Kas ma peaksin Leenat unustama? . . . Kust ma niisuguse tuju peaksin wõtma? Ma armastan ju Leenat jah ma armastan  teda kuumalt . . . torinilikult. .. ehk ta küll minu lootust jalgade alla tallanud  on! Ma ei wõi Leenat mitte unustada!  Ei ilmasgi mitte! Ja Miinat ei wõi ma armastada! Ja sellepärast just mitte et ma Leenat armastan! .. - Aga miks peaksin ma siis Leenat just nii kangesti  armastama? Miinal on ju ometi õigus; ta on mind petnud ja ei ole enam minu armastuse wäätt! Ma peaksin teda unustama  ... ma peaksin Miinal armastama, kelle süda ometi kõikumata kindlusega minu poole hojab! Ta armastab mind . . . aga mina mina ei wõi oma südant temale mitte anda! On see õige? . . . Hm! Mis wiga peaks siis Miinal õieti juures olema, et ta mu abikaasaks mitte ei kõlba? Ta naib ju minu naefeks kui loodud olema! Aga aga südaniekuningaks jääb snsgi ikka Leena! . . . Nõnda Veeris Paul wecl kaua omale niisugust sõnn ette. Temal oli küll ka õnnetumast  Minast kahju, ta oleks teda haämeelcza  armastanud, aga ometi ei raatsinud  ta Ma ennast, sest ülemast paleusest, Lesnast lahn kiskuda. Ta tahtis aga Leenat armastada. Jah ainult teda ... (Järg tuleb.) karskuse tegcmiisest, milles ta aivaldaS, kui juba teistes maades palju, nimelt Amerika ja Inglis maal karskuse tegcmnS on jõudnud korda saata ja kuidas teistes maades karskuse tööst asamõetakse. Nende asja oleiuiste põhjusel näitis siis kõneleja, kui ilma põhjuseta karskuse asjanduse halwaks pidamine ja see arwamjnc on, et ükskord karskuse tegewuS kustuma saada ja meie karskuse selts hingusele minna. (Kuresaarcs on paraku praegus sedasugu arwamist rohkesti leida.) Pidu lõpul oli tantsimine. Piduwälias poole doicm. Sissetulek oli paale 50 rubla. Pidu krhta on meel ka seda tähendada, et puhwcti eest hästi olr muretsetud, et sääl ka kõiki Eesti ajalehti wois lugeda, mõnda sugusid mängusid mängida ja et kord pidu püül eeskujuline oli. Ühe waeje perekonna hääks Salongis peetud pidu läbi, mille üle meie minemas numbris rääkisime, olla ühes kuludega 18ö rubla sisse tulnud. Osawõtmine olnud hää. Sell kewadel muudakse jällegi enamiSti kõikide waldadc tagawora wilja magasinidest milja. Kuulutuste järele pidada müüdaw wiii üsna hää olema, kuna aga nagu kuuleme, hind mitie maga kallis ei olla. Seesugust kaupa läheb üsna tormis. Lihawõtte pühad läksimad meil waikseõti mõõda; kahjuks oliwad ilmad palju wilud. Halwa ilma tõttu pidavad ka kurcsaarlased sell oaStal efimise püha homikuscst päikese „mängimise" maatamisest  ilma jääma, mida nad iga aaSta suure himmuga „linna paal" on teinud. Ilm oli aga efimise püha homikul kuresaarlaSte waStu päris kade sadas üsna kangesti lund. Em. Luthcruse kirikus kaunistas jumalateenistust pühade ajal nimetatud kiriku laulukoor hr. Etruki juhatusel. See mees, kes enesele hiljuti kolm puusärki tellinud, olla nende päewade sees enesele ka hauda ivalmistada lasta tahtnud. Saame näha, mis ta siis edeSpldl Ivccl teha mõtleb! Sell kewadel olnud Tori küla ligidal olewas jõcS nii palju weit, kui seda wiimase kümne aasta sees ialgi ci ole nähtud. Wcsi jooksnud koguni üle jõe ehitatud silla. Kaarmakt. Keegi rikkas „wana poiss" u. külas jätnud paar sada rubla mana mormi järele 'valmistatud paberirahasid uude wastu meelega ümber ivaheramata. Tn arwauud selle ilmaasjataks,  sest „lee olla mõimatu, et kroonu rahad ei maksta." Pääle seda olla mana moelised rahad tema meelest palju ilusamad, numbrid olla palju selgemad jnd. Räägitakse, et kõnes olewal manal poisil ka pää liiga „wana" pidada olema. Mõne aja eest olnud L. kõrlsis äge tüli olnud. Kõrtsi naene saanud haawatud ja kõrtsi uksed ja aknad purustatud sisse. Jamajast. Need 8 L. ja S. küla meest, kes 22. Märtsil hülge püügile läksiwad ja keda torm Kuure.,naa äärde oli ajanud on nüüd koju tulnud  ja ühes ka kolm hüljest toonud. Ka on kõrlsis käimine meie vooremaa soo juures üsna päema korral. Ei lähe ühtegi pühapäewa  õhtut mööda, ilma et pole kõrtsis käidud ja sääl tantsitud ja trallitud. Kui aga mõni püha tagasi peaks jääma, siis saab see „pidu" lühemat pühapäewa õhtul tahe mõrra korda saadetud.  Nõnda jooksis pühapücwal 2<Z. Märtsil muruna poissisi ja tüirukuid H. kõrtsi poole, kuS nimetatud õhtut kahekordne „pidu" pidi olema, ses! et PaaSlu-Marjapäewat 25. Märtsil seesugune pidu pidamata jäänud. .Pidustali siis ka poole ööni. Soowida jääks, et niisugused „löbuduse  kohad" siit ära saaksiwad kaotatud, mis muud hääd ci tee, kuid ainult rahmasi kurnamad ja kurjadele tegudele kihutamad. „Sõrulane." Waljalast. J. kõrts, mis sageli margatele  ja muudele kelmidele marju pulgaks 011, on nüüd oma tegemast lõpetanud. Loota on, et nüüd säälse ümber kaudse rahwa majanduSline ja kombeline  olek paranema saab, mis nimetatud kõrtsi tegewuse läbi üsna halwale järjele oli läinud. Et küll praeguse! ajal wiin auu sees peetakse, siiSgi leidub siin ka rohkesti niisugust, kes seda ainult wee wastu ümber wahelawad. Praegu elab P. külas nõnda nimetatud „wee tegija", kes oma ameti poolest rahwa seas üsna kuulus on. Seda päeiva ci lähe paljugi mööda, kui temale wa' „kibedat" ci tooda, mille asemale ta tühjendatud riista „kalli meega" täidab. Ammu on juba kasulikud raamatud rahwa seas liikumas, koolid teemad tööd, ajalehed kliimad ehk küll «viimastest mähe osawõctakse aga ebausk leiab siisgi weel maad. Kahetsemise wäärt nähtus. W. külas maraStud K. peremehe aidast suure reede öösel wastu laupäewa kaks külimatu nisu ühes kotiga ära. Homikul leitud ära maraStud  kott M. mabatniku perest J. K. juurest, mitte nisudega waid jahudega. Waras oli juba enne seda wilja jahudeks jõudnud jahwada lasta. Suure tüliga saanud wilja omanik J. K. käest jahud ära wiia. Wnhe aja pärast tulnud aga waras teda paluma, et ta ometi mõnedgi naelad temale tagasi  aunaks, muidu jääda ta oma naeSte- ja lastega pühadeks nälga. Palwe saadud ka kuuldud. K. talu peremees kinkinud J. R-sie enamisti köit jahud tagasi, kuid selle tingimisega, et J. R. ialgi omawoliliselt  wööra maraudust omandama ei tuleks. Karjast. Märtsi kuu lõpul leiti, et Piilaö üle lalwc korteris seisawa laeiva püült 4 lukku ja kajuti ukse lõhkumise teel hulk köisi, kettisid ja 2S arshinat purju riiet ära oli «varastatud. Asi tuli ka «varsti ilmsiks. Keegi mees müünud ühe Hiiu saare inehcle purju riiet. Et aga müüdawa riide eest nõutaiv hind õigest hinnast palju madalam  olnud, siis arivauud ta kohe, et müüa ülemal nimetatud märgust korda oli saatnud, anuud selle üte laeiva peremehele teada ja läinud «viimasega ja «veel ühe tunniStuSinehega müüja juurde kuulina, kas temal weel seesugust odawat kraami müüa on. Ilma et hädaohtu karta, toonud ka kelm kusagilt hange seest suure kera köit «välja ja müünud ära. Nüüd tulnud ka laeiva omanik ja tunnistus»,ees, kes siiajani peitus oliivad, ««ahtamale, kus siis «vargus täiesti ilmsite tulnud. Laeiva omanik tahtnud margaga ära leppida, kui see temale Iv r. tasumist maksab. Et see aga ei sündinud, siis läinud asi kohtu seletuse alla. Möndasugust. Trahwitud körkjasrucel. Kui kuuluZ Berlini  arst Frerich-Z alles Brcslau linnas prohwessor oli, sai ühel päewal säälelama mana grahw proua juurde kutsutud. Pani aga seda wäga pahaks, kui temale silmameega waikest atuvikest näidati, kes tekkide sees p.hme sohma pääl lamaZ ja haige oli. Et teda ahmi tohtriks peeti, pahandas teda kull maga, siisgi maatas ta selle järele mis loomakesel meaks oli. Nüüd nägi ta sohwa pääl ka wäikest kõhna näolist walget poisikest, grahwina poza-poega, keda ta enese juurde kultus ja ka ta tcrwise järele waatas ja lus grahwinnale ütles: „Teie mõlematel poegadel on sant seedimine." Kui Teie neile kamellethecd annate ja mitle enrm palju magusaid asju süüa. on nad warsti jälle tcrwed " Jättis Jumalaga ja läks. Mõne päewa pärast nõudis ta palgaks hüä sumniakeie raha, nõnda et gruhwi proua suured silmad tegi. Kitsi proua ei tahtnud raha maksa ja teda nõuuti kohtusse, kus ta ometi tohtri palga armsasti pidi wüljamaks ma. 'Selle asjaloo üle naerab aga meel praegu terme Breslau linn. Aruldane aasta on kanamune aasta selle poolest, et kõik päikese ümber rändawad tähed, nende hulgas ka meie maa, mööda läinud suure! reedil just nii seisiwad, kui Kristuse surma päewal ligi ISM aasta eest. See on esiminee kord pärast Kristuse surma. Uus leidus. Kongo riigis leiti hil- juti maa kaewamise juures Rooma hõbe raha keisri Trajanuse (98—117) kujuga. See leidus on iseäranis sellepärast tähtjas, et ta meile näitab, et manade roomlaste kauplemine kuuni Kongo jõeni ulatas. Mõistatuse Nr. 1. seletus. V. Mölder ttsswa. Õigid seletusi saatsiwad: hrd M. Paju, 21. Lutsu, J. Kalmus, U. Martenson, J. Kunninglik, „Mõtleja", M. Niks, M. Kuresaarest. A. Kuldsaar Jamajast, J- Oks Persamast, Kaju Ansekälast, D. Jakson Waimarast, A. Welja Tallinnast ja neiu Ä. Thomson, Peruust. Kuldsed tähed. on jõudnud. Une õlinil Wästn g käed nüüd hingawad. Kuldsed tähed hiilgamad. Oh kui armas on mull maata Sind sa kuldne lähte riik, Tasa ohkamist saata Sääl ju õndsam rahupaik. J. Uustal. Saarlane 1895