polgu orkester on oma hääduse poolest  tuttaw, ja pidutoimetajad olla sellel Põhjusel rahwa soowile järele andnud, et nad ära on näinud, et pidust osawõtmine rohke saab olema, nii et kulud tasutud saamad. Suguwend. Kõigekõrgem armukuulutus  14. now. 1894 on rohkem kui 20,000 seaduse mastu-eksijale nuhtlusekergitust  toonud. „K ö l n i sch Volksze itungil  e" on jälle luba antud Wenemaale käima hakata. Juutide tarwis tahetawat iseäralisi n ekrut i w õ t m i s e koinin  issio n i s i d asutada, nimelt neis maakondades, kus juutidel asumise-õigus on. Selle läbi loodetakse  korda saata, et nii palju Hebrea  mehi soldatiks minemise eest ära ei putka nagu senini, sest puudumate meeste asemele wõtab kommission saadawal olewale juutide seast oma jao täis. Se wiisil walwaksiwad juudid oma enese tulul isekeskes selle üle, et teenistuse - ealised mehed peitu ei poe. „Wal. Teatajas" leiame meie, et käesolewal aastal Eesti-, Liimi- ja Kuuramaa linnadel ja alewitel  kroonule liikumata waranduse päält maksta tuleb: Kuuramaal 94,090 rbl., Liimimaal 328,000 rbl. ja Eestimaal 63,000 rbl., seega üleüldsi 485,000 rbl. Ka meie tõime omal ajal sõnumi,  et wäljamaa lehtede pääl olemat zensuri - sea d u st nõrgendada ja kergendada tahetawat,  milleks sisemiste asjade ministeriumi  poolt iseäraline kommission tegemusesse olewat pandud. Muu seas oli kuulda, et need mäljamaa lehed, mille toon Wenemaa mastu asjalik on olnud, hoopis ilma zensurita  üle piiri Wenemaale tahetawat lasta, kui Wene saadikud riikides, kus lehed ilmuwad, seda omalt poolt soowitamad ja hääks arwawad. „Rig. Tageblattile" kirjutatakse aga nüüd päälinnast. et see teade igapidi täiesti  õhust olla mõetud ja et kõik zensuri-muutused mäljamaa lehtede  kohta asjad olla, mille üle üksgi kommission aru ei olewat pidanud. Kodumaalt. Wastuseks. „Postimehe" nr. 16 sees on „K." oma tuttawa laimduse Kawastu Tähemaa näitlejate kohta meel uue! aastal päewa-korrale rebinud. Selleks arwab La nüüd enesele suure õiguse olewat, sest et kwiitung, millele kõrtsipapa Wiks olla kirjutanud ja kohaline wallawanem ainult „allkirja" õigeks tunnistanud on, tema ühte ainust ütelust töenäoliseks  teeb, aga ei kaugeltgi kõike. Aga missugune oli siis see „puhwet" ja ta „müümine," mida juba teist korda „K." ajalehes ette harutab? Kas see, et näiteruumide ligidal keegi mõdu müüs ja see mõdu - müüja omal wabal tahtel ilma mingisuguse kauplemiseta midagi näitlejatele kinkis,  mille üle küll kellelgi ütlemist ei ole, sest et sarnane asi ilma tähtsuseta  on. Et „K." armustused tähendatud  näitlejate üle pärast näitemängu  esmalt weerand ja nüüd teiselt  poole aasta Lagast ilmunud on, tunnistawad iga ühele selgesti, mis see kõik on? Puhjast. Lõburikas klaverikontsert  oli meil 29. skp. kihelkonna koolimajas. Kontserti andis tuttaw tubli helilooja ja mängija hr A. Lät e, wahekakuks laulis pr. L. kaks solo- ja segakoor kohalise köstri hr P. juhatusel teist niimõrt laulusid. Laulu-kontsertisid  on meil meie „Laulu-ja Mänguseltsi"  poolt tihti olnud, ei ole siis laulude kohta iseäralist mitte ütelda, ehk olgu siis, et ka seegi kordsed laulud kuuljate seas küllalt waimustust äratasimad.  Muu uudis oli aga see, et selles kontserdis klamerit kuulda saime, klawerit, mis wäga, mäga hr. L. sõna nähti kuulmat, mispärast siis ka mängijal  korda läks, kuuljaid suurel mõõdul  waimustada, keda seekord ka õiti tublisti, külmast ilmast hoolimata, kokku oli tulnud. Nagu kuulsime, olla hr Lätel uõuu, mitmetes naabri-kihelkondades  selle sarnaseid konzertisid anda, ja meie puhjalased oleme mäga õnnelised, et seda lõbu, mis ise võtmata  maitsta saime, kõigile, kuhu nim. hr omal kontserdi-reisil puutub, soowitada  wõime. —n. Pärnust kirjutatakse N. D. Jtg. ile, et käes olewal nädalil sääl tähtjas küsimus otsustamisele tulewat, nimelt see: kuhu paika uut raudteewaksali  ehitada? Terwelt 5 plaani olewat selleks. Ühed soowida waksali wana „Tallinna wärawa" juurde, teises  merekaldale, jälle teised R'ia uulitsa ja mere wahele wõi Lutheruse  kiriku kõrwale jõe kaldale; insheneer  Krõstanowski aga soowitada soojalt,  et maksal jõe kaldale, üsna suure parwesilla lähedale saaks ehitatud. Tee käiks siis. Neiust tulles, otsekohe Lutheruse kiriku-aia tagant ja kenast Anna-mõisakesest mööda jõe kallast kaudu linna sisse. Saksa lehe kirjasaatja  loodab, et sellele plaanile suuremaid  takistusi ette ei tule. Waksal saaks siis hästi sadama ligidale; need, kes linna sees elawad, ei pruukida siis 2V« wersta wantsida, ning plaanitud  hoburaudtee wõida ehitamata jääda. Reedel tegewat linna wolikogu  asja üle otsust. Sõnumid Tallinnast. Würstinna E. D. Scha - howskaja asemele, kes tänini Tallinna tütarlaste gymnasiumu kurator  oli, on Eestimaa kuberneri tõsise riiginõuuniku Scaloni, abikaasa lubanud astuda. Linna wolikogu koosolekul 1. skp. loeti kõige Päält kuberneri herra poolt tulnud kiri ette, milles teada anti, et Keisri Herra sisemiste asjade ministri läbi linnamalitiusele südamlikku  tänu laskis awaldada selle üle, et Keisri Herra ja Proua laulatuse mälestuseks linna poolt hospidalile 1000 rubla aastas on lubatud. Selle kirja ette - lugemist kuulsiwud koosolijad püsti seistes päält. Teiseks wõeti meel kord hiljuti  tähendatud asi harutamise alla, mille järele linna walitsus mõimatümaks  armas, mäewalitsuse soowi, sihi laskmiseks maatükki saada, täita ja mille kohta tehtud otsust kubermanguwalitsus  tühjaks olla mõistnud. Linna.valitsus  on uõuuks mõtnud. . walitsewa  senati ees selle asja pärast kaebtust tõsta. Kolmandaks punktiks sel koosolekul oli uue linnapää malimine.  Linnapääks maliti hr J. v. Hueck Munalaft. Siis tuli kahe uue linnanõuuniku walimine ametist tagasi astunud linnanõuunikkude herrade  Erbe ja v. Hoveni asemele. Needsamad hrd. waliti uuesti ametisse.  Töödega Toompääl ehitatama uueWene-Õigeusupääkiriku juures oldakse nüüd suures tegewuses.  Iseäranis on kiwide wedu kõige päält käsil ja kiwide hunikud, mis lossi hoowi, kui ka liiwa hunikud, mis lossi aeda maha pandakse, lähemad  iga päew taga järel suuremaks. --Gaasi ja meewärgi direktor on järgmist õpetust awaldanud,  mil kombel kõige parem selle eest tuleb hoida, et weetorud mitte kinni ei külmeta. Kõige päält sonwitab  ta pesuköökide mõi keldrite parajat  kütmist. Ka weetorude wildiga katmine mõi saepuruga täidetud kastisse  seadmine kaitseb mee külmemise  eest, nii ka wee-aluste kraanide  kinnipanemine ja majas olematele  weewõtjatele iseärauis seatud tundidel wee jagamine. Kurma elulõhtu leidnud neil päiwil Pikas uulitsas Mühlbergi majas keegi 19 aastane teenija tüdruk.  Seesama mõtnud majaperemehe pimedas köökis lambi seinalt ja pannud  selle tuleasemele, kus lamp katki lõhkenud, nii et põlew Petroleum termet kööki täitnud. Silmapilk seisnud  ka õnnetu tütarlaps leekides, mille kustutamisel juurde tõttaw majaoumnik  isegi põletushaawu saanud, nii et sunmtud on, haigelt sängis olema. Tüdruk ise miidi hospidalisse,  kus ta 31. januari õhtul suure maluga hinge heitnud. Ikka meel ei olda petroleumi - lampidega küllalt ettewaatlik! Minemal nädalil algati Cederhilmi  pärijate maja mahakiskumisega Karja uulitsal, mis läbi see enne nii kitsas koht hulga laiemaks saab. Ka tütk wana linna müürist, mille külge nimetatud maja end toetas, kistakse maha. Uon." sõnumite järel oli 1. jan. 1894 Tallinna priihospidalis  92 meeste- ja 41 naesterahwast.  Aasta jooksul tuliwad juurde 667 meeste- ja 412 naesterahwast,  tuliwad wälja 581 meesteja  353 naesterahmast ja suriwad 103 meeste- ja 46 naesteraswast. Oli siis 1. jan. 1895. hospida- lis weel 75 meeste- ja 54 naeste. rahwast. Kohalikud sõnumid. Kin d r a l-l eitn au d i baron  Seddeleri asemele, kes kauemaks ajaks mäljamaale reisis, on siinse sõjamäe asetäitjaks juhatajaks kindral-leitnant von Sivers, 18. sõjawäekorpuse  suurtüki-osakonna ülem, meie linna tulnud ning baron Seddeleri  korteris asupaika wõtnud. Õpetatud Eesti selts pidas 1. skp. oma koosolekut,  millel hulk wäljast poolt saadetud kirsasid ette pandi, nende seas ka üks laul Wiljandist lauliku F. Kuhlbars'i poolest. Professor Hausmann juhatas koosolijate tähelepanemist  hauakõnede tähtsuse pääle, millest Göttingis suur kogu olla. Ka nimetas kõneleja seda, et Viktor v. Hehn, kes hiljuti Berlinis suri, ka Eesti keelt ühel ajal on uurinud. Professor vr. Hausmann pani ka kirja hr stuä. Sitzka poolt ette. Selles näitas prof. Dr. Hausmann, kui tähtjas nimelt see mallaseadus on, mis „Postimehe" lõbulisas minewal  aastal on ilmunud minemast aastasajast. Esimest kord on Eesti keeles ilmunud kirjalik tunnistus waldade elust Türi Halliku malla rahma olust baron Stackelbergi all. Wiimaks andi üks Eesti keelne rehepeksmiselaul  minema aastasaja lõpust käsikirjas stuä. Sitzka poolt seltsile ette. Wa nemad hoiatagu oma lapsi selle eest, et lapsed oma rumaluse pärast talwe ajal raudasju mäljas ei puutuks. Nagu teada, tõmbawad külmad raudasjad soojasid, iseäranis meel märgasid, kehajagusid niisuguse kiirusega eneste külge —need külmemad esimesel silmapilgul raudasjade  külge kinni, et säält lahtisaamine  suurt walu ja waema maksab.  Nii on näituseks hiljuti, nagu keegi päältwaataja N. D. Ztg'is kirjutab,  üks wäike tütarlapsuke oma keele Peterburi ja Allee uulitsa uurgal  olema koolimaja trepi rauast käsipuu külge pistnud, kuhu keel sedamaid  oli kinni külmenud Suurt walu tundes oli lapse keel raua küljest  päästetud, ja ta jooksis merest tilkuma keelega minema. Kuritööd. Ühe Soolauul  elama kingsepa juurde ilmus neil päiwil Kambja talupoeg Juhan Z. ja palus tööd. Kuna kingsepp töötuppa läks waatama, kas tal mehele  ametit oleks anda, jättis ta miimase  üksina elutuppa. Tagasi tulles leidis ta kambri tühja olewat ja nägi, et ta kasukas kadunud oli. Polizeil läks warsti korda kasukast, mis 50 rbl. wäärt oli. ühe tuttawa wargusewastuwõtja  juurest kätte saada, kellele waras tema 1 rbl, 20. kop eest ära oli müünud. Niihästi maras, kui ka kasuka ostja anti polizei kätte, Jahikalendri järele tohib weebruari-kuu jooksul ainult mõtuseid, ja tetreud lasta. Õiendus. Mincmases numbris  on tükine „Koh tukojast," mis „K o h a l i k k u d e s õ n u m i t e" alla pidi tulema, lehe kokkuseadja süü läbi „Tallinna sõnumite" alla sattunud, mida wabandada palume.  Teated wilja-turult. Nädalis 22. kuni 28. januarini weeti Weneriigi päätolliametite kaudu 6,558,00> puuda wilja wälja Nisu oli 2.192,000 puuda, rukkid 833,000 puuda, 0tre1.672,000 kaeru 1,302,000 puuda, maisi 559,000 puuda. Tallinnast  weeti wälja 33,000 puuda uisu, 217,000 puuda kaeru, 53,000 puuda linaseemneid, 3,000 puuda õlikooka, 47,000 puuda linu ja 3,<>00 puuda takku. Seda ja teist. Külaliste kuningas. Ungarite lahkus iga wõõra eht külalise wastu on niisama sugune, kui wenelastelgi. Ka kõige waesem mees püüab selles ajas teha. mis talle wähe wöimalik on, et selle eest kiitust enese kaaswendadelt  teenida. Baron Albert v. Kallay  (f 1831) on aga see kõige lahkem mees maailmas külaliste wastu oluud. Ta laskis oma lossi wärawad eest maha tõsta, selle tähenduseks, et keegi wõöras mööda ei pidanud minema, waid tema juurde kössisse külaliseks tulema, ja pidas just ametnikud selleks, et need wõöraid püüdsiwad ja lossi külaliseks tõiwad. Niipea kui wõöraid küllalt lossis ei olnud, pidiwad need- samad teede päält reisijaid kinni püüdma ja talle külaliseks tooma. Oma kõrtsimeestele maksis ta aastas selle eest hinda, et mõni reisija ametnikkudelt  tähelepanemata läbi ei lippanud,  wõi kndagi moodi wast kõrtsis wõlga oli teinud. Iga külaline pidi kõige wähem kolm päewa lossi herral wõõrsil olema. Baronil pidiwad alati mõõrad olema, sest muidu ei wõinud ta elada. Rahwas hüüdis teda: „külaliste kuningaks." Kuda Amerikas ärisid kuulsaks  tehtakse, näitab järgmine lugu. New Aorki linnas äratas üleüldist  tähelepanemist üks õllemaja omanik, nimega Brodie, oma meidrate  tujudega ja tempudega. Ta oli üle terme New Uorki riigi kõige esiteks selle läbi kuulsaks saanud, et ta kõrgelt Brooklyni sillalt oli mette hüpanud. Kui ta selle julgustüki läbi kõige rahma suhu oli saanud, armas ta parajaks ajaks ühte joogimaja  amada. Isegi mõista läks ta äri õige hästi, aga sellega ei olnud Brodie weel mitte rahul, maid ta heitis nüüd inimeste häätegijaks. Nõnda jagas ta näituseks minewal kalmel, 1893, käredate külmade hakatusel  maestele inimestele 150 tündert  jahu, ja pärast kinkis ta New- Aorki uulitsate tallajatele 10,000 pätsi leiba, niisama palju worstisid ja 20,000 tassi kohwi. Praegu on ta endale 2000 mihmawarju ostnud, ja laenab neid sadusel ilmal mingi maksuta maestele wabrikutes töötajatele  tüdrukutele, kelle kasin nädala palk neile ei luba mihmasel ilmal hobuseraudteed tarmitada. Sadusel ilmal seab ennast Brodio õhtul kella 6 ja 7 wabel oma õllemaja ukse ette, ja naesterahwastel, kes märjaks saada ei taha, pole siis muud tarwis kui temalt mihmawarju paluda, selle lubamisega, et nad ta hää ilmaga jälle tagasi toomad. Wäsimata jagab  ta oma wihmawarjusid mälja, nii kaugele kui tagamara ulatab. Ta usub nii kindlasti nende naesterahmasle  auususess:, nagu ta ise tõendab,  et ta neile weel aastate kaupa seda hääd teha wõiwat. Tema hää tegewus toob talle aga õige suuri intressisid, sest ta joogimaja on harilikult  puupüsti rahmast täis. Professor Christiau August  Clodius oli Leipzigi ülikoouprofessoriks  ja tema teaduse-põldu nimetati «xroksssio organi tsliei» see on: Aristotelese organi jriista) tööpõld. Kord püüdis teda säälne õiguseteaduse  professor, kes ta mihamees oli, seltSlikuS olekus naeruks teha, sest ta seadis teda tundmata seltsilistele nende sõnadega ette: „See on Leipzigi  linna organist soreli - mängija)." „Ja see herra", wastas ClodiuS ruttu, õiguseteaduse professori pääle näidates, „minu tuuletallaja". Kindral Blücher ja fõjawäe õpetaja Blücher laskis kord sõjamäe  harjutusel tublisti suurtükkidega müristada, mis mängu sõjamäe õpetaja  päält waatas. „Noh, isakene," sõnas Blücher pääle harjutuse lõppu õpetaja juurde minnes, „täna mõiksite enestele küll põrgu tuld õige elawalt silmade ette maalida". „Jah," wastas  õpetaja, kes Blücherit alati manduma  ja sajatama oli kuulnud, „iseäranis  loomulik oli põrgu tuli selle poolest, et ma kindrali herrad ennast kesk tules nägin olewat." Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 2. weebruaril. Peterburi  linna-uöuukogu tegi otsuseks riigiwalitsust paluda, et Wologda- Wjatka raudtee ehitus lvõimalikult pea käsile wõetaks, sest et see terwele  põhjapoolsele Wenemaale iiliwääga  tähtjas on. Berlinis, l. weebruaril. Riigipäem  wõttis ettepaneku wastu, mille järele Elsas-Lothariugis diktaturi paragraf  ära hüwitatud peab saama. 31. januari kuu päewal. Siia jõudis Hiina saadik, k s Peterburisse sõidab Mene Keisri Majesteedi troonile  astumiseks õnne soowima. 2. webr. Wene Keisri kojasse  reisiw Hiina erakorraline saatkõnd  sõitis ühes Hiina alatise saadikuga  Berlinist wälja. Wienis, 1. weebruaril. Keegi on keisri pildi, mis ühes siinses gymnasiumis  rippub, li hki kiskunud. Selle inimese ülesotsimise ja kinniwõtmise  tarwis on nüüd linnawalitsus  800 krooni, gymnasiumi kooli- õpetajad 200 ja õpilased 200 krooni määranud. 1, weebr. Erzherzog Al brecht tunneli end haigem olemat, palawik on tõusnud, hingamine raskendatud.  Pndapestis, 2- webr.  Kiriklaste  ajalehe toimetaja Mugyar Allan mõisteti kaheksaks kuuks wangi kuninga mõnitamise pärast ajalehes kirikupolitikaliste  seaduste kinnitamise puhul. Parifis, 1. weebruaril. Täna algas kohus chantage sraha wäljapiigistamise)  asjus. Londonis, 1. webruaril. Siin teatatakse Jaapanist ametlikult, et admiral Ting Liu-kung-dao saarele olla jäänud ja sääl ikka weel ühes kantsis wastu panna. Ta olla malmis ennast jaapanlastele wangi andma, kui need temale, ta ohwitseridele ja meestele elu jätawad. 2. webruari kuu P.  Bangkokist  teatatakse: Mekonqi jõe pahemal  kaldal oli rahwa kokkupuutumine Prantsuse wäeosadega Prantsuse ja Siiami Piiride panemise pärast. Kuuldub,  et üks Prantsuse ohwizer raskesti  sai haawatud. (Lehe trükkimise ajal kätte jõudnud.) Roomas, 1. weebruaril. „R ifor m a" teatab, et Jtalia wasitsus Wene walitsusele palwe sisse on andnud tollimaksu apfelsinide ja zitronide päält alandada. t a l i a M i l i t a r e" teatab,  et keiser Wilhelm kuninga Humberti  lubaga kindral Baratierile wõitude  eest Äfcikas punase kotka ordu esimese klassi auumärgi olla annetanud.  L. webr. Endine minisirite-president  Giolitti on ajalehe tea» tuste järele kohtu ette kutsutud mitmesngustes  kaebtustes kurja keele tõstmise  parast. Sofias, 1. webrnaril. „Pol. Corresp/' teatab, et Bulgaria walitsus  tolli ja aktsisi küsimustes Türgi walitsilsega läbirääkida tahab. Kohalikud wiljahinnad. Gecrg Riik. 2. webruaril 1896. Nuktid 55—56 kov. puud Rukki jahu .... 65 „ Õüeodrad .... 55—57 , . Odrad 48—50 . Suwinisud . ... 50 —6O , Talwniiud .... 60—75 Linaseemned . . . 90—95 „ .. Kaerad 330 tsetw. Walged herned . . 600—800 , . Loamataidu herned 500—600 „ Risrikh. seemned. 600—700 „ Svol 150 „ 5 puud Kiwn'äe«> . .... 120 .5 Teated wiljaturult. Tallinnas, 2. webr. Nisud, Saxonka, tstwt. 10 puudased 7,00 k. ~ Samarka 6,50 „ Girka 6,25 . Kauplemine sellega õige waikne. Rukkid, 9 puudased 5,15 k. Kaerad, pitsimara, kuul . . 2,90—3,35 k. Wologda, 3.00 k. Starorussi 3,< 0 k. Linaseemned, kõrge Ssamara, 9 p. 10,50 k. Nshew: .... 9,25 , Rukkijahu, Moskwa 5,30—5,55 uusoonu . . . 5.50—5.75 . Odratangud, kuul . . . 3,25—10,50 „ Kerosin, Nobeli, puud 1.16 „ Baku 1.13 Suhkur, Kön'g I. seltsi, puud. .610 , Liiwas.lhkur, trismlliieeritud puud 5.00 „ Tallinna turuhinnad. Kartohwlid. tsetwk. . . . 28—30 kop. Odra tang id, toop 5—6 Herned, toop ..... 6—B „ Oad, toop 6—7 „ toop 7 „ Sealiha nael 10 , Weiseliha nael 16 „ Lauawõi nae!, kuni ... 30 Köögiioõi nael 23 —26 Munad, paa 4 5 ' Hapukoor, roov 20—40 Rõõsa koore toop .... 20 Wahukoore toov. kuni . . 20 " Rõõsk piini, roov .... 4 Hipu piim, toop .... 4 5 , Jäme leib 2 Pärnu turuhinnad. Leib, nael. ..... 2 kop. Karmhwlid. wakk . . . 65—7(1 , Odratangud, toop . . . 4 5 , Loomaliha, nael .... 7 9 Seal,ha, nael .... 8—1(1 Rõõsk piim, toop . . . 8 * Havu pilnl, toop . . . Z__ J,/, Wahu-k»or, toop . . . HO—7o Rõõsk koor, kortel . . . 7 * Hapu koor. kortel ... 7—B * Pütiwõi. nael .... 18—LO Lauawöi, .... SO ' Kanamunad, paar . . . h .>5 -Postimees. 1895. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja ttr. K. A. Herman».