wäga küsttaw. Egiptlaste julgus kasivad iseäranis seeläbi, et asekuningas  Abbaspascha inglasi, kes teda oma pöidla all hoiawad, ei salli ja seda waenu weel awalikult wälja näitab. Jnglisemaal pannakse nüüd kõiki nähtusi ja juhtumisi Egiptuses hoolsasti  tähele. Reis Londonist New-Jorki ja säält tagasi. Meie Londoni kirjasaatjalt). 3 Sõitjate seas meie laewa pääl, iseäranis kolmandas klassis, oli kaunis  palju soomlasi, rootslasi ja poolakeid,  kes osalt koju, osalt Lõuna- Asrikasse reiststwad. Ma küsisin ühelt poolakalt, miks ta Amerikast tagasi soita, kas sääl siis paha peaks elada olema; ta wastas mulle waewallses Inglise keeles: 110 Aovd 110 moue?» (Amerikas ei ole hää, ei ole raha). Ka näitab laewaseltside  statistika, et aast-aastalt ikka wähem inimesi Europast Amerikasse sõitma on hakanud. Wiimse nelja aasta jooksul sõitis Europast Amerikasse  : a. 1891. I. ja ll.klassis 105,023 in., 111. „ 445,290 „ a. 1892. I. ja 11. „ 120,991,, 111. „ 388,486 „ a. 1893. I. ja 11. „ 121,829 „ 111. „ 364,700 „ a. 1894. I. ja 11. „ 92,561 „ 111. „ 188,164 „ Iseäranis märksa on wähenenud IH. klassi sõitjate arm'; siin sõidawad  aga enamasti wäljarändajad. Nii on siis minewal aastal Amerikasse  umbes rohkest kaks korda wähem  inimesi wälja rändanud kui nelja aasta eest. Juba 26. januaril peatas meie aurulaew Quenstowni sadamas, kust ma ühe kuu ja kuue päewa eest wälja olin sõitnud. Siin andsime aga Jlri posti ära ja sõitsime kiiresti Holihcad'i  poole edasi, et sääl Londoni posti raudtee pääle anda, olime meie ju masina äparduse tõttu päewa wiibinud.  Kui postilaewal tee pääl mingisuguseid takistusi teel ei tule, jõuab post New Jorkist Londonisse ühe nädaliga. See kord oli meie postipaun õige suur: meie täitsime tast mitu raud te» wagonit täis . meil oli ka pääle Amerika posti weel Australia, Hiina, Jaapani ja Wäikse mere saarestikkude postid ühes. Tahan ka natukene sellest pajatada, kuda mitmesuguseid posti asju nii kaugete maade pääle toimetatakse. Kirjad ja dokumendid pannakse nädali - leiwakoti suurustesse  weekindlatesse kottidesse, mille suu hästi kinni köidetakse. Kirjade kotid tehtakse wast lõpujaamas lahti, kuna kõik teised asjad, mida postiga saadetakse, iga riigi piiril läbi waadatakse.  Hõbe saadetakse postiga enamasti  umbes jala-pikustes ja rusikajämedustes  ümmargustes tompides, mis nii rasked on, et neid täiel mehel kaunisti tõsta saab, kuld  wäikestes  puu-kastides. Postilaewadel on posti tarwis iseäraline kindel ruum olemas, millel mitu raud ust hulga lukkudega ees on. Nii pea kui meie posti ära olime andnud, sõitsime Liverpooli poole edasi, kuhu meie pühapäewal 27. januaril jõudsime. Tahan nüüd weel oma suguwendasid natukene lähemalt  selle laewaga tutwustada, mille pääl ma oma reisi Atlandi merel ära tegin. See laew oli 620 jalga pikk, 65 jalga lai ja 43 jalga sügaw, ta mahutus oli 12,950 tonni ehk umbes 1300 kubik. sülda. Ta tegi tunnis läbistikku 21 knooti ehk 36 wersta. Tal oli ka kaks mast nat sees, ühte kokku 30,000 hobuse jõuuga. Pääle selle oli ta pääl weel 2 dünamomasinat elektriwõimu walmistamise  tarwis ja 1 jää-malmistamise  masin. Laewa walgustasiivad 1350 elektri. lampi, millest igaüks 16 küünla walgust wälja laotas. Jää-walmistamise masinaga wõis 24 tunni jooksul 12 tonni jääd wilmistada. Meie masinad tarwitasiwad  iga 24 tunni sees 500 tonni süsi ära. Nendest paarist arvust wõib juba arwata, missugused mürakad  need laewad on, millega Europa  ja Amerika wahel sõidetakse. Ühe niisuguse laewa pääl peab aga ka hulk teenijaid ja juhatajaid olema. Meie laewa pääl oli: 1 kapten, 6 ohwitseri, 1 järele waataja, 1 arst, 1 puusepp, 1 bootsmann kahe abiga. 2 korteri-meistrit, 38 madrust, 1 pää-inshinör, 21 alamat inshinöri, 2 jääwalmistamise inshinöri, 1 katalsepp,  2 elektri-inshinöri, 2 „donkey"-meest,  2 riistakambri meest, 20 masinamäärijat, 79 kütjat, 60 söepoissi  (trimmerit), 1 pääteener, 129 meesterahwa-teenrit, 8 naesterahwateenrit  ning 41 söögi - muretsejat  (kokad, pagarid jne.) seega üleüldsi  424 inimest. Kui laewa pääl nii palju sõitjaid on, kui sinna mahub, s. o. umbes 1400 inimest, siis wõetakse nädalise sõidu pääle Liverpoolist New-Jorki umbes järgmine  moon kaasa: 20,000 naela wärskct liha, 1000 n. keedetud liha, 10>000 n. lamba-liha, 1400 n. talleliha,  500 n. wasika-liha, 500 n. sea liha, 3500 n. wärsket kala, 10,000 lindu, 400 kaua, 150 parti, 80 ani, 30 korwi aia - kraami, 300 kwarti koort, 1600 kwarti piima, 18,000 muna, 1000 n. theed, 1500 n. kohwi, 2800 n. walget suhkrut, 1000 n. liiw-suhkrut, 2400 n. juustu, 3000 N. wõid, 6000 n. sinki, 30 tonni kartulid jne. Lugeja kahtleb wissisti juba nende armude juures, aga ometi on nad täiesti õiged, sest kuda kere nõnda kõht! Liverpoolis istusin ma raudruuna pääle, millega 5 tunni pärast jälle Londonisse tagasi jõudsin. Raudteewagonid  ei ole Jnglisemaal kaugeltgi nii hästi sisse seatud kui Wenemaal, mispärast siis sõit Inglise raudteedel inimese pea puru - wäsinuks teeb. Olin siis ma õige õnnelik, kui jälle oma korterisse jõudsin. A Wachter. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Hiina erakorralise  saatkonna juhataja  Wang-Tschi-Tschan on meie keisrikoja ülem-zeremonia meist' rile würst Dolgorukile Hiina 1. klassi mandariin pää-ehte kingituseks andnud,  millega ühes siis würst Dolgoruki  Hiinamandarini auu sisse on tõusnud. Kingitusteks oli weel Hiina theed ja porzelanist joogiriistu.  Hiina saatkond käis 10. web. mu seas ka Jsaaku kirikut waatamas.  Päratu snur ja tore jumalakoda  olla „taewase riigi" poegade kohta sügawasti mõjunud; nad olnud  täis auukartlikku mõjudust. Warssawi raudtee roobaste päält, umbes 152 wersta Peterburist,  leiti 10. webr. üks mees, kellel mitu kardetawat haawa ihu küljes oli. Masinist, kes meest roobaste pääl nägi lamawat. peatas rongi ja õnnetu wõeti wagonisse, mis temaga  juhtunud, 'pole weel teada. Krimmist. Nädal enne jönlu saiwad ilmad siin üsna soojaks. Jöulu esimesel pühal ja uuel aastal oli 12 o ja uue aasta sees paaril päewal  16" R. sooja. Taewataat on ka wihmakest kaunisti lasknud sadada. Põllud, mis sügisel mustaks jäiwad, oliwad juba üsna haljad, ka heina-ja karjamaal hakkas rohi tärkama. Kikerberi  ja sireli pungakesed on puhkemas,  ja lilledgi tõiwad oma õrnad öiekesed nähtawale; mõnes kohas olla ka suwi wilja ju külwatud. Kõigest sellest wõib arwata, et meil kewade on alganud, aga nagu näha, tahab tali jälle walitsema hakata; mitmel  ööl on 2—Zo külma olnud ja nüüd on ta ka maad oma walge waibaga katnud, aga ega see kauaks wift kesta. Noorte kooliõpetajate juhatusel on siin ka laulu- ja mängu koorid elutsema hakanud. Raamatukogusid  on siin peaaegu igas Eesti asutuses; ajalehtesid soetakse ka kaunisti.  Ehk wõtaksiwad ka siinsed kooliõpetajad ühisel nõuul ja jõuul mõnda wäikest pidukest kena kewade ja sooja suwe ajal korda saata, mille eest rahwas wäga tänulikud saaks olema. K. S—m. Kodumaalt. Narwast. Meil narwalastel Peab ikka midagi uudist ja imet olema ja tulemas olema; muidu ei saa meie nagu õieti eladagi elul ei ole nagu õiget magu. Et siinsed sagedased kelmistükid ja kuritööd oma sageduse ja rohkuse poolest juba üsna ära kippuwad tüütama ja läilaks mi« nema, siis kõneleme wahete wahel ka mõnest teistsugusest uudisest, mis päe. wakorrale nähtawale on tulnud, ja nimelt meie linna uutest kuulutuste  kastidest. Mõne aja eest olla, kas Narwa linna wolikogu wõi linna isad ise, selle otsuse teinud, et seinakuulutusi edespidi enam seinte, postide, aedade jne külge ei tohi ülesse panna, waid selle jaoks iseäralised kastid saagu walmistatud,  kuna kastide walmistaja siis kuulutuste omanikkude käest määratud  maksu wõtab. Esimene ime oli selle asja suures see, et seda kastide  pidamise toimetust kohases ajalehes  ega ka wissisti kubermangu ega teistes lehtedes enam ehk wähem pakkumiseks  wälja ei kuulutatud. Teine ime, et see kastide õigus ühele Narwa trükikojale anti, mis seda õigust nüüd selleks tahab tarwitada, et kõik kuulutuste  trükitööd oma kätte monopoliseerida  (oma käpa alla saada.) Simmani  pandi 300 kuulutust 60—80 kop. eest Narwa linna, alewitesse ja wabrikutesse ülespaneja enese kliistriga ülesse ja kanti majadesse; nüüd peab kuulutuste omanik ainult 50. kuulu- Luse wäljapanemise eest 1,50 kop. maksma, sest et ülepää 50 kasti olemas  wõi osast weel tulemas on. Seesugusel asjakorral, kus kastide omanik wahest töölisele mõni kümme kopikut selle 50 kuulutuse kasti tõrkumise  eest maksab, tasuwad teistes trükikodades trükitud kuulutused kastide-trükikojale  tema kastide kulud ära ja ta wõib siis oma trükitud kuulutuste  juures ülespanemise hinna hoopis  maha jätta. See on kaunis kena monopoliseerimine  ja trükikoja omanik Gnifkowski ja Grünthal näewad juba waimus seda silmapilku ette, mil kõik seinakuulutused  Narwas nende käes ja wäes seisawad, sest nad ei ole nende kastide pääle mitte maalida lasknud. „Kuulu Luste kast", nii kui sünnis  ja loomulik oleks olnud, waid „Gniskowski ja Grünthali trükikoda." Asjal on aga ka weel praktika poolest imelikud ja kahetsemise wäärt küljed Esite on need 50 kastikest Narwa linna, tema ülilaialiste alewite  ja wabrikute kohta nagu tina tuhka ära kadunud, ja teiseks on need kastid nii pisikesed, et üks ainus suur kuulutus sisse ära ei mahu, kuna siin wahel nädalis kuni 7 seltsi kuulutusi  wälja saamad pandud. Kuhu tahab siis see trükikoda need kuulutused  ära mahutada? Wist nii moodi, et igasse kasti ise kuuluws tuleb. Sellel kombel tuleb aga lugu nii wälja, et Kreenholmi ehk Kalewi-ja Linawabriku elanikud, kellel lusti kuhugi pidule minna, woorimehe peawad  palkama, linnas kõik uulitsad läbi sõitma, kuni ehk sellekohase kuu lutuse kasti leiawad, kus soowitud teatus sees on. Parem lugu pole ka Joaoru ega alewi elanikkudega. Lõpe- ja imede ime on weel see, et nimetatud trükikoja pidajad omad kuulutuse-kastid ka Eesti kubermangu, Rakwere maakonda Joaorgu ja Kreenholmi  ülesse on pistnud, niisamati ka Jamburi maakonda Kalewi ja Linawabrikusse, nagu oleks Narwa linna wolikogu wõi linnawalitsuse otsus kogu Baltimaa ja Weneriigi kohta maksew. Trükikoja pidajad wöiwad palwete abil küll wabriku „sakstega" kcrgeste nii kaugele saada, et need kuulutusi wabrikutes muidu ülesse ei luba panna, kui Guifkowski ja Grünthali trükiloja kastidesse; aga kudas wõib majaomanikkusid, nimelt Joaorus, sundida, et need oma kruntide pääle neid kuulutusi ei luba panna? —Et Narwa seltslised  pidud kõik aina seina-kuulutuste abil saamad antud ja siin igas nädalis  rohkem kuulutusi ilmub, kui mõnes suures ja kuulsas linnas, siis oleks seesugune tähtjas asi igal pool awalikult wälja kuulutatud pidanud saama nimelt selle asjatoimetuse wälja pakkumine ja meie usume, et eranimesi küllalt olemas oleks olnud, kes asja omale oleks omandanud ja ehk weel palju praktikalikumalt ja asjalohasemalt sisse seadnud, kui see nüüd on sündinud. Mrmal. Wirumaalt kirjutatakse „Rev. Beob."'ile, et sääl külm küll nii käre on, nagu muidugi, kuid külma wõetud liikmetest ei olla sääl ühtigi kuulda. Ennem on külm kasuks  olnud, iseäranis selle poolest, et kütipuude omanikud omast tagamarast  hää hinna eest lahti saanud. Nüüd on paras aeg jääkeldrite täitmiseks,  ja saab tänawu iseäranis selget  ja hääd jääd. Ka on merel paiguti nii paks jää pääl, et mõnes kohas koguni 90 wersta rannast ära saarele wõib sõita, näituseks, Wiru- maalt Kõrgesaarele. Muidu oli teistel aastatel räime-saak rohke. Sel aastal aga peawad kalamehed kardetawaks püügile minna. Selle wastu on mageda wee kalade saak Peipsis seda suurem, kuna püük sääl talwe-aegus muidu õige wisa oli. Sügaw lumi, mis igal pool maad katab, on õieti mõnus kate orase- ja härjapää põldudele. Muud kui raudteele  teeb wahest liig lumi takistust  ja tüli. Sõnumid Tallinnast. Estonias oli 12. skp. õige kaua aja tagant jälle esimest korda näitemängu õhtu. „Hirmus unenägu  ehk järk-jär g u l t" on tükk. mis näitlejatele mõndagi Pakub, milles nad oma osawust wõiwad näidata.  Ja et nad oma ülesandest kõigiti oliwad jagu saanud, tunnistas etendus, mis kõigiti õige kenasti korda läks, nimetamata mõni wiga, mis wahest arwasti sekka tekkis. Pääosalised  oliwad jälle tublisti „joones", nagu ikka Wäga elutruult mängis proua Hõhe Liisa osa, nii et ta päält waatajatele kõigiti meeldis. Seda wõib ka herrade Org ja Bachi kohta öelda. Kõige raskem osa oli küll proua Kask'il, kellel otse wastikud tundmused ja kanged erutused etendada  oliwad; ta astus aga igapidi loomutruult näitelawale. Rasket wõitlemist lustiliku põlwe ja waljude kohuste täitmiste wahel etendas selle osa mängija õige näitlikult ning, nagu Liisa osalinegi, oskas ta nooruse maitsehimu ja wanaduse kiduvust selgesti  waatlejatele silma ette seada. Ka kõik muud, enam wõi wähem kõrwalisemad osad mängiti rahuloldawalt,  ning tunnistasiwad kokku tulnud lõbuotsijad walju kiiduawalduse  läbi oma rahulolemist. Kõikide rõõmu ülendas weel herra Bergmanni juhatusel olew Strobeli tuttaw ja kiidetud muusika-koor oma kaasmänguga. Kohalikud sõnumid. Riia koolikonna eksami-komitee  poolt antakse teada, et kooliõpetajate-ameti kandidaatide  eksamid iga liigi tarwis kuni kõige esimese liigini, kui ka nende tarwis, kes kroonuteenistuses kergitust tahawad saada, 6. märzil s. a. algawad.  Palwekirjasid wõetakse kurotori  kantsleis wastu 3. ja 4. märzil  kella 3—5 p. l. Saksa käsitöölisteselts  on, nagu wiimsel pääkoosolekul  teada anti, oma teatri tulemaseks  suweks jälle Tallinna linnateatri direktori E. Berenti kätte andnud ja nimelt maksuta tarwitamiseks. See on siis esimene ko.d, et selts oma teatrist üüri ei saa. Need ülikerged tingimised on hr Berentile selle pärast tehtud, et seltsi teater oma 25. aastast  asutuse-jubileumi pühitseb; hr Berent on aga algusest saadik selle näitemaja elu ja hing olnud. Wiimsel koosolekul on ka otsuseks tehtud, seltsimaja trepipäälseid randasid) ümber ehitada sa suurendada.  Selleks on 3200 rbl. määratud. N. D. Ztg. Hiljuti teatasime, et Jurjewi Eesti põllumeeste selts oma 25>aastast juubelit 3. märzil s. a. saab pidama. See juubelipidu ei saa aga mitte 3-dal, waid l. märzil s. a. „Wanemuine" seltsi saalis olema, kus pidu kell 3 lõunal pidusöögiga  algab, sest et nimetatud seltsi põhjuskiri riigiwalitsuse poolt 1. märzil  1870 on kinnitatud. Õhtuse rongiga jõudis eila loomade-tohtri Wladimir Ljubimowi  surnukeha Riiast siia. Waksalis wõtsiwad teda wastu maimulikud  mehed ja suur hulk praeguseid siinse loomade - tohtrite ülikooli kaswandikkusid,  kelle hulgast suur ja üle liuna waiksel õhtul kõlaw laulukoor kokku oli pandud. Laulukoor, kes leinakoori eesotsas sammus, laulis terwel teel waksalist kuni Uspenski kiriku matuse-aiale Leinarong peatas  loomade - tohtrite ülikooli ees, mille jünger kadunud Ljubimow omal ajal oli, ning sääl peeti lühikene pa'we. Hingusele läinud Wl. Ljubimow  oli siinse endise puukaupleja Wassili Ljubimowi poeg, oli kroonu» loomatohtriks Riias, kus ta 9. skp. lühikese, aga raske haiguse järele suri oma noort abikaasa leinama jättes. Mööda läinud laupäewa õhtul laskis üks kohaliku loomatohtrite  ülikooli kaswandik,  ühest sisemisest kubermangust pärit, pistuliga enesele raske haawa rindu ühe joogimaja üksikus kambris istutudes. Haige wiidi kohe kliinikusse,  kus ta kuulu järele hinge heitnud.  Üliõpilasele olla arwatawastr enesetapmiseks see põhjust andnud, et ta ülikoolist mõnesugustel põhjustel wälja oleks pidanud astuma. Õiendus. „Postimees" nr. 34 sees ilmus kirjeldus „ Põllumehe" nr. 1 üle, kus päälkirja all nik kui põllupidamise hing" olemas lauses „Kunftsõnnik ei anna maapinnale  mitte uusi ollusi juurde," mähe ebatõtt üteldi olema. Selle õienduseks  nimetame siin, et trükikojas wist ladumise juures eksikombel tähendatud  lauses sõna „tagaw araks" wälja on jäänud ja et sääl mingisugust  mõtte wiga sees ei ole. Tähendatud  lauses peab seisma: „Kunftsõnnik  ei anna maapinnale mitte uusi ollusi taga w oraks juurde," mida ka lehe auustatud lugejaid lahkesti  ära Palume parandada. .Põllumehe" toimetus 13. skp. toodi polizei saadetusel  II- jaoskonna rahukohtuniku ette see mees ülekuulamiseks, kes Tivoli õllewabriku omanik hr Moritz Friedrichi  hobuse 7. skp. looma-arstimise kliinikust wälja toonud ja omandada püüdnud oli. Küsimuste pääle, mis nõuu tal hobusega olnud, wastas ta kohtult armu ja andeksandmist paludes,  et ta hobust mitte omandada 'pole püüdnud, waid tal olnud nõuu hobust õigele peremehele M. F -ile kätte wiia. Küsiti, miks ta hobuse Jarma uul. nr. 31 ära peitnud, aga mitte Tivoli wabrikusse ei wiinud, kuhu niisama palju maad on. Mees püüdis ennast mitmet wiisi wabandada,  kuid täiesti ei läinud talle see mitte korda; ta pandi siis nii kauaks kinni, kui asi selgub. Laupäewal teatasime murd- Marguse üle, mida Wene ja Meltsi uulitsa nurgal kaupmees Johannsoni  poodis öösel 9/10. skp. korda saadeti. Nüüd wõime seda teadet rõõmuga seega täiendada, et meie linna agaral polizeil korda on läinud ennemalt  juba mitu korda karistatud Märt O. tabada ja trellide taha panna, sest et Põhjust on teda kui ühte nimetatud Marguse kordasaatjat mõjuwalt kahtlustada.  Teda olla nimetatud ööl nähtud, kui ta mitmesuguste asjadega täidetud kotti kandnud. Ka olla ta Maarja uulitsas suhkrupäid osta pakkunud. Jaama uulitsas nr. 61, A. Sorkseppa majasse, on 10. webruaril kella 1 ajal kaks warast hoowi pääl olema aida kallale tunginud. Et rahulikult aida kallal töötada, on nad maja wöörukse nööriga kinni sidunud. Peremees kuulnud ise toast, kuda nad aida ust lõhkunud ja teinud akna lahti ning hakanud neid hurjujutama,  mispääle ka üürilised peremehe  häält kuuldes, kinni seotud uksest  wälia minna kippusiwad. Et nöör pehkinud olnud, läinud nöör hõlpsasti katki, ja inimesed pääsnud õue Wargad pistnud läbi lahti tehtud õuewärawa plehku, nii et neid «itte kinni wõtta ei saadud. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Kroonlinnas, 12. webr.  Wanaduse  pärust ametist äraastunud protohierei Tratischemskij asemele on protohierei Joan Sergijew Andrease pääkiriku preestriks nimetatud. Parisis, 12. webruaril. >— Ministrite  - nõuukogul andis wälimiste asjade minister Hanotaux lähemat seletust selle üle, missugused politikalised  olekud üksikute riikide wahel Hiina Jaapani küsimuses on. Tangeris, 12. webruaril. Mässawad rahwasood on Marrakeschisse  tunginud ja säälseid elanikkusid  riisunud. Gibraltarist on sinna üks Inglise sõjalaew saadetud. Pestis, 11. webruaril. Tööta inimesed pidasiwad polizei loaga ühe suure koosoleku ära; kui nad aga rongis läbi linna tahtsiwad minna, milleks nad luba saanud ei olnud, kihutas polizei nad ühest ära. Mitu meest on kinni pandud. 37. Postimees. 18W. Wastutaw tsimetqja ja wäljaar»dj« I»t K. A. Hermtm».