lnglaste abiga palju orjakauplemise wasta teha wöib. Teiselt poolelt kahjelsetakse aga, et esimene Hlaan, miH palju, tähtsam olnud, nüüd ehk maha jäätulMaab lrt endine suur plaan kokku kortsub. Kuida juba enne siin paikas sagedast tähendatud, on Saksamaa ,uus kurS" leige Afrika asumaade waSta. Austria Ungrnmaalt. Comeniuse (Komenski) 300 aastase sündiUise-pääwa pidude ärakeelamine Koolideminister  Gautsch': poolest, on Tschechilast wäga pahandanud ja ka mujal pannakse seda imeks ja seletatakse ainult sellega, et Noor-Tschechilased seda uuteks rahwnS likku bekS käratsemisteks  on tarwitada tahtnud. Comenius oli ikka üks mees, kes nimelt Böhmimaa koolist wäga tähtsalt kosutas, ka teistes teuduse-waldkondades tähtsat tööd teinud on ja ka Saksamaal, Wenemaa! ja mujal auuStatud saab. Prag'is on fiis ka Tschechi siudentid suurtes kära-rongideS läbi uulitsate käinud, auuhõiskamiStega Comenius'e ja põlastuse-käraga Minister Gautschi wasta. Böhmi Maapääwal  on nimelt Noor-Tschechiläst PaaStuu 26.(14.) p. nii teMkkust Mnu Minister Gautfch i waSta tarwitaNud, et MaapaänM Wataja neid' korralp HÜüdMä pidi, miH peale temäle jvastati, need sõnad olla weel liiga pehmed Minister Gautsch't kohta, keS selle läbi kergest oma aseme peal kõigutatud olla wöikS. sest oma keeluga ei ole tema mitte ainult Tschechilast pahandanud, waid kõiki Slawlafi. Nii wähe meie seesugust käratsemist ja nimelt kõige juhtumiste  larwitami st rahwpsliku wihawaenu sütitamifeks ja lõõtsutamiseks heaks kiita wõime, siiski piame sel Korral TschechitaStele pea-asjaS õigust andma. Minister Gautsch näib stin ennast rohkem Rooma-katholiiklaSte poole hoid- olema; kui see ühe riigi : kohaline on, kuS ühel usutunniStusel  eesõigust teise üle ei ole. Waesel Ministril wõts aga raSke küll walida olla, kas tema TschechilaSte ja teiSte Stawlaste wiha oma peale wõtma, wõi Noor. Tschechilaste rahwuslikkust käratsemist sallima pidi. Sakfa- Tschechi lepitust, mida WalitsuS mi wäga soowib, ei wõi need juhtumised muidugi suuremalt kosutada AaStal 4885 sai Steyermarki Verkfed'i maakoudas talumees Holzbauer Graaz i WandemeeSte-kohtu poolest mõrtsuka leu pärast surmanuhtluse alla mõistetud, see nuhtlus aga kakS kümmend-aästasekS wangipölweks kergitatud. Nüüd, kui tema juba seitse aastat wangiS olnud, on wälja tulnud, et tema ilmasüüta on. ülema kohtu poolest on teda nüüd kohe waugist lahti lasta kässttud. Wist saab temale ka tasumist määratud, kuida see paari aasta eest AnStria s ühe teise seesuguse asja juureS oli. —Böhmimaa Sakslased  on Würst Msmarkile tema sündimise-pääwaks õnnesoowimtse-telegrammifi  saatnud. Triest iS on üks Italia tööline kinni Võetud, kes aurulae-vaga Gmkamaalt senna Mli ja kelle juureS kaheksa dynamiti-padronit keiti, mida tema seal WäraStanud, kus tema tööl oli. Tema ütleb, et tema neid omal kodumaal lubatud otstarbeks olla tarwitada  tahtnud. Asi on kohtu ülekuulamise alla autud. Lemberg'is, Galizia's, on PaaStukuu 29. (17.) pääwal  25 graadi sooja olnud. Harjutuse-marfchi peal suri üks soldat pääwa-pistesse ära. Järgmisel pääwal tnli lume-sadu. Krakau S walmistawad ennast mitmed Poo lakad ülemast seisusest sealise WürstpiiSlopi juhatusel, NelipühikS suurele pilgeri-rongile RoomaSie. Jutud, et Wenemaa ja Saksamaa wahel iseäralist ühendust kaubaajamife  aSjus teha taheta, teewad Wiin iS nukrat meelt. Aealehed arutawad, see ei olla Võimalik, ülepea näikse Wiin iS vaha meel nende lahkemate tüulede üle olema, miS wiimastel aegadel Wenemaa ja Saksamaa wahel olla puhuma hakkanud.. — Wenemaalt Krakau kaudu Põhja- Saksamaale weetud munade weduraha on Austria riigi raudteedel Vähendatud. Luremburgi Svurherzog ja Suurherzogi-praua on kaheks kuuks Wiin iSse tulnud. Pest i leht ,Magyar toob koledaid sõnumid näljahädast  Beregi komi tatis. Scholywa maakondaS olla näija typhuS lahti läinud. Taanimaalt. Et ka sel korral Laudsthingi ja Foltethingt  wahel riigi rahatallituse asjades kokku ei lepitud, selleparast on üks Kuninglik käsk ilmunud, mis neid asju aegliselt korraldab, nagu juba mitu aaStat enne seda. Folkethtugi walimise-aeg lõpeb tulewa aaSta Näärikuul otsa. Et selle läbi põllupidamised wiiwitatud ei saaks, sellepärast on uued Valimised juba selle aasta Jürikuu 20. (8) pääwa peale määratud. Kuningapaari knldpulmakS  saada uus Folkethiug kokku kutsutud/ tui ka Mitte nSuupidamiseks riigi-aSjade üle. Kuldpulmad saada Lehekuu  26. (14 ) pääwal lumaka-teemStusega algatud ja stiS estmene pidulaud ainult kroonitud peadele autud. Õhtal saada pealinn uhkest walguStatud olema ja Kuningapaar kuld-töldaS läbi uulitsate sõitma Järgmisel pääwal saada linn, kaupmeeSte-seisuS, adelisfeisuS ja Wene Säadik snuti pidust andma/ Pidud säada kaheksa pääwa keSkima Rootst-NorraMaklt. Karlsruhest tulewad sõnumid, et RMst-Mrrm sma Niiluse-reisu kspetattttd ja künni Jürikuu TS (14.) pSSwM Kairo ligidale elama läinud on. Siis tulla tema Europa'sfe tagasi, Meks Lõune-Jtalia'Sie Tema kerwifega wõida rahul MS. Imelik selle juureS on, et KronprinzeSst terwiseft juba kaua aega sõnumid tükivad, see olla. pararmnaS, tema oga siiski Rootfimaale tagast ei tule. Norramaa StorkhinglS on Walitfuse ettepanek TS millioni krooni eest lamupaberid wälja anda, waSla wSetnd. Belgia st BrüSsei'i Politseile on Paris'ist ametlikult teada antud, et sealt palju Anarchistlasi Belgia'Sse pögenenud  ou. Neid otsitakse Brüssel is hoolega m wasShallid,  hotelid jä herbergkd seisiwad Politsei wälwamife all; leitud ei olnud senni aga weel kedagi. Walitfuse poolest on peale selle käsk antud, ka neid Prantsusmaalt tulnud Anarchistlafi Belgia piirel kinni wõtla, kes Prantsusmaa  poolt sealt wälja aetud on. Banneraur' süle kaewandufest Lüttich'i ligidal, on 200 padronit TS kilogrammi  dynamitiga waraSlatud. Schweiz'ist Greifeu-jõrwel on Jürikuu 4. (Paastukuu  23.) vääWl üks liiga laStitud auruiaew ümber läi> nud. Reisijatest on 4 ära uppunnd, 36 peaStelud. Tchweiz'i wabameelised seadused ludawad iga uue seaduse juures kõigile rahwale heale-and mi st. Senni et olnud sellest kahju tulnud, kui aga wöeramaa põgenikkude läbi seal kõiksuguste üleilmliste mässajate küpsemata õpetust wälja oli lautama hakatud. stiS ilmustwad pea selle ülilaia  õiguse kardetawad järjed. Nüüd on seal ükS uuS seadus arutamise all. nende põgenikkude Väljaandmise üle oma kohaliste kodumaade , kohtutele, kes "kodumaal pslNka aSjade nime all kurjategusi teinud ou. AnarchistlaSte ja teiste Üleilmliste rahutumata erakondade ja seltskondade asjatallitajad retffwad äga nüüd läbi kõige Schweizl ja püüawad õpetamata hulkast selle seaduse waSka panema juhtida, miS ,wabaduse" waSia olla. Sellest kardetakse palju pahandust tulema, ka wõeraSte riikidega, kui tagakihutajatel  korda lähed, SozlaiistlaSkega kangest segatud tööliste keSkifl niipalju healest selle seaduse waSla koguda, et nende healed möistlikknmate ringkondade bealcbefl Üle käiwad jä plaanitud uuS seadnS mitte läbi ei lähe. Kõik Lõime- ja Lääne-Enropa on sel korral AnarchilllaSlega täidetud, kuS nemad dynamitiga ja keiSte obinõudrga koledaid  kurjalegust teewad ja kuv seadnfl uende waSla terl. tatakfe. Kui need kõik, kellest paraku ka Kesk-EnropaS ja Jda-Europa'S puudust ei ole. SchweisiS pelgulinna leiawad, stiS ei wõi teised riigid sellega leppida ia Schweiz ise wõkks kergest tunda saada, missugused loomad need on, keda seal , nime all kaitsema kipud. Kõik mõistlikumad Schwei;'i lehed on stiS ka tööl, seda mõtet eemale peletama, mille täitmine sellele maale steSpidt sa wäljaspoolt nii palja õnnetust ja pahandust kaela kiskuda wöiw. Inglismaalt. Paastukuu 30. (t 8) pääwal sai Strafford'tS  protsess nende kuue Anarchiftlase waSta «lgalttd, keS sel talwet Wallsall iS dynamitt-podronid teinud all» wad, ja Jürikuu 4. (PaaStttknu TA) pääwal lõpetatud. Riigi Kindral-adwokat ise ,nhtiv selle aSja iseäralise läht. sule pärast seda kaebtust. ühe kaebtuse-aluse tunnistust ja Väliseid tunnistust mööda on need põrguriiSkad tarwilamifekS  ÜheS luureS põhjapooliseS Enropa riikiS määratud olnud. Kolm kaeb tuse-alusi sai wad kümneks aaStakS, tunuidtajs wiiekS aastaks tuhkhooneSfe, kakS lüüsi lahti mõistetud. Durham'is kestab sütekarwajake tõrkumine edast; sadatuhaubed teistest töölistest on selle läbi suureS HZdaS; Dorkshire'S ja on ÄO,OOO inimest, kelle töö raua-wabrkkuteS on. nälgaS; tõrkujad isegi otiwsd juba kõikuma hakkan,>d. Mitmed kaewandused otiwad peremeeste poolest kuueks kuuks kinni pandud.  LonvoniS  ahwardafiwad sSiduriiStade-peremeeSte sulased (moorimehed)  tõrkuma hakata. Inglismaal on suur hirm nende AnarchistlaSte eest kõigist maailmast, keda nüüd Prantsusmaalt wäljä aetakse ja keda London isse tulema kardetakse, mis ju ka kõikiugnSte politika-kurjategijate pelgullnnakS  tehtud oli. Aealehed annawad nõuu. igale Anttrchistlasele,  keS maale tulla tahab. Inglismaa seadust dynanamiti  kanglaSte waSka igaS keeleS käkke anda ja nende tähelepanemist selle Protsessi peale juhtida, miS Straffordis  peetud sai. Politsei sn leidnud, et enamW kõik Prantsusmaal waraSkatud dynamit Inglismaäle tgodttd saad. Tolli ametnikud otstwad ka kstgr wähemad sisse toodud pakid suure hoolega läbi. Ka Inglismaa lehed on WÜrst BiSmark'i kiitusega tema jündimtse pääwaks täidetud Würfl BiSmark olla nüüd küll juba 77aaStat wÄna, ikka aga weel täides waiwn ja keha jõudttS, ja kui ehk Hädaaeg tulema piakS, sits pidada tema kõrge walm ja tema suured äbanähtused uueSke isamaa teenistusesse kutsutud saama. ühe sõnumi järel, miS palju kahinat teeb, saada kõik kindlused Malta saarel ümber ehilMd. sest nüüdsete kindluste pläan olla PrantSlaSte käeS: Indiast tulewad sõnumid, et suurem jagu Mandalay ltttttast (Bitma S) maha pStennd ott. Mitmed kaM templid  ja palecd olla häwitatud ja kahju - Ka mitmed inimesed on tuleS surma saanud. Ingliömaa Dndralkonsut Idaafrika s oa saatnud, et kodurahwas  lõuuepooliseS oyaS Zambesi all Zuglasi tagast tõrjunud on. Zambest pool on 23 meest WgenUd, nende teskig Zambist wcnd Khamifi, tema nöuuandja Bsrghash, wöi 8. kauplejat Kilwa'st. Pr«»ts»S«aa!t. GeaduS, mis järel dynamili-kurjakegijad  surmanuhtluse alla mötStelud saawad, on ka Senatis  waSta wõetud. Ka wabameeliSteS erakondades mõistma hakatud, et auarchisilikkudele õpetustele tänine Ükeliiga ruumi antud on. Hiljuti on koguni )ükS raamat ilmunud, milles lõhkumise-rohtude ja nende padronite tegemist  põhjani õpetatakse ja wiimaStest nähtustest on ilmunud,  et SozialiülaSte kestis mehi küll on, keS. seesugust juhatusi tarwitawad. Plaanitud ja wastawöetud seadusest dooiimala, keStawad need kurjateud aga ikka weel edast. AngerS i Politsei-kanzelleiS on Jürikuu 6. (PaaStukuu TS) päächal üks dyMinilt karganud ja seal ja üutbertaudseieS majades palju kahiu tsmud. ükS Politsei.ametnik on Msi tzaawoUd. PoliWWxäftkt on poStiga ühe plekk-tarbi saanud,' kuS kunstlikkude sükiteSlega dynaMitk-padroN seeS oli, ViS ügä äeMsi ära tuntud sai. Lourdes' raudtee-jaamaS ou ükS kast dynamtti-padronitega. miS To,nonle'st Pierestitee mäekaewauduSleSse saadetud oli, ära waraSkatud. Anarchisttasi ,^wõetatseZ ikka veel kinni ja palju wöeraid on ara läinud. Tähtsant dyM' millaue Ravachol, on kinni wöetud, kui trühest trah. kerist wälja wli, ku« tema söömaS täisosa 'knS Aellner Lheraut teda ära t,innud ja Politseil tema jätsite inhatanud  oli. Tema on feiSse. kzch» teda wankei Peal WpeGz kdiMgust tempust teinud ennast trampideVseZ laugema" mänginud j. n. e>, nenda et temale mitu panga wett veale Seda on tema ka weel Politseis tklnud sa oma mme sMannd. on aga kui Juut Koulngstein Ha keS nime all mitmesugust kuW leinnd; diljenuni on tema kõiki siinniStanud ja mitmeid selisilasi üleS gpnud Mrih- selle koleda nMd nii ülemäära waimuStatud, et ,kzlNa?ÄeSaüdjasMy» wad Kellner Vheraut' elukorkerl ette söldawad uhked tõllad, nendest tnlewad peenemad' herrad, prauad ja selle selleks korraks Zmetzegä paar sMa rSHjma. tema kätt piigiSkama ja semalx pihuSse pisima. Õrnad pretlikesed loowqd omad ja lasejvad teda oma nime sisse tiriutada. Waesel mebel er ole sagedast aega iga oli see õke luli kuSlumala, >uiS PariSlWe. sees uit kergest MeS keekH, ikka aga peo jälle küStub-. vachol ja kütda tema ennast on. psika õpitud ameti poolest wärwali-sell W wilesigte temhntamiStega  tema ennast estlekS ka peaSta tahti S, niisama upsskakS on tema läinud, ja kangelases wäkja wchpanud, kpl enam MagiltMU oMa et Kohtu eest olla tema ütelnud: mina olen warasitanud  ja tapnud, seda nendele kohtumstftjäsele Me Mda tMnph, Mu wendasi hukka mõistnud on. Mina ej ole< aga nendest selkSkottdj.ku õiguse talliluStest. mida Teie kuijasegndeis nlmelale, ma eqesele iialgi MWeie erakond on waeyt. meie ka ühtigi warapdust. Sellega, MS mina warguse ja mõrksuka-tegude tädi saln, olen mina AnarMlaSM läsjat Tl. Elkennev aaState kaupa üleS pidanud Mina .olen meie lehtede KteSpibamiseU raha ännud ja oID MDe seltstkasele seda snnud, mida temal wsttsemisekS wchsis. kurnajate WaSta tarwlS .läkS. Mina olen uhke kelle peahe mida mina teinud olen, ja wötau taie waStamij,? sell? eest oma peale. Mt aga kahjetsen mina: et ennast nir rumalast  kinni Võtta lasksin, kuua minul kõik tarwitused olwad, õiguse ja kättetasumise lööd täita, milleks imina ennast MääkwtK slen.f osta, et tema sellest UMM osub, mida tema Ütelnud on. Taganemine jumal itkudest käskudest ja ilmalikkudest seadustest Mid ju iniWst, Me silmaring kitsas on, leS aS>u ainult ühelt poolelt näha seletumast. wttmM täieSle pöörasekS teha. PottMksmiSsär  Dresch ja AsthuMtu-wanem Fedöe, M Mg' vachõlt ktnniwökmise juures tege>vad oliwad, on Äuplegtonk  riltre tähe saanud. Inetumad käMsemised kmkuked  jultunud pöörahlalste poolest, Mtawad PraatMSmasl kg ikka weel edasi Nancy kathedraliS, kuS Piiskop. Turikz  Jürikuu 4. (PaaStukuu Ä ) pääwal omag jutluseS tööliSke-küsimtsest rääklS/ on ükS lagu kunl,atest käratsenud, Wunad ja tegechak tilli teinud. Pinktsi on. purusMud jg nendega Ümber wijatud, kronlühtred lõhutud ja 5 snimest  ott tzaawätnd. Paris', ErzpiiSkopl elumaja ette on Ühet õhtal umbes TOO inimest kokku jookSnud, käratMud ja kõlwalnmaid laulusi tavluud. Keegi rahwa keSkist õn ,Jumal elaguhüüdnud, miS pmle kiSkuchine lahti lstittttd.  Mõned on ka ,Lõhkugc Juudid maha! karjunud.