Tilk: kirjatoimetajaks: kooliõpetaja J. Tilk, ahiks T. Tilk. rewideriatek: kohaomanik M. Puust ja kooliõpetaja T. Kaldus. UartuMaatt. Kursist. Kallis sakala!" Ju möndk' KtM ei yle.Hst Kptü, sõnumeid toonud. Wöta siis need paar rida nagu esialgu«  le tutwustamiseks minu poolt enda pauna ühes ja kanna KuHj siiemsje elu ja plu just pma kaugematele  lugeimete ette. Kõige pealt astume waimu Mäljate ja wacName, Mida meste sealt silma paiskab.  Oh km waifne, km pea ilma helinata ja lolam pn see wäli meil. Aga süsti mitte just koguni  ilp,a eluta, Meil dn mitu pisikest laulu ja mängukoori. mtzü näitemängu seltsi, gga nap teemad  ni» tasa ja maitselt oma tööd, nad malmiStatvad «ynastWörikkale suweie ette., Kihelkonna  pasuna kpor ja maike Härjanurme - Jõune miiuli köpr lubawad sume poole ohje eht kontserti laulu kpoxide kaäSMamises kiriku uue oreli heaks anda. Svowin neile head jpudg hea asja ajamiseks!  Ka on meik karskuse liitumist kuulda, nulle edendamiseks, meie auujine õpetaja hra G. Punga köwe jõuga tegemistel on. Ajalehti käih meil ka -4aumS jagzr aqa nüidse aja kohta ikka nagu mähe. MMsi elu saab siin kaunis ckokkn pigista tud. Puurmanni grahwi härxa E. p. Manteuffel on siin paar tjtkki kinni pannud ja kuulda on, et ta suutumakS uab oma piiridest, ära. hämüada ta» hab. See pn hea eeKmärk pareumse ppple. Mmdune  elu lährb meil kestmist sppdu. hw? Tastipnast kirjutab meile tuttaw käsi järgmistck!  Mja 50. Webruarits ette kuulutatud küün siia ei jõudnudki, sest 9. skp. tilkus wfsi kahinal rääs taiest j» Mtjsttsad kspumgd mustaks jaciMa, !»;» Mii sagg Ara pööningule; ju ta wist kuhugi!» ära mäsis. Tallinna sqdam ei ole tä-. »M»vn meel päris kinni olnudki jq tihkab needki jaätükid, mis oma ivlgiYM pistq, armM siit ilmast walja; pil ei ole palju takistust ol- Md. Täna tuli paar laewa sisse ja töörahwal on jälle mWi ametit ja seiha, Aga yh Ha ka/tike, snis nM samad kckks laewakest njjid nende tööliste «Ksttva taipab, MD. M igal päe«l»a!/»öd tahe käega sülle tahmaks! Oleks meZ mHgi sadama saata , plewat. lähefs D wähegi WE Mhch I hgq Mst AH seha tni.laagiA>ötaps Wtli tuluh meile omale flapiste ära» liM> käest ptia, kui nendega M MtsakFoayti peffläK' ju miina?StzK  vMe ajtib Hvlgü MM Allmgla miljatW  tarvuM Wäle ja ieepih stllest siiS )v<Wliktä, ptis lpiha ja mänge on jä mis ja y)Sugett teeb, et hoia alt. Aa mezx kMpme jsegj päxis külma jääma, sest palju- puu notikestesi saab, mida mõned üksikud tahWltW turul? tpoW.d. Polek? meile Soomelt jächg nMtid, oleksime jväugenemise körwal k.a meel öriktSMtsMWML M MM MTattmnps miWleMoguni arusaamata. Mina kWLdel op ptyxtj Mged korstnad peal. tust aur ja suits wälja iga mõistlik ipimLne kohe ära märkas.  etMal midagi sees sünnib, suuremal japl koosidA  lWnityekirjgd peol. ehk sealt räyhavad .noo» ped inWxsed sisft jg wälja, millest jällegi arwata »võib. WSpäxast nexp plemas on, qga nii tihti, sui v>iHs kg linna Wi olen kõmvinnh, sarnast k»s pAris selmisid kaswamtakse, põle mulle meel Wva puutunud, ometi tärkab neid kui seeni. Tätta h, xohukohtunik 7 H npore zvõsukese stlH. tohUt Mlolstma, sest st need kuski k õppinud olizuM  )Mra. oma. üksi omaniku silmaga waa« M neist kolmeks kuuks kinni Mtstetud, nuW> aga kodlk wanenidte kätte saadetud'oliwad ka puuri pistmise jaoks liiga noored. Oi ajad ja>.hMHds 5 s Külm ei taha täuamu mitte Tallinnast sugugi taganeda, mis meile linnas olejatele wõi velajatele üsna hirmu peale ajab. Esiteks maksawad  puud koledas Hinda, mille hinnas oomist hoiawsto/ kust' säutSls" nagu wiina jüngrid laulgwad, aga ega see ju ahju ega paja alla ei lstpepy. W sedasama tarwis mis wiina walznistgmme nõuab see op; ikka ja ühte lugu „puid." Jah puud ongi mis meile «vaestele üsna hirmu peale aeärvad leib on meile stSna kallis, aga puud puuduwad. tfr. Im»?. välfl» N kop. sickliha nael, ckga uüid 16—14 kop. kui oleks weel sapda plewat, turg on tühi. Nõnda samuti kõrgele on köögi wõi hind kuni 25 naelast aga praegu AestA»' sest miDWEWÜA ToVlnnaH woi jSrese, km Jsraeli lapsed liha järele... Kiiduwqärt auaga see, et alwatS läinud sigu.lWÄurul ei sallita, nõnda toodi siia kaugemalt üks siga, aga. loomuke oli Rststdat sandiks ISstmb?'et Üsna lõhnas, kuid kallid safstW M:.last»nd seda mitte Mõteldagi, et see weel toiduks kõlbab, «vaid saadeti kohe kubermangu  looma arSti läbi katsuda, M tundis ja tunniStos. Ft. selle sig liha söögile ei kölha, Mis muck^sfÜpuubhi Ma ÄÄ «isata. >. Tallinnas ootasime kah, iga mees õnne loosil  wöita, aga ön»e Jumal ütles: tehke tööd ja Pkge loptkepnne peale, sest San on ju pime, ega ta näe kuhu ta läheb ja nõnda oleme õnne silmi ipahele jäänud. Pleike «. Baltiskist. Inglis aurulaew „Bona" kaubaruumides  pii tuli lahti peasenpd, mida peaste aurulacw  „Karin" seega kustutada pindis, et ta temale  tubliste auru sisse pumpas. Aga tuli ei lasknud ennast sellest eksitada ja nii ei jäänud muud nöuu üle. kui temale wett peale hakata kihutama,  mis nagu teada, temast enimyme jagu jõuab saada, kui qur. , Lätimaalt. Ljibawist. Naha meestel olewat nõnu LsibawÜ ja Häsenpoti wahele weikest kitsaröopalist  raudteed ehitada. Parun von Mauteufel on selleks otstarbeks juba 20000 rubla lubanud anda, kuna tõisi selleks üles tahetawat kutsuda. Nis ost siis lyotnst, et need kaks kiuna raudtee läbi ühendatud saamad. Liibowis yli neiu Auguste Künstler  wnMati koolt awanud, slma, ei ta selleks  ülemalt poolt Ma oleks palunud ja seql omas koolis seatud maksu eest lastele lugemises, kirjutamised, muusikas ja käsitöös  õpetust uuduud. Selle eest mi nimetatud  Küustler wastutamise alla Wetnd, kus ta seletas, et ta oma koolilastele umuistust wälja ei andpiat, seega tema kooli öiete kooliks  es wöimatki pidada. Kohaline ringkonna  kohus mõistis Auguste Kttystlers kolm rubla trahws maksma, chk läheb üheks päemaks kinni. Wenemaalt. Peterburist. Sibepimaa raudtee ehituses on kuulu järele teada, et tähendatud raudtee ehijlgs kahest ptsast korraga pegle hakatakse, nimelt Uralist jä Wlavimystokttt. Ehituse jaoks antakse esiotsa ss Mljpni xuhla W, tahetakse tee ZZ aasta jooksul malmis saada, ' Puchexti jahu-masing onknüid õnnelikult olla lõppenud. Hermest kraamist olj ainult koletu palju kära ja hirmus maha willu saahup. Puchert oli kyhe, kui ta mannist lahti saanud, linna ametisse läinud ja iga kptt astmele, kllS sant jahu viM olema, uue koti täie Aad jahu anda lubanud. Nagu „M»v, Wr, kuulnud pn, tahetawat löhiiawate Wde peale, milles alkoholi jagusid.ette tüleb, niisamasugune tollimaks veale panna, nagu seda liköride eest wõetakse ja piab siis õli klaasidele niisamasugused panderolid peale pantama, nagu liköri pudplitel pn Ka mäljanzaalt sissetoodud hea haisu ölio laugemat seesamosugnse tollimaksu aHa, SAle jchtgi löhnamitie, mis mõnedele  nilsäma armgs on, nagu peale .sööula pup tubäfast. jälle mõne hea kopiku kallim mgktzlya, kui seiemaani. Pääsinnfls on sellekohaste wabrikute tähi otsimise juures amalituks tulnud, ei nendsS wöih kunstlikul kombel tehtud sn. millest unibes LVVO puuhä kinni on pjlseerituv. Järele tehtud wöid ylewat kaks seltsi, esimene nõnda nimetatud „Eesti" wöi. Mistes !0 kuni IH protsenti koort ehk pijmg leiti ja ipjue „Wene" moi, mis 3 kuflj IZ. protsendi  lehum wõiaa segatud oli. Ka M'tmest koZlfl* lumest leili sarnast .võid mstinuseks malmis ole,pat. Asi ofl kohtu uurija kätte ülekuulamiseks antud. Uus kunstnik on klaweri mängu knusti tpemaS hiilgama lisyiud Emil Sauer. Hee mees on oma osawa mänguga päälinna elanikude meeled nõnda ilmsema pannud, et nende kiitus mitmest päälinna lehest kõige kölawamal healel wastu heliseb. El Berlinis naisterahwa arstiteaduse inKtituti  tahetakse asutada, siis korjawat Saksa hariduse  minister Venemaalt exakombel teadusi selle jM kuida nais-arstch endid Messe on pidanud, tulda nende tegewuch on olnud ja kas nad rahwa keskel tarwilift tööpõldu on leidnud. püljahädaliste seisukorrast fisimeStes kubermangudes õiget aru kätte saada, selleks oli Kess. kõrguse suurwüxft troonipärija juhatuse a.ll seisaw näljahädaliste komitee saadiku tiiP-adjuktM Lto-satshi sinpa järele maatamg saatnud, Selle teamW järele ek dle nimest Orenburgi kuherMaug "kolgist sagduh apnetest hoolimata weel nõnda kaugele  jõudnud, et ise omal «võimul edasi eladg ja läbi saada «vöiks, Iseäranis Tshelsabitiski kreisis .olewat tpidu sa iseäranis lomnade põhu tägvwara koguni otsas ja paljudel ainult !ae««a-mise  teel, eht annete waral wõimalik edasi saada. Pmeti ei plewat näljahäda «nõjul iseäranis.hai- ega sureinist ette tulnud, kpl sellest küll esmalt  palju kära tehtud, Aga ka pettust ja oma kasu pjtidmist on ette tülnud ja «nõned saadikud, kes abr pgluMiss juäres karjuM, st i«»D «yarSti surema pidgwgt, tahtnud näljahäkmtiste kulul rikkaks  saada. ku««a neil omal toidu tagaimttast puudus  ei ole olnud. Muidugi saab neyde ülekohtusele  tegewusele nüid lõpp tehtud, kui hra Kossatsh ette panekul komitee poolt witja sinna saadetakse.  Kaks Wene ohwitseri Leontjep? ja Patrin, kes Tihwlistst ratsa Teherani kaudu Indiasse sõitsizpad,  on õnnelikult Bombaisse jõudnud, kust nad laewaga kodu tagasi tahawad tulla. Ajalehtede teatust järele on toist jao näljahädaliste  loosid juba trükitud ja saamad warsti wälja qntud. Loosimine wöetnkse lohe ette, kui piletid  müitud on, kõige hiljemine aga 1. Augustil 1892. , Pihkwast. Näljahädaliste loterii wöidud on ühe Pihk,va isandale hirmsa mingerpusn mänginud, nsille üst ta kohaltses lehes kanqeste kac bab. Selles lehes Äi nünelt teatus olnud, nagu oleks tähendatud isand kõige suurema wöidu 1l)(),tX)9 rubla omale Möitnud, mis peale tähendatud isanda iitselink enam suWgi ei saanud, sest külmiste tari, kes õnnesoowima,  asju jäxele kuulama ja'võidust osa saama tuliwad, käis hommikust õhtuni sisse ja wälja, kuna post tewgle sadade kaupa ande palumise ja õnne soowimjse kirjast kodu kandis. Pihkma lehes annah isand nüid teada, et tema mitte topitut ei olewat wöjtnud. et ta ka enam ilmaski wvita ei spowi ja seda inityest, kes päa wöiduga kimpu on saanud kõrge õnnetumaks inimeseks piab. Lõpeks awaldab ia maga soowi, seda immest teada saada, kes tähendatud  jutu o»j tõstnud, sest temas olewat kauge hWU sellele lurjusele puuga päha jpixutada, Kas loomadel on arwuteadusest aimu. Küll on inimese uuriw wain, kannis kangele jpohuse saladuste sisse tungida jöndnnd  ja mõndagi, mjs ennem teadmatause katte all Harjul oli, teaduse päewawalgele toonud, sellegipärast on loodus kui üks arwäknata sügaw hallikas, mille Põhja kg kõige terasem uurija ei ole kätte jõudnud saada, Kaugelt suurem jagu on meel koguni  tpndmata, osast ka mitmesugust" Vaidluste  ja armamjsje all, ilma et täieliku selgusele oleks saadud. Jseäranes rohket paielust ja mitmekesist qrmamist sünnitab plajariigis küsimus nende joodud smun jg mõistuse üle. See, mis ühed paljalt loodud sunniks piamad, tõendstpad töised mõistuseks, (mõtlemaks, anusaajaks meeleks.) Ja tõeste on palju sündmusi loomade, lindude ja putukate  juures tä .ele pantud, mis ilma kahtlemata  sügawad mõistust ja järele mõtlemist awaldawad. Uõnda näituseks warastati ühel küla naesel wasikas ära. Et kõik otsimine asjata oli, amoldas ta asja kust teda tapamajasse saadeti. Siin tundis tq tpiste tapetud wasikq hulgas ka oma kadunud  wasika ja awaldas seda oma kaasas olema Politsei soldatile. Lihunik aga kinnitas  kõwaste, et tähendatud wasikas nagu töisedki suusal teel omandatud olla. Pika Mi järele tehti otsuseks masika ema tapamajasse  tuua. Üeldud tehtud. Lehma talutati ühe masika juurest Lvise juurde, jäj aga ühesuguseks osamõtmataks. Wiimaks toodi teda oma masika juurde, keda La kg surnu kehana kohe ära tundis ja lakkuma hakkas, mis lahi ka Margus awaliknks tilli. On aga tvisa, meel palju tõendqwamaid näitust.  Nii tegi kuulus lindnde -u-urija (ornitolog)  O. Dübon Amerika metsgdes esilnesi katseid lindude mõistuse üle ja tuli otsusele, et linnud ka anputeadust tüünemad. Ükskord  läks ta nelja seltsimehega oinast telgist mässa uurimise jalutuskäigile. Waowalt mõne sammu eemale saanud, nägi ta, et üks papagoi, olgu nüid uudishimu wõi kõhutäitmise  otstarbega tema telki lendas. Ta läks ühe seltsimehega t?lki tagasi, kust papagoi wälja lendas ja enam tagasi ei tulnud, seal lähedal aga ümherkaudu pillas. Dübon saatis  seltsimehe Välja, aga papagoi, arusaadetz et sisse kaks tükki- läksiwad? ei lasknud ennast petta, Wiimati, kui Dübon ise ka mäljg tnlj, lendas papagoi telki tagasi, Sedawiift mitmele korrale wähema ja rohkema seltsimeestega  telki sisse ja wälja minneD, märkas ta, et papagoi rohkem kui neli lugeda ei mõista, sest kur nad kõik mnekeste sisse läksiwad  ja Dübofl seltsimehed ükshaamal mälja saatis, lendas papagoi julgeste sisse, sai aga siis Dnbonist finni mõtztUd. Ka koerad mõistawad armust arwata, Nõnda jutüstab Timofejew: „Mnu koer mattis alati kondid ja mis ta aga sai, maa sisse ja nimelt igaüks ise paika. Kord tahtsin ma asja hästi terasest tähele panna ja wõtsin 26 head suurt komi, mis ma talle ükshaawal kqtte andsin ja kohe tähele panin, kuhu ta selle mattis, siis antstn  töise jne. kuni kõik Lk tükki. Siis panin  ma koera kinni ja lasin teda kauniste nälgida. Lahti saades ruttas ta kohe peidetud  konta maa seest wälja kraapima. Hsimese  puhuga otsis ta kümme konti, mis ta übte kokku kandis jäi siis pisut seisatamq, kondi hunikut terämaste nagu ta arwanud, kui palju tagswara weel maa sees on ja korragä tõttas tä üle pää kaela weel otsima. Sel korral toi ta weel üheksa wahtis jätte üksisilmi kontide peale ja uu lõpeks weel kuus, nii et 25 tükki koos oli, mis ta ära sõi ja puhkama heitis. Korraga,  nagu oleks tal meelde tulnud, et lugemisega  eksinud oli, kargas ta ülesse ja tõi wiimase kondi weel ära. See sündmus, et koer kui ta knlta kandes seisma jäi, sugugi kõrwale ei wahtiuud, waid üksisilmi kontide peale, näitab et ta hoolega luges ja arwas, palju neid koes ja palju neid weel toom tl on, mis juures ta ühe aimamagi eksis ia sellegi wia marsi ära parandas, näitab inimest,  kes oma rehnuugiga hoolega ametis on ja sunnib meid koera tahtmata inimesega wõrdlema. Ka kassid ei ole settest andest ilma. Nõnda pakkusin ma kassile midagi mainstawat suutäit, kas hiirt, elusat kala jne., mis juures kass tagumiste jalgade peale psistj tõusis ga ülesse hüppas, et magusvt suutäit katte saada, mina aga petsin kassi ja ei annud pakutud palukest enne mõeldud armu kätte, nimelt pakkusin ma wiis korda pettuse kombel ja kuuendamal korral andsin saagi kätte. Nõnda tegin ma ühtepuhku, kuni mõne aja pärast arm kuni kuueni kassil  täitsa selge oli. Wiiel korral ei hakkauud ta sugu - püidmagi, waid wahtis terasest? järele, nagu arwusi meelespidades, kuuendal korral aga hüppas ta saagile järele ja sai sette Nõnda tegi ta iga kord, ilma et kordagi oleks armudes eksinud. Siis hakasiu  ma üheksa korda pettuse kombel pakkuma  ja kümnendal korral andsin saagi kätte, mis NMN ka kass peagi selgeks sau (Poomi. > Nali. Kuulud rialjakirignit Saphir oli jlhte isandas oina tuli serawa naljaga karjaste pahandanud, miS» pärast sei tcpg kaksikwMuselx „kuulW wahetama" kutsus. Geljeks pli Saphir ipstlusts. Käemehed saiwad nimetatud, aeg ja tpht äramääramd. Saetud tunnil ilmus ka Saphir, teretas oma waStaliit tvjisakalt, möttis paar kuuli taskust, pakkus und tvastalisele ja palus omale paar kuuli wästu auda» „Mis see »ähendab?" isaiw imestades. „Teie sopivste minuga kuulisid wahetgda," kostis Saphir rahulikult, „siin on minu kuulid, andke pmad siia." „Kas lymtsin Teid ehk riiete aidata!" küsis waestele head tegija uaistfrahwaG kerjaja käest Olge nöndq lahte -- stiu on üks nääp, öuunelge kuub sinna külge,*, . Petrusha! Aas Ga usud, et kauem elawad. kui pyiss mehed? udrusha : Wöib olla, sest aeg uäita piäheglgU pikem slewat. Oli kord. Oli kord, et paradiisi gias Adam Eewat hellalt aNnaStkS, Oli kord, et Eewa oli maias, Keeldud wiljast armsalt hammustas. Oli kord, et kiisku mahust, anti Wälja minna õndsast Eedenist; Kindlal käsul aih ka kinni panti Aadam hapis põldu ohakist, Oli kord! nii kadund aegist kgebab. Süda wanaduse wäxinal. Oli kord! nii aeg ja elu hjsiab WaateS hauda mädand risti all. 01l- kord! yil tohamad Meel tuuled Üle närtsind haua küngastest. Oli kord! nii aja laenkst kuulda » Mägitawat millipnidest, jT. tt. Kirjawastused. 125) J. J. M. Msi »esis katt. 126) —ss— SSyumed osalt tarwstatud; laul ar»l«a«ata, 227) Weike a. Oleme mõne muudatusega suuremal jaol lehte wvtnud; termist! 136» J. K. T. Kui aeg muuta lubab, siis küll, aganNtda ei lähe; sületäis terwisid. 12lls Weike a. Teie wiimafe kirsaga täiendasime esimest, sest et mõlemad pea ühesisyltsed gsiwad. Kahte soowitud numbrid  waatame järele ja kui neid weel tagawarakS on, siis saadame.  Teie sõnumeid oseme enamiste rkka tanvitanud. kuigi igakord mitte sellel kujzil, kyz nqd saahetup oliwad. 136 j K. L. R. Oleme lehe saatnud ja saadame edasi Selle kordsetest sõnumetest xi saanud midagi tarwltadai aga loodame, et meid tihti meeses saate pidama. Termist! IZI.s Ä. 3. P. Olge nõnda lahke ja andke teada kelle käest Teie tellinud olete, siis tvõime soowj täita, sest meie teada  on kõik leHd korraliselt arch saabud.' s 7 -f >' Uuemad sõnumed. Apla kuuluh peetgkse ÄsSii Kirjameeste Seltsi järgmine koosolek pühapäewal esimesel Märtsil Tartus ära. Et mingisugust takistust ei tulek», selle eest olla juba muretsetud ja asi korda seatud. ' Olw. Mnfls, 15. Webr. Ekselents kohtute minister  t. s. ». 9? A. Mqnqssein tusi täna Riiga. Kesknädalal 12. Wehr. osi Liiwi ja maa mpisnikude kogu eeSistmkudel paru»l Meieudprsil  ia parun Heitingil önu Kfjsexlikg Ketsn Proua jutule sgapq. . " A ü ? « l u. AosvoakNo l3 >l»eos>itaa'l3Z!L