Tallinna Sõber M 48. Kolmteistkümnes aastakäik Tallinnas, Jõulukuu 14. PtiUwal 1891. Ultiüdint aealeht Cesti kihinalt maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas l!indsors'i pSrijate triikimaja»: aaStaS S rubla, 40 kop.— pool-aaStas I rubla 4V kop Koju ehk postiga saadetud l aastas 3 rnbla pool-aaStas ... 1 rubla 70 kop. A»«s«i>»sed maksawad tga rea eyk leke aseme peatt S Lop. Tellimises maetakse waZta: - MP/-I»- 1 N^»«'i...di. Karow l raamatupood. Narmas: N? N kder <n„ " Walkas: W. Iludolst- Auresaares: M. Lauge. Maal: luida istäranis wuwtäks^ Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Tl°b - Urjad k-iw-b Väitiski (Baltischport - L^Mc--iS-iiop^ Register: Üleüldised sõnumid maailmast, Qmalt maalt, Tallinnast: ~Kõrgem Hädaaea-kommission" ja abid ! häda wasta, Khristian Waldemar p. - Õnnetus wõi kutjategu. Tulekahjud, Leitud pärandus , Margus, Laewa-Snnetus. Baltiskift: Jlnrad. Hapsalust: Raudtee, Tartust: Jubiläum. —' Kuresaarest: Meremeeste kool. - Lnbawist: Laewa- - m- » Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski's, Talwekuu 29, pääwal, Saksamaalt. Keiser Wilhelm'i sõiladest, mida tema noorte gardl-soldatitele nende ivannutamise juures ütelnud, lulewad mitmesugused sõnumid. .Neisse Zeitung/ sõnumite  järel on Keiser ütelnud! .Nekrutid! Teie olete nüüd Jumala pühitsetud teenrite ja selle altari ees minule truuwust  mandunud. Teie olete weel liiga noored, kui et selle tõstst tähendust ära mõistaksite, mis praegu üteldud on, pidage aga esiteks hoolt, et ikka antud eeskirjade ja õpetuste järel käit.e Teie olete minule truuwust mandunud, see minu gardiwäe-lapsed tähendab, Teie olete nüüd minu soldatid; Teie olete ennast ihuga ja hingega minu omaks annud; Teil on ainult üks «vaenlane, see on minu waenlane. Nüüdsete sozialistlikkude segamiste juures «võib ette tulla, et mina Teile käsku annan. Teie eneste sugulasi,  wendasi ja waneinaid maha lasta mis eest Jumal hoidku aga ka siis piate Teie minu käskusi nurisemata täitma/ Selle sõnumi järel ei ole Keiser Wilhelm siis kuidagi ühe wälise sõea peale tähendanud, seda rohkem  ja kangema rõhuga, kui seda seimi kusagilt kuuldud on, koduse sõea peale, «võitlemise peale Sozialdemokratlaste waSta. Wabameelised lehed, kes ennast wäga röömustasiwad,  kui Wiirst BiSmark ametist lahkus, ei taha seda fiis ka öiete uskuda, ei tea aga ka üht teisi sõnakäiku selle asemele panna. Kõik sõnumid selle Keisri-köne üle, nii kaugele need ka muidu üksteisest lahkuwad, on selles ühised, et Keiser wõitlemistest, tarwitust  mööda ka «veristest wõitlemistest, Sozialdemokratlaste wasta rääkinud on. Kamerun'i Kubernör Zimmerer ja Victoria-järwe rongi ülem, Oskar Borchert, oliwad Jõulukuu  2. (Talwekuu 21.) pääwal Potsdam'is Keisri jutul ja saiwad pärast seda homiku-lauale kutsutud. Nemad pidtwad järgmistel pääwadel Afrika'sse tagasi reisima. Saksamaa lehed waidlewad ikka weel palju selle üle, mis seesugust pahandust Keisri ja Würst Bismark'i wahel teinud on, et Saksa Keisririigi asutaja ametist lahkuma pidi ja kas tema iialgi jälle ritgt-ametisse tagasi tuleb. Esimese küsimise kohta on teiste asjade kestis kirjutatud, Keiser Wilhelm olla ennast wäga selle üle pahandanud,  et Würst Bismark Windhorst't Friedrichsruh'es wasta wõttis; Keisrile olla körwa sosistatud, Riigikanzler nõuda KeskpaiklaSte poolt abi Keisri liiga wabameeliSte püüdmiste ja tema (Würst Bismark',) «vaenlaste, ««agu KMri endise kaswataja, Geheimrath Dr, Hinzpeter',, wasta. Würst Bismark on seletanud, et tema igat Niigipääwa-liiget  kui Riigikanzler wasta wötnud on, keS seda soowiS. Usaldust Windthorst'i «vasta ei olla temal iialgi olnud, tema panna imeks, miks seda tuntud riigi-waenlast tagajärel nagu suurt Saksa rahwus-kangelast anastatud on. Tema teada wäga heaste. et Windthorst palju teinud on, teda Keisrist lahutada. Teise küsimise kohta on Würst Bismark kinnitanud, et temal wähematki himu ei olla, uueste üht ametit oma peale wötta; tema tahta, edaspidi ainult kui mõisaherra elada. Ka politikaga ülepea ei tahta tema enam tegemist teha; kui aga tema endist tegewust  kahtlustatakse, fiis pidada tema selle eest kostma. Raheburg is on Würsi Bismark jälle määramata «vaimustusega wasta wöetud, kui tema ja tema «vanem poeg, Grgf Herbert Bistnark, Talwekuu 30. (18.) pääwal  KreiSpääwa waltmiStekS senna tuliwad. Ann on uhkest lipu-ehteSse pandud olnud, maamehed on Würslile ratsa wasta sõitnud. Turnl oli ivad linna kohtud, Reameeste  seltsid >a koolid kokku tulnud. Würst, mundres ja kiiivrega, on wäga prisk Nälja näikanud, kohtute, koolide  ja seltside eestseisustega lahkest rääkinud, ennast Keiser- Wilhelm I. uue mälestuse-samma iile rõõmustanud ja siis walimistele läinud. Rahwa keskiS on määramata hõiskamine  olnud ja Magu!" ja .Hurrah!" hüüdmiste wahel ou isamaa-laul .Deutschland, Deutschlaud über Alles!" kõlanud. Pärast walimift on Wiirst mitmete tuttawate juures käinud ja lõune-laud on Landrathi juures  olnud. Õhtal kell 6 on Würst ja Graf Bismark era-rongis Friedrichsruh'esfe tagasi sõitnud. Aealehed toowad pitki aruandeid sellest pidulikust wastawõtmisest ja Bismarkl wastased lehed on wihafed, kõige rohkem Roomakatholiiklaste  leht .Germania." Keiser Wilhelm ei rõõmusta  ennast wist ka palju selle üle, sest need määramata anustamise-lunnistused Wana-Kanzleri waska, on ühes ka laitmised KeiSri wasta, kes teda oma kõrwas sallida ei tahtnud, ülepea kirjutawad Saksamaa lehed juba, et kui rahwa keskis nurinat ja Preussi Maapääwal jä Saksa Riigipääwal wastapanemist Walitsuse ettepanekute wasta kuulda ja näha on, siis ei käia see mitte Ministrite wasta, waid otsekohe Moaarchi enese wasta, mis üks kardetaw afi on. Würst Bismarki'ga ühes on Keiser Wilhelm 11. ka üht suurt jägu Saksa rahwast enesest eemale töukanud ja koguni kõige truuwimat jägu. Tema Müncheni wöeraste-raamatusse kirjutatud sõna ..Lrrprsma lox rssis vowutas" (.ülem seadus on Walitseja tahtmine")  on laiades ringkondades tuska teinud, ja et Keiser Walitsuse-käskufi üksi on alla kirjutama hakkanud, kuna tänine Riigikanzler ehk üks kohaline Minister neid ka alla kirjutas ja sellega riigi pöhjusseadust mööda «vastamist  oma peale wöttls (Monarch ise ei tohi ju waStatamise  alla kutsutud saada), see on Riigipääwal palju waidlemift teinud, mida Riigikanzler küll mitmesuguste seletamistega solgutada püüdis, ilma et see temal täieSte korda läinud oleks. Saksamaal liikuda rahwa-hinges midagi, mis kartust tulewate aegade kohta äratab. Rahwa usaldus Keisri wasta olla kõikumas, sest Walitsusel ei olla ühist joont seespidise politika aSjus. Saksa käredamad  rahwuslafed nurisewad, et Poolakaid ülearu olla meelitama hakatud; hoidlafed nurisewad kõikuwa politika üle SozialdemokeatlaSte kohta, keda wahest hellitatakse, wahest ähwardakse, nagu Keisri sõnades noortele gardifoldatitele.  Poolakate meelitamine, nagu Dr. von Stablinsli  nimetamine Posen-Gnefeni Erzpuskopiks, ei ole Poola käredamate rahwuslaste himu kaugelt mitte täitnud, ega neude usaldust suureks kaswatanud. Nende lehed küsiwad, kas see üks jägu maksust on, wöi kas see kõik olema piab. Selle kõrwas kinnitawad teised Poolakad, et nemad oina .unenägu ühest wabast isamaast" iialgi maha ei jäta. See unenägu ei pidada aga mitte Saksamaa  wasta, waid Saksamaa abiga täide minema. .National-Zeitung" ütleb Riigikanzleri «viimase Riigipääwa-kõne  kohta, milles tema rahwa rahutumat ja kurba meelt (Pessimismus) solgutada püüdis, Pessimismis ei laSta ennast maalimistega kuld-krnndt peal körwale saata. Selle kurwa ja rahutuma meele põhjused pidada körwale saadetud saama. Rahutu meel ja tusk ei tulla mitte wäljaspidistest küsimistest, waid seespidistest ettearwamata ju kargamast politikast, niisamati ka wörreldamisest endise ja nüüdse aea wahel. —Leipzig-ts on trükkijate abt- ja wanuduse kesk-kassa kohtute hoidmise alla wöetud, et fee mitte törkumiste tuetuseks tarwitatud ei saaks. Metz'is on üks muusika selts Saksa-«vaenuliste püüdmiste pärast ära lahutatud. Berlin'ts asutatud komitee Wenemaa nalja-hädaliste abiks kutsub uueste korjandustele, sest oma abist ei olla seal küll. Tänine oli 21,553 marka kokku tulnud ja Wolga-maakondadesse saadetud, jagamiseks kõige hädaliste keskis, rahwuse ja usutunnistuse peale «vaatamata. Austria-Ungrumaalt. Austria ja Ungrumaa Delegatsionid  on oma koosolekut lõpetanud ja igalt poolelt kinnitatakse et nende tööga rahu! olla «võib. Kui ka «vaidlemistest puudust ei olnud ja Ministrite käest sagedast rohkem päriti, kui neil teha «võimalik on, siiski on kõik tasasem olnud kui muidu, ja päritud raha on enamist ilma tõrelemiseta lubatud. Kuulus arst Hofrath Dr. Billroth, on Jõulukuu 3. (Talwekuu 20.), pääival Austria Delegatsisnis üht «väga tähtsat kõnet ühe edaspidise  söea kohta pidanud. Tema kinnitas, et weikekalibriga  püsside ja suitsuta püssirohu järges raskest haawatud  meeste hulk ühes tulewas söeas nii suureks läheb, et arstide ja nende abiliste hulk ette et löö ja palju piab rehkendatud saama. Edaspidi saada haawatud meeste keskis nimelt palju neid olema, kelle lund kuuliga ilma purustamiseta läbi lastud on j. n. e. Kõik aealehed kiidawad seda kõnet ja nimetawad seda kõige paremaks kõneks söea «vasta. Söeaminister ou seda tähele panna lubanud, sest üks tulew sõda saada wäga kole olema. Haawatud meeste ülesotsimiseks ööfetel pidada ka elektrtkawalgustuse  eest hoolt kantud saama. Ungrumaa Delegatfionis  on täreljate ettepanek, et ühine Austria-Ungrumaa  Söeaminister Ungrumaa kohtute ja era-mimeste poolest saadetud kirjast Uugrukeeles wasta piab «võtma, wasta «võetud. Kas WalitsuS sellega lepib, see on weel teadmata, sest Walitsuse poolest on ikka kinnitatud, Austria-Ungrumaa ühise föemväe ühine keel pidada Saksa-keel olema. Austria-Ungrumaa kaubaajamise-ühendus Saksamaaga, Ztalia'ga ja Belgiaga ou Maapääwade ette pandud, kauplemised Schweiz'iga selle asja üle olla ka lõpetatud ja Serbia'ga, teiste Balkaui-rukidega ja Hollandiga ette «võetud. Pool-ametlikud lehed kinnitawad, sellega olla Kesk-Europa kaubaajamise-ühendusele põhi pandud. Mitmed  teised lehed nurisewad ja kinnitawad, industrie-asjades  olla Saksamaa sette kaubaajamise-ühenduse läbi Europa's «valitsejaks saanud. Austria-Ungrumaalt sisseweetud  «vilja tollide «vähendamine maksa ainult nii kaua midagi, kui Saksamaa mitte ka Wenemaalt ja Amerika'st sisseweetud «vilja tollist ei «vähenda, mis ühegiit poolelt keelatud saada ei wöi. Anvatakfe, et fee asi Riigipääwal palju wastawaidlemist leiab. Austrla-Uugrumaa ühine Rahaminister on aruannet Bosnia kosumisest ette pannud ja selles ou üteldud« .Omast kohast lühikese aeaga on suurte raskuste all neist meie walitsuse alla wöetud maakondadest  ükS Europa riigi-waldkond saanud, uutmoodi «valitsusega ja kohtutega, kosuwate koolidega ja mõistliku põllutööga ja hoolsa mdustriega, «vabrikutega ja käsitööga ja tubli mäekaewandufega. Nii wäga kui kõik muutmihte «vasta seisis, seda mõistlikumaks saab rahwas aega-mööda ja õpib uuenduste kasu tundma, Mohammedanlaste hooletus  ja Slawlaste wastapanemine on ennast ühetasa söbraliseks meeleks Austria wasta muutnud, awalik elukord on kindlast põhjustatud, kõige selle korraldamise kulud saamad maa enese sissetulekuistest kantud, ligi wiis mWM guldnat wöisiwad juba maa teisteks kasudeks tarwitatud saada. Naabri-suguarude tagakihutamises pörkasiwad uue