Zablonsky, kes ühe tähtraamatu »kiaÄSnMpl> wäljaandnud, oli Sskworiui  pääle kaebtuse tõstnud, et wiimane tema kalendri järele trükkinud ja seda müütama  hakanud. Kohus olnud selle pääle põhjendatud, et Sluworini kalender just sõna sõnalt tema kalendri järele käinud ja sääl ka just need samad trükiwead leida olnud kui Jablonski omas. Asi antud ühele lepitusekohtule otsustamise!!, mille liikmed kaebaja ja kaebtusealune maimud. Kohus leidnud Ssuworini süüdlase olcwat ja mõistnud ta Jablonski järeljäänud kalendrid ära ostma, mida ta siis mis tahes hinna eest äramüüia wõib. Kaluschinas (Warssawi kubermangus), tunginud ühel õhtul umbeS 2000 juuti nelja läbi reisima Wene kaupmehe kallale ja peksnud neid hirsamsti. Kui politsei neli püä-peksjat kinni tabanud ja wahi alla miinud, kogunud juutide salk kokku ja nõudnud tormilikult kurjategijate lahti laskmist;  tulekaitse pidanud kokku tulema ja märatsejad weepritfide abil laiali ajama. Lomshast. Säält kubermangust teatatakse,  et Radzilowi linnal hirmus tulekahju  wõõrusel käinud, mis linna pea täitsa sõe hunnikuks muutnud. Kaks immest on tules surma leidnud, kuna enam kui 600 perekonda päümarjuta jäänud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saalne põllupidajate ühisus tahab omale ajalehte asutada, milleks tal praegu juba 500,000 marka raha oleivat.  See ühisus arwatakse 100,000 liiget suur olewat, kes suuremat päewaleht küllalt jõuad ülewal pidad. Muud kui raske saab olema, uus lehe sihti nii seada, et kõik ühisuse-liikmed sellega rahul on; ühisusel on ju politikaliselt wäga mitmet seltsi liikmeid  wabameelsest kuuni Vanameelseni. Sosiasi. Walitsuse leht awaldab ühe prinz Ferdinandi kirja Stambulowile, milles prinz sügawaSti kahetseb, et Stambulow walitsuse juhatuse omast käest äraandnud, mida ta 1887 aastast saadik kasusaatwalt juhtinud. Sellest ajast saadik, kui ta Bulgariasse  läinud, pidanud ta Stambulowit enese paremaks nõuuandjaks, kellele ta oma politikalised mõtted ja otsused teatanud ja keda ta Bulgaria asja paremaks sõbraks ja eeswöitlejaks pidanud. Edasi arwab prinz Ferdinand, et Stambulow ka tulewikuS  ikka trooni ja würsti saab kaitsma ja tänab teda Kige soojemate sõnaga tehtud tööde eest. Juglisemaalt. Sääl olla wanal Gladstonel jälle kibe nõuu uuesti politika wõitlusc wäljale astuda. Tema hiljuti tohertatud silm olla imehästi paranenud, nüüd tahta wanamees ka teist silma lõigata ja lappida laska ning siis tahta tema oma erakonna juhatuse ohjad jälle pihusse wötta. Marokko sultan on nagu 30. Mail Madridi kaudu tulnud sõnum  teatab  ära surnud. Sõjawägi kuulutanud  Muki Abel Azisi sultaniks. Hispanlased  kardawad, et nüüd Marokkos, iseäranis  säälscte Hispanlaste kindluste juures, mässamise!» saada tulema ja sellepärast on Andalusia sõjawäed käsku saanud, ennast söjakorrale seada. Pääle selle tahta HiS.  panis Europa suurriikisid ühisele tegewusele endise Nowkb» lepingu põhjnsseaduse alalhoidmiseks  kutsuda. Ka Prantslased olla ' neü sõjtllaema Tangeri saawud, teisa tahta Nad meel taga järele saata. Möndasugust. Wäiksele lugejale järge mõtlemiseks. Tugimäe Tõnu oli üks kentsakas mees. Tema peaajus pesitafiwad rehkenduse eksemplid  nagu warblased küünis peenide pääl Kui ta mitte talumeheks ei oleks sündinud,  siis oleks temast tõesti kalendri tegija wõi mõni prohwessor saanud. Ühel ilusal homikul tuleb temale wana tuttaw Abaja Aadu wastu ja teretab teda/ «Kuidas läheb?" küsib Tõnu. «Oled nii muial moega, wist pühitsed täna oma sündimise päewa?" „Ei Tõnu, minu sündimise päew ei ole mitte täna, seda peaksid sa küll teadma." „Noh, kust ma siis seda tean?,, „Sa tead jo muidu ikka kõik," wastas Aadu. „Sull wõib õigus olla, Aadu. Õiguse poolest wõin ma seda iga ühe näust ära tunda, millal ta sündimise päew on. „Noh, siis waata mu näu pääle ja ütle millal on mu sündimise päew?" Tõnu pistab käed kuue tasku, waatab Aadu otsa ja ütleb: „Ma tahan seda sulle öelda, aga pane hoolega tähele! Wõta see kuu päew, millal sa sündisid. Ons käes?" „Jah." „Pane nüüd teist niipalju juure. OnS walmis" „Jah!" «Ariva weel 5 juure! Walmis?" „Jah." «Nüüd kaswata seda wiiega! Ons walmis?" „Jah." „Arwa nüüd sinna juure weel nende kuude arw, Januarist kuni selle kuuni, kus sees sa sündinud oled!" Aadu luges tükk aega pitkamisi sõrmede järele ja ütles siis: ,Müd on walmis!" „Noh," küsis Tõnu, „ons su sündimise päew neljandama weerand aasta sees?" „Ei ole." Tõnu mõtles ja Ales: „4. Juunil on suu südimise päew." «Üsna õige," ütles Aadu imeks pannes. „Kust sa seda tead?" „Hm, see on mu saladus ja sääl tulgu kes tahes, kas wõi Türgi keiser, mina tahan ta sündimise päewa wälja ütelda." Järgmisel õhtul kui kõik naabrid küla kõrtsis koos istusiwad, oli imekspanemine suur, kui Tõnu sell wiisil kõikide, noorte ja manade sündimise päewad õigeste wälja rehkendas. «Küll see on ajumees!" ütlesiwad  kõik ja murdsiwad ome päid. Ükski aga ei saanud seda wälja, isegi Vallakirjutaja mitte. Mulle aga on Tõnu oma saladuse ilmutanud  ja kes seda proowida tahab, see tehku mi wiisi. Wõtku see kuu päew, millal ta on sündinud, pangu sellele poole juure, arwagu 5 weel juure, siis kaswatagu wiiega ja wiimaks pangu weel nende kuude arwu juure, mis enne tema sündimise kuud on. Ja kui ta siis wäljatulnud arwu ütleb ja ka seda, kas ta Viimase weerand aasta sees sündinud on wõi mitte, siis wõib ta sündimise päewa korrapäält õigeste wälja ütelda. Jällegi uus kuulikindel riie. Rättsepp  Dowe tahab oma kuulikindla riide eest 200,000 sterlingnaela. Nii teatawad wähemasti Inglise lehed. Seni ei ole weel ostjat leitud. Tuntud elektri teadlane S. Maksim, kes ka ühe uutseltsi Mrtuü wälja arwaS, tahab asja nüüd odawannne teha. Ühes „Times'ile" saadetud sirM teatab ta, et ta ka ühe kuulikindla riide üles leidnud. Terwe leidus wõtnud tema ainult kuus tundi aega. „Kui Inglise walitsus minu kuulikindla riide enesele omandada tahab," kirjutab ta, „siis olen ma walmis oma saladust igale ohwitserile «äikese maksu eest teada andma. Maksu tahan ainult materjali  eest, mis ma Eritti külas leidsin. Tulewate päewade sees tahan oma leidust Eritti gummi-mabrikus näidata. Kõik, kellele asi huwitaw, tulgu sinna waatama." Tuntud  Londoni akwariumi direktor, kus rättsepp  Dowe praegu oma riiet näitab ja proowida laseb, on Maksimit sõnast Võtnud  ja temale nõuetawa raha kuulikindla riide eest saatnud. Hiljuti oliwad katselaskmised  Eritti gummi-wabrikuS Maksimi kuulikindla riide pääle. Palju ohwitserisid oli sinna kokku kogunud, sest et Maksimi awalikult ajalehes kuulutanud, iga üks wõida oma püssiga tema riide pääle lasta. Ta ei pidanud aga oma sõna. Ta laskis oma püssiga wäljaseatud riide pääle, mis muud ei olla kui Amerika kalewi wahele pandud teraseplekk. Mõned kuulid pole plekist läbi tunginud. Kui Maksim Inglise ohwitseridele lubada ei tahtnud oma püssidega  proowi teha, läinud nad majast ära. Maksim pole seega weel mitte Dowest wõitu saanud, mis ka sugugi ime ei ole, sest missugune leiduse wõib inimene kuue tunniga malmis teha? Maksimi nõndanimetatud  „saladus" ei ole muud, kui et teraSplekk kahe wildi riide wahel on õmmeldud.  Seega wõib Dowe nüüd hõisata, kuna Maksim häbenedes kõrwale pea maatama.  Aga ega sinna waõtu midagi parata  ei ole! Uus lastemäng. «Jumala pärast, lapsed, mis teie olete teinud, kõik mööblid olete puruks löönud?" „Aga pappa, meie tahtsime raudtee õnnetust mängida." Eksami tegemiste üle koolides ühest klassist teise nurisewad Wene lehed, iseäranis  „Grashdanin," kes seletab, et niisugused eksamid lapse maimu tapjad olla. Kooliõpetajad  pidada jo nii ja nii teadma, kuda lugu kellegi õppija teadmisega ja edasisaamisega  on, mis tarwis siis weel nii mitme nädalased katsumised. Pääle selle olla eksami tegemine tihti õnne ja juhtumistega ühenduses, kus kehw õppija mõnikord õnnelikult  läbi peaseb, kõige parem õppija aga kinni jäeb. Näituseks toob ~Grashdanini" toimetaja hulga elust wõetud sündmusi. Saarlasele. A Ülistatud «Saarlane", mu' kulla A Ära mitte pahanda. Et nii weidi waimu lilla Saadan Sulle kimbuna. Mina alles noorukene. Arg ja elutundmata. Nagu üksik lillekene Wõtan murul nokuta. Sellepärast ka need lilled Wähe õrna tuumaga. Mina lauluks painutanud Olen Siuu jäuks ma. 4° -» Mitmed päewad lähwad mõõda Kus ei saa maa luuleta; Ei saa salmikestki seada. Et wõiks korra hõisata. Oh, tei' tööd ja talitused. Liiga karmid olete. Kõik mv õrnad kujutused Ära mult tei' kisute Linaüäa. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, IS. Juunil. Eeütikeeli JumalliteenlStuS kellu V»l2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 5K 24, Saarlane. 1894. WaStutojo todnetoja: Hs?t»ig vah, ooo.?oZ,