Tallinna Sõber M 35. ReliteiMmneS aastakäik Tallinnas, Mihklikuu 8. Mwal 1892. Kiruiiiikr araleht Ersti rghsmtr maal ja linaailks. Tuleb ükskord nckdalis ivälja Maksab Tallinnas Mndsors', pärijate trükimajas: aastas S rubla, 4t> kop.— Pool-aaStaS « rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaö 1 rubla 70 kop Kuukukuked mattjawad iga rea ehk keTe aseme peatt «'» Kop . TeMmised wõeeakse wa»ra j Saff.nna»! rinõks,»'! p.«r!.a«, «rnkl.a.tta». - pei. ii» - -> -Kapsal»,,; Äoirvtlg. - iiSul.,»: L. Aüikneitt ps-d,«. - Miij«»dt»: 0.1 Karow i raamatapood. - Asrwa,! M. Psser. - MAru, - 5. Wakkas; W. Muvokk, Amtjaares k W. raage. Maaki kuida itkSranj» kuulutakse. Wnstajo redaktor W. F. Eichhor n. sr°b «ani»ki!, - kirjad BMW s«Mjchwr« - N.^lheM.Uo,^ Register. Üleüldised sõnumid maaUnlast. Omalt maalt. Tallinnast- Keisri Majestäti nimcpää. Hagrn uus kirikuõpetaja. —,LSbustnste-maksud. „Kladderadatsch" keelatud. Kholera. Wilja-ilaldus. - Paide laat. —' Wihm Heinakuul. Rõuged. Tulekahju. Äkiline surm. Pahalcniu Eõeawae-kohuse j Almad. Ra«>vr'rft: Piwmpsa. . MttasMjM KUS. - Hiioiuaalt! .v,i«ud koe I." 4Mt Nu- Pmnsl vnimkaoNde ««Uue ,«»'a»ti»e. Sj.asg.gi. MKnii>ra-lk«d Wolntank ' Pelerbmgch! Neimitoiasl. - Sum u«-wm.«r.«N,»aa>am'»,e. - Lan.nrnwaN, NcomNsed ja «nemad sSnnmtd. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltisk' is Mihklikuu 2. pääwal. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on oma nsuu Rootsimaale põdrajahtidele minna, maha jätnud ja seda on ka j uba Rootsi Kuningale teada antud. Katki olla Keiser seda nõuu kholera pärast jätnud, mis Saksamaal  mitmeS paikas ilmunud on, sest Keiser ei tahta ühel seesugusel katdetawal aeal mitte kodumaalt ära minna. Daanimaalt tulnud sönumitc järel olla Keiser seda nõuu aga Rootst Kuninga soowiuuse peale maha jätnud. KeiSri Mu peale jääwad 8. ja 9. söeamäe-korpuse manvwrid  sel sügisel pidamata, wist hirmu pärast kholera eest. Hirm kholera eeit on Saksamaal ülepea «väga suur ja takistab mitmeid asjataliitufi. Berlinist kirjutatakse Mihklikuu 2. (Leikusekuu 21.) pääwal, et puuwilja, piima, juustu ja wist hinnad kaugest alaneuud on, sest et nende söömise eest ülemalt poolelt hoiatati, üks kümuk lauawõid,  miS enne tS marka maksis, on nüüd 4 kunui 5 mqrka eest saadu ; juustu ei oõta ülepea keegi, piima tarwitamine ou nii kangest kahanenud, et üks kõige suurematest  Kjtmakauftlejateft Berlinsts 190,909 eksemplari ühest kirjast -trükkida laskis, milles tema seletada katsub, et hirm piima eest asjata olla. Ainult aptdekrele ja arstirohtude-kauplejate asjatallituS õitseb. Desinfizirimisexohtude-hinnad  on kolme-kordseks tõusnud ja juba kostawad  arstide keskist healed, et selleS mitte liiga tehtama ja- neid kahanenud rohtust mitte otse raisatama ei pia. ,üle kõige kirjutatakse sealt, ,kõigub ükS kardolijq,  khlori-haisu pjlwe, kõikide majade wärawa-postide ja uklWpiitade kulges nähakse punase deSinfizirimift-simlwre märkifi. Minnakse Charlottenburg'iSse, Potsdam'isse, Steglitz'isse ehk ühegiSfe teise kohta naabruses, mis pealinnaga  lähedas sidemeS seisab, siis tuntakse ka seal seda kibedat. deslnsizirimise-haisuV Käsud, Hamburgist lulnud reisijaid mitte sisse lasta, ci ole paliu aitanud, sest salanõuga  tulla nemad igal pääwal. Peate selle on kholerahirm  Berlinis sellest aeast saadik wägewast kaSwanud, kus Professor Dr. Koch ja Dr. Rathes tunnistust annud, et kholera Hamburgisse wist Wene «väljarändajate läbi weetuh on, sest Charlotteuburgi suures raudteejamaS Verlini ligidal ou ka üks seesugune paik, kuhu neid tuhandele  kqupa tulnud on ja kust neid Hamburgisse edasi saadetakse, kai ka nende kokkusaamist sealise rahwaga «võimalikult  keelata püütakse. Nüüd oliwad ka Charlotte»- burgis kolm haigeks-jäämtst kholerasse ette tulnud ja see tegi kohkumist weel suuremaks. Kui aga ka Saksamaal kholera mitmeS paikaS ilmunud on, suSki on see, peale Hamburgi ja Altoua, tamne nii wähene olnud, et tõbe üleüldisi laialilagunemist karta olema ei näi. -- Mihklikuu  2. (Leikusekuu 21.) päälval sai Saksamaal, uagu igal aastal,.,S eda u i id u peetud, s. o. selle pääwa mälestust,  kuS aastal 1879 PrantSlaSte Keiser Napoleon UI. ennast Sedani linna juureõ kõige oma sõea«vaega Saks» lastele wangi andma pidi. Pidu-rööm ei ole aga sel aastal õiete üles leekada tahtnud. -Kat Ho liik-la  S.t e-.p.ä ä w Mainz'is on - nüüd lõpetatud. See Muukogu ou oma. nmb-isamaabste- püüdmiStega, wanua  tamata, waimuga- ja tagurpidi-«veoamise himudega «väga moutanlased kaugema tuhinaga PaapSti ilmaiitk«l riiki tagasi päri wad; kui seda ÜhegiS riikiS tehakse, kuS rähwa suurem hulk ja isegi Walitseja-koda Rooma-Katholiigi usutunnistusest ea. Königsbergis kukkus MihkliruH 1. (Leikusekuu 29.) pääwal üks jckgu neist Mingitest maha, mis schlosst parandamiseks ehitatud oliwad. Kaksteistkümmend inimest jaiwad puru alla, neist oliwad kaheksa paigal snr.-.ud, teised wigMaiud ja miimastest  suri ükS hospidali teel ära. Hamburgis on Mihklikuu 8. (Leikusekuu 22.) pääwa kesk.õöst järgmise kesk-ööni 591 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 158 ära surnud. Mihklikuu 4. (Leikusekuu 23.) pääwal saiivad  492 lholeraSse surnud immest maha maetud. LDj ei olnud kahanenud ja oli rohkem alewite poole nihkunud. Ena,.«ist jäiwav seal uaeSttrahwah jõukamatest seisustest haigeks. Wiim.iSie sõnumile järel osta Hamburgis Mihklikuu 8. (Leikusekuu 24.) pääivani 6124 inimest kholeroSse haigeks jäänud ja 2676 ara surnud, üksikuid haigeks jäämist ja suremist khokeraSse kuuldi wkimaSte paäwade sees Suchau st Sch!esia's. Lübeck ist ja mujalt. Zustrla-AugrumuM Pool-amctlikl«d lehed kuuwtawad, et Erzherzog Franz Ferdinand d'E st e Keisri «vaneina wenna, Erzherzog Karl Ludwigst, poeg ja pärast Kroupriuz Rudolfi surma määratud khronioärija, Belgia Priuzess Clen« e u k s ««e' ga, Belgia Kuuinga Leopold 11. noorema lil-«ega, kihlatud olla. Peigmees ou 28. pruut 29 aaS!a« wana «- Keiser Franz Jöfef on oma plaanitud reisu Böhmimaake maha jäluud ja suured manölvrid Fimfkircheust juures Ungrumaak >a Gitschinü ja Detenihl juured Vöhmimaal. ou ara «Ileldud. Kholera-hirmu parast on öoseled rongid Äuslria-Uugruliraa ja venemaa wahel seisma jäõkud. Reisijad, kes Saksamaal!  tuiewad ehk senna lähemad, piaivad piirel teise rongi peale minema. AuAria-Ungrumaa ja 'iaticau i. s. o. PaapSti, wahel on juba pittemast aeast saadik psnewus.  miS sellest tuleb, et Paapsti ringkonnad ikka uähtawamaU Wene Prantsuse ühendase poole nchkuwad.  Jutud käiwad, et Türgi Walitsuse ja PaapSti wahel Mrplemised Rooma-KalhMklaSte asjus Balkani poolsaarel käsil olla. AuStria-Ungrnmaal «vaadatakse kah!- kusega selle peale, sest Karlo«via'i rahust saadik, s. o. ligi kakssada aaStat, seisawad Rooma-Katholiiklased Balkani poolsaarel AuStria kaitsnse all sa leba on ka kõikides järgmistes lepituSteS, «viimaks weel Berlini kongressis, uueSte kinnitatud. Leikusekuu 28. (16.) pääwa õhlal sõitis  üks seltskond Sakslasi Wischau'st Brüun'i juures Grüuberg ist ära ja läbi ühe metsa. Seal kargastwod 19 kun.ri 12 Dchechi takuooissi kaigastega ja «nõeladega maantee-kraamist wälja. sundistwad sõitusi snrma-äh.vardamisega  pidama ja sõitjaid Sakslastele, öunistoft  TschechtlaStelekarjuma HalaSkqmata tagusiwad pöörased kaigastega ja mtekadega hobuseid sa sõitjaid, mis nimelt wiimaSte naeSterahwaid ja lapsi koledast kohkutaS, ja ähwardaflwab ikka peale igaüht «naha lüia. kes mitte sunnitud «viisil ei karju. Nenda läks sõit kuuni Pustamier'iSse, teel kogus en.rast weel tuhinaga täidetud Tschechiiasi juure, P «siamier'«S sc.sis haik ial,«. poegi naeSte ja lastega uulitsa mõlemit vool et ja löõsinlaS  wihaivaenu omalt poolelt. Esimese waukre kutsar ou dlast taks kord haawatud ja kooliõpetaja Braunreich käest. SakslaSte kaebamise peale ou ÄsiHau Riugkouua-peameeS «nöllamise-paigale läinud, kuus möllajat oliwad juba kinni wõetud ja Ringkonna-kohtuSse saadetud. DaammaM. Keegi. keS lühikeseks aeakS Hamburgisse oma sugulasi «vaatama läinud, on sealt tag si tulles kholerasse  haigeks jäätuid ja äm surnud. Kohe pärast seda on ka see keS surnu jüureS tallitaS, haigeks jäänud ja kahe tunni kärkuS ära surnud. Daanimaal on sedawusi nüüd ka kho era ja Rootsiinaa poolt saiwad korralised anrnlaeaa-fõrdnd Daani- Maa ja Rvotfimaa wahel ara keelatud. Hiljemini on Rootsi KnningaS seda jälle kergitanud Aurnlaewa-söiduv Kopenbagcitä ja MaimS wahel ja aurulodja sõit Helstngöri ja Hklstngdorgi .vahel on reistjalele ja poSt«.aS»adelr jälle lubatud; reisijad mawad aga «Id! tunnistust tooma, et ..eu.ad Daanimaai kakö pääwa ühes paikas elanud on, k"S kholerat mitte ei oie, Helsingborg is ja Malmö s saawad Daanimaalt tulnud reisijad arstlikult läbi waadetud. Uoalsi-liarramuulk. Norramaal on ennast üks uus laiakem erakond asiitamaS; kuts,mine selle erakon««a juure astlida, ou 49 tähtsast mehest alla kirjutatud. See era» k«md ei taha mitte Norramaa lahutust Rootst,naast pärida, aga ühesugust õigust mõlemiMe riigi.jägudele. kus siiS ka Rootü-Norra ühine Seespidiste aSjade MintStec mölemi  te Parlamentide ees wastataw oiab olema, üleüldise «vali»,iie õiguse «vasta tahetakse Kuninga wõimuse kaitsemi  st pärida ja riigi majapidamisi ühe-kaalu peale seada, ilma plaanitud sissetulemise- ja waranduse-makfudeta. Äelgia'll. Riidlemised ja kiustlemised Belgia ja Prankkuse  tööliste wahel Belgia'S sa Prantsusmaal keSlawad edasi. Mihklikuu 1. kLeikusekuu 29.) pääwal on Belgia Walon'i ia BmstssmN sütekaewanduSteS Belgia ja Prantsuse  töölised lõtku phxkanud. PrantlaSmaalt wätja aetud Belgia imstiscd. kes sadadest paikadest rongis läbi käinud ja Prantsuse tööliste lahtilaskmist pari.luv oli,vab. läkstwad MouSiS mäctaewaubuse.,valitsuse maja ette ja päristwad seda uurõie. Seal sai ka «vaStaStikku tuulist «vahetatud. Shauda, mid läksiwad «vahele ja wötsiwad mitmed käratsejad  kmni. KsikiS Bocinage'S kaSwab wiha Prantslaste waSta, Niisamati teemad Prantslased oma maa sütekaewanduSleS  Belgia köötiSte waSta. LenSll ja Lievtn i srltekaewandustest on Prantsusmaa töölised omad , Belgia «vennad ära ajanud; igal poolel on määraku kära lahti. Belgias oli maga palju lahkust Prantsusmaa waSta. mmett  Uallonlaste poolt, kes Belgia verekam ja wägewam rahwuSkoud on, aga ka ueed on «rüüs kangest pahandatud ta Brüssel is iimnwad Praulsu». teelised lehed stunawad uüüd FiamtaSle lehtedega wöibu. Prantsusmaal lsslfutab tuntud muda me Adam wihawaenu BelgialaSle «vasta, Belgra lehed t> rmwad tema kahtlustamist lagast ja kinnilmvad.  Prantsusmaa poolt saada kõiki tehtud, BelgialaSte winnast lahkust PranisuSmaa waSta häwüada.  Antweroenüs  on Mihttikuu 2. (Leckusekuu 21.) pääwal kaks uut kholera haigej hospidalisse «viidud, kaks on ära surnud. Ingstsmaast. Sel korral on Inglismaa polttika suurte walimiSke wästumlest wälja puhkamas ja sellepärast ei ole sealt palju kujutada Uuel MimSteruimi! on kuuS kuud aega ennast ette «valmistada, stis «vast astub uus Parlament  kokku ja stis wast tuleb aruandmine ja waStatamiae. Seinu ou kõikide tähelepanemine kholera stSsewedam.se peale heidetud. Seda on üksikutes haigekS-jäämisteS ja luremrstes ka juba ette tulnud, nagu ka Mihklikuu 1. (Lehekuu 29.) paamal LeilisiS 4. Gr«mSby'S, LiveroooliS M FalmontiS 1 kuum Ä hmgeks-jäämifl oliwad; suuremat  kholera-hirmu InglkSmaal aga ei ole. Inglased möll emad, kui kholera aaStal 1866 sisse ei peasnud. stis saab see ka edaspidi «enda olema. Deatnagon'i raudteemaschinate  «vabrikuies on töölised lõikuma läinud, miS läbi kõrk ümberkaudsed kerase-wabrikud lööd feiSma jätma sunnitud ja 4999 töölist leivast kah tl saiwad. Wana Gladstone on iseäralises iurma-hirmuS olnud. Leikusekuu 39. (18. j oäaiva parast lõunat oli tema oma abikaasaga  wätja lõuund za läks kagast-tulleS Üksi läbi Hawarden'«  pargi jala kcju-poole. kus tema ühe «oöera lehma muru veal maaS leidis. Gladstone jäi seisma ja waataS looma peale; see kargas üles, tõukas Gladstone maha ja jäi mõned sekundid tema peale seisma, nagu tahaks teda läbi kaemata, kuuni Gladstone parajat aega leidis ühe