Tallinna Sõber M 45. PeliteistkümneS aastakäik Tallinnas, Talwekuu 12. Mwal 1392. Üleüldine aealeht Eesti rihmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LtndforS'i pNrijate triikimajas: «aSiaS s rubla, 40 kop.— pool-aaslos l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 79 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasra: Haltiuuas: Liudfors'! pärijate trnkkmajas. PekerSurais - s 54.-Tartus: Laakmauu.-Nakw-r-s-A.As! -'Mw-s" Ä s7id-kk7r7 Kapsatus: H. KsllSerg. Lihulas: K. ZSüttuer'i poodis. Wiljandis - (S J Karow: raamatupood. Aarwas: W. PSder. - Mõrus- Matkas: W. Uadolst. Kur-iaar-s- Hh. /auge. - -uida islfrauZÄukmat^ WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltislis, - ttrtad »iw°d B-ltisN (Baltischport - La-iiSo-ZS.Hoxi-b Register, Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast.' Riigi sissetulemised wüljaminemised. Korteri maksud. Sõeawäe-maksud. -- Kholera. Metsa-kaitsemtseks. Paranduse-asylid. Uued Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Wiinakuu 31. pääwal Saksamaalt. Witte»berg'i Luther uS'e-kiriku pühitsemise juureS üleS pandud, Keiörist ja kõigeist Saksamaa WürStidest Gwaageliumi usutunnistusest alla kirjutatud mäleStuse-kiri ja Keiser Wilhetm'i kõne pidulaual, milles need WürStid ennast kõikumata oma kiriku poole tunniStawad, saawad sel korral kõige Guropa lehtedest arutatud ja arwustatud. Kõiki seda piduksnet fiiu mahutada ei ole wõimalik, paneme sellepärast efitckS ainult ühe tähtsama lause. Keiser Wilhelm ütles: ,Meie oleme oma uSku täna Jumala palge ees uueSte tunnistanud, ja meie ei unuSta mitte, et see tunnistus meid täna weel kõikide KhristlaStega ühendab. SelleS on rahu side, miS ka üle lahutuse ulatab. Usu aSjuS ei ole sündmust. Siin maksab ainult südame waba äratundmine,  ja arusaamine, et ainult see otsust teeb; see on reformationt (ufu-puhaStamise) õnnistatud wlli. Meie Ewangeluimlased ei pia warnu kellegi wasta tema usutunnistuse  pärast. Aga meie piame Ewangeliumi tunnistusest  surmani kinni. See on minu kindel ootus, minu palwe ja minu lootus. Selles kinnitab mind fee waim, kev nähtawalt läbi selle pidu-kogu üle lehwib." Wene leht selle jäu üle Saksa KeiSri kõneS, mida meie fiin üleSpannud  oleme, aga ka järgmine ei ole selle lehe meele järel: »Meile, elawale põlwele ei pia see uuendatud SchlofSkirik  mitte ainult üks mäleStuse-täht olema möödaläinud aegadest, waid see on ja jääb meile üheks tõsiseks manitsuseks  nüüdsel ja tulewal aeal. Sest see on meile sekle õnnistusekönekaS näituS,mida Jumal meile meieEwangeliumi kiriku läbi kinkinud on ja igal pääwal uueSte kingib. Seda õnnistust mitte wähendada laSta, seda tänuliku ja uskliku südamega hoida ja selle eest hoolt kanda, fee on meie kohuseks antud. Sest Gwangeliumi igawase tõde uskliku kinnipidamise peal seisab meie lootus eluS ja surmas.'' ,Swjet" kaebab etMenenooruSsenn! aealugu SakSlaStest kirjutatud raamatute järel õppinud ja nendest wõõriti mõtteid LutheruS'e tegewnse ja õpetuse üle saanud olla ja loodab,  et Wene nooruS aealugu pea Wene waimuS kirjutatud  raamatute järel õppima saada. -SiiS lueb ,Swjet" ksikt kahjust üleS, mida see teinud, nagu umbusk, preestrite  põlgamine, Saksamaa lõhkumine kahte laagreSse. Würtemberg'tärasurnudKuningapraua lesk, SuurwürSti-praua Olga Nikolajewua,  sai Talwekuu 4. (Wiinakuu 23.) pääwal pidulikult  oma eelkäinud abikaasa, Kuningas Karl 1., korwa Puhkama pandud. Leina-rongiS käis Salsa Keiser Würtembergi  Kuninga kõrwaS, juureS oliwad Wenemaa poolt SuurwÜrst Wladimir Aietsandrowitsch ja SuurwürSttpraua  Jelisaweta Mawrikijewna. Matuse-kõneS tuletas Kuningakoja ülem-kirikuõpetaja Schmid Kuningaproua Olga kõrgete wooruSte keSktS nimelt tema heldust ja heategewat  tallitust meele. Pääwal enne seda oli surnukirstu juureS Wene-keeltne Jumala-teeniStuS olnud, millest ka Würtembeagi Kuninga-paar osa wõtttS. Pärast matmist oli Zumala-teeniVtnS Wene Saatekonna kabeliS, millest kõik Wene saatekonna-liiked, Saksa Keisri Kammerherra Freiherr  von vsedom, wõerad Saadikud Würtemberg'is ja palju kõrgema seltskonna liikeid osa wstfiwad. Leinamine, koitis Würtemberg'tS on suur ja aealehed on pitki kirjast ärakutfutud Kuningapraua heldusest ja heategudest toonud. Preusfi Maapääw on Talwekuu 9. (Wiinakuu 28) pääwal awatud. Ette luetud throntkõues on seletatud, et riigi majapidamises sel aastal 42 milliont marka puudust on, mis suurematest wäljaandmistest raudteede tarwiluSteks tulnud. Ka tulewal aastal ei saada paremat järge rahaasjus  oodata olema, aga hirmu ei teha see mitte. Ametnikkude  palkade kõrgendamine, pidada aga teiseks korraks jäätud saama, sest kokkuhoidmist olla wäga tarwtS. Tänawune  puudus saada ühe laenu läbi täidetud. SeaduS mitmete maksude uueks korraldamiseks saada ette pandud. RiigiwalitfuS et tahta sissetulemist uute ega kõrgendatud maksude läbi mitte rohkendada, aga jO2 millioni marka maksust olla maha jäätud ja need pidada uue korraldamise läbi tasutud faamq. Wabameelised lehed tahjetsewad tulnud puudust, loodawad aga, et selle järges sõeawäe uuS korraldamine teiseks korraks jäätud saab. Saksa Riigipääw aStub kakS nädalit hiljemini kokku. Parlamenti  tallitused algawad Saksamaal sel aastal waremini kui muidu, mis seda tähendada, et seal wäga palju tööd eeS seisab. Saksamaal ja mujal on nüüd jälle rohkem tähelepanemist Würst BtSmark' t peale heidetud ja see teeb osalt suurt kahinat. Adwokat Dr. Hans Blum Leipzig'tst on hiljuti Würst Bismark'i juures Varzin'is olnud ja kuulutab nüüd kõiki seda, mida Würst Bismark sõeawäe uue korraldamise ja teiste riigi-asjade üle rääkinud,  mis aga kaugelt sellega kokku ei lähe, mida Saksamaa  nüüdsed wõimusmehed taga nöuawad. Sõeawäe rohkendamist ei olla sel korral koguni mitte tarwis. Ülepea ei wõida rohkem kui 200,000 künni 300,000 meest korraga wsidelda, sest rohkemat meestekonda ei wõida keegi üle waadata ja juhtida. Puudust, mis Saksamaa söeawäes on, tunda tema wäga heaste, need ei tulla aga mitte soldatite puudusest, waid unterohwikscride, ohwitseride  ja sõea-hobuste puudusest rähn aeai, nimelt suurtükiwäeS.  Ainult neid olla rohkendada tarwis. Enne pidada näidatud saama, kust raha sõeawäe suuremateks kuludeks saab, ilma et üksikutele riikidele koormaid peale pannakse, mida need kanda ei suuda, kui sõeawäe rohkendamist päritakse.  Sõda ei olla aga enne kaht kuuni kolm aastat mitte karta. Prantsusmaad kui Republikat olla wähem karta, kui Monarchiriiki, mis kergemast teiste Monarchiriikide  poolest abi leiab. Ja Wenemaa? Sea! soowida ainult Poolakad ja Juudid sõda. Wiimased mõlemad loota, et Wenemaa söeaS löödud saaks, kus fits Poolakad oma riiki uueste asutada, Juudid aga suuremat wötmust saada loota. Siin on Würst Bismark seda nüüd jälle uueSte tsnSnud juttu waleks . tunnistanud, mille järel tema aaStal 1875 uueste Prantsusmaa peale karata ja seda maad täteste maha rõhuda tahtnud olla. Seda kõiki arutatakse nüüd suure elamusega. AuStria lehed ütlewad, Würst BiSmark olla üheks lobisejaks  raugaks saanud. Inglismaa lehed ütlewad koguni, KetserWilhelm'il olla wäga pahameel Würst Bismark'!peale, keS iga tema nõuu wasta panna ja omaS wiimaseS jutustamises  koguni riigi-saladufi wälja lorisenud olla. Bismarki-waStased Saksamaa lehed stuuawad muidugi ka, teised kiunitawad aga, AuStria ja Inglismaa lehtede tusk olla arusaadaw küll. Austria loota ikka weel Saksamaa abt peale oma plaanide täitmiseks Valtani poolsaarel, Inglismaa pidada Saksamaa sõeawäge ikka weel omaks kailsewäekS suurel maal. Mõlemad soowida sellepärast selle sõeawäe suurendamist, kui ka Saksamaa maksukandjad nõrkekstwad. KeS aga Saksamaa riigimeestest nüüd weel Saksamaa Riigtpääwal sõeawäe uut korraldamist oma kaitsuse alla wstakS, see oleks oma aseme peal kõikumas. Wist saab see Riigtpääwal palju kära tegema, kuhu Würst Bismark ainult wiimase häda aeal tulla tahtma lubanud on. Hamburg on juba kholerast puhtaks tunnistatud.  Talwekuu 4. (Wtinakuu 23.) pääwal pidasiwad Sozialdemokratlafed Hamburg'tõ suurt koosolekut, millest umbeS 30,000 inimest osa wötfiwad ja wstfiwad nõuukS, selle wabalinna põhjuSseaduse muutmist demokratlikul põhjusel  pärida. Iga mees, kes wähemast 20 aastat wana on, piab selle plaani järel healeandmise-õigust walmistates saama. Austria-Augruinoakt. Ungrumaa Miuisterium Graf Szapary juhatusel on ennast nüüd ometigi ametist lahti palunud ja Keiser Franz Jofef on seda wasta Võtnud. Teada oli juba enne, et Graf Szapary Miuisterium taganeda tahtis, kui Keiser seda nõuu, abielu ja rislimiste ritgi-asjaks teha, mitte waSta et wöta. See Muisterium  tahtis ka weel täielist usu-wabadust ja Juutide tunnistamist feadlikukS usu-seltsiks ette panna. KeiSri poolest on endine Mtnisterpräsident Koloman TiSza, Riigipääwa-präfident Banffy ja endine Rahaminister Szell Wien'iSje kutsutud, kelle nõuu Keiser selles asjas kuulda tahab. Ka Wien'is on üleliialist luutide-hellitamtst usu-asjuõ, wdt hirmu nende eest. ilmu. nud. Seal oli kord palwetegemist koolides ära keelatud, et Juutide lapsed mitte pahandatud ei faakS. Seda on aga hiljemini jälle tagafi wõetud, kui Wten'i khristliku rahwa nurin suuremaks kaswama hakkas.  Ruthenlastest  Zbaraz'iSfe kokkukutsutud Talupoegade-pääw nõuupidamiseks Galizia talupoegade häda ja Väljarändamise  üle Wenemaale, on ära keelatud, sest kihisemine olla muidugi suur küll ja wõida Talupoegade-pääwal meel suuremaks kaswatatud saada. Olmüh'is on Dr. Theodor Kohu, üks endine Juut, Würstpiiskopiks walitud. Teised kandidattd oliwad Domherr Graf Belrupt Sakslaste  poolt, Domherr Dr. Hammel Tschechilasle poolt ja Domherr Graf Potulicki. Efimeses walikäikus ei olnud keegi tarwllist healede-enamust saanud. Wten'ts oliwad suured ettewalmistamised Keiserlik KõrguS Wene Suurwürst  Aunjarjepärija wastawõtmisekS, kes Athen'ist tagafi reifides kui Keisri wõeras Wien'isse oodatud sai. Kõrge wõeras pidi 24 tundi Wien'tSse jääma ja Keisri Hofburgis  elama; Pühapääwal, pidi Keiserlik Kõrguse auuks suur pidulaud antud saama. Ketser annab oma enese rongi sõitmiseks läbi Austria, mis Suurwürst Auujärjepärijale  juba Ztalia piirele wasta saadetud oli. DautumaaN Põhja-Amerika ühendatud-riikide Konsul Ryder, kes warguse ja pettuse pärast tuhthooneSse mõistetud  sai, on selle kaubaga lahti laStud, et tema Daanimaalt  ära läheb ja iialgi enam tagafi et tule. Tema kautsion, 20,000 krooni, on temale tagafi antud Rootfi-RorrvmanN. Stockholm't TööliSte-seltsis on Dr. Knut Vicksel! ksnet Rootfi sõeawäe asjade üle pidanud ja arutanud, et Rootfimaa, wahest ehk kõige Vaesem  ja wõla-alusem maa Europa's, üht 200,000 meest suurt sõeawäge söea-korral pidada et jõuda. Weiked riigid  Europa piiretel pidada ennast aega°mööda suurriikidega  ühendama. Rootfimaa pidada ennast priitahtlikult Wenemaa külge köitma, mille meelepärise ja körge-annetega rahwa üle wööriti kohut mõisteta. Teekfiwad Rootslased seda priitahtlikult, fiis wõida nemad oma rahwuse alleshoidmise  peale julged olla ja saada üht suurt tallitust Wene tulewiku-riitis. Et Rootfimaa oma kohta waene on ja wölgade all seisab, see on üSna uudis. Wtst ei ole Wenemaal ka suuremat himu seesuguste riigi-kodantkkude  järel, kui Dr. Knut Vicksell üks olema näitab. Holland ist. Ka Hollandi ParlamentiS saab healeandmise-öigus  arutamise alla tulema. Seda sigust wali-