takse. Bareelona linn üksi saada päratuma summa 400 miljoni pesetat ohwerdama. Paale selle kuuleb, e! kesk-Amerika wabariigid Meksiko, Honduras ja Guatemala sõja korral hispaulaste poole saada hoidma, mil põhjusel uced riigid praegu agaralt rõõmlaewu  walmistawad, milledega Ühisriikide kaubalaewu  rõöwida. Et ei Hispania ega ÜHLSriigid  selle seaduse alla, mis mõnede suurriikide  keskel maha on tehtud, et sõja ajal waenlase kaubalaewu rõõwida ei tohi, heitnud ei ole, siis saab arwatawaste tulewaseS sõjas kaubalaewade  riisumine kohutawalt maad wõtma ja kõige päält Ühisriikidele, kui kangesti kauple, wale maale, löpmatat kahju tegema. Millas just waheriie langeb, mida maailm praegu nii põnewuses ootab, ja merine näitlus algab, ei wõi kindlaste ütelda, wõib olla iga silmapilk, wõib olla, ka mõne kuu pärast, kuid tema ärajäämist on praegu raske uskuda, sest et ameriklastel kindel  nõuu wõib olla, Knubat enestele omandada,  kellest nad suurt majandussist kasu loodawad,  mil põhjusel nad ka Kuuba mässajaid seni ajani awalikult tuetasimad ja neile praegugi  nõuu anda, igat omawalitsuse ettepanekut  tagasi lükata. Ida-Aasia asjad kippuwad ka enam segasemaks  kui selgemaks minema. Politika ringkondades  ollakse praegn selleks kindlad, et Inglise ja Jaapani wahel ometi salaleping olemas on, mille järele esimene wiimast nagu eesmäeks ette lükkab. Selpõhjusel olla ka maha tehtud, et Jaapan, Inglise hüäksarwamisel, ka pärast sõjakulude kättesaamist 18,000 meest Wei-hai-meisse jätab, nii et see sadanHJaapani käes, aga Inglise ülemkaitse all oleks, mille wästu ka Wenemaal midagi ütelda ei saaks olema. Selle eest saada Inglismaa Jaapani nõudet Pekingis tnetama, et üks tükk kindlat maad Formofa kohalt Jaapani kätte saaks antud.  Pääle selle tulewad teated, et mõlemad Jaapani parlamendi majad otsuseks on teinud, oma walitsufelt nõuda, et see Wene ja Saksamaa  etteastumiste kohta protesti tõstaks. Kuidas luod aga Wei-hai-weis ja üleüldse kaugel  idas edespididi kujunema saamad, on praegu aga siiski koguni wäga küsitam. Wiimase arwamisele annawad hiljuti awaldadatud  Hiina keisri lõuad põhjust, mis ta Wene saadiku wastu awldas, kui see Wene KeiSri sõbralist telegrammi Port-Arturi jaTalienwani  lepingu kordaminemise pärast kätte andis. Pärast seda, kui Wene saadikule suurt auu oli pakutud, nagu seda Hiina keisrikojas meel ühelegi enne osaks ei ole saanud, rääkis «taewapoeg" muu seaS ühest „söbruslisest ühenduSlepingust," mis mõlemate riikide wahel olemas olla. Port «Arturi ja Talienwani lepingut  ei wõinud need sõnad mitte tähendada, sest nende sadamate kohta on ainult rendileping  tehtud. Arwatakse sellel asjal Weihai-mei  tulemase saatusega ühisust olewat. Türgi asjade korraldamisega ei ole ka meelgi malmis saadud. Praegu kuulub, et Wenemaa poolt Kreeta asjus uus projekt malmis  on tehtud, mille järele Kreetas ajutine oma walitsus sisse saaks säetud, ilma et prints Georg kohe kuberneriks laaks. Kuna Saksa ja Austria teatawaste Kreeta asjuS Europa kontsertist  wälja on astunud, tahab Wenemaa seda projekti Inglise, Prantsuse ja Jtaliaga ühes kooS läbi wiia. Ajutine oma walitsus saada niikaua kestma, kui korda läheb, prints Georgi ametisse panna. Mis Türgi ja Bulgario wahel ette tulnud õõrumistesse Matedonia as' jus puutub, sits on need järsku waiksemakS jäänud. Oli juba kindel, et Bulgarias olem Matedonia komitee suuri ette walmistusi oli teinud, et kewadei sõjaga pääle hakata. Nüüd on aga Wene ja Austria malitsused Sofias tõsiseid  hoiatusi teinud, et kõik waenuUsed liikumised  maha surutud saaksiwad, sest et tähendatud  riigid mingit rahu rikkumist Balkani poolsaarel ei luba. Selle ühise etteastumise mõju ei lasknud kaua enese järele oodata, nii öt Matedonia rahutused praegu niihästi kui kadunud on. Serbia endine kuningas Miiale saada kuulu järele peagi oma jöjawäe ülemjuhataja ameti maha panema  ja Serbiast ära minema. Wistisle on potitikalised  põhjused teda selleks sundinud. Parist st. Sõjakohus tegi otsuseks, Zolat uuesti kohtu kätte anda ja tema nime päälegi anu-legioni hulgast  maha kustutada. Söjakohtu liikmed saamad üksikute  körwalt kaebajatena ette astuma Daam kuningas Kristjan IX. pühitses 9. s. k. p . (uue kal. järele) oma 89. sündimise päewa. Et ükski Daam kuningas enne teda nii manaks ei ole elanud, siis on see päew Daani ajaluos ülitähjas ja sai sellepärast  daanlastest waimuötusega pühitsetud. Kreekasse on üks Wene aurulaew 23,009 puuda jahudega jõudnud, mis Wene Keisri poolt Kreeta näljastele kingitud on. Admiral Skrödlow tegi otsuseks,  jahude ärajagamist pühade ajal pidulikult ette wõtta. Washingtonist. Wälimiste asjade kommisjon  soorvib, et Ühisriigid asjus wahele astuks ja Hispanialt nõuaks, et see ennast Kuubast wälja koliks. Emil Zola saada kaeSolewa aaSta sügise! Ame rika Ühisriikides 16 ettelugemist pidama, mille eest taie 60,000 dollarit maksetakse. Jokahamast. Wenemaa uus saadik Speyer ja raha asjade nõmmik Aleksejew ou Söulist ära tulnud.  - Sisemises Koreas on mässamine lahti läinud. Austria sõjawägi on ühes laewastikuga Kreeta  st ära läinud; ainult üks soomuslaev? jäi Austria konsulati kaitsmiseks paigale. Suudas tõmmati Austria lipu asemele Wene lipp ülesse. Eestimaalt. Wiljqndist. 23. märtsil oli Põltsamaale ajutatawa  E. A. põllutöö kooli hääks juba 4284 rbl. 12 kop. kokkutulnud, kuna umbeS 950 raamatut weel tagasi saatmata viitvad. Tagasi saadetud raaman test oli läbisegi  10 rbl. iga raamat sisse toonud. Asi edeneb rõömusiawalt. Ka ülemal pool wõetokse meie ajumtawatt  E. A. põllutöö kooli elule kutsumisest elamult osa. MinistermmiÜ on kõik põllu aiandusesse puutuwad seaduse raamatud kingitud ja Pöltsamale ära saadetud.  Ka põllutöö mmister olla „oma nime*, andega raha korjamise raamatusse kirjutanud ja nõnda meie eltewõttet luetanud. Waat, seda teemad meie „rabwasõbrad»*  aga mis teemad meie „eba-söl?rad" üheS eksitatud ja langenud rahwa liigetega? EkS wöttle hääle ettewõttele waStu?! Rahaministri härra pooli on oberst leiteuant N. P. ASbelew BaUimaal olemaid rahammiSteriumi  all seiswaid meremeeste koolisi remideerima saadetud. —> Põllutöö ministeriumis on 2b. uiärtsil põllulöö  ministri Jermolomi eesistumisel ja sisem»steasjaderaha  ja hariduse ministrile osawömnsel kõrgemate naeslerahwa põllutöö teadusliste kursuSte omamiseks läbirääkimised olganud. Ib. märtsil pandi riigi nõuvkagus ühe uue kaelakohtu seaduse projekt ette. mis ühes oma põhjendustega l>gi 300 trükki poognal suur on. Hariduse ministerium on seletanud, ei gymnafium'de  VI klassi õpilased eksamide seaduse Z 38. põhjusel haiguse korral ilma eksamita järgmisesse klassi üle wndud sasivad, ainult mitte manades keeltes, kuS nad kirjaliku eksami Wene keelest manade keeltesse tegema piawad. Mõned randtee jaama ülemad on isekeskis otsusele tulnud, pärast wiina monopoli sisseseadmist wähemates wakjolites puhwetisi kinni panna, sest et need kõrwaltstele inimestele kõrtsideks on saanud, kuS reisijad sagedasti puhweti ligigi ei pääse. Wiljandi kreisi esimehe wanemaks abiliseks on 1. aprillist s. a. sellesama kreisi noorem abiline 3. jaoskonnast, titulär nouunik S o l t a n o iv nimetatud. Hariduse minister Bogolepow on kõigile hariduse minisleriumis töötawate inimestele teatanud, et neil ei temale, ega ühelgi oma ülemale Lihawõtte õnnesoowi käikusi ei pruugi teha. „Düna Zeit." kuuleb, et arstidepartemang Liiwimaa pidalitõbe wastuwoitlemise seltsile ühe uue pidalitõbiste haigemaja lärmis Jurjewi kreisis ühe tükki maad kinkinud ja haigemaja kuludeks pääle selle 20,000 rbl. annud. Karskuse kuratoriumidele on õiguS antud, rahwa-thee ja söögimajades ilma patendi wõtmata tubakat müüa, siiski ainult saäl, kus nad ise oma rehnungi  pääl maja piawad. ArSti departemangul on plaan, pidalitõbiste haigemajade juurde nimelt nende tormis urjadnikuid ametisse panna. Kuulu järele tahta sõjaministerium edespidi köit sõjawägede söögi tarwitused kohaliste põllumeeste seltside käest osta. -- Sisemiste asjade minister on ajalehe „GlaSnostj"  üksikute numerte müümise ära keelanud. -- Lutheri usu kindral konsistorium on oma otsuse EeSti ja Läti tegeliSte usuteaduse professuride asutamise iv as t u annnd. „Rishk. West." teab aga selle juurde ütelda, et tähendatud kindralkonsistorivmi hääkS arwamine seda küsimust wcel kogunigi ei lõpetu, maid sellel «vististe kordaminew järeldus saab olema, seda enam sellepärast, et mitmed Lutheri usu waimulikud mehed, nende kestes ka usuteaduse fakultedi liikmed neid proftssurisi tarmilislekS piawad. Hariduse ministerium koguda selles asjas praegu aga meel rohkem materjali. Lutheri kiriku päämalusus kindral-kousistorium on aga jällegi .hiilgama tunnistuse annud, kui palju tal tõsine rahwa usuelu edenemine südame pääl on, ehk omad wanaaja-tradilsionilisev  püüded ja põhjusmõtted. Rahma tõsised tarwilused  ja nende pääle tuetatud lõpmata põhjuste hulk, milledest asja wastalijed ühtki kõigutada ei jõudnud,  ei maksa konsistoriumi silmas midagi, maid ta seletab raudse külmusega, et ta selle wastu on. „Eks sa heida, karjane, armu oma ohwri pääle?!..." Liiwimaa mõisnikude wiimasel maapäewa koosolekul Valmistatud uue maamaksude määramise projektis on üles tähendalud, et nii hästi aia- kui põllumaad. heina- ja karjamaad, metsad, eluhooned, kui ka wabriku- ja käsi-töösluse kohad maamaksude alla saamad tulema, Põllumaa wäärtus takseeritakse selle keskntise sisfetegeimse järele, uiis ta hariliku ramutamise  juures annab. Iseenesest on ka seegi juba hää. kuid ühtlasi on ka selgesti silmapaistaw, et suurpõllumehed  paljuid eesõigusi ikkagi omale hoida tahawad.  Nii on wiina- ja õllewabrikud maksu alt wälja jäetud, niisama ta laualõikamise wabrikud, kus enamalt jaolt omaniku enese mets laudadeks saab lõigatud, wäikemad wesked jne. Siis pannakse maade takseerimise  juures ka ainult seda sissetegemist tähele, mis hariliku rammutamise juures kätte saadakse, kunstsõnnikutega  rammutaunse juures sissetegemist aga täitsa tähelepanemata jättes, kuna aia- ja põllumaad,  millede sissetegemisel ometi suur mahe, ühesugustekS  arwalakse. Need on kä ainult üksikud näitused,  mille sarnaseid see terme projekt täis on. Kuidas  see aga kinnitatud saab, ehk kui saab, siis missuguste  muutustega, see on aga praegu täitsa elu- Sigusline küsimus, sest et nagu teada, ülemal pool meie majaasjauduse olu põhjalik muutmine käsil on. Muidugi teada, on maapäewa soow selle projektiga, kui ta linmtatud saab. kohalise rüütliseisuse põhjusel seiswat maa maksu asjandusi alal hoida, kuid, nagu teada, on ülemal pool kindel soow. just seda sama omawalitsuslist põhjust ära kaotada. Nii ei ole meil. eestlastel, sellest midagi paremust loota, et see projekt maapäewa poolt tehtud sai ja oleks wiStist parem, kui see hoopis tegemata oleks. Liiwimaa rüütlite maapäew on 24. märtsil lõppenud. Liiwimaa kuberneri härra käsu järele 20, märtsist s. a. on Wiljandi kreisjülema wanem abiline hoowinöuunik Kessler, oma palwe pääle ametist lahti lastud, t. aprillist pääle hakates. Wiljandimaalt. Wan a>T ennasilmast Hiljuti kirjutas keegi „Sata!as" selle rõõmu sõnume, et Aidu wald on otsuseks teinud wiis oma walla kõlwammat liiget Siberi asumisele ära anda. Nendest wiiest elas aga üks köigekardetawam Hans A. meie wallas oma wennast päritud, nõnda nimetatud „hingemaa"  koha pääl, kes ise kõhtude poolt ära tunnitööle mõisteti. Meie mehed teretasid Aidu walla tehtud otsust rõõmuga. Peremehed töutasid, kui linud müügini kõik alles on hääd liigud teha, perenaesed omalt poolt jälle verele palju suuremad lükid liha korraga anda, sa jõuluks paäri sukke ehk kindaid kinkida, kui tema hoiualune kõik olles jääb (tähendatud asjade pääle on A. täis meiSter). Nagu üeldakse et päewa enne õhtut weel hääks ei tohi kiita on täiesti tõsi. Tähendatud A. oli sellepärast ka käsu saanud, ennast walmis  seadida, mida ta ka «viibimata tegi. Maarja päewal müüs oma kraami ja loomad kõik ära. millede eest üle 90 rubla saadud, siis walla küüdiga Wiljandi kreisarSti juurde «viidud, kes aga Hans A. «vigaseks tunnistanud, et wöida kodu tagasi minna, kroonu «vigaseid  ei nniwal, olgu siis, kui wald oma kulul seda teeb. Nõuda üürike oli meie rõõm. Meie agar wallawalilius ei lase oga walda pimeduse jüngrite wöimu alla langeda Hans A., kes alles weebruari kuul «vangist wätja tuli, ei saada meie walda elamiseks mitte luba antama, pangu Aidu wald, kelle hingekirjaline A. on, teda kus tahab. Jäägu seegi meile weel troosuks.  (Rõõmustaw,  km W.-Tenassilma «vald sarnase mehtse ettewötte  ka tõesti teoks teeb. S. T.) k. Pärnumaalt. Polli Kiini sepikoda põles 26527 ööl körwaltste eluruumidega, kus mitu perekonda elamas oli, ära. El tnlehakatns just süda öö aeg olnud, jäänud kraam enamisle tuleroaks. Kuida kuulda, olla maja tulekassas kinnitamata. -s- Jurjewi kreisist. Olep ääst. Minewal nädalal sai siin üks laps selleläbi surma, et ta sõrmkübara, mis ema talle mängukanniks täue annud, enesele suhu vannud ja ära süüa tahtnud, kus juures sõrmkübar kõrisse kinni jäänud, mille järeldus silmapilkne  surm oli. Olgu see lastewanematele hoiatuseks, mitte igat ühte asja laste kätte anda! Wõrumaqlt. Pölwast. Mööda läinud talwel  teinud Jurj. kr. Wönnu kih. Raima walla wolikogu otsuseks, mitmesuguste tarwituste pääle kreditkassast t2OO rbl. lainata, ühtlasi ka seda nimetades, el wallawanem  J- Käärit ja tema kaks abilist selle raha wöiwad kredtlkassast ära tuua ja laenu asja korda toimetada. Seda wolikogu otsust saanud ka mõned „nupumehed" teada, nõutanud kanges raha himus enesele wallawanema  J. K. majast salaja selle ameti märgi, wolikogu  protokolli wallawalitsuse pitsatiga, kirjutanud tormilised allkirjad alla, wõi lasknud raha eest kirjutada ja sõitnud Jurjewisse raha laenu korda saatma. Wallawanemaks  olnud paksu kohugu H. M.» abilisteks wennakesed  P. ja J. A. Mehikestel juhtunud aga sellepärast  õnnetus, et wale wallawanema H. M. ülearu olnud klaasi põhja waatanud ja õige wallawanema J. K. ameti raha wõi märgi kadumine olnuv ka juba Jurjewisse teadustatud, sellepärast pistetud i„nupumehed"  puuri. kuS nad juba ligi kaks nädalat «vallaametnikude  auust ennast on kosutanud ja lootuse järele weel kaua aega kosutama saamad. Wirumaalt. Illuka walla täiskogu otsus Pühlitsa kloostri juures olewa L. kõrist kiuni panemise asjus on mõnesugustel põhjustel kohalise kommissari härra poolt tühjaks tunnistatud. Rahwas ei olnud sellega rahu! ja lajksiwad selleks palwekirja kirjutada, millest aga kohaline urjädnik teada sai ja (wisttsi kellegi  aSjast kasu säaja soowi pääle) selle ära wõttis, rohivast  s. o. palujaid Siberiga (!) ähwardaves. Siis mindi kohalise kreisi ülema noorema abilise juurde kaebama, kus aga üeldi. et see palwekiri wiibimata rahwa kätte tagasi piab antama. Waheajal läks aga kommissari härra poolt määratud kahenädalane tähtaeg mööda. Kui määratud tähtajal kiin midagi tähtsust on, siis oleks rahwa! küll tarwis, teist tähtaega paluda, sest et see ju palujate süü ei olnud, et esimene tähtaeg mööda läks. Hää ettewölte kordasaatmiseks oleks seda häduSte tarwis. (Selle palwekirja ärawötmise suures tuletame senalor Manasseini rewiderimise aega meelde, kus rahwust otse üles kutsuti, oma hädast kaebama, mida ka uii rohkel mõõdul tehti, et koormate kaupa palwekirju siit Pelerburgi poole rändas ja millede tagajärg  kõhtude uuendus oli, mille üle rohivas küllalt tänulik ei jõua olla. ja saab nende mõju wististe ka teistes paranduste küsimustes tunda olema. Ei wõi siis woimalik olla, et wolitsus ka nüüd rahwa põhjendatud  valmeid tähele panemata jätaks. S. T.) L. ?. I'. Paidest. Mai kuus tahab meist paidelasteft  jällegi üks kallis mees lahkuda, nimelt linnakooli  õpetaja härra Nikonowitsh. Ehk ta küll teise rahwa sugust on, siiski on ta meie Eesti rahwa, iseäranis  nooresugu kasuks paljugi töötanud. „Pöllumehes"  on tema sulest müügi hääd õpetust mesilaste pidamise üle ilmunud. Kahju! siis jääb ka mesilaste kursus, unda paljugi jälle nii suure igatsusega ootasiwad, pidamata. Reede ja laupäewa õhtu andsimad härrad Hicliti. Jahule. Jakobsen ja Ryeberg,rooisi kwarlett, politsei saalis kontserti, kontsert läks mölemi korra aeg üli toredaste. Kuuljaid polnud ka wähe, sest et Paides niisugust kontserisi harwa ette tuleb. ?. Järwamqalt. Peetrist. Koolide läbi katsumisel on Tallmna-Palde rahwa koolide inspektori  härra Peetri kihelkonna Ammuta kooliõpetaja härra Heinrich Marki tema hoolsuse ja osawuse eest wäga kiitnud. Tema ette panekul on nimetatud kooliõpetaja  kooli kuraloriumi käest kiituse ktrja saanud. Wõiksiwad meie nooresuo juhatajad kõik härra Marki eeskuju järele teha ja kiituse kirjasi ära teenida püüda. Nagu kuulda, tahab Wodja walla kooliõpetaja härra M. tulewal suwel, walla nooremate inimeste abil kooli oreli hääks näitemüüki loime panna. Ülemalt poolt olla selleks ka juba luba tulnud. U. Peetrist. Mõne päewa eest warastadt  übel Müüsleci peremehel kaks hobust, kumbki üle 200 rubla wäärt, ühes riistadega ja reega ära. Mees tõttas kohe Paidesse ja telegrafeeris kõigile poole politseidesse ette, ühes teadusega, et kmmwõtjatele 50 rubla waewapalka aimab. Ehk mehele selleks tüll pääle 20 rubla ära kulus, siiski oli järeldus kaunis, sest selsamal päewal wõen worgad Wiljündi ligidal kiuni, kuhu juba telegramm sõnumid oli ette toonud. Peetrist. AtaStest. 24 waStu 25. öösel soiwad siin kaks inimest õnnetumat leilse surma. Õhtul pannud wara ahju kinni, heitnud ise magama; kolmas, kes ööse juurde läinud, näinud küll, et mehed oksendanud, aga tema mõtelnud, et nad kõrtsist tulnud  ja heitnud ka magama. Hommikul leidnud kub jas neid kõiki liikumatalt maast. Wnmane juurde mineja  saanud weel suure ivaewaga elule äratatud. Kewabe on jälle käe ja see kooliaasta lõpule jõudnud. Ehk küll riigi walitius rahwakoolide inspektorite  arwu suurendas, aga nagu naha, ei ole neil siiski wõimalik, ühe kooliaastaga terwet oma ringkonda läbi rewideerida. Siin Peetris ei ole mõneS koolis kuuel wõi seitsmel aaStal inöpekior käinud. Sellepärast ootasiwad  siinsed kooliõpetajad tänawusel kooliaastal põnewuiega uue inspektori ilmumist, aga asjata.  Naabruses, kus ta käinud, olnud ta küll kooliõpetajate wuStu lahke, aga siiski sundinud neid kursusesse minema. Tallinnast sai neil päiwtl esimest korda Port Arturisse rukkid saadetud, nimelt 4V0,(X)() puuda. Tallinnamaalt kuulukse wäga mitmelt voolt kaebe hääli töötegijate puuduse üle, sellepärast et töölised  suurema valga lootuse ja kergema elu ootuse pärast linnadesse ja meistrite juurte minewat paremat poltve ja palka otsima, kus nad sagedaste oga suuremate  puudustega kokku puutuda. Läänemaalt. Wirtsu ja lkui,vaste (Muhu) wahel sõitaw mätkeue aurulaew ..SiiriuS" wndakse, kui meri jääst wabaks saab, nagu kuulda. Pärnu parandada. Siis on muidugi, peaaegu pool survet, jälle alaline purjulaew, „Uisk" ainu üksi see. keS reisijaid  üle wäina tassid. Lätimaalt. Riia sadama parandamiseks on börse komitee  voolt 600,000 rbl, määratud. Töödega hakatakse juha pääle. Soomemaalt. Helsingist. Helsingi politehnika institutis  pidada Wenekeele kursus kindla õpeasjana sisse saetud saama. Soome ajalehtede toimetajad Erkko, Frenckel  ja Melsmann on senatile palwe ette pannud, et Soome ajakirjanikudel ameti asjus waba raudtee sõit lubatud saaks, nagu see juba mitmel  pool wäljamaal olemas on. Loodetakse, et fee palwe täitmist leiab. Wenemaalt. Peterbnrgis tahetakse kas Kamennoostrowski ehk LiteinSi prospekti president Fanre Vetcrburgis täimise  mälestuseks Partsi prospektiks ümber nimetada. Peterburgi gorodowoide arw on linnapää käsu järele tl 5 meest suurendatud. Kroonlinnast teatab „Kvtlin*. et 25 märtsil keegi naesterahwas B. uulitsal protoierei loann Sergiewi  tõlla juurde jooksnud, et tema kätt suudleva. Selle juures ha'kasimad tema riided edasi weerewa tõlla assi ümber kinni, nii et naene mitu korda wastu uulitsa kiwa wiruiatud. ja sääl juures ka hirmsast? wigastatud  sai: paa luu sees oliwad mitmed augud ja huuled lõhki löödud. Rohke were kaotamise pärast mõistuseta jäänud naesterohwast wiidi lähema haigemajasse.  kuS tema olekut elukordetawaks tunniStodi. Isa loann sai selle sündmuse läbi nii põrutatud, et la Jumala teenistusele minna ei wöinud, maid koju tagasi sõitis. Wigastatud naesterahwas on Peterburgist  pärit, abielus ja kolme lapse ema; mehestelob ta oga lahus. Kolm korda on teda sunni teel Kroönlinnast  oma mehe juurde wiiduv. aga igakord mõistis ta teesi ja übinöuusi leida, kuidas jälle Kroonlinna tagasi saada. Warssawi ümberkaudu läheb mõisade kruntidesse  ära jagamine ikka suuremaks, nii et paljude penikoormäde laiuselt Warsiawi lähedalpraegu peaaegu enani ühte mõisalki leida ei ole, uus mitte kruntidesse pandud ei oleks. Kjeltstst teotab „Warss. Dnewnik" järgmise kohutama luo. Sekerno küla talupoeg Poremski läks oma naesega laadale, oma kolm poega, 13, 9 ja 7 aastased üksi koju jättes. Lapsed awasiwad ütsi olleS ühe suure kosti, ronisiwad lõik sinna sisse ja tömbasiwad kasti kaane kinni, mis kukkudes lukku läks* Kui wanemad koju tagasi tuliwad, vtsinwad nad lapsi igalt poolt ja leidsiwad neid wiimaks. omaks suuremaks  ehmatuseks, ära lämmatanult kastist. Ärelli kubermangust. Täna on 1 aprill, aga tali on Orelli kub rm. wcel täies lõuus.  Rahwas  on siin suures päätoidu puuduses, et üSna kargab maast ülesse!' Rahwa häda ära näheS andis  maakonna wautsus iga manast wäelima ja noorest nõrga hinge kohta kuni tulemase juuU kuum ptsut leiwalist  abi, aga see on köit kui mee tilk kuuma kerese kiwi paale. Kariloomade põhu puudus on siin nii suur, et rutki-öle koormast maksetakse juba 2—3 rbl. ja heiua-koormast 5—7 rbl. Wanad sammaldanud  õle katuksed. külades, on paljudes paikades loomade-roaks  ära häwitatud. Üleüldine rahwa wiletsus on siin suur! Jwan Jurjew. Narova ballada. on köiZe paekivine kallas. Bes kaläas on pime ju unustuä koop. Xui nääriöö valitsed looduse wallas Üks wäxi siis ilmutust koopasse tood. dõde on dallicle kikide psnAsd; Bein, laZi on pärlid M domanti täis; Zlaas diilAawad laiad ja toredad kanAad; ItuumMstnaAu elektrist vralAustud väis.— da vvaatke, säal salaja avvab snd vvärav, da tuled üks neitsi, kui loodeni ilm. Is. rilde, kui tädtedest kudutud, särsvr. 'l'a palAe on koidik, ja meri - ta silm. k 15. Sakala. 18S8.