Mõned õrnemad lehed on küll närtsinud, aga wist kulewad need warasel kewadel jälle tagasi. Paastukuu 16. pääwal on Malla Liiwaku-metsawahi maja maha põlenud. Sisse on kaks hobust, kaks wafikast, kõik wiljawara, töö- ja majariistad jäänud. Hapsalust on ,Revaler Beobachter- järgmist sõnumit saanud: ,KuuS taluperekonda, kes umbeS wiie aaSta eest suurte lootustega aga Vähese waraga Hiiomaalt ära läkfiwad,  omale Kaukasias uut kodumaad otsima, jõvdstwad seia tagasi ja tahawad endisele kodumaale tagasi minna.Puudustest ja waewadest pilkal kurwal reisul, on pitkad ja tugewad mehed koledast ära kõhnetanud, paluwad ja leiba naeStele ja lastele, ja tänawad pisaratega iga ande eest. Hulk wäljarändajatest, nimelt lapsed, on muist teel, muist Kakasias ära surnud, sest et nemad sealist klimat wälja ei ole kannatada wõinud." JmekS on panna, kuida Pärast mõnda nii kurwa äranägemist wäljaränbajate-püüdjad  ikka weel saaki leiawad. Tartust. ,UuS Tartu Zeitung' kirjutab oma Nr. 103 seeS Lehekuu 5. pääwast: aega enne toimemetufe  lõpetust tuli täitsa ootamata leina-sõnum, et Kasani suurkooli ülekorraline Professor, vr. Michael Weske, heile õhtal kell 7 äkit s e l t är a sur n u d on ÜkS iseäraline saatus on see, mis selle omaS täideS mehejõudu Sära kutsutud mehe elu nii mitmesuguseks ja liitumaks teinud on. Üks waene karjapoiS, sai tema omalt kodupaigalt Paistu kihelkondas Wiljandt ligidal, Tartu Gymnasiumiõse toodud, mille keskmistest klassidest tema läbi käis ja siis Leipzigisse läkS, ennast misfionäri?S  ette walmistama. Pea pööras tema aga teistele teedele, wõrreldawa keelede-teaduse poole, milles tema pea tublit tööd tegi. Doctori-kübaraga tuki tema Leigzig'ist, ku? tema kui Akademia kodanik oma seltfilaSte Akademia-elust mitmel wiifil osa wõtnud oli, (teiste osawõtmiste keskiS oli tema ka studentide eesotsas Saksamaa sõeawäe teretamise juures, kui need omalt wõidukäigult Prantsuse sõeast tagasi tuliwad, kui Saksa-ritter) oma kodumaale Tartu'sse tagasi. Pea wõttis tema Eestikeele Lektori ameti oma peale, künni teda umbeS nelja aaSta eest ülekorralise Professori õigustega Kasanisse kutsuti. Dr. WeSke oli siin ÜkS kõige tuttawamatest meestest, kelle tegewuse ja tahtmise üle wäga mitmet wiifl arwatud on. MiS tema teadusliku tegewuse kohta maksab, siis olrwad temal just tema iseäralises waldkondas salgamata anded . suure teaduse kõrwas kõige pealt üks peen tundmme keelede loomuse ja healede kohta ja mee! keelebe aealuguliku  sigimise kohta. Nenda on tema palju tähtsaid lisaff EeSti grammatika ja nimelt heale-õpetuse juure saatnud. Tema nõdrus oli tema jõuudude killutamine ja natuke kohmetust seisuses ja sõnas ü?S langus, mi? tema looduslikust  heast südamest ja püüdmisest igaüht lahkusega teenida, rohkendatud sai. Kerge ei ole tema elutee mitte olnud, kui ka endisel karjapoisikesel tema püüdmiste mitmesugustest  järgedest puudust ei olnud. Üks märklik nähtuS meie kodumaa uuemas aealuguS olnud -- ühes wäljakosumises.  mille peale meie juba täna sius stuäio st ira (ilma k awaluseta ja wihawaenuta) tagasi waatame on temaga hauda langenud.^ Pärnust, ,Rishki sõnumite järel on Pärnu maakonna Rahwakoolide-inspektor koolmeistritele ära keelanud asjadest osa wõtta, millel kooliõpekusega  ja laStekaSwatamifega tegemist ei ole. Riiast Ülemal tähendatud leht kirjutab, et Riia Priitahtlikud tuletõrjujad edaspidi ainult siis tulekahjudele minema piawad, kui neid iseäranis senna kutsutakse ja nende abi tarwis läheb. Ka saada Priitahtlikkude  tuletõrjujate mundred rohkem Weue mundrete kohaliseks muudetud, kuna need nüüd Preusst mundrete kohatised olla. Jakobi kiriku ülemõpetaja ja Liiwimaa Ewang.-Luth. usutunnistuse Konfistoriumi Assessor, Johann  von Holst, on oma palwe peale neist amelitesi lahk! lastud. Kirikuõpetajaks tema asemele on Wolmarl kirikuõpetaja  Girgenfohn walitnd ja kutsutud. Peterburgift. .Walitsuse tuulutust mööda on Keiserlik Kõrguste Smmvürst Paul Aleksandrawiisch'l ja SuurwürStipraua Aleksandra Georgiewna noor iülar, Keiserlik KõrgnS SnurwürSti-prinzesS Maria P a wlow  n a Lehekuu 0. pääwal, KeiSri Majestä - tide liglolemifel ristikud. Ühes sai sel pääwal ka Keiserlik KõrguS Suurwürst Ass. uj ärje p ärij a 22 aaStane fündimise-pääw pidulikult pühitsetud. Montenegro Würst saab Lehekuu lõpul PeterburgiSse  oodatud. Räägitakse, et Saksamaa KeiZriga ühes ka Saksamaa KeiSripraua-ema (KeiSripraua Friedrich)  Pelerburglsse tulla. Keiserlik KõrguS Kindral- Admiral Snurwürst Aleksei Aleksandrowltsch oli Lehekuu 5. pääwal Kronstadt'iS, kaugelt sõidult tagasi tulnud kamm üle waatamaS. Nimelt oli kllpper »Rasbo!niN kolmeaastaselt  sõidult ümber llmakera Lehekuu j pääwal tagasi tulnud. LänepooliStest kubermangudest Schelbler! walulku jagu neudauimetatud,Paplwe?M" LodziS. on Lehekuu 5. pääwal osalt maha põteuud. Poolamaal on sel kewadel amldaselt palju põrnikaid ilmunud ja noortele  lehtedele on wäga palju kahju tehtud. --- Spik - schino külas Ljnblini kubermangu?, on talupoeg Jan Wlodartschik oma kahe poja pead kirmega maha raiunud. KülaS olla jutlusi tehtud, et need mitte tema omad täpsed  ei olla ja see on teda sellele koledale leule kihutanud. Kesk-Weuemaalt. MoskwaS Valmistatakse juba korterist oma ja wõermnaa Kõigekõrgemate ülematelt, keda sell suwe! seuna oodatakse. Wolkist. Jürikuu 28.' pääwal: Wilja wretakse paiwili 100 kuuni 600 koormat  seia. Nisude puuda eest maksetakse 75 kuuni 84, rukki puuda eest 61 kuuni 03, kaera puuda eest 69 kuuni 63 kopikat. Ostmine on elaw. Esimese sõiduga lWwad 130,000 puuda, teise sõiduga umbeS 350.000 wilja RõibinSkiSse. Wolga wesi alaneb. Astrakhanist, Leeheknn 1. paäwal: Pärast pilkema! põuda au Viimastel  pääwadel wihma tulnud. Kõik on kosuma hallanud, Kharkowi' st . Lehekuu 3, pääwal: Põlluwlljaga Kharkowi ümber ollakse üleüldiselt rahul. Aeguti sajab wihma. aga mitte raSkest. Talw-rukiS ou ivaga hea. Talwe-msu sai Bogoduchowo, Lebediiu ja Achlõirka kreiside? paiguti üles küntud. Suwiwili on wäga hea?te tõuSnud. Wjatk a'fl, Lehekuu 3 pääwal: Witn ilmadega ei taha talwewili kosuda. Suwiwilja mahategemist ei ole weel algatud. Heinamaad ei hakka weel haljendama. -- Woronesh'ist Lehekuu 3. pääw.il: Rohked wihmad Jürikuu lõpul on wiljapõldnsi parandanud. ---Ta m - bo w i ' st, Lehekuu 4. pääwal: Ilmad ou soojad ja kuiwad, kergete külmadega homlkutel. Mahe aral tulnud wihmad on wiljapõldufl paraudauich. Ju vlmikk ou hea. UsSmamsti kreisis pidi nisu üle? küsitud saama. Kõrgamaie paikade peal on rohi madal ja arm. TimbirSk i st, Lehekuu 4, põäwalt Ilmad on wilud ja Vihmased, öösetel külmetab. Talwe- ja suwiwili on ühetasaselt wiletsad. Tõi seani kreisis on ziefcl-hiired ilmunud, ei ole aga tänlne suuremat kahju teinud. Mere lahing Tallinna lahel, Lehekuu 2. p. 1790. Selle aasta Lehekuu 2. pääwal on kõik Venemaa aealehed seda pääwa meele tuletanud, kus 100 aaSkat Viimasest korralisest merelahingist Tallinna lahel täis saiwad, milleS Wene Admiral Tschikschagow il laewaga. 870 suurtükiga ja 7500 mehega, Rootsi laewaStiku  iile Herzog Karl van Ssdermannland'i all. kellel 27 taewa, 1700 i 3,000 meest oliwad, täit wõlw sai. Sõda Rootsi ja Venemaa watzel, mllleS see lahing ette tutt, oli Rootsi Kuninga Gustav M poolest aaStal 1.788 ilma ühegi kohalise asjata algatud. Temal oli himu olnud neid jagust Soomemaast, mida Keiser Peter Suur Ado ja Rystädti't lepituses Rootsi Kuninga käest amale saanud okt, Keisripraua Katharlna käest jälle tagasi wõita ja oli selle pärast suwel 1788 seda sõda alganud, ilma et selleks üht uut asja olnud olek?, mida. uue fõea põhjuseks oleks panna Võinud. Hakatuse? olnud Rootsi Kuningal ka n?mi Va kiimaa kubermangudest midagi tagasi Võita, aga see mii olnud sel aeal juba maha jäätud ja tema soowinud ainult weel Tallinna linna ja sadamat Mgn pandiks oma kätte saada, tunni tema pärimised Soomemaa kautatnd jägude kohta täidetud olekstwad. Sõea edaspidise käigu kohta ei ole lahingit Tallinna lahel mingisugust tähtsust olnud, sell? waSta aga kaks teisi: Ühelt poolelt on tähtjas, ei wõitja Wene laewuSttt umbeS poole ivelkeui oli, kui wsidekud Rootsi laewuStik; teiselt pooleli, «! Tallinna unu Admiral Tschllschagow'! wõidu läbi iKootSlaSK iorsuilookSmise eest peaStetud sai, keS eht liuna Me ivõluud, oma söcwäge stõse pannud ja suurt üleSpidamise-raha paunad olekstwad. kulda seda ssea käiluS sissewõelud inmadega sel aeal tehti ja ka nüüd weel tehakse, kui neid ka Mdawalt pidada ei kaheta ehk pidada ei wõida. Wrrelahiugi enese käsk ou järgmine olnud: Jürikuu 30. pääwal nähti Toompea kaljult ja OleweSti kiriku tornist ühe suure lae mus Uku, umbeS 30, tulemist idapoolt, mis Lehekuu 1. pääwal Surropl ja Naissaare wahele jõudis. Tallinna lahel, mida kantsist meres. Ühest kantsist nüüdse Krausp'e saunade ia sadama wahek, ja sõeasadamast  suurtükkidega kaitselt, oli Wene laewaölik aset Võtnud, peale mõne wcikema lacwa, Il suure laewaga. Lehekuu 2. pääwa homiku! kell 10 tuli Rootsi laewublik ligemale. Wcike fregatte .Ulla peal oli Kindral-Admiral Hcrjög Karl von Sõderinaunlaud oma stabiga. Suur söealaew (.lulg sõitis teiõte laewade ees PalzaSsame lõuucpoolise otsani, kange tuulega Weue kamadest mööda ja atgas lahingit suurtüki kuulidega, miS aga märki ei jöswuud, kuna Weue kuulidest mitmed »Julguse sisse lõiwadjalae.va rebliud purjudega Wulfi saare taha põgenema sundisiwad, Niisamati jookflwad ka teised Rootsi laewad Weue laewuSlikufl mööda, ilma et nende kuulid suuremal kahju teinud oleksiwad, kuna nendest enestest mitmed raskel wiga saiwad. Kõige suuremat kahju oli sõealaew .Prmz Karl'' saanud, pidi ennast juba pärast weerand-kuuuisi wsiltemst waugl andma, wõtkis selle täheks Rootsi lipu maha ja tõmmaS Wene walge lipu Andreaseristiga  üle?, Umbes kell l 2 lõune aeal ilmusiwad fregatte  .Ulla FeUen' peal tähed, mis wõitlemife lõpetust kuulntusluad. mis peale kõik Rootsi kaewuStik põhja poole tagü!,eS. See merelahing, mille? kamade kokkukiSkumisefl ja wõitlemisesi mceK mehe wakta juttu ei olnud, oli uenda wahem kui kahe tunniga mööda? ja oli Muulaste täie w'iduga lõppenud, kelle kahjud maga weiked oliwad, mõnest kergest kinnijooksmisest rääkimata. Waenlase laewaga .Priiiz Karl' ühe? oliwad ka 420 meest WenelaSkc kätte wangk langenud. Edasi ei saanud Tallinna lahel enam wõktzeldud. Rootsi kaewuStik jäi Lehekuu 14. paäwani Wulfi saare juure ankrusse ja sõM flkS Kõrgesaare lahele.  Pärast mõnda edaspidist kokkupõrkamist sai Leikuftk«u  J. pääwal >7OO rahu tehtud, ilma et sellel sõeal mingisugust jäädawat järge olnud oleks. Köit jäi wana! wtist ja aeaiugu et tea siis ka kahingist Tallinna lahel muud ühtigi nleS panna, kui seda lahingit ennast ja Wene laewuSkiku wõilu kat?kord nii suure Rootsi laewuStiku üte. ja wõidiihimulise Rootsi Kuninga aSjata algatud sõ? tähenduseta käiku ja lõpetust. - ISW. TrSNw» l« k^,.. Kunstsämkut kni Kiixiti selle aasta kõige paremast seltsist ' müüiwad odawa hinnaga .. Georg Riik, Tartus. Woldemav Volk, Narwas. Droeaemüller Rakweres, Gebr. Müller LaiSholmiS Theodor Büll. Hapsalus. Teada and mised 63 «alamaad, Mvmaad ja fee jame tar. wikik heinamaa salarsasmaa, ligidal, wöid kohe rendi peale anlnd saada Ligemal teadust annab Gapa mölfa WakiMs. saawad tishleri töö-riistad ja muud iseäralised aramüütud WaeStekosU uulitsas Ksrli mosa?, ksrler Nr. 6. ! 3cxn ' '""""" ' PsskeWsLs Ex« limaa rahwa « > « wanast sett II Ii o?l wcet saada Dudftrsl tr«ki«kj<is, Jassmnas, Lma-NuMftrs.