„Tallinna Sõbra" lisaleht Nr. 39. ja 49. juure. missle seltsi setta, et nende kaasinimestT nii wäga raske elu parandamine algatad saada wvW. WkemaTsUd on kinnitatud põhjuSkkja Z 4 järel kas Z?H kordsed ja on fiiS wähemast 50 rubla, ehk iga-aastafed liike wälja astumiseni), aastas WZl??Mgsi 1 rubla. Need abirahad  on ka seltsi kassapidaja, herrä AdwsZat H. Gürgeus'i  kätte (Rna's Suurel SNninga-nulitsal Nr. 9), ehk selle inimese kätte anda, kes lähemal asal tallituse-nõuukogu  poolt aaSta-rahKde siSsekorjamiseks Ämber saadetud ja ennast ühe seltsi kassapidaja, herra Adwokat GürgenSi, poolest Kempeldawd raainatutega wKstgWõtUiseks õigusta-- tukS tunnistama saab- xßewelskija sõnumite järele on mõte ärkanud, Wme Hymnose komPone-- irjale, Aleksei 8 w o w ' il e, kes Lehekuu 25. pääwa! 1779 Tallinnas sündinud on, tema IWaastafM sündimise-NZäwaks  Tallinnas Üht mälestuss-ssmmast ehitada. Ka soowita tema sündMise-msja.. üles otsida ja selle külge üht wälestttse-tahwkt panna. Ka selle wägewa Mlwelaulu  sõnade üleSpanija, S h u ?ows k i, seisab mek lähema kodumaaga sidemes ja on seda laulu Tartos teinud. AMisksst, Talweknu S. pääwal. Meil on Ms peale wihmassd ja udused ilmad, künni 6 gmadi soojaga. Kõik on sügamas soppas ja ialwet HMtakse juba igawusegs ootama. Wwimmlt. Wiinakuu 7. pääwal sai ZurjewM peetud  Riia Ringkonnakohtu kriMinal-jäutuss Poolest Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja Andreas L. keS ühe sega-paari laulatKMise pärast kaebtuss all seisis, neljaks kuuks ametist lahti mõistetud. ProtWs sai lukkus uste taga peetud. Wolmarlls peeti Wiwakuu 12. pääwal sellesama kohtu Lriminal-jZutuse ees protsessi kixiknõpstaja von wasta. Tunnistajateks oliwad preeSter Gmssmanu ja talumehed Krischjau ja Krastin kutsutud. Protsess sai ka lukkus uste taga peetnd ja kirikuõpetaja von Hirschheidt süüst lahti mõistetud. Sealsamas on järgmisel pääwal kirikuõpetaja Gotthold Kügler kuueks kmw ametist lahti mõistetud. -—Keisri Majestäti matmisele oliwad Liiwimas Ritterkonua poolt Landmarschal Dx. M'. Friedrich  Baron Meyendorff, Landrath von Grste ja KreiSsaadik Baron Pilar von Pilchau läinud. RakMre'ft. Kuida Teadaandja" kirjutab on tänawune Mihkli-laat Rakwere'Z Mihklikuu 23. xsalv  al hea ilma ja elawa osawõtmisega peetud. Mitmesugused  laadale toodud elutarwituste-kaubad on omade ja wõeraSte poolt rohkest järel päritud olnud. Zfearauis rohkest on kodutöö-kaupa nimelt riiet mitmesugustes ja osalt wäga ilusates musireteS laadal nähtud. Ka siin on näha olnud, et kangru-kunst Eesti maarahWa jumes ikka rohkem kssub ja rõõmuga wöida tunnistatud saada, et need kangru-iöZd mitte ainult maarahwa käskis ostjaid ei leia, waid ka ikka rohkem jõukamates ringkondades maal ja linnaS. Hobuseid ja sarwloomi on küllalt laadal oluub ja ueed on kaunis kõrges hindas seisnud. Soomemaalt  on ohwitserid hobuseid sõeawäels ostma tulnud ja need on haid hindasi maksnud. Toidu-kaupade hinnad on kohaliste tum-hindade sarnased olnud. - Hobuse-wargust  ei ole sel korral ette tulnud, peale ühe katse, mis aga katsujale wäga paha palka sisse kammd. Esimest! laada-pääwal on trahteris kange kiskumine joobnud tooruSlaste mahe! olnud. Kaks inimest on nugadega  nii raskest tzaawatud, et nemad hospidalisse pidiwad wiidud saama. Zurjewlls on hiljuti kahtlaste inimeste elumajad Politsei poolest läbi otsitud ja seal Za see wiimane  Rakwere wangimajasi ära karganud kurjategija leitud, kes weel kadunud oli. Pühapääwal, Wiinakuu 2. pääwal. on Rakwere ühes palwemajas suue Jumalateenistuse  hakatust pahandus olnud, mis kohtu seletamist tarwitada. Mihklikuu 18, pääwal on kaks noort talumeest  Lasila Aru kõrtsis riidu läinud, üks kolmaS on neid lahutada katsunud, mis aga üht neist kiskujatest nii wihaseks teinud, et tema lepitajat nii kaua kiwiga pähe peksnud, Tunni õnnetuma pealuu lõhutud oli, kes maha langes ja mõne pääwa pärast ara suri. Mihklikuu 28. pääwal wöttis üks urjaduik era-riides Rägawere Aru TSrlsis Siberist ära jooksnud mangi Juhan S. kinni kes wiimaStel aegadel Rakwere ümberkaudu palju paha teinud oli. Tema juures leiti üks laetud rewolwer ja üks nuga. Wiinakuu j. pääwa õhial on Rakwsre'Z weel üht Zasni-usfiksst nähtud. Wiinakuu 4. paawa! sadas esimest lund ja järgmistel pZäwadel oli maa natuke külmetanud; Wusets pea! oli ksrge lume-kord. ZttrjeFist. OZfel waZta Wiinakuu 13. pääwa su Raadi mõisas Jurjew'i ligidal suur tulekahju olnud, jälle -t-irza kae" läbi, kuida kõii tähed näitawad,, Umbes kell I'/z aeül on esiteks loomatoidu-kchi põllu peal põlema läinud, siis karjalaudad ja mõifawalitftja maja, mis kõik maha põlesiwad. Sisse on Z3V sarwlsoma, 3 isöhsbnst ja lv koera, ka enamist kõik MõisswaMfeja Varandus jäänud. Ka 25,000 puuda loomatoitu ja iseäranis põlema pandud suures kuhjas umbeS 50,000 puuda kmssrmid  on ära põlenud. Kõik kahju kokku on 30,000 rubla peale arwatud. Esiteks põlema pandud kuhi on mõisa hoonetest nii kaugel, et selle sädemed neid mitte MsmapMMid olla xi wõl.waid teine iulepansmine. --Omas MmM Wiinakuu 20, päawost kirjutab .-Uus Tarku Zeitung":  xWeel e! ole wlise mi ha healsd nurjatuma tui?- pKnemifs üle Raadi Mõisas waikinnd, koledus" nii Mlju posl-põlsnßd ja MMMd loomade üle tulekahju-paigs Vaatajatest weel mitte unustatud ja juba jälle on, kui ka mitte Mõis ise, siis ometigi ühs läheda karjamõisa elumaja  tule ohwrikS langenud. Täna AM kell 1 kostsiwsd  jälle kokkuhüüdMise-healed ja jälle nähti tulepaistet linnast pöhja-ida pool. Raadimöisa Jora karjamõisa Walitseja kanZelleis oli tuli lahti läinud; maja oa maani maha põlenud. WZlja peastetud on wahe. Igal poolel arwatakse, et ka see tuli pandud sn.' Seesama leht kirjutab omas uumres Wiinakuu 20. pAZwast: ,Meie smsalele tulsiörjuzatele sn wähe rahu lubatud. Sel korra! oli tuli Puu- ja Mwiftlla wahel, kunstkärnal Daugull'i  luhti läinud. Kohe ühe pritsiga senna mttmmd tuletõrjujatel läks korda tuld tõusmises lämmatada. Hoone läSiwaatamisZ jumes leiti: Aknaluu?  Emajõe-psMel aknal oli katki lõhutud ja wälja tõstetud. Läbi ühe laus oli msiks-paksune auk puuritud. Kaupluses oli kassa lahti lõhutud ja raha sellest ära Varastatud; ka mõned MdedpundufiwadMNda on arwaka et tuli ühest wargusest tõusnud on. See wõib järgmisel wiistl tulnud Ma: Wargad kalsufiwad estteks läbi tähendatud puuritud augu hoonesse tungida; kui see neil korda si läinud, siis on nemad luugi alt katki mumud ja WZlja kiskunud, ühe ruudu katki löönud ja sealt maja fisse läinud.  Kuna nemad nüüd seespool kassa lõhkumise kallal tegswsd oliwad, piab wisi üks Makart-bouquet kasin ligidal põlema läinud olema. SMe kimbu kõrwas oliwad seina pea! õls-õite pärjad, mis ka kergest põlema lähewad. Wargad on, kui nemad tuld nägiwad, wist ruttu hoonest wZZja läinud, sest palju kallid asju, mida nemad Muidu kaasa wõtnud olekfiwad, on senna jäänud. Iseäraline tunnistus selleks, et hoonest ruttw läbi akna wälja mindud,  wsib see olla, st akna pss! ws??-jälgi nähti, mis wist sellest tulnud, et waras wälja rutates oma katt klaasiga  leikannd. Kahju hoone juures ei ole wäga suur, aga pal u kallid õisi, iseäranis uhkeid palmist, on palamusest  kahju saaanud; ka neli wsikst liudu ou omas puurides  suitsust ära Mustatud. -- Maja ja warandus on assskmauzi alla autud olnud.'' ÄWMMMIt. Wsne lehtede kirjasaatjad Balti maa kubermangudes mmawad wäga sagedast tähtesi sellest põhjatumast  umbteaduseft, mis neil selle ritgi-jäu asjadest ülepea  ja malugust iseäranis on, ja nende lehtede toim nuiad  Mölswad seesugust jampsimist niisama suure umb. teadusega wasta, kui nemad neid. aga oma Balti-waeulikuls  politikalr t'.Maks piawad. Rüüd on waeue ,Nowoje  Wremja" jälle kord lõksu langenud ja ou selle eest .Kuuramaa õiendamist kauuatama  pidanud. Me kirja hakatuses Balti maa asjade üle oli ?No woje WreMjale" Kuu ra maalt kirjutatud: ?a weel aasta! 1716, pärast Kuuramaa allaheitmist,  Peter Suur ennast Liibaw'iS üles pidas" j. n. e. Selle peale waStab nüüd ,Kuuramaa Kubermangu Zeiung"  : i,M nõdrad on nende teadused piirmaade asalugust.  Peter Suur ei ole Kuuramaad iialgi oma alla heitnud ia Liibawi linn sai wast aastal 1795 Wene linnaks." Kahjstseda ou küll, et seesugused lehed suure käraga Vallimaa asju arukamad ja nende oma meele järel päriwad, kuna mi! nendest asjadest aimu el ole. Zll«tx kreisist kirjutatakse ühest werisest kokku põrka mi sest metsalinM - wargatega. Wiinakuu 9 pääwa homikul oli Bmnnen'! mõisaherra Baron Arved Wolff, pssl wersta mõisast eemal oma metsa jahi peale läinud. Omast seisupaigast kuulis tema ajaja hagija ees piWPmM ja ruttas maatama. Metsa ääres nägi tema kaht talupoega, kes teda nähes ära jooksma hakkastwad.  Etlema ühe käes püssi nägi, ruttas tema nende järel ja hüüdis, et nemad seisma jääma ja püssi tema Tätte andma pidada, üks Nendest jäi seisma ja laskis 15 sammu pealt mõisaherra peate, kes allkehast haawakud sai. TuhiuaS pani Baron Wolff püssi palgesse ja laskis Metsalimlu-wargate järel, ksS tihMusss jooksiwad. Valukisa  näitas, et laeng mitte mööda läinud ei olnud; Wetsalimm-wams andis sga paugu teisest rauast, oma wastase psa peale sihtides Lasng on õnneks muist püG laest tagasi põrkcmud, Baron Wolff on aga mõleMtest kätest, kaelast ja näust haawatud. Arstid piawad haawKsi wäga kardetawaks, kui ks lootus haige elusss-jäaMise peale Mitte taieste kadunud ei ole. Haawade joonest ja sstgawusest ja hMwlete hulgast arwawad arstid, et kolm kolm korda Baron Wolff'i peale lastud ou ja umda näib ka tewe metsaliMn - wamS oma tuleriista tarwitanud olema. MetsaliMy-wargate elumajas on üks wZljalastud kaheranga püss za W wAljalastud piik ühsmuaga Püstol leitud. Nemad on kohtu ülekuulamise alla antud. „MiitaWi sõnumitK järel olla mõjumateS  ringkondades nõnu, Baltimsa MaKwalla-korda aastast muuta, uimelt wslimeesiT Valimise ja kogu-- duse-Nüksyde kohta. Koguduse-maksuds stsssajamise kord pidada edaspidi seaduse läbi määratud saama. Tantse walimise-wW järel olla Wabüdikndel liiga palju heakest maakoguduStes. Ilma Näriswamndussts ja ilma õige juureta koguduses olla meil selle läbi wõimaU, kõiki wõimust koguduses, oma kätte kiskuda. Selles olla Woli-> meeste-ksgudxl maal palju suuremad õigused, kui Linnasaadikutekogude!  linnades, kus ometigi rohkem haridust ja osawust olla. Tämse korra jumes tulla sagedast stte, st mitmetes kogudustes liiga Mlju maksust NZriZ-persmeMe PZals pandud on ja see ei wõi teisiti olla, Tui ühes koguduses  20Z pZM-MeMchslk rohkem eestkostjaid WoliNikwde kogus si ole, kui 57 Zümnikul. Mihklikuu 24. Pääwal oli kholera Knummaal wsel liikumas. RZdali käikus enne seda Mwad Bauske kreisis He ?ho!era-haigs juure weel 8 tulnud ja 2 Mwad ära surnud, nenda et üks haige weel järel jäi. Goldingensts  jäiwad 7 haigeks, 3 suriwad js 4 jäiwad arstimise  alla. Jllurt'! alewikkus tuliwad 2 haiget ühs juure 2 suriwad ja üks jäi arstimise alla. Jllurt'! kreisis wiiwad  63 uut haiget endiste 47 haige juure, 24 fuciwad ära. 55 saiwad terwM, 31 Mwad arstimise alla. FriedrichZstadtsis  tuli üks haige kn« mdife juure, üks suri ära. teised smwad tsrweW. -- Liibawsisss oodati umbes Mv Juuti riigi seespidistest kubermangudest, kes Baron Hirschsi kulu pmls Argentina Sse saadetud ja seal kui põllumehed elama asutatud  saama piawad. Reed olla juba Venemaa! tööd teinud ja saada J. Knie kaubsmaja toimetusel W« baw'ist Bremen'issx saadetud. öösel wasta Wiinawu 3. Vaäwa on MiitawsiS Kanep'i majas, mille alumZse korra pea! Läti Abiseltsi korter on, tuli lahti ja kange kiiruga edasi läinud. Raske ja hoolsa tööga on tuletõrjujad mimaks wõiin saanud, aga kahju on suur, iseäranis Abifeltsi majapidaja kahju,' ?ev ühtigi asseknrantsi alla mwud ei olnud ja kõiki oma wara kautanud on. Kust ja kuida tali lahti läinud, fee oli meel teadmata Miitaw'is sn Wimakun 25. pääwa!  Peterdmg! Linnamisfioni kirikuõpetaja Victor Dobbert sealise Kolmainu-koguduse kirikittiostajaks walitud ja ou seda katset waZta wõtta lubanud. Läti 4. Rahwa-laulupidAst, mis tulema aasta Heinakuu j 6.. 17. ja 18. pääwal Kuummas 100 aastase heitmise jubiläumiseks alla. MiitawW  piab peetud saama, kirjutatakse Mbawi Zeitun. gile" : Khori-juhatajateks on Muustka-birektor Wiegner Liibawttst ja Organist Kade Rii«'st, enne Jrmlau Seminaris,  orkhesteri-juhatajakZ Professor Zurjan Charkow'ifl  walitud. Juba on umbes 5500 lauljat, meeõte. rahwaft ja naesterahwast, tulla lubanud, neuda 'et mähemast  4000 lauljat khoris olema saamad, sest enamist itta