teinud. Mõned töölised on teda senna minema näinud <a umbes '/« tunni pärast üht pauku kuulnud. Kui nemad «vaatama läksiwad, siis on tema juba surnud olnud, kuuli-augnga kõrwa ääres; surm on wist silmapilgul tulnud. —-George Ernest Boulanger ei ole mitte ikka see kahewääriline mees ja rahwus-tuhinate ja kättetasumise-tuhinate ja tujude lõötsutaja olnud, knida ka meie lugejad teda siin paikas tundma õppinud on. Enne kui meeletumad hulgad teda ölade peale tõstsiwad ja nagu ebajumalat käraga teenisiwad, ja enne kui mitmed tuntud ja tundmata wõimud ja maimud teda omaks woimusehimu  sala-tugiks tarrvitama hakkasiwad, on tema kui wahma föeamees oma isamaa sõeawägedes wõidelnnd ja ?a muud tõsist ja tulusat tööd teinud. Boulanger oli Jürikuu 29. (17.) pääival Reilnes'S sündinud, käis pärast eesõpetust St. Cyr'i söeakoolist läbi, sai aastal 1856 Alam-lientenantiks jalawäel nimetatud ja pea pärast seda esimesse Turco - rügemeutisse pandud. Sellega wöttls tema osa söeast Suur-Kabylia's ja aastal 1856 Jtalia's, kus tema kokkupõrkamises Turbiga juures läbi rinna lastud  ja Auulegioui-rittretähe sai. Aastal 1861 oli tema Khnna söeas ja sai jälle raskest haamatud. Kui Kapten tuli Boulanger kodumaale tagasi ja sai aastal 1867 St. Cyri sõeakooli õpetajaks kutsutud, Saksa-Prantsnse sõea hakatusel aga jälle tegemasse teenistusesse tagasi mõeiud. Selle sõea käikus sai tema kui Oberst-lieulenant 114. linia-rügementi kommaudöriks ja selle eesotsus Talwekuu 36. (18.) pääwal 1876 lahingis Champigny juures haamatud. Ka wõitlemistest Kommunardlaste wasta wõttis tema osa, sai jälle haamatud ja sai Auulegioni kommandõri-riZti. Kui anuga kaetud meeS sai Boulanger  kui Prantsusmaa Walitsuse asemik Amerika Ühendatud  riikide 166 aastase wadanduse-pidule saadetud ja täitis seda anu-ametit suure osawufega. Aastal 1882 sai wahe-aeal Kindraliks tõusnud Boulanger Söeammisteriumisse  kutsutud ja aastal 1886 Sõeaministriks. Sellest aeast algab tema elu wiimane jagu, milleS tema nimi uu kurb-kuulsaks, pea kardetawaks pea pilgatawakS  saanud on. Kuida Boulanger kui Sõea-miniSter kiitletes iga ähwardates masta Saksamaa piiret sõeawäebarakkisi  ehitada laSkis, rahwuse- ja kättetasumise-tuhinaid rahwa südames lõõtsutas ja iseennast nende täitjaks ja Prantsusmaa »peastjaks" kiitles, ainsaks meheks, kes isamaale  endist wägewust a aun tagasi saata wõiks; kuida tema Republika põhjusseadust muuta ja Senatit häwatada tahtis, et ainus mõimus Parlamenti katte langeks, mida tema oma erakondlaStega täita püüdis, et seal nende läbi üliivõimusega malitseda wõiks; kuida tema selleks millionite  kaupa raha walijate sekka puistaS, et tema ise ja tema erakondlased walitud saaksiwad; kuida kõik rahutumad  maimud, Mouarchistlased mölemist laagrist, Anarchistlased,  rahmus-tuisulased, kättetasumise-tuisulased ja teised ennast tema ümber kogufiwad ja tema ülcmeelt ikka suuremaks  kaswatafiwad, see seisab meel kõikide mälestuses. Kust neev lugemata millionid tuliwad, mida tema walijate silma-tolmuks ja oma enese elu-ksrkluseks wälja puistas, fee on osalt teadmata, palju on tema aga endiste Kuningate  pärijate ja endiste Keisrite pärijate ja nende erakondlaste  käest saanud, kes tema läbi mõimusele )susta lootstmad, palju on rikkad naesterahwad temale annud, kes ka kuulust nime ahnitsefiwad ja kelle südamed ennast selle ebajumala poolepööranud oliwad. Ilma hirmuta ei oldud sel aeal mitte, et ülem mõimus Prantsusmaal rahwa üleskihutatud tuhinate mõnul tema kätte langeda ja tema siis oma ,kättetasumise"-sõda Saksamaa wasta peale hakata, ja teisi rukist selle sisse kiskuda ja määramata «viletsust üle Europa saata wõiks. Meeles seisab ka meel lugejatel, kuida tema pärast taganemist Söea-mimstri ametist, kui Korpuse-kindral awalikult ja salaja uue Sõeaministri  käskude wasta pani, salanime all ja salariides omast garnisoni-paigast Paris'isse tuli, rahwast Walitsuse wasta wihale kihutama, wiimaks aga hirmu pärast «vastamise  eest üle piire põgenes ja kohalise kohtu poolest sõeawäe  keSkist ja Auulegioni-rittrete keskist wälja heidetud sai. Wõeralt maalt ähwardas tema sagedast tagasi tulla, oma protsessi uueste üles wötta lasta, milleks temal Prantsusmaa seadust mööda ka õigus oli, ja siis oma kardetawat tegewust uueste algata; teha ei ole tema seda aga iialgi usaldanud. Esiteks woolas temale ka tema redu-paikadesse wõeral maal rohkest raha ja tema elas Brüsselis, Londonis ja Jersey saarel uhkest; woolud kahanefiwad aga ja näiwad wiimaks täitsa ära kuiwanud olema. Prantsusmaa nüüdse Walitsuse auustamine omal maal ja wõeral maal, mis nimelt pärast laewustikku käiku ja hiilgawat wastawõtmist Kopenhagenis, Stockholmis, Kroustadtis ja Portsmoukhis ilmus, näiwad tema lootust, wsel kord Prantsusmaal oma mängu peale hakata, häwitanud  olekna. See ja raha puudus on wist tema kurwa «viimase teu põhjus olnud. Paleusi peale auu maailma ees ja peale elu-kõrklase, ei ole tema iialgi tunuud ja lootust ühe lörgcma kui „rahwa" «võimuse peale, ei ole lenpal iialgi olnud. Tema elu oli nüüd tühi ja paljas, ja tema -viskas seda enesest ära. Präfident Carnot on Greeka Kuningale tema tütre, Suurwürstipraua Alek- Sandra Georgiewna. surina pärast kaastundmise-telegralnmi saatnud. Jumalas hingama Suurwürsti-praua hingepalwe  jnure, mis Mihklikuu 30. (18.) pääwal Wene saatekonna-kabelis p-etud sai, faatfiwad Prästdent Carnot ja Ministrid Freycinet ja Ribot omad asemikkud. Keiserlik  Kõrgused Snurwürstid Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitsch  ja He»zog von Leuchtenberg läkstwad Mihklikuu  26. (14.) pääwa öhtal Pari S'ist kodumaa-teele, SuurwürSti-praua  Aleksandra Georgiewna matmise juureS olema. Prantsusmaa Lääneafrika asumaalt Senegali jõe ääres, tnlewad sõnumid, et sealise kodurahwa peamees Samory, keda Oberst Archinar nutu korda löönud on, Prantsusmaaga ühendatud Kuntuga Tibe peale karganud. Fort Kaukani Prantsusmaa kommandant on Mihklikuu 6. (Leikusekuu 25.) pääwal ootamata tema peale tungiginud  ja teda taieste löönud, kui tema sõeawäel ka Inglis püssid olnud. Nebaut, endine Crampetll karawantülem,  on sõnumit saatnnd, et Crampel tõeste ära tapetud ja tema söeawägi häwitatud on. Sellest sõnumist selgib ka, et rahwas Übangi-jõe ja Tsad-järwe wahel nii sõra kas on, et wähefe sseawäega sealt läbi ei pease. Suure randtee-onnetuse üle Saint-Mande juures on kohut peetud. DugueroS, VincenneS' jaama ülewaataja abiline, on neljaks kuuks mangi ja 300 franki maksma, Caron, pealejooksnnd rongi maschina - juhataja, kaheks aastaks wangi ja 500 franki maksma mõistetud. Raudtee-selts piab wigastatnd inimestele ja surmatud inimeste o.naksetele  kahjutasumist maksma. Preili Jovin, kelle isa ja ema surmatud on ja kelle enese üks jalg ära pidi leigatud  saama, saab 75,000 franki, tema wend 25,000 franki. Kaks leske, kellest üks oma wäimehe, teine oma tütre kautanud, saamad üks 1000 franki, teine 800 franki aastaraha.  Wene-oinaste sissewedamine Prantsusmaale ou kasivamas. Mihklikuu 25. (13.) pääwal tõi üks cinrulaem  neid 4700 tükki OdeSsa'st Marseille^sse. Jtaliast. Rooma linna peastmise-pidu (Paapsli walitsuse  alt), mis Mihklikuu 20. (8.) pääwal peetud sai, on Roomas ja mujal rahuliselt mööda läinud. Selle juures on Monarchistlafed ja Repubiikanlased ühel meelel olnud. Syndikuse kõnet ja Kuninga telegrammist, milles tõsise aea peale tähendatud, on hõiskamisega wasta wõctud.  Mailand'is on Jrredcutlasle poolt üht lehte pealkirjaga:  ,Noom on meie käeS nüüd tahame ka Triestt kätte saada!" rahwa sekka jägatnd. Jagaja on kinni wõetud. Annecys ja Mantuas on Mihklikuu 23. (11.) pääwal lund sadanud. Rahwas Savoya mägedel  oli suures hädas, sest wiii ei olnud weel koristatud.  Paapst on Erzpiiskopidele ja Piiskopidele Austria- Ungrumaal ja Saksamaal üht ringkirja duelli waSta saatnud,  mis niisamati looduse-seaduse kui Jumala käskude waSta olla. Piiskopid ja preestrid piawad kõigist jõuust selle wasta wõitiema, kuida ka juba Paapstid Aleksander M., Benedict XIV. ja PiuS IX. duelli hukka mõistnud ou. Mihklikuu 21. (9.) pääwal pidas Paapst Petri kirikus 1800 Prantsusmaa pilgeritega waikist palwet, kuhu ka mitmed usklikud Roomast tulnud oliwad, kes selleks fisseastumife-kartist saanud. Teiste eest oli kirik lukkus. Pilgerid tuliwad lehiviwate lippudega. Paapst näitas terwe olema ja andis kaunis tugema healega oma õnnistust. Wene Wäliste asjade Minister, Riigisekretär  von Giers, on Jtalia'sse tulnud ja seal snnre rõõmuga teretatud. Sellest olla näha, et Wene wäljaspiduie  politika tänisele rahu-teele jääda tahab. Spqniast. Ligemad sõnumid uputuste üle Toledo maakoudas üttewad: Spania peale on wiimaste pääivade sees üks õnnetuS langenud, mis pea oma sarnast ei leia. Igal poolel oliwad macu-tuul ja wihm liikumist raudteedel  seisma pannud, telegrafi jsonesi häwitannd ja uputusi teinud. Öösel Mihklikuu 11. ja 12. (Leikusekuu 30. ja 31.) pääwa wahel möllas Toledos üks httmus maru-tuul, mis ühe maja ümber wiskas ja ühe 5 hinge suure perekonna  puru alla mattis, üle öö oli Tajo west Imekrit  tõusnud ja kollase wee pind oli majariistade puruga ja looma-ratskadega kaetud. See näitaS, et zõe ülemal jooksul ja arudel maru weel hirmsamast möllanud oli, ja kõige sõnumite puudus sigitas hirmu. Kui esimesed sõnumid  Amarguillest tuliwad, siis ei wõidud Consuegra Bürgermeister» lühikest teatust, kes abi palus ja 1500 ohwrift rääkis, esiteks uskuda, et seal surnutest jutt oli. Hilisemad sõnumid käisiwad aga weel kõige suurematest kartustest üle. Nüüd teatakse, et Consuegra 7621 hinge suurest elurahwast umbes kaks kolmat-jägu oma elu kautanud  on. Sõnumid tuliwad wäga wmvitaleS, kõik liikumine  pidi paatidega toimetatud saama, sest kõik Amarguills  aasu-maa oli kaks künni kuus jalga sügamaks ja mitu sada rnutpenikoormat suureks järwekS muudetud. Kindral-postmeister Los ArcoS sai kohe õnnetuse-paigale saadetud. Suure waewaga peasts tema edasi, juba Madrilejos'es  ja Cormunas'eõ ujufiwad surnukehad teel tema wasta. Tema oli teatnstannd, et Consnegras rohkem kui 500 maja täitsa häwitatud on ja mitte üks ilma kahiuta jäänud ei ole. ühe ainsa maja puru all saiwad 28 surnukeha leitud, ühes teises majas uppus üks II hinge suur perekond ära, kes nagu krampides üksteise küttest kinni hakkanud oliwad; rohkem kui 200 surnukeha oliwad wooludest atta-wett aetud. Põlluwiii on täitsa häwitatud. Consuegra on üks wana linn Toledo-Cindad Nea li raudtee  ääres, kus ühe kingu peal üks waua Rooma kindlus seisab, mida Keiser Trajan olla ehitada lasknud. Ka linna sees on manu ehitust, Roomlaste müüride waremeid, ühe theakre ja ühe wee-wedu waremeid. Majad oliwad enamist  sauest ja õlgedest ehitatud ja ei wõiuud woolude wasta pauna. Kõikts Spanias on need õnnetused kurwastust  ja kohknintst teinud. Sõeawäge sai appi saadetud,  elawaid peast ma ja surnuid matma, sell tõbe oleks karta, kui surnud mitte ruttu maetud ei saa, nendel on ka korda üles pidada, sest näljatsed wötakstwad muidu toitu kust nemad seda leiawad. Kuningapraua on ka sel korral, nagu ikka, oma alamatel kalli eeskujuga eel käinud, tema on omast era-kassast 50,000 pesetat õnnetumatele saatnud ja Spania bankis neile määramata laenu anda käskinud. Kõik aealehed knlsnwad korjandustele ja astnwad ise ette; nenda on „Jmparcial" oma wiie-pääwased fiSsetulemised õnnetumate heaks määranud. Ka teistes maakondes, nagu Valencias, Badajozis ja AlmeiraS on maru hirmsast möllanud,wiimaseS  paikas olla 400 maja osalt lõhutud osalt wigastud ja palju perekondast it>na peawarZnta jäänud. Kinda räägitakse,  olla enne õnnetust Consusgra's üht lühikest maa wärinat tuntud ja kohe selle järel on woolud tnlitnd, mille eest ennast keegi enam peasta ei wõinnd." Mihklikuu 22. (10.) pääwal täks Seespidiste asjade Minister Almeira'sse, kahju üle waatama. Söeawäe-kohlud  tahawad Consuegra's 100 ja AlmeiraS jOO maja ehitada. Consnegras oliivad 1000 töölist puru koristamas. Öösel wasta Mihklikuu 20. (8.) pääma täks jälle raske wih.nasai u üle õnnetuse-paiga. Jälle kukku st wad mitmed majad sisse ja mitmed saiwad wigastatnd.  Badajozlls oliwad 2000 iuiiuest insiuenzas haiged. Saksa Keiser on Kuuingaprana-walitsejale südameliku kirjaga õnnetumate heaks 20,000 franki saalund,  mis eest Kuningapcaua-walitseja telegrafi läbi tänas. Consuegra's ehitatakse puumajast, õnnetumatele peamarjnks. Linna ülesehitamist tahetakse warmait ette wötta. BurgaS'e juures põrkan wad Mihklikuu 24. (l 2) pääwal üks kiirrong ja üks segaroug kokku. Ainestikult kuulutatakse,  et l 5 inimesi snr>nalud olla, neid armutakse aga meel rohkem olema. Wigastatnd inimeste hulka ei olnud senui üles antud, neid olla aga palju. Surnute keskis on ka selle raudtee ülem, Inglane Wily, Marquis Oliva, Marquis Montesion, Marquise Castroferma, Marquis de Camarinas'e tütar ja üks Nacerra o>na abikaasaga ja tütrega, knua tema teine tütar raskest haawatud on. Üks wagon, milles wõtlemisechärgi weeti, on taieste puruks lõhutud. Õnnetus on sellest tulnud, et telegrafi-ametnik, keS tähte andma pidi, üht jaama teisega ära wahetanud on. Walitsuse poolest on kaks insheniöri senna saadetud, aS>a läbi kuulama. Süüdlased piawad raske nuhtluse alla pandud saama. Türgi riigis Walitsuse poolest on suurriikidele üks ringkiri saadetud, milles seletatakse, Dardanellide dantile olla ainult sellepärast kask antud, Wene kreuzerlaewu  wabalt läbi sõita lasta, et neid sagedast eksituse läbi kinni peetud on. Neulen'ist tuiewad sõnumid, et maa pealinn Sana mässajate kätte langenud, kelle hulk kaswamas olla. Armenia Kurdlased olla jälle palju Khristlasi ära tapnud. Moutenegrost. See Türgi soldat, kes ühe Montenegro  laewa peate laskis, on 47, aaStaks St. Jeau d'Rcre's mangi mõistetud. Serbiast. Kuningapraua Natalia minna mõneks nädatiks Paris'iSse ja siis Biarritz'ksse. Paris'is on ennast üks Prantsus-Serbia seltskond lt) million franki suure kapitaliga asutanud, Serbia awalikkude ehitutes toimetamiseks, mille eesotsas endine Prantsusmaa Riigisekretär  Caze ja Pari sa ehituste toimetaja Perrichon sei. samad. Juba on see seltskond mitmed Serbia koguduseehitused  oma peale wõtnud. Serbia Saadik Peterburgis,  Petroniemitsch, Paris'iõ, Gruitsch ja Konstantmopelis. Norekomitjch. on pensioni peale pandud ja uued saamad nende asemele saadetud. Ka Rumänia'sse ja Grcekamaale on uued Saadikud pandud. Bulgariast. Ametlik leht ,Swoboda" kinnitab, et Grekowll Konstantiuopelis mingisugust politika-tallitust olnud ei olla. Bnlgaria riigimeestel ei olla tahtmist PcinZ Ferdinandll kinnitamist sel raske! aeal pääwakorrale paitna, et Türgi Waiitsusel sellest kitsikut ei tuleks. Türgi une Ministeciumiga ollakse Bnlgarias wäga rahul. Sultan olla kinnitanud, et tema lahkus Bnlgaria wasta tänifeks jääb ja Bulgarial uuest MiniSterinmist ühtigi karta ei ole. Sultan tõreleb selle wasta, et Bulgarias  rahast Prinz Ferdinad'» pildiga lüüakse.  Inglismaa,  Austria ja Jtalia asjatattitajad Bulgaria's on käsku saanud, ennast Prinz Ferdinand ist jälle rohkem eemal hoida. Sofias on mitmed kaupmehed kinni wõetud, kelle pea! kahtlus seisab, et nemad Walitsuse wasta waenlikud  olla. Rumäniast Saksa Keisri poolest on Kuningas Karol Pojenisje kutsutud ja on seda waõta Võtnud.