meistrile) üks 80 seltsist allakirjutatud palwskiri saadetud, milles toidukaupade tollita fiSsewedamifi päritakse. Sedasama  tahta ka MarseilleS teha. PaaStu. kuu 3. (Küünlakuu 20.) pääwal on ühe shandarmidekasarmi  wärawa all kaks nitronaftaliniga täidetud plekkkarpi  leitud. Sütitese-nöörid oliwad önnekS ära kustunud, enne kui tuli lõhkumife-rohu juureS jõudis. Parisi lehtedel on suur rööm tööliSte-käratsemiSte üle Berlin', uulitsatel, mida Prantslased Saksamaa lagunemise eestäheks  piawad. Pahandus on neil lehtedel.Greekamaa Minisirite-wahetamise üle, millest Prantslased wasta tahtmist  tunnistama piawad, et see Greekamaa nihkumist Inglismaa poole tähendada wöib. Niisamati röömuStasiwad  Prantsusmaa lehed ennast ka korrata aSzade üle Saksamaa söeawäe keskiS, mida nemad lakseni Prmz Georgi tuntud pääwakäsusi wälja arutafiwad. Nüüd kirjutab nende leht mtS muidu kiitlejate eesotsas  seisab, suurtest pahandustest, nimelt WöeraSte-legio- mis Algicta'S seisab Hiljuti on seal ükS soldat legtonist waStapanemise pärast pealikute wasta maha lastud ja Blidah'S üks teine, kes unterohwilseri löönud. Weel olla kaheksa mõistetud soldatit wangiS ja uusi Hukkamisi oodati. Saksamaal ei ole aga aastast 4871 saadik -mitte üht soldatit süü pärast söeawäe--seaduse wasta maha lastud. Jtaliast. Saksamaa WäliStc aSjade Minister, Frethcrr Marfchall von Bteberstein, on Jtalia Kuninga Mest Mauritiuse- ja LazaruSe-rlttrete suurristi saanud. Palermo suurkool on Paastukuu 4. (Küüülakuu päawal jälle lahti tehtud. Paastukuu 3. (Küünlakuu 26.) pääwal läks kange kõue-müriStamine, wälgu-löömisega ja rahega üle Venedig'i linna ja ümberkaudse  maa. Järgmisel pääwal tuli raSke lume-sadu Mis pea ksiki liikumist kinni pani Kiella S, Sardinta saarel, oli Paastukuu 5. (Küünlakuu 22.) pääwa  öhtal kaunis kange maawarisewine. Spaniast. Walitsusel olla nõu kõiki wöeraid tagakihutajaid  riigist wälja ajada. Ministrite-konselet juhataja  on kinnitanud, et tema ametist taganeb, kui Parlament  tema plaani raha-asjade korraldamiseks mitte waSta ei wõta. B i lb o a juures on Paastukuu 7. (Küünlakuu  24.) pääwal üks dynamiti-woor kinui wõetud, mida linna Vedada taheti. Wiis Anarchtstlaft, kes rongi saatmas  oliwad, saiwad kinni wõetud. Greekamaalt. UuS Ministerpräsideut Konstan - topuloS on oma ametit tallitama hakkanud, ilma et lausa mässamine lähti läinud oleks, kuida endine Ministerpräsideut  Delyannis ähwardanud oli. See meeS on ülepea wäga ülemceline oma healcde-enamuse peale ParlamentiS  olnud. Paastukuu t. (Küünlakuu 18.) pääwal, kus wsjmuS weel täiesle tema käes oli, on tema söeawäge HthenH pealikute alla omast erakonnast panna ja Kuninga palee-wähtide kommandori, Mastrapos't, kes nüüd Ssea- ViniSter on, kinni Võtta lasta tahtnud. Nüüd on milmed  ohwitserid, kes tema nõuus oliwad, teiste keSkis Söeaministeriumt jäutuse-ülem öimbritis, kinni wöetud. Kas Delyannis ka waSta ta mi se alla kutsutud saab, sellest ei olnud weel kirjutatud. Endine Greekamaa Saadik Rooma's, Meletopulv, on WäliSte aSjade Ministriks nimetatud,  mis ka Greekamaa nihkumist Kolmriigi-ühenduse poole tähendama näitab. Greekamaa asjatallitaja Wiin'is, Kindral Maunos on seal Gras Kalnoky'ga ligi ühe tunni nouupidamisel olnud ja on teada annud, et uuS MiniSterprästdent  senna pea üht seletufe-kirja saadab. UuS Miintsterium on raha kokkuhoidmist kuulutanud. Peale Atheni linna ei õle kusagil rahu-rikkumist olnud. Delyau«ese  erakond on koosolekut pidanud, kuS 20 liiget teada anvfiwad, tt nemad ennast Walitsuse poole heidawad. Parlamenti juhataja on mitme Parlamenti-liikega Kuninga jutule wõeHd ja on kinnitanud, et Parlament Walitsust raskuste kõrwale-saatmises tuetama saab. Maakondadest tuleb Kuningale palju tänu-telegrammist tema kindla kinnihakkamise  eest. Prantsusmaa lehed kirjutamas selle waSta, et Kuningale palju ähwarduse-kirjafi saadetud ja sõeawägi hoolsal watwamisel olla, et mässamine lahti ei läheks. Wenemaa ja Prantsusmaa laewustikud on Picäns'e sadamasse tulnud ja Wene laewustiku Admiral on sea! Prantsusmaa laewuStiku Admirali ja Greeka Merewäeministri  - anuks uhke pidu annud, kuS wmnaStust waStaõklkku kõrgest elada laStk. Greekamaa Walitsus  kaupleb AuStria PÄSsi-wübrlkuga, weike-kalibriga Manlicheri-püsfide walmiStamtse üle Greeka sõeawäe DalttsuS on «SuukS Warlächenti esiteks weel mitte lahutada Montenegros. Paastukuu K. (Kuünlakuu 23.) pääwal  on piirel Kolaschin'i juureS jälle kord merine kokkupõrkamine  Monlesiegrinlaste ja PlbaneSlaSte wahel olnud. Nelikümmend AlboneSlast oliwad üht pulmarongi saatmas ja andfiwad auupaukufi, mis läbi üks neist MontenegrtnlaStest,  keS fillaehitamise kallak Üle Tärna-jõe tööl oliwad, , surmatud sai. Msntenegrinlaftd paniwad seda aga pahaks ja andfiwad omalt ppolelt ka tuld. AlbaneSlaslest  saiwad 1S meest muist surmatud, muist haawatud. Mottteyegro ch on 8000 imMst lausa nälgaS ja palju teisi kttsiuS. Nende ablkS saab seda maisi wslja jägatud, mida aurulaew ,laroSflaw» hiljuti Odessast senna wiis. Serbia'st. Minister Dfhaja on ennast ametist lahti Võtnud, sel põhjusel, et WalitfuSkond Skuptschiua uut korraldamist wiiwitada. Rumavia st. Uue Parlämenti awamise juureS, Paastu, kuu 7. (Küünlakuu 24.) pääwal. oli,oad KuulngaS ja Kronprtnz, ja saiwad elama waimuskusega kereiaiud. Kuninga awamise.käSkus on kuulutatud, wiimased walimised  olla näi tanud, et maa kaige pealt kindlat Valitsust ja korraldatud aSju foowib. Paclameuiile saada uuS koolideseaduS,  söeawäe uute sõeariistade muretsemine, ratsawäe uuS korraline ja uute kasarmide ehitamine ette pandud. Rumänia seisupaik kõige teiste riikide kohta olla läieStc lahke ja sõbralik. Asghanistanist tulewad Inglismaa kaudu sõnumid, et Herat'tS kholera lahti läinud olla ja laialt laguneda. Ka Kuhsan'iS, Persia-Afghanistawi piirel, olla mitmed inimesed kholeraSse haigeks jäänud. Amerikast. MemphiS'eS. TcneSsee riikiS, tunginwad näukatelega mehed Paastukuu 10. (Küünlakuu 27.) rääwal  wangimajaSse, knS 25 Negrtt mõrtsukateu parast wang S tstufiwad, wstflwad kolm nendest kinni ja laskst. wad maha. Michigau - i ä r w e I ja ümberkaudu mõllastwad Paastukuu 10. (Küünlakuu 27.) paamal hirmsad  lumetuisus. Sõnumid oli meel mähe tulnud, aga need rääkistwad igalt poolelt suurtest kahjudest wara za inimeSte-elude poolest» Telegrastd oliwad lõhutud. Omalt maalt. Tallinnast. Kaks kõrget riigipüha on üksteise järel mööda läinud. KeiSri Maj estäli sündimisepääw  Küünlakuu 26. pääwal, ja KeiSri Majestätide  thronipääw Paastukuu 2. pääwal. Mõlemad  saiwad piduliku Jumala-teeniStttsega kõikides kirikutes ja lipuehtetega pääwa-aeal. auutuledega õhtal peet--b. UuS Kõigekõrgemalt kinnitatud jahi-seadub on kuulutatud ja PaaStukuu l. paamast maksma pandud. Pea-aSjas on kõik niisamati, kutda see -viimase aaSta lõpul ka selle lehe sees seifis. Ehk tuleme kord selle juure tagasi. Tallinna Zumala-laeka asjuS oli Linnasaadikute-koguS -viimase aasta Wtmakuu 24. pääwal  nöuuks -võetud, sellest laekast Tallinna Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikutele nii palju aastast abiraha anda, tui -reed läb-Stikku kümne aaSta käikuS enne uue linnaseaduse  kuulutamist saanud on. Seda otsust on nüüd Kubermeugmvalilsuje kinuaasjade.jäutus Küünlakuu 1. pääwal tühiakS mõistnud >a Tallinna Linuawaljtsusele ette kirjutatud, kolme kuu kaikus selle üle üht otsust seaduslikul  põhjusel teha ja Kubermanguwaljtjuse linuaasjade jäuluse ette pauna, seuni aga kui uuS otsus kinnitatud saab, kirikuid selle abirahaga jätta, mida need -viimastel aastatel saanud on. Selle waSta on nüüd Linnasaadikuletogu  omal koosolekul Küüirkakuu 28. pääwal nõuukS -võtnud: 1) Kudirmanguwalüsuse linnaasjade-jautuse otsuse üle Juhatajas Senatis kaebaia; 2) Eestimaa Kubernörile ette panna, et Lmnafaadikule-kogu enue Juhataja Senati otsust selle kaebtuse üle, üht uut nõuu selles asjaS -võtta ei. wst. Berlini abi komi tee poolest, mille luked Professor Dr. von Bergmann, Kounstorialralh D-altou, Professor von Harnack ja kirikuõpetaja Keller on, on Wenemaa nälja-hädaliste heaks Saksamaal  ja SchweiziS 40,059 marka kogutud ja ära saadetud. Need anded saamad häda suurust mööda jäutatud, rahwuse  ja usutunnistuse peale -vaatamata. JngltZu-aa ,Söbrade-seltS" on hädalistele Samara kubermangus, knS nälg ja tõbi walilsewad, 2000 nael stärlingi saatnud. Wlimaste sõnumite järel on möödaläinud aaSla käikul peale 12,000 Juuti Wene riigist -välja rändan ud. Kõige rohkem on neid KijeVi kubermangu kreiSlinnadesi wälja rändanud; Belaja Zerkowi linnast üksi 1200 Jouii. Küünlkuu 27. pääwal leiti üheS kuuris Lmva- Laia-uulitfaS ühe sündinud lapse surnukeha mis juba mädanema läinud oli. Küünlakuu ZS. pääwal kalsuS kodanik Ferdi n a n d S. ühe oma taIHWS majaS oma elu wötta ja selleks oma kori iauanüMa  läbi leigata. Et see korda minna ei tahtnud, ffiS wöttiS tema terawad käärid laualt ja lrikaS oma waSsaku käe were-soone läbi. Kohe kutsuti abi, tema sai söeawäelHarethisse  wiidud ja sai seal esimest abi. Pärast wiidi teda arstimiseks Priihospidalisse. Niisamati katsus IS dstane Jakob 3. teadmata põhjuste pärast oma elu wötta ja laskis ennast rewolwriga, aga ei mitte smmani. Haawatud noor-mees sai hospidalisse wiidud. —Küünlakuu  21. pääwal laskis tagawara-wäemeeS Konstantin P üheS trahteris Kanali-Uuliksas kogemata päritud Jaan B. põlwe stSse, keS hospidalisse wiidud sai. Konstantin  P. plab Rahukohtu-wanema eeS tuleriistade lubamata  kandmise eest waStust andma. Küünlakuu 24. pääwal juhtus ühe 19 aastase noor mehele Wene-turul see Snnetus, et tema teel ühe kaupleja pingi üle komistas ja üle Pingi ühe pudeli-korwi stSse kukkus. Mudelid lätsi mad katki ja õnnetu sai mõkemift käewarrest nii raskest haawatud. et weri koguni mitte kiuni jääda ei tahtnud, mis wast ffiS waewalt korda läkõ. kui kutsutud arst senna jõudnud oli. Siis sai tema Sia km, iSfide-m ajasse wiidud. Küünlakuu 24. pääwal waraSlali herra N. E. juurest, kui tema pärast lõunat omas korteris, 5. liuurv jauS Niemanni ma,aS magama heitnud oti, 2000 rubla puhtak rahaS ja hmdpaberiteS. Tema luaS oti KeilaP päritud Eduard S. olnud, aga ära kadunud, kui R. E. üleS ärkaS ja oma kahju leidis. Õdkal sai Eduard S. ühes kõrtsis ValliSli maantee ääreS kinni wõetud ja tema juured  meel 1320 rubla leitud. Jürikuu 20. pääwa Wal w'e!i juba uuni kord nuhtluse all seisnud 18 aaStaue Wilhelm P. Gresirit irükimajaS 16 pakki trükitähtedega  kimli, mis t4K ittbla wäärk oliwad. Küünlakuu  24. pääwal leiti Walge.tuletmni ligidal lume tees 9 puuda lrütikäblkst. onS mitu sada rubla wäärt on. -- Wiimaskl uädalil on Tallinna S 10 inimest rõugeSse  haigeks jäänud. Jüri kidelk o udoS on , PoSti mehe" sõnuuuke  järel ükS wõewS hull ko e r Aruküla waldaS kõili koeri kirunud ja nerd ka kõik maru-tõbesse lange, mid. Omrrem zägn neist koeriest on maha laStud, aga mõned on ka ara jooksnud ja teemad ümberkaudu suurt dir mu. UhrS pn.s on scaiine hulluks läinud koer kõiki stgu kiskunud ja ka nbi kooliiasl. Wsrmsi saare asjust. Küünlakuu 10. pääwal sai Tallinna Ringkonnakohtu civ-l.jäntnsr eeS Baronipraua Warwara Siackeiberg'- ja tema poja Friedrich Baron Stackekbergsi kaebtuse-asi Gcheimrath Aleksander Baron Gtackeldergl waska arutatud. Asi on lühidekk see? Paastukuu  27. pääwal 1849 sai ärasunnid Rkkterschastsfekretär Friedrich Baron Ätackeldergi laSle wahel paranduse-jägamine  peetud, mis järel mõ-jad MagnuShof ja Söderby Wormsi saarel tema -vanema poja, Otto Vare-- Ttackelderg  i omaks saiwad Pärast -viimase surma tahisiwad tema lesk Warwara ja tema poeg Friedrich neid mõisasi Kroonule müüa, saiwad -elled aga Geheimrath Aleksander Baron Stackelberg- läbi takistatud, keS kui pärandusejälja  Friedrich Barou Stackelbergi poeg, päranduse-jägamise  punkt A põhjusel omale nende mõisade müümise juureS eeSõtgust päris. Selles punktis seisab pärandusejätja  sagedasi wäljarääzilud sooivtmift mööda, perekond  on pärismöifadesse jäakS", see maärd«S, et kui ,see poeg, kelle kätte mõisad augewad, neid mitte kinni pidada ei suuda, Vendadele, eesõigusega wanuduse järge mööda, õigus jääma piad neid päranduse-jägamife juures pandud hinna sl MMM rublas eest omale wSkka." Selle tingimise seletamiue oli protsessiks asja annud. . Kaebajad  palusiwad mõista? 1) et Aleksander Baron Stackelberg  omale värandule-jägamise põhjusel PaaStukuu 27. döäwast 1649 mitte eesõigust MagnuShojj ja Söderby mõisade peale pärida ei wõi ja 2) et kaebajad nende möisade äramüümise juureS lähendatud päranduse-jägamife  läbi mingil -viisil takistatud ei pia saama. Ringkonnakohus  mõiSliS, ei nende mõisade , p - i i t a b tl i k u äramüümise" juures Aleksander Baron Stackelberg mitte üht eeSsiguft päranduse-jõgamise peale Paastukuu 27. paamast 1649 pärida et wõt, ja rk kaebajad Warwara Vawnipraua Tiackelberg ja Friedrich Barou Stackelberg neid mõisasi täie õigusega ära müüa wõiwad. Kohtukulud,  125 rubla 75 kopikal, saiwad Aleksander Baron Stackelbe,g'i kanda mõistetud. Seda-viisi saab siis Wormsi saar nüüd ometigi Kroonu mõisaks ja -vist saab sits ka raudtee Hapsal'uSfe ehitatud, kuida kord kuulda oli. Ball-skist. Paastukuu 4. pääwal. Kolmat pääwa on meil nüüd juba pilwifed ilmad kerge lõuue-tuulega; pääwa aeal tõuseb soe kuuni 4 graadt peale ja kahel -viimasel ööl oli ka l graad sooja. Wtimasel nadaiil tuli rad auruiaewad Marie donije. Helir, Chttna, Sapptzo, Aau.il aS ja BMy o inwilladega ja segakaupadega meie sadam.,M. wiimane heeringitega. Rahwal on tööd ja teenistust. Täna on üks aurutaew lahel kovda ootamas.  Ab- aulntaew .Karin" seisab sadama suu eeS ja ootab ka lööd. Rakweresi. KNniakuu 24. paama homikul letti PeterdurMuulijsat G õsiepos ligidat ühe tundmata mehe surnukeha. Teda arwati homiku-rongiga tulnud ja uulitsat  rabandusesse äkitselt ära surnud olema. Hapsalust öökl wMa Küünlakuu 17. väawal on vra»a Boutfe JürgenS'! korter lahti lõhutud ja sealt -varastatud ? 14 Charkowi vautpaberil 500 rubla suured 2 EeStimaa KrcditkaSsa paberit 500 rubla suured, 7 neidsamu 200 rubla suured ja üks 100 rubla suur; 2 Tallinna Jmmob lbanki paberit, üks 500 rubla, teine 100 rubla suur; 2 Riigibanki paberit 500 rubla suured; 580 rubla paberraha, 7 kuld-sörmusi, üks hõbe-uur ja üks rinna-nõel, kokka peale 10.000 rubla wäärt. Kahtlus langes 23aaStase Richard J. peate, kes Tallinna'? ühes sllepsodis BaliiSki maantee ääres kinni -võetud sai. Tema oli audes riideS ja tema juures leiti mitmeid asju, hindpabcrid  ollwad leuni aga meel leidmata. Saaremaalt. Pöide kirikuõpetaja Baron Rolcken