'S ja Messina's ou öösel wastu Küünlakuu 11. (Näärikuu 30.) pääwa maawäri- semist tuntud, Messinas kaunis raskeste. Küünlakuu 7. (Rääribm 26.) Mwal ouGeuua's ja ümberkaudu raske marutuul möllanud. Sadamas M ZWlisMaa auru« laewa »CyremMs luup hukka läinud, kui xCyreuian'i" köiestikku pingutada katsus. Luubi peal oliwad Viis- inimesi,  kellest kaks ära upMsiwad. KakskümMend sütega lastitud paati lWwab hukka. Palju korstnaid on ümber lükatud ja selle juures mitmed inimesed häda saanud. Ka ümberkaudsel maal on mõnda kahju tehtud. Jutud eäifiwad, Italia Kronprinz, Nsapsli Herzog Bictor Gm aunel, olla Prinz of W«'es'« tütrega kihlatud. MitMLli poolelt su seda tühjaks jutuks kuulutatud ja usutumüstnfe  pärast wöiksiwad selle! ka takistused ees seista. PWMeadnse Me! Mb Itu-ia KuningaMMa Roma- Kattzoligi usutunuistussst oIsMK- Raske on arwata. et üks Inglismaa Printsess oma usMnuMM wahetab, kui ka kord jutud käifiwad. Kuningapraua Victoria olla salaja Roma-Kathsligi usku heitnud. Inglismaa Gwangelmmikirik,  Kõrge tiriks ei seisa omais kombetes Roma-Katholigi  kirikust mitte wäga eemal. Selle kiriku asutaja, Kuningas Heinrich VIII., ei lahkunud mitte oma südKMettmmstuse  sunnil Roms-Katholigi kirikust, maid wiha pärast  Passii wMa, kes temale lahutamisskS tema esimesest abikaasast luba si annud. Lutherus'ega, kes seesugust kõr° iva-j st tallitust usutunnistuses ei sallinud, oli tema riidu saanud ja asutas omale sellepärast kiriku oma. käe järel, siu abikaasast lahutatud ja kosis pärast weel wiis üksteise järel, kellest tema kaks hukata laskis ja ühest lahutada, kuna üks ara suri ja wiimaue, kamal Katharma Pawr, teda ära igas. -» Roma lehtede järel olla etteWalmstamissd,  snwel üht Italia laewastikku AnglisMaa sadamatesse  saata, tänuks Inglismaa laeWaZtikN wserßskäigu eest Italia sadamates Viimasel suwel. Italia wõsmskäigu laewastikku Viceadmiral Accinui kommaudo all, saada söalaewad ,UWher-c", ~Sardegn«-si Martiuo' olema Kindral Bubmticri, Italia sõawäs kommÄudör Aftikas, on Saksa Keisri käest Pimakstka rittertähe 1. klassist, mõekadegu saanud. Wsnemaals on apfslstnide ja sidromde tolli wähmdamist ette pandud. -- Üks kuninglik käsk kirjutab ette, mis.kogudustes sissetulemise  armu-raamatuid läbi waadata, mis WMwärissmise-kahjude  all seisiwsd. Kasu. kaaskirjas o» tanuga wõeramaa, iseäranis Wmemaal, heategude peale nmds koguduste heaks tähendatud. SpamaP. Guadelquiviri jõe wee ülskohamise läbi oliwad Lemlla's, Castra dei Nio's ja Cmiu's Küünlakuu 13. (1.) pääwal uputused. Segum jõe ülekohaWme tegi Murci maakondas palju kahju z mitmed inimesed on ära uppunud. Kaua on Spmüas nõms peetud, stsseweetud wilja peale tolli panna. See on nüüd Parlammtis ja Senatis waSta mõstud, Kuumpraugroalitssja poolest kinnitatud  ja kanni selle aasta Jõulukuu 31. siig.) pZawam maksma pandud, Sus Walitsusel õigus ou, seda pikkmdada. 100 kilogrammi, natuke peale 6 puuda, wilja pealt Maksetakse  2'/ z pesetat (6Zsiz kuldkopikat) jahu pealt 4 pesejat sl kuldrubla), kliide pealt 2 pssetat (50 kuldköpikat) tolli. Türgi riigist. Juba mõnest nädalist saadi? on Konstautluopsl'is  khokera jälle liikumas. Asga°möZda rohkem Võimust wsttes, oa Küünlakuu 5. päawast 12. paamani (Näärikuu 24. pääwaft 31. pääwani) 61 immest Asta kholerasse haigeks jäänud ja 29 sellesse ära surnud. Kõige rohkem seesugust haigeksjäämist on alewites ette tulnud. Dedragatstlu's on wiies sttetulsmises hullaläwud kalade söömist suremise põhjuseks leitud. , Postid on korraliselt  tulnud ja läinud. Naabri-mkide Piiretel on reisijate  ja kaupade ZäbiVaatamist, puhKstaMist ja tähelepana mise-aega määratud. - Arda jõgi oli Küünlakuu 15. (3.) pääwa! raskete Vihmasadude järgas üle kallaste kohanud.  Aeglisrd ülesõitmise-nõund raudteedel, oliwad aar kistud. Rongid ei wöinud minna ega tulla. Küünlakuu 16. (4.) pääwal seifis üks jägu Adrianopellisi, linna ja wahel, >ves all. Naudtee-sõidud oliwad seismas, rongis pidastwad Mustapha-Pasita's kinni, kus reisijad quarantäna-barakkideZ  aset smwad, künni edasi sõita wõimad. Arda jg« aegline sild oli ara lõhutud. Egyptus'e endises  Khedive. wana Jsmail Pafcha. terwi - oli lootuseta. Leikamist ei ole aMde-nõuukogus wõimalikuks  peetud. Türgi walitsuS ei lase aealetztede-sönumisaatjald  Weike-Asiasse, nii ?ana kui kommission Armenia tülide läbikatsumiseks Bitlislls uõuu pidamas on. Inimesed,  kes Sasfnn'i werewalamist näinud, on Italia kommiSfärile  tunnistusi selle üle annnd. Greekamaatt, GreeZamaa Parlament saab Künlakuu lõpul (keskmiste päawade sess) lahutatud. Uued walimised  saamad Jürikuu 29. (15.) pääwal peetud. MMenegroP. Würft Nikita ema, Würstipraua Starna Pe t r o wi t s ch, sn Küünlakuu 13. (1.) Mwa! Venediglls wanuduse-nödrusesse ära surnud. Sultan Italia ja Serbia Kuningad ja nende Ministermmi d on Würstile oma kaastundmist teda annud. Serbia'st. Kuningas Aleksander saab Küünlsh»u lõpul