walitsuse tallitus? järgedest tagasi, herra von Kallay wöib ikka suurema rahuga oma hariduse-tööd edasi teha. Kui see juba omalt poolelt kõiki kiitust teenib, siis ei w"' unustatud saada, kuida see Dalmatia kohta tagasi mõjub, kellel nüüd ükS üleSöitsew, korraldatud taga-maa on ja keS selle läbi ise paremini uusi püüdmisi wasta wötab. Selle muutmise politika-tähtsust et ole maja rohkem seletada."  Bosnia ja Herzogowina maad saiwad Berlin'i kongressi otsust mööda aegliselt AuStria walitsuse alla wõetud, pidiwad selle körwas aga Türgi riigi jägubeks jääma ja omal aeal tagasi antud saama. Kuida aga näha, antakse neid maid Austria poolt niisama wahe tagasi, nagu Egyptus't Inglismaa poolt. Austria Keisripraua on Korfu saarelt Miinisse tagasi tulnud. Erzherzog Heinrich'! ja tema abikaasa, Baroni-praua Waidecki  surnukehad saiwad Zöulukuu 5. (Talwekuu 23.) pääwal kõige Keisrikoja liigete ligiolemisel sisse õnnistatud  ja Botzenisse wiidud, nraha matmiseks perekondlikkus haudas. Keisrikojas saab kuusteikkümmend pääwa letnariideid  kantud. Erzherzog Heinrich'! abikaasa oli enne theatre-neiu, taganes sealt aga, kui Erzherzog temaga südamete-üheudust teinud oli ja elas sugulaste juures. Wast kahe aasta pärast lubas Keiser nende laulatamist ja nimetas noorikut Baroniprauaks Waideck. Hiljemini on temaga Keisrikojas niisamati ümber käidud, nagu teiste Erzherzogi-prauadega. Seda tõsist füdame-ühendust ei ole nüüd ka surm kauaks lahutada suutnud. Austria Slawlased plaaniwad tulemaks aastaks suurt Rahwapääwa  PragiS. Selle otstarbe piab wõitlemine Sakslaste  ja Ungarlaste wasta olema. Poolakad tahawad sellest eemale jääda. Miinis sai üks Tschechi rätfepp kohtute eksitamise pärak wangi mõistetud, kes jutustanud oli, tema olla ühe mässamise-seltst liige, kes Würst Bismark'i  poolt tuetust saada ja ennast Baieri Prinz-walitfeja  elu wasta ühendanud olla. Ehk oleks kohalisem olnud, seda pöörast segameeliske-majasse saata. Taanimaalt. Folkethingi wassaku poole juhataja Berg'i surnukeha saatmine Kopenhageni Pühawaimu-kirtkust  Koldingisse, Zöulukuu 3. (Talwekuu 21.) pääwal, oli wäga pidulik. Riigipääma ltiked on enamist kõik seal olnud, wäga palju saatekondast walimise-kreisidest ja wabameeliStest  seltsidest, Kuninga sekretär, Geheimerath Rosenstand,  Kronprinzi adjutant, Kapten Bull, Ministrid Esirup, Raon ja Goos. Surnuwankrit on lugemata hulgad wakshallisse saatnud. Folkethingi esimene koosolek pärast tema surma näib juba palju tasasem olnud olema. Rootsi Norramgqlt. Bjõrnstjerne-Björnsoni pärimine, Wenemaale üht Norra sadamat anda, on aealehtedele palju asja annud, selle tema nöuu üle kohut mõista. Björnson  tahab nende lehtede peale nüüd kaebtust tõsta, üks neist, ja koguni ü?S wabameeline, kirjutab nüüd: „Meie tahame arwata, et herra Björnson seda protsessi mitte ikättetasumise-tujus ega tagakihutamise-himus peale hatata ei taha, waid ainult selleks, et kohtu läbi kinnitatud saada wöikS, mis tema oma kergemeelise ja häbemata pärimisega  ütelda on tahtnud; meelega tarwitame meie sõnu ,kergemeeline ja häbemata", kui see meile ka protsessi  kaela piaks kiskuma." -- Björneftjerne-Börnson, kes Norramaal, Rootsis ja isegi ka Soomemaal palju liikumist  uutmoodi xwabaduse". nimelt ka nenda-nimetatud ,naesterahwa emanzipationi" poole üles kihutanud on, näib selle pärimisega kõiki usaldust ära kautanud olema. Kahju sellest ei saaks maailm wist mitte. Hollandist. Uus söeawäe-seadus, mida Hollandis teha tahetakse ja mis teenistuse-aega 10 aasta peale määrab, leiab seal palju wastapanemist. Kohalise kommisfioni  aruanne kinnitab, et see plaan Parlameutis tarwilist  healede-enamust ei leia, kui seda mitte waheft ainult ühe määratud lühikese aea peale ei pärita, ehk kui sellega ühes üleüldist söeawäe-kohust ette ei panda.  Roomakatholiiklased  Hollandis päriwad, et Walitsus jälle üht asjatallitust Paapsti jumeS üles piaks, mis seal sel aeal maha jäi, kui Rooma linn Ztalia Kuningriigi omaks «võetud sai. Walitsus ei ole tänine selles nöuus. ParlamentiS on Wäliste asjade Minister van Tienhoven kinnitanud, et tema ettepanekuid riigi astumise kohta Kesk- Europa kaubaajamise-ühenduse juure hoolega läbi katsuda tahab. Selle iile Parlamentis juba nöuu pidada ei minna aga mitte korda; selles asjas pidada Walitsusel täis meelewald olema. Belgiast. Belgia söeawäeringkondades on valju tuska sellepärast, et kõik parandamise-plaanid täitmata jääivad. Süüd aetakse Minister Woeste peale, kes üleüldise  söeawäe-kohuse wastane on ja keda erakondlikkude tarwiluste pärast Ministriks pandud olla. Belgia fõeawäe-leht  nimetab seda „söeawäe uueks ja laidab kibedates sõnades seda »Walitsuse poolitika ja seltskondlikku eksttust." Woeste nimetamine oli ühel aeal, kus tema nime all üks kiri ilmunud oli, milles Prantsusmaa tallitused Belgia kohta kindlast tagasi tõugatud  saiwad; mitmelt poolelt arwatakse nüüd, et Prantslaste  poolt wiha tema waSta löötsutatakse ja teda tema aseme pealt ära nihutada katsutakse, ülepea olla Prantslased  Brüsfelsts wäga tegewad ja olla seal üht uut lehte asutanud, mis Kuningriigi wasta wöitleb ja üht Belgia Republikat jalale aidata soowib, mis esimene samm Belgia ühendamiseks Prantsusmaaga oleks, s. o. Belgia sulamine Prantslaste Republika sisse. Schweizüst. ühenduse-präsident Welti on maast sellest ametist lahti palunud. SeisuSte-nöuukogn ja rahwanöuukogu  on teda ühel heale! paigale jääda palunud. ZürichstS on banki-peremees Walker omad maksmised seisma jätnud ja redusse läinud. Wölad olla mitu millioui  suured. Inglismaalt. Prinz Albert Victor, Elarence Herzog, Prinz of Wales'i wanem poeg ja tema järel thronipärija, on ennast Prinzess Victoria Marie von Teõga kihlanud. Prinz Albert Victor on Näärikuu 8, pääwal 1864 (Jõulukuu 27. pääwal 1863) sündinud. Prinzess Victoria  Marie on Lehekuu 26. (14.) pääwal 1867 sündinud  ja Würtembergst Kuningate sugust, kelle efiwanemad aga juba ammu Inglismaal elanud on. Tema ema on Inglismaa Kuningakoja ligi-sugulane. Egyptus'e majapidamise aruanne on Ministrite-nöuukogu ette pandud.  Selle järel on kõik sissetulemises kokku 9,950,000, wäljaminemised 9,466,066 naela suured. Sissetulemise  sekka on ka 315,606 naela arwatud, mis laenupaberite  ümberwahetamisest tulnud on, aga seda raha ei wöi Egyptus'e Valitsus enne tarwitada, kui Europa suurriigid ümbermahetamiseks luba annawad, mis wasta Prantsusmaa tänine seiSnud on Tagarvarats on 12.660 naela määratud, üle jääwad 23,000 uaela, mis aga rahwa maksude kergitamiseks liiga wähe on. Maksust on ka juba eesarwus 200,666 naela wähendatud. Võitlemiseks  orjakauplemise wasta Punamere peal on 5000 naela määratud ja randade kaitsemiseks 50,000 naela. Ka sai kohtute ja telegrafide ülespidamiseks lisa antud. - Salgata ei wöi, et Inglased ilma õiguseta Egyptus'eS walitsewad, töst on aga ka, et nemad sealist rahwa-majapidamist  wäga tähtsalt kosutanud on. Enne puudus seal ikka raha ja rahwas seists raskete maksude rõhu ja wäljakurnamise  all. Nüüd on rahwast wabastatud ja maksust kergitatud, ja raha jääb üle. Inglismaa Löuneafcikaselts  on sealise kodurahwa Kuningas kaupa teinud, milles Kuningas selle seltstle luba annab, ennast tema riikis asutada ja peale selle ülekorcalisi õigust hariduse  heaks. Prantsusmaalt. Jändamised Piiskopide ja Prantsusmaa  Walitsuse wahe! kestawad ikka weel edasi ja ajawad mitmesuguseid wösusi. on üks lesuitide  pater kantsle pealt kinnitauttd, Paapst olla Erzpiiskop  Gouthe-Soulard'i kirja Kohtute-ministrile heaks kiitnud. Kohaline Piiskop, kes Republika poole hoiab ja ka seal oli, on tema wasta rääkinud. Teised Piiskopid on aga seda agaramad Walitsuse wasta, kellel nöuu olla concordati üles ütelda, riiki kiriknsi lahutada, kuida mitmed ringkonnad seal juba ammu parimad. Aealehe wäljaandja, kes Erzpiiskop Gouthe.Soulard'i trahwi-raha tasumiseks raha oli korjama hakkanud, on selle eest 500 franki maksma jmöistetud. Mõne aea eest asutati Prantsusmaal koolipoiste-batallionid, kus need ennast söeariistadega  ümber käima harjutama pidimad ja peale selle wihawaenu Saksamaa wasta õppima. Nüüd on üks li aastane poisike nende keskist oma weike õe maha lasknud ja kinnitanud, et tema ümberkäimist tuleriistadega koolis õppinud olla. Nende koolipoiste batallionide wasta halkamad  fiis ka juba mitmed tähtsad healed tönsma. Need olla kõige naeru-wäarilifemad asutused, mida maailmas nähtud on. on Jõulukuu 5 (Talwekuu 33.) pääwal Prantsuse, Wene ja Greeka merewäe-pealikud klubes koos olnud ja ennast wenaastanud, kuna pealtwaatajad  hõiskastwad. Bethune sütekaewandustes ion töölised uueSte tõrkuma läinud, kelle pärimist peremehed mitte ei täitnud. St. Ettenne sütekaewanduses on Zölukuu 6. (Talwekun 23) pääwal mäeöhu kärgatus olnud, kus 60 kuuni 80 inimest surma saanud. Prästdent  Carnot ou ühe kõrgema pealiku omast kaaskonnast senna saatnud. Seimi otiwad 40 surnukeha wälja loodud.  Prantsuse Konsuli sekretär St. Sebastianias on Konsulit rewolwrl-kuuliga surmani haawanud ja siis iseennast  maha lasknud. Parlamenti-liige Lafargue, üks Sozialiftlane, keda hiljuti suure käraga waliti, on seal nüüd kõigile neile täit andeksandmist pärinud, kes politikasüüde  ehk tööliste-tülide pärast wangi mõistetud on. Miaisterprästdent Freycinet on selle wasta rääkinud ja pärimine on 398 healega l 13 heale wasta tagasi lükatud. Freycinet on Prantsusmaa Akademia litkeks walitud. Walitsus näib ülepea nüüd kindla jalge peal seisma. Jtaliq st. Tülid, mis sügisel Prantsusmaa pilgerite ja Rooma Politsei ja rahwa wahel oliwad ja mida Paapst Ztalia Walitsuse süüks lueb, teemad ikka weel palju kahinat. Parlamentis on küsitud, mis nöuu WalitsuS  wötta tahab, et Katholiigi kirik edaspidi Mitte üheks politikaks tarwitatud ei saa, mis tuhinaid äratab-ja riigi ühisusele ja kindlusele kardelawamaks minna wõib. ühelt poolel anti nöuu, täit südametunnistuse-wabadust kuulutada ja igale ususunnistusele ühesugust õigust anda, et preestrid Vaticani rõhu alt wabaStatnd saaksiwadi Teiselt poolelt päritatakse Gara ntie-feadnse, sell seaduse muutmist, mis sel aeal Paapstt enese ja tema sissetulemisle kaitsuseks tehtud sai, kui Paapsti ilmalik riik ja wiimaks ka Rooma linn 3talia Kuningriigi omaks wöetud saiwad, ilma Vaticani fchlossita, mis Paapsti omaks jäi ja kus tema kui Kuningas walitfeda wöib. Mmisterpräsident Marchese di Nudini on kinnitanud, et kõik Ministrid selles ÄheS nöuus olla ja riigi tänist wäljaspoolist politikat ja kiriku-politikat kinni pidada tahta. Parlament on selle peale Ministeriumile usaldust wäljaspidises politikas ja kiriku-politikas tunnistanud. Ainult wassakult poolelt tdreleti selle wasta ja törelejate keskis oli ka endine Mmisterpräsident Crispi. kes tugewamat  etteastumist Vaticani wasta soowiwad. Kiustlemised  Rooma-katholiigi kiriku ja Ztalia riigi wahel näimad  aga edasi kestama. Kaubaajamise-üheudus Austria- Ungrnmaaga ja Saksamaaga on Parlamenti ette pandud. Kuida juba enne arwata wöiS, on söeakohus Massuah's Livraghi, Adam Aga ja üheksa kaebtuse-alust kodurahwa keskist sinist lahti mõistnud. Politseiametnik Abdel-Rahman,  kes redus on, sai wangitööle mõistetud. Räägitakse,  et Kindralid Baldissera, Cassato ja Orero, kes tunnistawad, et nemad kaheksa ,äraandjal" ilma protsessita  /örwale saatnud/ kohtu alla antud saada. Asumaade-södralistes  ringkondades peetakse nende tallitust aga õigeks. Jõulukuu 5. (Talwekuu 33.) pääwal on Kindral Gondolfi Mareb-jöe parempoolisel kaldal Tigremaakonna  peameestega kokku tulnud, kelle keskis ka Ras- Alula oli. Pärast söbruse-wandeid hakati järgmisel pääwal  Ztalia waldkouna piirete üle nöuu pidama. Portugalist. Jõuludu 6. (Talwekuu 25.) pääwa homikul, 40 minutit pärast kesk-ööd, on Brafliia endine rauk Keiser, Do m Ped r o 11. d'Alcanlara. Parisüs  ära surnud, Brasilia lahutamisest Portugali küllestt saadik selle maa teine ja «viimane Walitse,a. Tema oli Keiser Dom Pedro I. ainus poeg, Zöulukuu 2. (Talwekuu  2t.) pääwal 1825 sündinud ja sai kui 6 aastane poisike Keisriks, kui tema isa khroni pealt taganenud oli. Üks pitk malisuse aeg, täis mässamist, sõda ja kibedaid tülifi on tema taga, aga siiski uks «valitsus, miS tema maad kõige wagewamaks ja rikkamaks Böune-AMerika's teinud on. Esimestest pääwadest saadik pidi tema, kes kõige südame-trumvusega oma maa pöhjuSseadust täitis, Republikaulaste ivasta möitlema, ilma, et tema iialgi omast wabameelisest meelsusest lahkunud oleks. Mitme-aastased, kahju-rikkad wöitlemised Argentina, Uruguay ja Paraguay wasta, mille wiimane järg siiski wöit oli, pidiwad selle maa auu ja üleinat seisupaika teiste Löuue-Amerika riikide kohta põhjustama. Europa asujate, Sakslaste, Portugislaste  ja Italialaste, wastawötmiue kõrgendas riigi rikkust ja pilkame st aga kindlast toimetatud orjade-wabastamine  tõstis riiki haritud riikide sekka. Pärast seda, kui juba wara orjade sissevedamine mereteel umbseadusliküks mõistetud oii ja nuhtluse alla langes, astus tema aastast 1874 saadik kindlas järgeS kodu-orjuse waSta, kui ka pehmusega harjunud eluwiistde kohta. Tema sai selle tema suure teu täitmist weel näha ja on seda kui Keiser kinnitanud. See tema kallimeelisem walitfuse-tegu yn üheks tema langemise põhjuseks saanud. Republikanlased, kulda nüüd igalt poolelt tõeks tunnistatakse, on «viimases otsas selle seaduse üliruttulift ja kärtsakat täitmist tungiwalt  nõudnud, km Keiser ise Europä's oli ja tema tütar, Kronprinzess Jsahella, tema asemel walitses. Ühelt poolelt  on Republikanlased sellega istanduste-peremehi, kes osalt Monarchistlased oliwad, Keisri wasta «vihale ärritada  tahtnud, teiselt poolelt wastata misest selle seaduse esimese  mõjumise eest oma pealt lahti saada, kui walilfus wiimaks nende kätte langeks ja nemad seda täitma piäkfiwad,  millest mööda minna neil enam «võimalik ei olnud. Tanu ei ole Keiser Dom Pedro kõige selle eest mitte saanud. Tema rahwas, kellele tema «viimased mured ja palwed makstwad, 0n teda pärast ligi 60 aastast pehMet ja tarka «valitsust ära tõukanad ja on sellega maad inetumate  erakondlikkude segaduste sisse saatnud. Kui üks «väljaaetud mees pidi keiserlik rauk Europa'sse tulema. Aga mitte «võimatu wihawaen ja politika kiusttikud kawalused  ei täitnud siin tema mõtteid. Kõrge maimuga teaduste-«nees,  kui «vähe teisi tema aeal, tegi tema «väsimata teaduslikku tööd. Wast mõni päaw enne tema surma on Müncheni Akademia teda oinaks auuliikeks nimetanud. Tema oli «viimane omast lahedamast sugukonnast. Orleani kodakond on tema pärija, ei saa aga ka stin igatsetud Kuninga-'võimusele. Ligi surmani on Dom Pedro meel taieste selge olnud ja pea «võitlemiseta on tema uinuuud.  Mõned minutid enne surma on tema weel oma tütart ja «väimeest maanitsennd, leinaga ühes Brasilia rahu tagasitulemise, suuruse ja hea elukorra eest palwet teha. Tema soowimist mööda saab tema surnukeha Lissabonsisfe «viidud ja seal tema sugukonna, Braganza perekonna-hmrdas maha Maetud. Enne saab ParkSsi Madeleina-kirikus leina Juinala-teenistus peetud. Pra«ü-susmaa  Walitfuse poolest saab surnukehale kohaline aun autud. Bräfitia's on endise Keisri surma-fõNUM Mr, kurwastust äratanud. Rio de säiwad Mse