,Kuuramaa Kubermangu Zeltungi'kuulutust mööda on viimase Leikusekuu esimesel poolel Kuurachaa kubermangus  ülepea 47 hobust ära varastatud. Kaugelt suuremat jägu ueisi hobustest varaski karjamaalt, ainult kaks kord lõhuti tallid selleks lahti. Jakobstadt'iS seisivad endine Jakobstadt'! Rahu- Zohtn-kogu sekretär Lundberg ja tema abikaasa Ringkonua-kohtu  eeS, kaebtufe all, et nemad oma lapsi segaabielu  seadust vasta ühe teise kui Greeka-katholiigi usutunnistuse  kombe järel ristida lasknud ja kasvatanud, mis peale määratud on, et vanemad kaheksa kuu kuuni ühe aasta peale vangi pandud, nende lapsed aga ära võetud ja ühe Greeka-katholitgi-usulise sugulase, ehk kui seda ei ole, ühe Valitsuse poolest nimetatud Greekakatholiigi-usulise  wõõrmündri kasvatada, selle usutunnistuse  järel, piawad antud saama. Kohtu poolest saivad mõlemad süüst lahti mõistetud. Peterburgi'jt. Jõulukuu 12. pääval tükivad Majestättd  Keiser ja KeiSripraua Peterburg' isse ja sõitsiwad pärast lõunat Gatschina'ssc tagasi. Keiserlik Kõrgus Suurvürst Auujärjepärija  reisust on viimasel nädalil järgmised sõnumid kulnud:  Bomba y'st Jsulukuu 23. (11.) pääval: ,Laewustik  K. K. Suurvürst Auujärjepärijaga bordll, on fela jõudnud. Bombay Kubernör läheb bocdile, kõrget võerast teretama ja tuleb siis tagasi, teda maal waSta võtma'.— ,K. K. Suurvürst Auujärjepärija läks maale ja võttis kõige kõrgemad auustamised vasta. ÜkS hiilgav kogu kõrgetest sõeawäe- ja kohtute-ametnikkudest, Konsulitest ja teistest auukandjatcst teretaS kõrget võerast fadamaS ja sõitis ftis Kubernöri juure, kus väga soe waskavõkmine oli. Teel oliwad ennast lugemata rahvahulgad kogunud. Zesarewitschi hiilgav rong mõjus väga kodurahva peale. Täna õhta on Bombay'S suur pidu'. Bombay'st, Jõulukuu 25, (13.) pääval: ,K. K. Suurvürst Anu järjepärija  viivis ühe pääwa rohkem Bombay'S, kui määraratud  oli ja reifib täna õhta Nandgaonllsse. Wene laevastik  jääb kolm nädalit seia ja läheb fiiS Colombo'sfe, Suurvürst Zesarewitschi ootama. Nandgaon'ist läheb Keiserlik Kõrgus Ellora-koobastessejaSuurmogul Aurengzibihauale'. Keiserlik Kõrgus PrinzesS Eu genia Maksimil!a-nownavon  Oldenburg on Jõulukuu 9. pääwal  PariS'isse reisinud. Keiserlik KõrguS SuurwürStipraua  Katharina Michailowna laStega ja Mecklenburg-Strelhi Herzogi-praua Helene Geo rgiewna  tuliwad Jõulukuu 13. pääval võeralt maalt Peterburg'isse tagasi. Kuida .Mofkowskaja Wedomosti' kirjutavad, olla Merewäe-miuisteriumis nõuukS võetud, Nikolajevas pea ühe uue so omu slaewa ehitamist algata, mille sarnast  Wenemaal weel ei ole. Sel soomuslaeval saada 12,480 tonni kandejõudu olema. Soomemaalt. MiniSter-Riigisekretär Kindral Ernroth olla jälle nii haige, et temal võimalik ei olnud, kohalises paikas küsimist mchtluse-seaduse muutmise üle seletada. Arvatakse, et tema pea omast ametist taganeb.  Warschatv'ist. .Jnglitegija' Skublinska ja tema seltstlaSte protsess saab teist korda Kohiu-palati ette tulema. Warschawi Wene Kaubaajamise- ja Töö-seltfi juures asutatakfewiinapõletamse-õpetamist,mis neli kuud kestab. Moskwa'st. Kubermangu Maakonna-nõuukoguS ou elavad arutamised põllutöö kosutamiseks olnud. Tõeks ou leitud et töõ-ots i m i s e d wäl- j aspoolt väga kahjulikud on ja talupojad nüüd jälle oma põldufi põesaStikust puhastama, üleS kündma ja harima hakkavad. Nöuuks võeti üht maatükki Põllutõö-katselekS  ja talurahvale vilja- ja heina-seemneid mu-, retscda, ja Kubermangu-agronomile üht abilist juure anda. Mitmesugused sõnumid suurest riigist. Sara tow'lst Jõulukuu 9 pääval: ,Kubermangu Maakonna-nõuukogu poolt päritakse 600,000 rubla rahva toitmiseks ja seemne  muretsemiseks'. KoSlow 'ist, Jõulukuu 8. pääval:  .Köitis kreisis ou peale arfchma sügavat lund tulnud.  Külma on kuuni 15 graadi'. Tambowist, Jõulukuu 11. pääwa: .Külma on 2l graadi'. Kharkow'ist,  Jõulukuu 12. pääval: .Feinbergi viiekordne jahu-veski on maha põlenud. Wesri ja kaubad oliwad 260,000 rubla eest kaitse alla antud'. Rostovi  'tst Doni kaldal, Jõulukuu 12. pääval: .Täna sai Ringkonna-kohiuS proises Aruieuta kloostre Archimaudriti, Adam Ter-NekotschoSsian'i, mõrtsukate waSka lõpetatud. ll?Z sai 17'/, aasta peale, teine 13'/, aasta peale vangi-tööle  mõistetud'. Kostroma 'st, Jõulukuu 14. pääval: .Kubermangu Maakonna - nõnnkogu määras Wekluga rahva heakS 10,000 rubla vilja ostmiseks'. Kt j ew'lst, Jõulukuu 14. pääval: .Lluna-uõuukogu määraS Keiser Nikolai I. mäleStnse-fanrma ehitamiseks 30,000 rubla. Senut oli selleks 36,000 rubla sisse tulnud.'  Melilo p ol i' st, Jõulukuu 14. pääval: xßõikowo jaama juureS oliwad helle kauged lumeluisud. Töölisi raudtee puhakamlsekS on küll.' Odessa'll, Jõulukuu 10- pääval: ,Kreuzer ,Orel,' keS mägirahvast  NoworoSsiSk'ist Weike-AftikaSse viis on tagasi tulnud ja saab nüüd ,NoSfla'ga' üheS 13.000 noort soldatit Amurl-maadele viima.' algatl tööd mlnlkutterkte  ja kallal.' —Gewastopolllst,  Jõulukuu 11, pääval: Lumehanged raudkeedM on ära koristatud ja sõidud jälle kälmaS.' Jõulukuu 15. pääval: MmetuiSkude pärast on kurlrl- ja postirongid  juba kaks pääwa tulemata.' Iseäralised ja uuemad sönumid. H ermannstadt' ist, Jõulukuu 24. i 12.) pääval:  Heile oli silu kauge torm. mis palju katuseid lõhkuS ja raskeid koormaid ümber lükkas. ParkV' lst, Jõulukuu  23. (11.) pääval: Bougtest, Algena'st, tulnud sõnumite järel on Spania laev , Popita' hukka lai und ja meestekonnast kapten ja 6 madrust uppunud, tuua 5 madrust peaStetud saivad. --- Oran ' i st tulevad sõnumid, et alaliste marude läbi mitmed palgad uputuse alla pandud, raudteed ja maanteed patju kahju saanud ou. Uued raamatud. MuSiad leegid. Eduard Wilde julustt-r. Tallinnal IZB^. Eduard Wilde algus-julustnsml Üin palka? rääkida, on meil juba enne aSsa olnud ia fuba enne oleme rõõmuga  selle EeStl kirjamehe täMke luuleludele sa tema osavale tähelepanemisele tunnistust anda võtnud, millega tema inimeste südame-liikumisi ja nende põhjuseid, tujust ja tuhinaid ara tunnnd on ja kulda tema nende loomusltkkust  järgesi osavusega lugejate ette kujustab. Selles omaS nudiSjnkuStnfeS, mis tema edasivSlnmtst selles valdkondaS  näitab, mida sulge usaldusega kõige keiSte rah. waSte seesuguste kirjade kSrwaS näidata mdld. vilv Edu ard Wilde oma lugejaid suure tlnua etu-kõrkkuse stSse. selle elu hiilgava koorega ja osalt kivistatud, osalt pehaStanud  tuumega, ahnusega, kergemeelega ta keiSle tuhinatega  ja näitab, kuida eksttnS eksitusest. patt patust välja tärkab, künni neist kokku üks vägi kaSwab, miS kõrklewak elukorda maba murrab ja eluõnne varemete puru alla matab, kust seda ainult kõfine auuS töö ja südame pare. mad tundmused peaSka ja uueks vaikseks, k? rikuse st, tujudest,  tuhinatest ja kergemeelest puhastatud elukojM ja eluõnneks  ehitada ja kosutada võtvad. Roht, mtda tiin kõrkluse ja kergemeele waSka pakutakse, käib läbi uhkete lõbumajade ja mängumajade. vsikk omast kohast kardetav olla, kui seda mõistuseta larwilaialse, aga kirjamees ptab sedasama tegema, mida Schiller igale kunstnikule juhiks annab: .Kunstnik tehku oma kunsivärkl waimiS ja visaku vaikselt vaikse aea sisse.' Küll see seal mõjub, kui temal hea tahtmine oma .knnstwärgt' valmistamise jnureS oti. kui tema seda mitte ainult oma enese tuju täitmiseks teinud  ja ülemeeleS üle oma jöuu piirete läinud et ole. Tähendada olekS meil. et ÜkS selle kirja pea-kujutuSiest, Alma, metd mitte et lepita. .WallatuS', millega tema juba oma sisseõnnistamise pääwa õhtal neist piiretest välja kargab, mida loodus, pühakiri ja hariind elukombed ühet meelel neiule määravad, on rohkem kui .vallatus', naikab  südame tühjust. LoomuSlikui viisil näitab meie osav kirjamees küll, kuida seesugune .wsllatuS' teda veel suurema  Mame-tühjuse sisse veab ja pea ühe kavata kurjategija,  ühe nendanimetatud .körgest-laduja' saagiks annab ; kuida aga õnnetused ja ahastused teda puhastanud, see clgib nii vähe, et hirm Woldemarl kestava eluõnne eest lugeja südamesse jääb. Küpse-meetega Wotdemar kargab kord ka nii järsku ja luge,ale ettevalmistamata sellest meelest välja, .muStad leegid' vuhawad tema loomust vasta nii järsku, et temast üht EeStl Frithos kasvaAa kartsime. Kahjeksema piame ka, et ü?S selle jutustuse amsametesi kujustustest, vaene Ksenia, ilma sügavama põhjustamiseta teiste tooruSke ja vooruste vahel nii puruks õerniud saab, el lugeja ka mitte enam tema tolmu näha ei saa. Aga neid wigadusi, kui need vigasused  on, võime sellega vabandada ja tahame sellega vabandada, et EeStl kirjamehed, kuida meie kirjanduse afi nüüd kord seisab, oma jutustusi kitsa kes piiretes pidama pimvad, mis lliS sagedast laiema põhjuse peale rajatud saaivad, kui krMkulud ne:d valmis ehitada lubavad. Plaks meile selle poolest pea abi ja parandust tulema! .Mustad leegid' on ükS tähtjaS rohkmduS, üks kaunis ehte Eesti noorele kirjandusele. Leidku fee rohkest lugejaid, küpsemaid lugejaid, et see siin ja seal vahest mme et mõjuks, nagu Dr. Aoch't tuberknlose-rohi kärkfaka arStl käes. Jutustuse wakmu-rMale kirjamehele soovime õnne selle?? sa jõudu edaspidisteks löödekS, ikka rohkem stlakkakud vaimu-silmal. Mehised mehed. J. J »r«. Tallinna?, 188 S Selles Wfikese» raamatus näitad tuntud endine .Wirutase'  toimetaja, et tema oma vallalist aega mitte tarvitamata  jätnud et ole. Oma enese ja oma rahva kasul»  näib tema patju lugenud olema ja oi, selleS kirjas suure hulga kõige aegade ja kõige rahwaSlc targemale meeste mõtteid ja elu-juhatuft kogumid ja oma enese sagedast  väga osavate mõtetega üheks kimbuks kokku köitnud, Mwsaks juhatusel» neile, keS mehised mehed olla ja mehiste meeste nime kanda tahavad. Tarvis ja vist ka võimalik Mets olnud, seda kimbukest natuke Ühtsemalt tolku seada »a uenda korraldada, et üksikud mõtted kergemast  välza paiStaksiwad ja kõik see kiri ladusam lugeda oleks, kuna see nüsid na lüke liiga kirju on ja lugemine igavust tegema kipub. Aga ühelt poolelt ei tea ka meie siht lihtsamat korda juhatada ja teiselt poolelt piab igaüks, ted ,mehine meeS' olla ehk selleks saada tahab, ka igavust  ära võitma mehine küll olema. El ole ka koguni  mitte waja, et seesugust kirjast ühes joones ja korraga  läbi luetalse. Paljaks .läbilugemiseks' ei ole seesugused  kirjad koguni mitte määratud; neid võib igatahes lahti lüüa ja igast paigast iseäranis lugeda ja jälle lugeda, sest talujal elu-opelust on igal poolel leida. Ühe juhtsõna kohta ptame midagi tahendama: Mis ma sest saan?' ei kõlba igatahes »mehise meele' juhtsõnaks, weel wähem WKMnimes? juhtsõnaks. KeS seda sõna oinale igatahes juhiks võtad, aeast ja aSjast hoolimata, seda pühaS-kirjaS üieS pandud elu'õpetuse järel proovimata, selle süda võib kergest kottu lausuda, kuivetuda ja kõrveda, kuuni Tõnu Kondrat /Aalguse' kroonitud jutustusest , Kindlad eesmärgid' meie eeS seisad. RssmuStanud on meid iseäranis  see, et selles raamatus nii mõistlikul, loomuSlikul ja ärataval viisil rõhku tö Z peale pannakse. Kõigest südamest soovime selle kirsale rohkest kähelepanijatd ja meelespidasaid lugejaid. Joomise katk ja wöitlemine selle wasta. g. gsrw, ISSO. Mana ara ssuumitest ta uue ara statistikast arutab selle raamalu välsaaichja joomise väljatagu,vmist ja sellest tulnud kahju rahwaSte keSkiS, ja arutab võitlemist selle wabia. miõ meie päivtl pea suurema pea wähem järjega atgstud on. Õpetlik on see kiri neile ringkondadele, keS oma peale võtstwad, oma kaasinimest liigjoomise umbwoorusest puhastada, miS väga kiiduväärt on. Üksikute  inimeste peale, keS liigjoomise sisse langenud, et mõju tüll seesugused üleüldised arutamised mitte, wõlksiwad ehk koguni mõuda meest selleS kinnitada, keS nendest leiab, el teised weel rohkem lakuvad. üksikute joodikute peale ja sedaviisi uis ka ükshaaval kölge seltskonna peale. mSjuwed wist paremini osavad kohatised jutustused, nagu nSilusetß Gras Peter Manteuffetl .Willem Naavi eluväävad'  >a Dr. Kr«ttpwald't ,Wiina katk/ mis umbeS 50 aas a eest ilm isiwad. Meie raamatu-kauplused teeniksiwad  suurt tänu ja kahjuks et oleks see neile ka vist mitte kui nemad seesugust ,vana kulda' unuSlnse puru alt välja lae valsivad ja uudeS kunbeS rahva ette tooksiwad.  KeS juhatada ja õpetada tahab, see valvaku oma südame  sala-himude üle ja jnhatagu ja õpetagu ilma kõrvaliste  joonteta puhtast ja otsekohesest südamest, mutdu kasvatab  ja kosutab tema midagi muud, kuikirja ja köne nime ütleb. K»«»s-o so-w Mköxg rsso. ZÄt«t,t Siots,"' t-°"» i' 80 iiesMi mõisa põllumaad saab rendi peale antud. Looma-tall sa elutoad on harimata  maa peal. H olvhino Warshawi audtee, jaama Belajast. Ligemat teawst aab wallawanema Heinrich Pud» derseni juurest. - Head heinad ml mNia Simiie-lniW. Teadaandmised. Talukoha müümise ostmise koukliktl lehli on saada ! Linrdfosi pärijate trükimajas. ' Mis MA ! Whkwa kubermangus, Ovolkchezk. kret»is,  AjonaSzewi küla liMal. löW deSjäliul juur. Ligemal leawft saab: ml«g« ?»sokW 92. Urne paberraha hind, BeMnt bisrM - W»r«sn« !'> pSSwal !M r. " 256,»» marka MM»»« ?». .. IkM -2- «AS,».