« s. Tallinnas, Paastukuu 8. pMwai l8V5« SettsmetMkÄlltnes aastakäik. Tallinna Sõber. Ulenldine aealeht Eesti rshwale maal js linnades. nädalis walja» Maksab Tallinnas Lindfors'i pZrijatc trilkimaja?: aastas/ ......... S rubla, 40 kop.— Pool-aaStsS Z rubla 40 kop Koju khk postiga saadetud: saStae! .3 rsbla— pool-aMZaS ......... 1 rubla 79 kop. KnAkAinled WallsKWKd iga res eW lelle astme vea?! s Zl>N- Tellimised wõeta?se WaSta : Tallinnas: LindfsrM MMM irüliiMajas. PeterSnrgis: K. Ssekaßbiz (ZH»n«S«sn» >'A S 4. Hartns: Laalimann. Nakweres: J. Kuhs. Paides; K, Seidewsrg.  Ka?salus:  H. KoMeri;. Liljulas: A. ZSitttner'i poodis. Wikjandis : Z« Altrow'i ja K. raamatukauplnftd. Aarwus: M. PSder. WSrusi Prsns Aistrsss. ZSalltas: W. Zeudolli. Kure/aares - Kh. Lange. Maal: luida .ijeSraui» iuulutalse. WaStaja redaktor W. F. Eichho rn. Zlab Baltj»kis, kirjad käiwad Baltiski lßattischport LaarikWzS.Mz)».; Megisttt. üteöldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast ! Nudimzid.  R-tttischasthaupimarn.  kommisfjon ~Russalka" asjus. LaewasiS dud. KeMadc-kauluiajad. Z Maali. Kumamaalt: Kahlu otsus. Petevb rgist: Keisrikojast. Prinz Bonaparte.  Taga>  Kuulasja uued liigemenlid. Bulga-lused. UuS helduse maja. Arme-anne Pihkwa tolurahwale Üleüldised sõnumid Baltiskis, Küünlakuu 23. pääw.U Zaksanmalt. Keiser Wilhelm on Müuatabm 27. (15.) pääwal Wisn'ist, ErZhsrZog Albrechkl Matuselt,  BerlinWse tagafi tulnud. Zeina-pidul on jälle tähtsaid sõbruste°tnunistnstSaksWMMAustria-U»grßWas Walitseja kodade ja nende riikide ja rahwaste wahel üle? näidatud, millest alamas sõnumite kestis Austria- Ungru ma a! t, rohkem jutu olema saab. Saksa Keiser ja Sakfmi Kuningas saada AnstrZa-UngrumKK sõeawae-MauZweritsst tulewal sügisel Fünfkircheu i juures, Ungru maal, osa wõtma, Sel suwel saada Keiser Wilhelm'! wõemskäik Inglismaal kaks nädalit kestama» Teel saab Kaiser Wilhelm Zeikusekuu 3. (Heinakuu 82.) pääwal ka Amsterdsmsisse, Hollandi Kuiüngaprana-waUkseia wõerusels minema. Künlakuu 21. (9.) pääwal oli Saksa Keisrikojas pidulaud Keiserlik Kõrgus Su u rwü rst Michai! Nikolajewitsch  ' i auuks, kes Berlini kaudu kodumaale tagasi reisis. Pidulauast wõtstwad ka Wene Saatekonna liige Tschairõikow, Würst RadZiwik ja Prinz)a PrinzssZ vm Altmburg osa. Keiser ise oli' SuurMürsti Wene Saatekonnapaleesse  teretama ja temaga ühes Keisripaleesss sõitma läinud. MeZlsnburg - Schwexeni Suu rh erz o g, Zss Küünlakuu 17. (5.) PZawal influenzas, rkma-katmchis ja lMde-walus haige oli, onparanemds. Ka Suurherzogipraua oli kaks nZdalit iufluenzas haige oli aga ka juba paranemas. Meiningeni Erb - prinzi-praua Charlotte oli Küünlakuu 88. (10.) pääwal KasZelsis kergemast haige. Professor Schweninger,  Würst Bismarksi ksduarst, oli senna kutsutud. -- Riigipääwal on seadus, mis Zes u! titsl-t a g a s itul  emist lubab, kolmandemaS lngsmiftS nuests wasta wöetud. Selle wasta oliwad ja Riigierakond,  ei saanud aga healede-enamust- Kuida ühendustnöukogu  selle kohta olema saab, see on weel teadmata. PsUumeests-ühsnduse peakoosolekus - on Graf Kanitzsi ettepanek, wilja-siSsewedmist riigi - asjaks teha (riigile peale sundida?) ühel healel wasta wõetud' Saksamaa sõealaewad ja .Irene" on Küünlakuu 27, (15,) pääwal Nagajaki lahele jõudnud, Saksamaa endise laewnstiku abiks Zda-Wa meredes. Liuerpooki 1,400 tvni suur amulaew mis Jõulukuu 13. (0.) pääwal Curhaven'ist Charlestoullsfe sõitis ja Jõulukuu 86. (14.) pääwal Kap Vutt of LewiS juurelt Hebridide saarestikkus mõõda !Z?S, on wist hukka läinud, sest hiljemine ei ole sellest ühtigi enam kuulda olnud. Taga°Pommern'i raud ja Danzigü lahe oliwad Küünlakuu  23. (11.) pääwal seast puhtad. Reufahrwasser i ja Pillan! sadamad oliwad lahti. Jda-Preusfi rmms põhjapoolme  külg oli ühe merePeuikoormaui kaldast pakk-jeaga täidetud.  Sectief Memelüõ oli täis pakk-jead. Kolbergi sadam oli jea-wöö taga kinni, Mere pool oli west lahti. Warnemünde sadamasse peasteti Küünlakuu 18. (6.) pääwal aurulaew pärast kolme.päõwast jealõhtumist,  rohkem kui 100 töölisega, mis 3 merepeMkoormat rannast eemal jea sisse kinni külmetanud oli. Hulk jalutajaid  oli pääwal enne seda jea peal kaugele mere peale läinud. Milla mgipost-aurulaewad jälle DaanimaaZe sõitma halkamad, seda ei olnud ette arwata. Laema. sõidud oliwat enamist jmga täidetud Sundi parast seismas.  Berllntst Küünlakuu 22. (10.) pääwal wälja sõitnud Berlm-GroMichtttfelde-rong põrkas sissesõidul roöpatest.  Maschin ja kaitse-waogon kuttusiwad küljeli, kuna kaks jõidu-waggonit seisma jäiwad. Reisijatest ei ole keegi häda saanud; ainult maschinajuhataja käeluu on murtud. Kahju wara poolest on tähtsuseta. Küünlakuu 24. (12.) pääwal läks Saksen'i Prmz Friedrich August'! palee Taschenbergj mäe ääres põlema. Kahju majariistade poolest on suur, ka Prinzi korjandus tema homikumaareisult  on hswitatud. Tuld arwatakse kütmise poolelt wälja läinud olema. vr. msä. Samuelsohn Hamburgis,  kes ühe elukombliku pahandust pärast ülekuulamiseks  ci uiu pandud oli, on ennast Küünlakuu 26. sl 4.) pääwal wangimajas maha lasknud. Tema eeikostja olla temale selleks püstoli waugimajasse toimetanud. Kuida näitab, on mõlemad Juudid. Würst Bismark on wümafel aeal nõrkust tumiud, mis smvffsst, weel mitte taieste wõidetud haigusest KisstniugeullS ja Mesle-Pörutustest  Würstipraua surma läbi tulnud on. Aeguti on temal wanad silmanau-walud, mis ennast nimelt limade kõikumise juureS naitawad. Oma kaheksakümne--aastase sündimise-pääwa peale si maata Würst mitte ilma mureta, kas temal Za wõimali? on, ksiki seda täita, mida tema poolt oodatakse. Pshja-Schlesmgi Saksa,.ühenduse sesseisjaZe  on Würst Bismark Küünlakuu 27. (j 5.) pääwal üleluud, et tema Põhja-SchlesialSte terelamse-rongi omal sünd !!N ise-pääwal wääga hea meelega waSta mötakS, paljude oodetnd tulijate pärast aga pulmna pidada, oma rongi teiseks korraks määrata.,. — Müncheni,, Buy eri pea- ja pefalinna Magistrai on salakoguZ Küünlakuu 22. (NX) paäwal nõuuw wõtnud, Würst Bismarkile Müncheni linna Auukodanikude-diplomi saata, ühiseks tänutunnistuseks  WanakauZleri, Saksa riigi uueste-üleZehitaja wasta. Koguduse-wolimeeste kollegiumi poolt olla rahulolemist selle nõuuwõtmisega kindlast oodata. Sedasama nõuu on ka Neustadt'i s Haard t'i kalda! wõetud. Würst Bismark on Berlin'i Kunstide-akademia auuliikekõ walitud ja on seda waZta wõtuud, üheS aga ?a palunud, temale tema diplomi ühel teisel paawa! tuua, mitte Jürikuu j. (Paastukuu 20.), tema sündimlse-pääival. Ida- Afri? a KubernAr, Freiherr von Sch eele, kellega juba ammu rahul olla ei tahetud, on ennast sellest ametist lahti palunud. Tema järeltulijaks saada Major vo n Wis 3:na u n nimetatud, keda tema taga kiusanud ja tema wsiduteel sagedast tülitanud ja takistanud on. Major von Wissmann, sel korral wist Jda-Afrika kõige parem tundja ja Saksa koloniebe waimustatud, wahwa eeSwõitleja, oli juba euue selle ammeti peal, sai aga, kui Kindral vou Caprivi, stis mitte weel Graf, RligikanzlerikS  nimstatud oli, sala-kiustlemistega sellest ametist wälja za Fceiherr von Scheele, enne Saksa Lääne-Afrika koloniede Kubernõr, tema asemele tõugatud. Riigipääwal on kõik pärimised meremäe tarwituseks wastu wõetud. Rustria-Angrumaall. Küünlakuu 23. (13.) paamal kell pärast lõunat, hakkas E r z h e r r z matuse - rong liikuma. Kõik aSjatallitused Wienls oliwad seiSma jäätud; leiua - sloriõse mässttud latornid oliwad põlema pandud. Natsawäe-Kindral Appeli mando all cli kõik Wieui garnison wälja läinud; suurtüki-wägi  seifis kahes riitaS, wiimaseid auu-saivist (teretamist)  andma. Matuse-rongist wstkiS Keiser Fr au z Josef kõige Keisrkoja-liigetega afa, Keisri paremal kael käis SaksaKeisec Wilhelm, nende järel S u nr ° würst Wladimir A! eksand r o w i t s ch, Ao stja Herzog (Ztalia Prinz), Sakseni Prinzid Georg ja Friedrich August, Bayeri Prinz Arnuls, teised Würstkonnad, ErZherzog Albrechti ligemad sugulased, Erzherzogid  Friedrich. Eugen ja Karl Stefan, Würienbergi Prinzid Nikolai za Albrecht, fiis teised Eczherzogid, wõeraSte Würstkondade asemikud, diplomatika korpus, kakS Preusst, kaks Wene sõeawäe.saatekauda, üks Sakseni ja üks Baycrt ssewäe-saatekond, Geheimrathid, ühised Austria- Uugrumaa Ministrid, mõlemi rtigijäu iseäralised Ministrid, Riiginõukogu ja Ungru maa Rtigi-pääwa saatekom.ad. Saksa Keiser, Suurwürst Wladimir, Sakseni Prinz Georg ja Vayeri Prinz Aruulf oliwad Austria mnndres. Sur- nukeha sisseõnnistamine oli kell 3 Hofburgikmkus Usstud, pool tundi hiljemini liikus rong KapuzineritZ-kiriku Voole. Rongid awasiwad üks eskadrM Msawäge, selle järel tuliwad  hoffaurierid, teenerkond, leiblakeid, ordonanz-ohwitserid,  Flügel-adjutantid ja Oberhofmeistrid, kaks sml-kKM-- MerleZnrid ja neli pashi (Adslpoisikest) Mewate waha koonletega. Surnukirstu taga käisiwad Keiser Franz Zosef ja Keiser Wilhelm, mõrrad Würstkoanad, GõemMaa ohwitseride-saatekommd j. n. e. Leibgarde-jalawZgi seisis rongi mõleml poslsl riiias. Kirikutes oMsiwsd Keisrikoja  srauad ja preilid, iseäralised saadikud, Ministrid ja diplom Mku-korpuS matuserongi tulemist. Pärast smmUcha fisseõmlistamifl Kardinal Grmschs läöi ja pärast teist sisseõnnistamist, sai surnukirstu wõti Guardim--KapLzinreLK kätte antud. lialgi ei Me Wieni's nii Valju rühmast korraga koos nähud, pealtwaatajst? hulk saab ZMMiK hinge peale arwatud, paiguti kardetawas tungimises. Rongi käik Hofbmgist (Keisri-paleest) KsMziner-kirikuni kestis peale poole tünni. JseZrlins on, st Keiser Wilhelm ise Erzherzog Albrechi i Watussle tuli, kuna walisejad Würsiid muidu ikka omad assMmkud PrinZide matusele saadaNüd. Freis piab sslle nähtuse põhjuseks, et Keiser sellega mitis Mult ofawõtmise-teretamist  Austria sõeamäele ei ola tuua tahtnud, waid ka üht sõbruse-teretamist ja osawõmtift-tumüstust kõigile Saksamaaga ühendatud riigile- Selle läbi saada Saksa Keisri tulemine üheks suureks Koliti ka-iähmdussks, sellega auMada Saksa Keiser Saksamaaga ühendatud Monarchi-riigi wagewnss seisupaika. Erzherzog Albrecht  Friedrich Rudolf oli omal aeal kõige kuulsama Austria sõwmche, Erzherzog KarZ'i, poeg, keda isegi Napoleon I. kartis, kelle peale aga ka süüd lükatakse, et tema Kindral SuworowU SchweiM ja Ait dress Hofer'i TyroliZ ilma abita jätnud, knida ka Gttusst Mojor Schill oma pihutäis sõeamsMega tema abi peale lootnud, temast aga maha jäätud olla. Nüüd ära surnud Erzherzog Albrschi oli Zeikusewu 3. (Heinakim 28.) pääwal 1817 sündinud ja astus wara sõeawäe sekka, kus tema kõige oma elu-asa sõsas ja rahus wahwusega ja osawussga tööd teinud on. Juba aastal 1.839 oli tema UuMMKa! 4. kümssieri-rügemmtis Oberstlietenant,  sai aastal 1840 Obsrstiks ja 1843 Feldümrschall-lietmMM  ja kommandantiks Mähren'is nimetatud. Mäsfamissd Auskia'S ja kohe selle peal UngmKtml, mille kaikus ka Austria Keiser Ferdi»a>,d I. thwni pealt taganes, tegiwad Erzherzog AlbrechN esiteks otsa, tema läks Jtalia'sse kus Anstria sõeawägi Ssrdmis Kuningas Karl Alberti waStu Võitles ja wMes sea! esiteks kui priitahtlane, sai aga juba Jõulukuul ühe diwisioni ksMmandsriks nimetatud ja wsitleS selle eesotsas Paastukuul 184 S Mottara ja Nowara lahingites. Kui aastal 1850 tollide pärast ssda PreuSsiga lahti minema kippus, siis sai tema selle sõea. wäe iilemkommandoriks nimetadud, mis Põhja-Böhmimaal PreuSsi waStu kogutud oli, aga sel korral sai tüli Austria ja PreuSsi wahel meel ilma söeata lepitatud. Mihklikuul 1851 sai tema M. armee kommandoriks ja Ungrumaa Kindral-KabernõrikS. Aastal 13SS oli tema ühe diwiftom kommandõriks määratud, mis Saksamaa söeawäega üheõ Prantsusmaa waska -võitlema pidi; see föeakäik jäi aga maha. Kui Austria Keisri walitsus Ungrumaa üle lödwendatud  sai, siis taganes Erzherzog Albrecht omast Kindraltnberuõri  ametist ja laskis ennast Vicenzasse Kindral Benedekl kommando alla saata, sai aastal 1863 Feld. marschalliks nimetatud ja kui aastal 1866 sõda Italta ja Preussi waSta lahti läks, Löuna-armes ülemkommandõrikS  nimetatud, kellega tema Jaanikuu 24. (12.) pääwal hillgawat wõitu Ztalialaste wasla Custrozza jumes sai mis teda, kui kaitsejat PreusSlaste wasta, kõige rohkem