waranduse jürele, ma wõtsin seda oma hoolde ja tahtsin wälja rändada. Ilmerikas  on ju palju ime-asju, Ml ei panta wahest suuri käsi nõnda tähele. Aga mis olen ma reisu pääl wälja kannatanud. Minu küsi wahiti nagu ime-asju. „Wiimaks warjasite teie neid oma kaasreisijate  eest rätiku alla?" lisas ametnik juure. „Ja astusin üksnes seesugustesse jaamadesse,  kus teised reisijad seda mitte ei teinud.  Nõnda sain ma ka selle tassi kohwi juure Zosingenis; see maitsis inetumalt. Ka selle eest pean ma oina suuri käsi tänama, nõndasama ka oma wangi wõtmift." Aga weel enam selle eksituse kiirit seletust,"  ütles politsei ametnik; „waatage ise jürele, kurjategija kirjeldus sünnib täiest Teite nähtusega ühte, kuni suurtest kätest saadik." Härra Müller silmitses oma käsi sarnase tähelepanemisega, nagu näeks ta neid esimest  kord. „Nad on siis tõeste miski tarwis hääd," õhkas ta; „Jnimene ei tohi mitte tänamata olla, nüüd ma tunnen, et ka suured käed kasuks on. Laewa, mida ma tarwitada tahtsin, ei saa ma enam kätte, siis peab see mulle sõrms-näiteks olema: ma jään kodumaale." „Za pange tähele, härra Müller, Teie saate ometi weel naefe, suurte käte kiuste," trööstis wahtmeister. „Kui Teie aga jälle üht suurt püüki arwate tegewat," manitses ametnik, „siis mõtelge kõige esmalt suurte küttega herra pääle." ja mehed peawad üheskoos nõu, kuidas ühte ehk teist tööd teha; aru ei wõi saada,  kes peremees, kes perenaene, kui ennemine  perekonnaga tuttaw ei ole. Pärast küsisin ma wanema wenna, s. o- peremehe käest, kuidas nad nii rahuliSti üksteisega lübi saamad ja miks nad wäikese talu koha pääl kõik koos elawad ja sain järgmise lihtsa wastuse: igaüks tahub süüa ja riiet saada, kuhu nad siis peawad minema! Nii on lugu muhulaste juures igal pool, kus isal mitu poega on- Kuidas on aga lugu sellega Saaremaal? Täiesti teistmoodi! Siin tülitseb mees naesega ja naem mehega, lapsed wanematega ja wanemad lastega, ja wendade mahe üksteisega ei ole ka mitte kõige parem. Selle üle annawad ju paljud  kohtu protsessid tunnistust. Mõni ehk mõtleb, et keegi muhulane seda on kirjutanud, et muhulafi kiita. Ei, ma olen saarlane- Mitte see ei tee oma rahwale hääd, .kes tema wigasi ja nõrkusi püüab kinni katta, waid see, kes neid näidata  püüab ja katsub selgeks teha, millest wead tulewad ja kuidas neid parandada wõib. X. Toimetuse täh. Auustatud kirjasaatja  on siin, nagu näha, ainult saarlaste halbtusi ja muhulaste häädufi üles otsinud, seda aga, mis saarlaste juures hääd ja muhulaste juures halba leida on, täiesti puutumata jätnud. Loodame, et kirjasaatja, kes mõlemaid rahwaid hästi näib tundwat, edeSpidi meile ühe teise kirjelduse muhulaste ja saarlaste üle saadab, kus ta saarlaste häädusi ja muhulaste halbtusi näidata püüab. Sest saarlased ei ole ju mitte ilma häädusteta, ega muhulased ilma hallitusteta.  Isamaalt. Kurcsaarest. Meile kirjutatakse järgmiselt: Nagu teada, kinkis Kuresaore linna hoiukassa meie linna ilustamiseks 1000 rbl. Linna poolt sai siis üks kommission valitud, kes seda raha tähendatud otstarbeks ära pivi tarwitama. Kuda nüüd räägitakse,  tahta nimetatud kommission selle raha eest pargi juurest mana Weise supelmaja juurde teed ehitada. Tee tarwis on juba ka mõni hää koorm liimagi määtud. Meie aga armaine, et seda teed linna ilustamiseks wäga tarwisgi ei ole, sest et tal üleüldine  tähendus puudub. Näitab, nagu oleks sellel teel säälsete külmade supelmajade omaniku kaSsudeSse puutuw tähendus kõigeülem olevat. Tähendatud fupclmajadesse minemiseks oleks ühte jalgrada küllalt ja ei pruugiks sinna mingisugust laiemat teed teha. Palju siis sinna hobuste ja tõldadega peakfiwad sõitma? Pääicgi on KuresaareS nõudmisi  küllalt, milledel üleüldine tähendus on, mis ka üleüldiselt kasu loomad oleksiwad ja ühtlasi ka linna ilu ülendada wõiksiwad. Näituseks puudub meil töömaja, kus meie oma raisku läinud isikud wõiksime panna, kus nad, wõib olla, meel õigeteks ilmakodanikkudeks ümber pöördud wõiksiwad saada. Linna ilusse puutub see maja seega, et meil siis mitie linna uulitsates polistes inetumates riietes närus isikuid waadata tarwis ei oleks. Teiselt poolt vöiks sarnase töömaja sisseseadmine ka linna wvorusliku ilu edendada ja see on ühe linna pääilu. Siis puudub meil üleüldine rahwa-supeimaja,  kus waesemad inimesed ilma maksuta  meres suplema» wõiksiwad käia. Praegu on paljud meteS suplemas käimisest sellepärast ära jääma sunnitud, et nende sissetulek seda mitte ei luba, igapäew 3—5 kop. suplemise eest era supelmajades  wälja anda. Teenjale,keS 2—3 rbl. kuus paika saab, on raha wälja andmine tähendatud suuruses kaunis mõjuw. Laia taewa all aga supelda, kuda siin mõned teevad, seda ei luba mitte nende auulundmus. Üleüldised supelmajad kasmataksiwad ka linna ilu, sest et siis ei pruugiks  meie mere kaldal Aadama riides olewaid elawaid  piltisi näha. Need majad oleksiwad ühtlasi linna rahva tervise üleval pidamiseks ja kasvatamiseks  tähtjad (suve! meres suplemine toetab ju tervist) ja eks see ole ka ühe linna ilu, kui temas terwed ja prisked inimesed elavad. Meil ei ole wcei mitte õiget kohast kohta, kus maarahvas linna tulles mõnusat korterit wõiksiwad  leida, ivaid peawad seda ühes ehk teises kohas,  isegi kõrtsi nurkas otsima. Sarnase koha muretsemisel õieks ka linna ilu edenemise kohta oma tähendus sest tarwilik ja rahwale kasuloodaw  sissesead on linna ilu. Isegi, kui meie ainult seda ilu, mis inimese silmale ilutundmist äratab, vaatame läheme, ka sits puudub siin weei palju, palju. KaS siis kõik meie linna sissesead, meie pargi kord ja ehitus nii täielik juba on, et sinna mingisugust täiendatawat ilu enam juurde ehitada ei saa ega või, nõnda et linna ilustamiseks antud 1000 rbl. ühe kõrwaiise tee ehitamise sisse topitud peab saama. Meie wõiksime  näitusi ette tuua, mis siin wäga tarwis oleksiwad ja mis ka linna iiusse puutuda wõiwad. Saagu ka nendest. Palume auustatud 1000 rbl. kommissioni liikmeid, mitte pahandada, et nende tegevusesse puutuda tohtisime. Siisgi arwame, et meie sellega neile mitte suuremat tüli teinud ei oie, sest ülemal tähendatud tee saab ju küllalt nii lai olema, et meil ja neil sääl üsna rohkesti ruumi on. Kõige parem oleks aga, kui auustatud 1000 kommisjon ühes meiega ehitatama tee pääit linna uulitsatesse tagasi pööraks  ja on tegewust linna tõsiste kasude hääks pühendades, järele waataks, mis siin õieti nende tegewuse ootamise all ägab. Äkiline surm sai siin Mustjala preestri N. Orloivile osaks. Üks segausuline paar soowinud oma last Saksa keeles Wene usukombe järele ristida. Et nimetatud Orlow ainukene preester Saaremaal oli, kes Saksa keelt teadis siis paluti teda liuna last ristima. Pärast ristimist  tabanud teda rabandus, mis tema elu rööwis.  Preester Orlow oli üks wabama mõtteliStest Saaremaa preestritest sa sellepärast leidis ta ka teiste usuliste juures lugupidamist. S. Augustil ja selle järgmisel ööl on siin mitmed wargused korda saadetud: I) Feldbergi majas Reichardti poodis, 2) hr. Lingi lihapoodis ja 8) Taris, ühe siia reisinud naesterahwa juures. Ka selle lehe trükikoja aken oli «. Augusti öösel sisse löödud, kuid märgust ei ole siin mitte toimetatud.  Jurjewi maakonnast. Otepääst. Neil päiwil löönud siin keegi puutõömecS kogemata pahema käe enesel kirmega maha. Lnwimaa weeteede parandamise selts on ülemalt  poolt hiljuti kinnitatud. SeltS tahab laewasõidu  tingimisi Düna ja Emajõe pää!, Wõrtsjärwel.  Pärnu ja Koiwa jõel ning Peipsi järwel weeteede rookimise ja korraldamise läbi parandada. Seltsil on 300,000 rbl. põhjuskapitali. Walgast. 21. Juiil oli Riia ringkonnakohtu  kriminal-osakonna ees Oppekalni kiriku-segadusie  protsess harutamisel. Nagu ..Rishsk. W." kirjutab, käis kaebtus 17 mehe kohta, kelle pääl süü seisis, et nad 3. Mail õpetaja Treu ametisseõnnistamist  wägiwaldselt keelanud. See sündis täh. korral juba teist korda, et erutatud rahwahulgad  õpetajat ametisse ei lasknud õnnistada. Umbes 50 kuni 60 inimest, kelle ninameheks keegi pops Arkiin kahe teise mehega oli. paniwad tee kirikusse kinni, kui õpetajad sisse tahtfiwad minna. Kreisiülema käsk, et nad tee lahti teeksiwad, ei mõjunud midagi. Kreisiüiem seletas seepääie kiriku eestseisjale, et õpetaja ametisse-õnnistamist mitte ette ei wõidawat võtta. Kohus mõistis Arklini, Gawwari ja 11 teist kui cestwõtjad 11 kuuks politsei arresti, alaealise Jakobsoni 10 päewaks poi. arresti ja kolm kaebealust süütaks. Harkowist. Lennumasina leidja Dr. Danilewski  tegi siin hiljuti oma masinaga uusi katseid, mis. teatama piirini korda läksiwad. Kerge tuulega  lendas ta mitu sada sülda edasi ja natuke aega ka wastu tuult. Ka wõis ta lennuriista tüürida ja teda langeda ja tõusta lasta. Soomemaalt. Soome sõjawäe-seaduse läbikatsumiseks  kutsutavat sügisel Peterburisse iseäralik  kommission kokku. Wäljamaalt. Saksa keisri teekond Jerusalemma on nüüd kindlasti ära määratud. Teekond algab 12. Oktobri! Bcrlimst Weneetsta kaudu Konstantiuopoli  poole, kust Haifa, Cäsarca, Jaffa ja Latrumi kaudu 28. Oktobriks Jerusalemma jõutakse. Maateedel  peatades, on keiser oma saatkonnal ja kaitsewäega  telkides öõd; Jerusalemma juurde lvödakse leer ülcsse. Htusast kuuni Jerusalemmani reisides, on keiser lihtsas rcisiriides; alles Jerusalemma pidulikult sisse sõites saab ta mundrit kandma. Konstantinopolist käib keiser Wilhelm korraks Rumenia  päälinnas Bukarestis. Türgi sultan laseb keiserliku külalise eluruumisid Jildizi palees korraldada  ; palee ehitatakse osalt ümber, osalt uuendatakse  teda muul musil. Sultan tahta suurt toredust  wõõrale näidata; wäline ümberehitus üksi 60,000 Türgi naela (ligi 600,000 rbl.) maksma sisemised ehted lugemata. Kui ka riigikassa tühi ega sultanil enesel wa' rahaprügist puudust  ole! Würst Bismarck'ile asutatakse Hamburisfe mälestusekuju, milleks rahakorjamine on alganud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, 30. Augustil. Eestikeeii jumalateenistust kellu V»l2 peab ülemõpetaja Lemm. 34 Saarlane, 1898 WaMutaja toimetaja Hartwig Sasi. oemä. vso. xol.