 xßerend", mis korgipuuga ja Salastiga Lissabonist Riiga sõitmas oli, 6 wersta põhjapool Windawit rihkude peale. Looks-kommandör Keire katsus appi minna, ei peasnud aga laewa ligi. Wiimaks peosts üks jagu laema meestekonnast omais paatides maale, teist jagu tõuvad kalamehed ühe paadiga. Laew olla lootuseta lõhutud. Peterburgist. Jõulnlaupääma õhtal, Jõulukuu 24. päämal, oli Gatfchina Palee-kirikus Jumala-teenistus, kus Majestätid Keiser ja Keisripraua oma Kõrgelastega ja teiste Keiserliku perekonna liigetega, keS Peterburgist tulnud, juures oliwad. Pärast Jumalateenistust  sai Arsenal-saalis Jõulupuu põlema pandud, kuhu ka mõned Majestätide ligemast kaaskonnast kutsutud oliwad. Jõulu esimesel pühal oli Jumala-teenistus sealsamas, määratud tmm-palmega Wenemaa wabastuse eest sissetunginud  Prantslastest, mis peale eestpalwe Keiserliku perekonna  pitkaks eluaeaks tuli. Jumala-teeuistust tallitaS Keisri Majestätide pihti-isa, Protopresbyter Jauõishew teiste Keisrikoja preestritega ja kahe Keisrikoja laulukhoriga. Jumalateenistuse juures oliwad Majestätid Ketser ja Keisripraua oma Kõrge lastega, ja Suurwürstid  Wladimir Aleksandra-vitsch abikaasaga, Sergei ja Pau! Aleksaudrowitsch abikaasadega. Pärast Jumalateenistust  oli homikulaud Arsenal-saalis ja fiiS läkstmad Keisri Majestätid Gardi-Kürassir-rügementt maneshisse, kus Keisri Majestäti konmoi, Gardi sega-latalljoui ja Paleepolitsei meestekondadele Jõulupuu walmistatud oli ja Majestät Keisriffraua soldatitele oma käega kingitusi wälja jägas. Neile soldatitele, kes teenistuses oliwad, oli järgmisel päämal selsamal musil Jõulupuu walmistatud ja peale kingituste sai iga soldat mõlemil korral ühe kormi maiust. Juures oliwad kaSuurwürst Auujärjepärija ja teised Keiserliku perekonna liiked. Saksamaa Keisripraua-wauaema surma pärast saab Kõigekõrgema käsu peale Keisrikojas neli nädalit leinariideid  kantud. Matusele on Keiserlik KõrguS Suurwürst Mihail Nikolajewitsh reisinud. Kuida de St. Petersbourg" kirjutab, on Weue Walitsus teistele Europa Walitsustele kuulutanud, et Wenemaa omast seisupaigust Bulgaria rahalamu raudteede  peale, mitte seaduslikuks pidada ei wõi, sest nende raudteede peale olla Wenemaal Berlini kongressi otsust mööda esimene õigus, kui need ara piakstmad müüdud saama; nüüd aga olla neid üks Bulgaria WalitsuS, keS isegi seaduslik ei ole, Wikui bankidele kõige õiguste masla pandiks pannud. Kui nüüd Bulgaria poolt kord selle laenuga  peale mõewd kohuseid nende Wiiul baukide o aSta ei täideta, siiS wõikS pandiks pandud raudteede pärast suur tüli ja segadus tulla. Kronstadtist, Jõulukuu 29. paamal. Kroustadti ja Oranienbaumi mahe! sõidetakse päawa aeal saanidega kartmata.  Post saab peaflunse-paatideza üle miidud. Naske ülekäimise pärast hakkab märskcst lihast ja heintest puudus tulema. Soomemaalt. Helsingis ou instueuza hakatuses õige kerge olnud ja ei ole ka mitte palju inimeste külge hakanud,  ou aga järges kardetumaks külaliseks saanud. Ikka rohkem immest jäi haigeks ja üks teise järel eiramist mehed elu parematel aastatel sureb instueuza järges tulnud kopsupõletikesse. Nädalis Jõulukuu 3. paamast 9. paamani ou 682 inimesi haigeks jääuud, neist 455 mfluenzaSse  ja 190 haigele ou kopsnhaigused järel tulnud. Tscherepowezist, Jõulukuu 29. päämal. Jõulukuu 27. paama õhtast saadik sajab mihma ja maheue lumi on ära sulanud. Sõita ei wõi saaniga ega mankrega. Põllud on paljad. Rahmal ei ole teeuislust. Nukki jahu kul maksab 8 rubla 25 kopikat. Pctrosawodskist. Jõulukuu 27. paamal. Instueuza walitseb igal poolel. Onega järw ei ole weel kinni külmetanud.  Meil on 4 graadi sooja. Odessast. Nuttu tui emad Odessast kaks paha sõnumit üksteise järel. Raua-kaupleja Nachal on ära kadunud ja umbes 400,000 rubla mõlga järel jätnud. Bankmaja peremees Jowanowicz, kes ühes ka Persia Konsul oli, on palju rahaga ära kadunud. Weel wumaste uadalite sees oli umbeS 300,000 rubla tema banli pandud. Kui suur kõik kahju kokku ou, seda ei teatud weel selgemini, aga suur piab see olema ja sellest langeb palju waesema rahwa peale, keS oma kokkuhoidmist senna pannud oli. Pandiks olimad senna peale 1500 wõidulaenn-paberid pandud ja palju tulite seesuguste paberile  peale oliwad suuremad summad usse maksetud. Kõik need paberid on puhta rahaga ühes kadunud. Jowauowicz  on hulga seltside liige ja estmeeS olnud. Wemõis läks öösel wasta Jõulukuu 25. päawa kathedral-kirik  põlema ja sai palju kahju. Kiriku kassa ja riistad  ou wälja saadud. Aschkabadist, Jõulukuu 29. päawal. Siin ja Merwis ou instueuza lõ: emas, KraSuomodskis, Serachis ja Penschdehs  aga ikka meel maga kauge. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Näärikuu jj. (Jõulukuu .29) paamal: Keisripraua-wanaema surnukeha on täna lõuue aeal kohalise  uhkusega ja suure osawSlmisega mausoleumis maha maetud. Münch e u! st, Näärikuu Ij. (Jõulukuu 29.) pääwal Professor Dölliuger on shtal kell 9 ara suruud. Madrid ' kist. Näärikuu 11. (Jõulukuu 29.) paäival:  Weike Kuni aga termis, mis maga suurt muret tegi, on jälle natuke paranenud. A t henist, Näärikuu !0. (Jõulukuu 28.) päämal: Jufluenza on rahwa ja sõeamäe keskiS lväga laiali laguueund.  New -U " rkist , Näärikuu 8. (Jõulukuu 26) päämal  : Miiurase 24 luuui kaikuS ou 250 inimest ära surnud,  rohkem kui iialgi enne. Kiriku teatused. Aaaui kirikus. RiStiiudi Heinrich Kalasnn. Eduard Andcrman». Ksnstanli» Tralmaiin. Luise Andcrson. Elsic Licblcht. Eduard Avgust glint. Lanl>' l u d Kaarel Wntholm. Nehatu snunamekS. ja Btaria Eldach. Olla Miillcr, raudtee tddmceS, ja Sinna Tohwean, Juhan Kapten, waluisutitömees, ja Mari Janich. Otto Rammus, lalamreS, ju Mul» Pliiinan. Woldcmar WrSmann, roajelcp, ja Adctine Stepcl. A>elsaitder Nodk, oderkonduNor, ja Hcmuttt Limmcrt. Juhan Willandi teener, ja Katarina Nieler. Inhann Selbcrg, MmeeS, ja Li>»a Liipa. Richard Niewert, lukusrp, ja Tcrcfe Hanzow. Ado Kiwifild, teener, ja Mai Gelt». M aetud: Katarina Knlloina, Kaarli n. 52 aaSt. Maria Tlederholin, >. 72 aaSt. Juhan WärawaS, maja itlewaataja, 60 aaSi. Kai Simmermann, Wilhelmi n. 56 kask. Hindrek Ölet, scp, 42 aaSt. Rosati: Sooniak, Jitri n. 28 aaSt. Karl Paiseote, kat, 59 aost. Mari Tolmuga?. Hindreku n. 70 aa? . Tiina Laup Hansu n. 55 aare. Andres Anders. n, wabadik, 75'/, aaSt. Helene Kettrlnen, 3 k Tiina Dikker, Jaani l. 54°/, aast. Aos-o-SM qsllgxxo». Asxõ, s-?» Lsskxs löso. TrSkitsd Ltubf, cl' i Psrij»kl tavttk i- kulogz. Teadaandmistd, meie lehe „Aaktinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis tcadaandu,istes kiiuliitud saawad, niisamati ka LindforS'i pärijate rükimajas Tallinnas wastawöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt luliannd tclliunsi wastawõtta ja toiinetada. Sellimise hiud o» 1890 sasis pcaik! x ostina ekk kodu kätte saata aastas z ruöla kop, " Tallinnas iseäratuna aastas s rnkln u> kop, poolaastas 1 „ 70 „ !! poolaastas 1 4tt „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et h-rra pagari ui eisier Wiort>li,a,»r Tallinnas, Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnnd, kus neid äratuua wõib, ,Minna Sõbra" wäljaandja Kiiidstrsl Miiad, Kaik ml, Dr. 48 W, Tallinnas. E es t i m aa rahwa Mu ja Kiriku raaulatuii wanast jeltstst on weel saada Kindftrs i tr«k«alss, Hliilmnas, Laia-uusilsas. Liudsors i trükikojas on iUnunud: Eesti UN rslhiW Kgiendtr ehl T ä h t - l a a Ui ii t lB 9 0 aasta peale Hind: 6 kop. 100 tükki » rbl. Sy kop. ----- 1000 lütti 13 rbl 111 > 111 l 4^4 on saada Lndfmsi pärijate trüliiulajas. Head heinad miiitia