Tallinna Sõber. .V- 12. NellteiMmmS aaStoMk. Tallinnas, Paastukuu 24. pääwal 1892. Ultnliilit aealeht Gcsti rshwslr ««»> ja li«ii»dks. Tuleb ükskord nadalis walja. ' Maksilb Täiiilrnk» pSrijate trgkichjzjas: Zaltiq?rublas z4V Zvp.^-pool-aaStsS ......... 1 rubla 4V kop i .. .« Svjy. Chi: poStM s- d«iid: Ä»ta> .. . 3 riabslr pool-aaSta? l rubla 70 kop .Mulywled praksatab ig» rea eSK lellL aseme pealt » kop. H b4.-.«qrw»z - M 1,»»,-,» z ». AG,». H. K»W,w,-r«. " A»«MkN»i K. x A »oob<«. - S. I - .Ä.r«».- M P«»«r. - Pr.u» W,kr.s«. - MaStaja i redaktor W. F. Eichhorn. Elsb Bakti«k!«, - Urtai. R ehistex. I. - - LinbMe ja, teistel loymave kaitsemiseks. —!ÜleWissd sõnumid mailmast. Omalt maalt. Tallinna'st: ... Hoqle MbpWgliste eest. Piiskop Richser -s. Emastu uus kirikirSpetaja.' —.-PoSli-amet'  - ' iiikkuve's?Äga kisa. - Silo-aida — Raudteede uõuu. Wõcrainaa asujad. Hobuse, jg looii!'-.  < maaMeplemisest. Kodukoplitajate uaestorahwastc õigus- sa kihelionua maksud. . MereAtksSx. koplitest.. Gwizbursti kaubamaja. Teise Hiidaaea-lottene loosid. Kaerad Baltimaa sadamates. -- l ANm,a lahest. - RSugod. Lnmd kaps. - Pawniw. - N-Uikttik: Zim.id. - Siiwiljiinob. - Larwa,Sikud l võikaim. - Lnwwma Ninluopttajawpwlicsftk. '- ouim« j«rv>. --. WSndra IM»'ii,lõpetaja. -Prvpst j r-.'l W.«!,:Na',l,.k so.!jmch-str- Pskoleuk. Riiast- Laiiudui, krotiel , - Lnbaw i> - «mnwr-pa »'.i»taw.Um,-n. Pfinl>»-.i,!i ÄrP",wiM '«wria„ki.k-k » Vi'N,awi Maa - kStjtj n« iu -^"""d»nd Lindude ja teiste loomade kaitsemiseks. Kui ffe leht. lugejate kätte jõuab, siis on warasemad must.^räSStad'tsukefed ja teised juba feia jõudnud.  Lööja ntas ja lahke looduS on neid ja meie kodumaa  põliseid liudusi kewadesesse pidu-ehtesse pannud, klemad on oma keelt ja kurku uneste harjutanud ja watmiWvad  ennast rõõmu-, täsiu- jsj.armu-lauludega kewadWe  räSkemale ja tööle, hakkawad oma tulewä sugu wÄljahaudnmiseks ja üleskaSwatamiskks wähem ehi rõskem kUnstirkküsi warjupqikafl puude otsas, põesastes ja kÜWte peal Mets heliseb ja kõlab. See on loöbusd PulM-õeg, kenam pidu iga inimese elu-kaikuS, kenam Pidu iga aasta elu-käikus. Linnud ühendawad ennast priitahklikull ja hinnata laulu-khorideks ja iga puhta Wiittest' süda" .Wsus. seda/'lluutdeS,. saab sellest uut rõõmu >Ä'uut kmiSaStuse 'ja nukra meele kolm, mis ensiast ehk kurwal talwel südame peale heitnud, lahkub ja isegi wanzmad südamed, mida kürwemad elu-maleStused tarretama panema kippnsiwad, tunnewad nooruse õhku omast läbi woolama. - Sitür piab selle toorus olema, keS seda puhast röõmu-pidn segada julgeb, kes nimelt lasttjate kaÄmat'. wät< nende mune ja poegi rööwima ja surmama lähemad. Ja siiski kes ei teaks mitte, el see Mõistma toorus igal kewadel uüeste ilmub ja oo kittb täht päriS-patusts just laste keski st kõige rohkem ilmub, kelle südameid ja elu-tolm weel ei piaks katnud, elu-raSkused puhta rõõmu eest lukku pannud olema. Kes et ptatS näinud olema, kuida nimelt poisikesed kewadekel pöesastitkudeS linnu pesast otfiwad ja neid otsima puude otsa roniwad. Mitmed, loodame rohkem nendest, ei mõtle küll esiteks munade rööwimise ehk koguni poegade waewamise  ja surmamise peale, nemad lahawad ainult »waadata",  aga juba see ,waatamine" on nödradeke ja argadele  linnukestele liiga, nemad jätawad kutsumata silmadest ,waadatud" munad maha, nagu üht roojaStatud pühadust, mtS igale õrnemale südamele kõige kurwastawam, kõige hirmsam nähtus maailmas on. Aga meel, ühe linnu pesa on selle linnu saladus, kuida igaüks aru saada wõib, keS tähele paneb, kui suure hoolega lind oma pesa peidab, wSimalikult peidetud paikas ehitab. Wõeraste saladuste üleSnuuskimine on aga juba omast kohast üks paha-tegu, on ühe keelatud himu taltsttamata täitmine, kui fee ,wõeraS"  ka ainult üIS linnukene on. Ja kes wõib selle peale julge olla, et ühe taltsttamata himu täitmisest mitte teine wälja ei kaswa! ,Waataja" kast sirutab ennast wälja, nagu ühe sala-wõimn sunnil, läheb ,waadalud" mune ja poegi ka .katsuma"; sellest kaSwab kolmaS himu wälja, jälle nagu sala-wöimu sunnil libisewad munad poisikese taskusse, et neid oma osamufe täheks puu otsa ronimise kohta, ka teistele .näidata" wõiks. Ja pojad need ajäwad omad nokakesed laiali, nokkawad ehk ka .katsuja" näppu, Mis temale osalt nalja keeb, osalt teda ka pahandab;  ikka köwemini hakkab tema .katsuma" ja enne kui tema isegi omast tallitnsest aru saäb, on pojad pesast wakja wisatud, linnu pesa on häwitatud, ilma et poisike ehk ka poistkese-meeline mehike seda just tahtnud ja selleks wälja läinud oleks. Wanad linnud on küll kohkunud ja haleda kisaga seimi ümber .waataja" ja katsuja" pea lendanud, aga keS seda tähele paneb ja sellest hoolib, kui tema oma tatWjMa himu täitmisel on, mtg täitmisega kaSwab ja kaStvcib, tunni kõik parem tundmus kadunud ja .waatajast"  ja , katsujast" linnukese kohta rööwel saanud on. Ärge minge linnu pesast .-vaatama", ärge minge linnu» keste saladust nuusti ma. linnukeste piidad-! ü roojasin ma, oma paha-lapstkute himude täitmiseks, see wiib leid ka ige'male,  kui teie tahtsite ja arwasite, ja hatnötamala süda, mida teie seal harjntastle, teeb teid ta halaStamntaW teie omaksete ja teiSte inimeSte waSka, kurnab teie siidametest kõiki õrnust, põletab teie südameid kõmaks tuviks, tuimaks kõige puhtamate rõõmude waSta, mis -viimases jooneS wäkjaastuimst inimeSte paremast jellSkonnast tahendab. Peale röõmuStawate ja puhaStawale metsa kewadMe lauku.khoride dä-vitannst. teeb aga lindude aäh.ndam-ue ja aega-mööda hä-v-tamiue ka majapidauusele määratumat kahju, sest linnud on meie aidade, põldude, rohumaade ;a metsade hoolsamad puhastajad kahjulikkudest kärbikutest ,a nende õgijatest roomikutest ja tõukudest, kuida ta siin paikas  juba sagedaste seletatud on. Lindude aset selles tallituses ei jõua inimeSte kaed läita. See kahju, mis lindude häioilamisest tuleb, on äranähtuSte järel nii suur, et see RiigiwalitsuSle tähelepanemist äratanud on, kes seaduslikkude nuhtlustega selle wasta wsitlema halkamad. Meie uue jahiseaduse art. IV. punkt 3 määrab selle kohta ! .lahl ilma jahi-tunuiSkuseta, linnupesade I „ b a t a hä-v i -am i n ? ehk munade ja poegade wäljawõtmtne nende stest. saab ö kuuni Äõ rublaga trabwitud/ § m ütleb! , Läbi kõige aasta on keelatud, kõiksuguste püüdenõudega  (lingudega, wörkudega, lõksudega ja seesugustega j metsiseid, tedrest, laanepüüst, põldpüüst, kumngpüüsi, fasanist  ja metSlilsi (Rehe) püüda, niisamati ka liunnpeiasi häwitada ja mune ja poegi walja wötta. peale rööwlindude."  SeaduS ou hea ja üleaStujatele on «uhklust waja, aga seaduse täitmise ametlikud ülewaata>ad üksi ei suuda seda ametit täiesle tallitada, kui rahwaS ise neile appi ei tule, ja tui seaduse täitmise üiewaatajad kord midagi leiawad ja lohust mööda oma katt wälja siruta, wad, fiis on enamist ÜIS pahandus jub - sündinud ja teist on oodata: linnupesa on häwitatud ja hawitam piab kohlukäimist ja nuhtlust ootama. Iseäranis linnupesade häwitamise ja sellest tulewate kahjude wasta. looduse röõmuStawa ilu, majapidamise ja südamepuhtuse poolest, piakflwad ksige telste eeS pere- ja koguduse-wanemad. koolmeistrid ja laStckaswakajad wõitlema, sist seda kahju teemad suuremalt osalt pooltaSmanud poisikesed, keS weel wanemate, koolmeistrite ja laSlekaSwatajate täie -võimuse all seisawad. Nende kohuS sunnib neid selle üle waU wama, pea aSjaS selle läbi, et laste ja taSWaudilkude südametes puhta rõõmu ja ilu tundmist äratawad ja tzarjutawad.  Küll siis koored ja roojased himud kokku korkfuwad  ja kauwad, ilma et nende lämmatamiseks igakord karistamist tarwiS läheks. Meie tuletame siin weel neid ,Koolilaske-selkstsi" lindude kaitsemiseks meele, mida paari aasta eest Soomemaal asutati ja millest sel aeal ka selle meie lehe sees jutt oli. KaS seesugust seltsist mew kodumaal  ilma kooliülemate lubata asutada wöimalik on, seda meie tea, aga kui seda luba tarwiS olema piaks, siis arwame meie seda ka kohalise palme ja ettepaneku peale kergest saada olema. Nahwa koolmeistrid, katsuge seda head asja korda saata, ja rutake sellega, el neid seltsin weel sel kewadel looduse ilu, majapidamise ja südamepuhtuse  tuluks asutada wõikS l Kewade on tulemas, kus ka meie koduloomad, uimelt põllutööl raskemale tööle kutsutud saamad, kus need siis ka rohkem hoolekandmist ja kaitsemist larwitawad. Meie arwame aea-tohaklseks, fiin paikaS üht leunu - lehle meele tuletada, miS selle aSja kohta wtimasel aaStal WhaMwa>kbW« jlmich paneme siin nende munimis-egn üle.v mis taewis lähemad, et k»i omaS kina-wiüs meie lehe harjanud kirja.mii st kchaijjekö saaw. >!»ia ei jeUegn oma kkia-wiiff ainnSõigeis  innniAada Zahakchne. See kiri on järgmine: Tallinna lennu-leht Gesii rahtvale. Ärmak EeSli rahwas? Oled >u omekigt oma palju» dnfe kohta. kui siud keiste suuremate rahwaStega wörreldanre,  isegt kaunis ulas seltside poolest ja agar neist osa uKtura. Gn poegahe keskis trjame .Kirjameeste". . VällnmreSte"., .Ml.c!neeblt ,Laiil,>> , .Ksali". sa .Kaiuuse.Ärltstst', aga kuida on lugu ela»' lale elu ja olu lahkusega, nende walu ja waewa wai» giSlamsega ju keski»? Meie oleme iseeneses juba neis küsimrSleS natuke joigukatud, sest meie teame, et EeSti rahwas suuremalt osalt südme karjakaswataw rahwaS on ja teame ka wäga dealtte, xi Loota sellele radwale looduse aukimiseks ja kSige elu edenemiseks kaunis loomulikud kohused ou etie määranud, ja just nende, looduses ette tulewate raskete, pühamate kohuste täitmise õlal on ta oma waewa ja raskust loomade omadega wdrreldaies sllurematt nsatk selle paleusele jõudnud, et ta loomi armas, kaum ja nende walu ja waewa wähendama pind. Meie ei wA aga mllgil ksUdel kõikidest Eestirahwa lttgetest ilma eeSkujadeka ja juhatusteta rohkemal n.öedul .«öuda, kui seda suuremate ja euam haritud rahwaSte juures ette tuleb. Tuimust elajate walu ja waewa kohla tuleb meel maailmas M ka Eestimaal küllalt ette, ja just selle soigutamisM  ja ielleräraii on stiS Tallinna ,Glajatekaitse. SeltN" seda weikest lennulehte EeSti rahwa keSkiS laiali lauiauud. ei esiteks näidata, k.uda ja kuS säärased seltsid oma tegewust algasiwad ja teiseks GeSti rahwast kui südist womadk.-taSmataial rahwast, Jumalale auukS, iseenesele ja ligem-sele kasuks, laaASSle sellele tählsalc lööwältake kutsuda. Olgu ka kull, et elajate walu ja waewa kergitamine  juba siis inimese südames maad leidis, ka la südames kaastundmus wõera waewa ja walu kohla ülepea attaS, mis manade rahwaSte õpetuse»sõnadest leida on, siiSki on uuemal aeal enamisi kõikide haritud rahwaBte keSkiS seda äm nähtud ja tuntud, et üksikute inimeste osawStmiue  sarnase tähtsa asja jnureS palju ei möm ja sellepärast on .Elajskattsc- haritud rahwaSte juures elule tõusnud. Nimetatud seltsid seadsiwad mahedad inimeSlikud seadused  elajate om ja elu. walicha waewa kergitamiseks kokku, need saiwad ülemate walitsnSte poolt kinnitatud, seltsidele põhMkirjaö autud za nende läitmiseks Suge Wutatud. Esimene ,-ElaialekÄttse-SrktS" sai aaStal 18T4 Londoni  linnas asutatud Ja, seal i-.nuns mõis see kallis kaaSludtik nutte elajate heaks täige esiteks mõlkuma hakata, sest seal oli ju ka aaStal iBV4 kõige esimene .Bubli- SettS" elama asunud ja Biidel on just see kõige ülem kirj.indnlt'f.g'l kust meie sumie sSna-rikaNte feaduse-andjate,  kuulsate Kuningale ja kaastundlikkude karjaste kaest elajate waewa ja walu tundma ja sulguma spime. Kõige kallimat wara stttes on aga meile selles raamatute raamatus  meie püha Vabandaja ise õpetuseks tallele pannud, näituseks: puha L-ka Ewangeliumis iõ. pea tükkis, kus Tema Jumala halastust inimese waska inimese halastusega  oma elaja waSta wörreldakeS seda tähmdamise-iönaga näitab. Suur maal oli Swtlgarti linn aastal t 837 esimene, seda iärtlc tegema, mis London is selleks otstarbeks eeS. kujulikult enne tehtud ott. Peale selle on nüüd manuste