Tallinna Sõber .V- 46. Kolmteistkümneõ aastakäik Tallinnas, Talwekuu 29. pääwal 1891. Ultüldikt lealeht Eesti rahwale «»al ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» r!indfor»'i pärijate trükimajaS: aaStaS 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Kojn ehk postiga saadetud: aaSta» 3 rubla 1 rubla 70 kop. Mulululed mak/awad iga rea ehk lelle aseme pealt S kop. Tellimised -võetakse waStn : Tallinnas - Ltudforstt pärijate lrüliimajas. - PeterSnrgts - H. Seelandt. 54.-Hartns: Laakmann. - UaKweres: J. Auljs. - Paides: A. Setdewera. Kapsalns -H. Kollverg. Lihulas -A. Nüttnertt poodis. ZSikjandis: <Z. Z Karowi raamatupood. - Aarwas: W. Põder. - Wörns: Prana Vielrole - Walkas: M. Uudolst. Kuresaares: Hy. Lange. Maal: kurda iseäranis tuulutaks:. redaktor 38. F. Et ih h oru. Elad Paltiskis, kirjad käiwad Balliski HBaktislhport 6u^?iiioi-rk-llapr^> Register -. Üleüldised sõnumid maailmast. Qmalt maalt. Tallinnast: Majestät Keisriprana sündmuse pääw. l Kõigekõrgem tänu. Korjandused. Wiljg-kauplemisest. Wene-keele laiendus. Kauplemisest. Üks kutse ja palwe. Korjandus. Kesk-komitee cmdete tallituseks. Pahategijad ja pahateud. Baltis- I N 'llmad. Rakwerest: Mõrtsukategu. Rööwimine. - Liiwimaalt: Lepmtõrjnmise-seltsi kutse . Riiast . Kingitus. Parimst. Lubawlst. - Peterburgrst: Keisrikojast. - Walitsuse ringkonnast. - Kronstadt lahe kinni. - ng us Mrnskrst. Vzarschawrst. Orelist. Semipalatinskist. Segasõnnniid kõigist riigist. Üleüldised sönumid maailmast. Baltiski's, Talwekuu 15. pääwal Saksamaalt. Wene WältSte asjade Minister Riigisekretär  von GiecS jõudis Talwekuu 23. (11.) pääwa öhtal Verlin'isfe ja sai järgmisel pääwal, enne lõunat Saksa Keisri jutule wöetud. Kell 1 aeal oli tema auukS pidulik homiku-laud Riigikanzleri juures, kuhu ka Weue Saadik Graf Schuwalow, Saadiku abiline Graf Murajew,  mitmed Preusfi Ministrid ja Kindralid kutsutud oliwad. Talwekuu 25. (13.) pääwal oliwad Saksamaa Riigikanzlec ja Wäliste aSjade Minister pitkemalt Riigisekretär  von Giers'i juureS, löune laud oli Wene saatekonna-palees,  kuhu ka PreuSfi Ministrid, Kindralid ja teised auukandjad kutsutud oliwad. Talwekuu 25. (13.) pääwal saiwad noored garde-soldatid Berliinis wannutatud. Ketser Wilhelm on neile selle juures ütelnud!  ,Teil saab ette arwamist mööda ainult rahu aeal wöimalik olema, oma wahwust üles näidata." Ehk on see sõna ükS wili Wene Ministri wöeruskäikudest. Würst Bismark on oma saatjatele Friedrichsruh'esse ütelnud,  et tema esiteks weel mitte Riigipääwale ei tule. Seal ei olla nüüd tähtsaid asju ees ja temal ei olla ka weel korterit Berlinsts. Oma aset Riigipääwal on Wana- Kanzler paremal poolel määranud, s. o. sel poolel, kus Valitsusega ühel joonel käiakse. Temal on ehk ka hirm Berlln'isse tulla, kuS uut üliwaimuStatud teretamist karta on, miS Keisrit uueSte pahandaks ja lahutusi suuremaks teeks. Keiserlik KörguS Suurwürst Vladimir Aleksandrowitscht  perekond tuli Talwekuu 25. (13.) pääwal kaheks pääwaks StuttgartstSse, Kuningapraua-lese wöerusele.  Saksamaal olla tungimine, soldatite teenistuseaega  kahe aasta peale määrata, nii suur, et ainult weel küsitamaks jääb, milla seda tehakse. Teenistus tagawarawäeS  jääb endiseks ja tagawara-wägi kaswab selle läbi palju suuremaks. Oldenburg'is läks Talwekuu 24. (12.) pääwa öhtal theater põlema, kaks tuudi parast mängu lõpetust. Theater on täieSie maha põlenud; inimestest  ei ole keegi häda saanud. Daani Kuningas sai Talwekuu 28. ehk 29. (16. ehk 17.) pääwaks PotsdamstSse,  Saksa Keisri wöerusele oodtaud. Kuningas reisib salanime all ja suuri pidusi ei saa siis wist mitte antud. Silmanähtawalt oli Wene Wäliste asjade Ministri wöeruskäik Berlinsts lahkust Saksamaa ja Wenemaa  wahel kosutanud. Riigikanzlec oli kinnitanud, et Keiser Wilhelmi ja Keiser Aleksandr'! kokkutulemine Narwa'S sõbralikku läbikäimist mölemite Monarchide wahel uueSte kinnitanud on. Juttude kohta, miS Prantsus- Wene ühenduse üle kaistwad, on Riigikanzlec ütelnud: xTänapääwal ei ole ühegil Walitsusel nii suurt ülekaalu teiste üle, et sõda hakata wöiks. Lootus kindla rahu peale helises köigeist lehtedest ja Wene paberraha hinnad hakkastwad tõusma. Seda imelikum on nüüd nende hindade  järsk langemine. Wiimase nädali Reedel makseti Berlin'i börsil weel marka 100 rubla eest, Laupääwal  ainult 191'/, marka. Seletada wöib seda ehk Wene wilja-wäljawcdamise keeluga. Sisseweetud Wene kaubad saamad Saksamaal Wene paberrahaga maksetud. On see fiSsewedu suur, fiis on muidugi palju pärimist selle paberraha järel ja selle hinnad töusewad. Nüüd on aga sissewedu Wenemqalt pea seiSma jäännd, Wene paberraha järel ei ole pärimist ja selle hind langeb 100- mustilul teel. Riigisekretär von Giers reisis Talwekun  25. (13.) pääwa öhtal Berlinstst ära. Austria-Ungrumaatt. Talwekuu 20. (8) pääwal saiwad Wiin'iS Toscana Erzherzogi-prinzess Louise ja Sakseni Prinz Friedrich August suure iiu ja uhkusega laulatud. Pidu-laual on Austria Keiser ja Sakseni Kuningas  wastastikku oma suurt röömu selle uue sideme üle nende kodade wahel tunnistanud, mis ka enne ikka kindel olnud. Allstria-Ungrumaa Wäliste asjade Minister,  Graf Kalnoky, on oma 10 aastast jubiläumit selles ametis pidanud ja omas pidukönes jälle rahulootusi kinnitanud. Austria Delegatstonide koosolekul on nende juhataja Plener temale õnne soowinud, tema tegewust kõrgesse tõstnud, nimelt söbrnse-sügawandamise poolest Saksamaaga  ja ühenduse-köitmise poolest Jtal!a'ga, mis Europa rahu põhjus olla; Graf Kalnoky'le on tema weel pitka elu-aega ja jõudu soowinud, tööks rahu kinnitamise kallal. Liigutatud healega on Graf Kalnoky tänanud ja ka edaspidi  köikt oma jõudu Monarchiriigi wagewuse ja rahupolitika  heaks tarwitada töutanud. Ungrumaa Delegatstonide  koosolekul on aruandja Falk niisamati Wäliste asjade Miniõleriumi tegewust kiitnud, Kolm-riigi-ühenduse uue köitmise pärast ja mõistliku politika pärast Balkaniriikide  asjus, mis lahke olla ja oma kasu taga ei nõuda. Iseäranis Bulgaria kohta on Delegatstonide koosolekul üteldud, et seatine Walitsus õigel teel käia, ennast aga ettewaatamata politika eest hoidma ja mitte enne-aegu riigi asumist oma käe peale, ega Prinz Ferdinandi kinnitamist  Bulgaria WürStiks Sultani poolt pärima hakkama ei pidada. Weel ei olla aeg selleks tuluud ja seesugused pärimised wõida sellepärast suurt tüli teha. Wene lehed ei taha nende kõnedega õiete rahul olla ja ütlewad, et Keisri ja Graf Kalnoky söbruse-fõnad Weuemaa kohta ühtigi ei tähendada, nii kaua kui Austria-Ungrumaa Walitsus oma politika-joont Balkani poolsaarel mitte ei muuda. Et Wene Wäliste aSjade Minister mitte ka Wiinstsse ei tulnud, seda nimetumad sealised lehed üheks iseäraliseks nähtuseks. Mitmepooliste küsimiste peale, miks Mohammedanlased hulga kaupa Bosnia'st wälja rändawad, on Minister von Kallay wastanud, et Serbia lehed seda Väljarändamist üle-aru suureks teemad. Mshammedaulafed  olla üks kindel rahwas, keS truuwusega riigi poole hoiawad. Neist olla küll aastast 11,359 wälja rändauud, nende hulk aga siiski Vosnia's 8500 hinge suuremaks kaswanud. Minister von Kallay kinnitas ka, et Bosnia's majapidamine ja kõik asjad rõõmsast  kosumas olla. Päritud 4,571,000 gnldnat Bosnia ja Herzogwina tarwitusteks, saiwad tõrkumata lubatud. Delegatsionid näiwad ülepea sel korral kõiki hõlpsast lubama, mida Walitsus pärib, nimelt ka rehkendatud kulust sõeawäe tarwitusteks, kindluste kohendamiseks Galizia's  j. n. e. Keisri murelik kõne jäädama rahu kohta näib mõjunud olema. Austria Piiskopid on Wiiu'is koosolekut pidanud ja üht nendanimetud wälja saatnud, milles teiste aSjade keskis ka Paapstile täit õigust oma käe peal päritakse. Tülid Prantsusmaa pilgerite ja Rooma Politsei ja rahwa wahel olla näitanud,  et PaapStil seda õigust larwts läheb, mis wist muud ei tähenda, kui Valitsust Rooma linna üle. Rahwast  manitseb see kiri, kõikumata Keisri ja riigi poole hoida ja Austria wägewuse ja aun eest seista.  Koolide-miuiser  von Gautsch on omast ametist lahkunud ja saada ehk Seespidiste asjade Ministriks nimetatud. Ka mõned teised Ministrid on selle järgeS oma paikasi Mi- nisteriumis Vahetanud. Tähtsat järge ei olla neil wahetustet  mitte. Rootsimaalt. Ühe tööta tööliste saatekonnale, keda Kuttingas Oskar waga lahkest wasta wõttis, on tema ütelnud, et tema kui era-inimeue kõiki teha, et töölised tööd saaksiwad, aga awalikkusi töösi tegema sundida, selleks ei olla temal wõimust; selleks olla MiniSteriumi ja Riigipääwa  luba tarwis. Kuningas on nimelt ütelnud: sin mina Üksiwalitseja, siis wõiksin mina awalikkudeks töödeks  raha määrata, wõiksin tollist toidukaupade pealt maha jätta. Mina pian aga ütlema, kui mina ise ka prii kanbaajamise poolt olen, et minu arwamist mööda häda mitte tollidest tulnud ei ole. Mina ei ole mitte toidukaupade tollide wasta pannud, sest et maa neid oma seaduslikkude eestseisjade läbi nõuuks wõtnud on." Rootsi-Norra Kuningal on rohkem asja pahanduseks oma Parlamentide  iile, kui Saksa Keisril. Need on pea kõiki tema wöimust oma kätte kiskunud ja Norramaa Parlament  Storthing püüab koguni tema riiki lõhkuda. Rootsi Kronprinzess on juba Talwekuu 15. (3.) pääwal  Egyptus'esse jõudnud ja Kairo wakshallis on Khediwe  teda ise suure auuga waSta wõtnud. Tema elab Austria Keisriprauaga ühes hotelis ja kliima olla juba kosutates tema terwise peale mõjunud. Rootsimaal katsutakse jälle üht uut püssirohtu läbi, mida nimetatud on ja mis köigeist täniStest mitmelt poolelt üle käia, ilma suitsuta kuuli wisata ja nimelt püSsirauda wähem soojendada. Katsed olla näitanud, et 10 pauku mitroglyrerin-rohuga, 15 pauka musta püssirohuga ja 23 pauku apirltiga ühetasa soojendamas. Ka ei minna apirit  juhtumiste läbi kergest lahti. Kuuli esimene kiirus selle rohu mõnul olla 630 künni 650 metrit sekundis. Inglismaalt. Armflrong, kes mitte kuulus suurtükiwabriku-peremees  ei ole, maid koguni teine, kes enne asuja Australia's olnud ja seal oma Melbourn'ist päritud abikaasat tuudma õppinud on, on nüüd oma maja teutust kohtu ette wiiuud ja sellega maailmas laiali lautanud. Prinz Louis Phiiipp d'Orleans on kedagi spalkanud, kes teda duellile kutsuks, sest tema ise, kui üks thronipänja, ei wõida seda teha. Sellega ei ole Armflrong aga tegemist  teha tahtnud. Inglismaa abielulahutuse-kohtutel on ülepea palju tegemist Prantsusmaa krooni ja throni tahtjatega.  Seal seisab nüüd ka praua Rosalie Bonaparte, sündinud CloviS, kaebtus oma mehe, Prinz Louis Bonaparte,  maSta arutamise all. Louis Bonaparte, Prinz Louis Luccian Bonaparte poeg, on aastal 1859 sündinud ja on ennast Rosalie CloviS'ga aastal 1888 Manst saarel  laulatada lasknud. Wiiuakuu 14. (2) pääwal 1891 laskis tema ennast Nedhille's teisesse abielusse Laura Elisabeth Scott'iga laulatada. Sellega on tema selle süü alla langenud, mida bygamie nimetatakse, ja mis kõtkis khrifliikkus maailmas seaduslikku nuhtluse alla lauged.  Inglismaa kohtud teda küll wist nuhtluse alla mõista ei wõi ja tema mahajäätud abikaasa ei ole ka muud pärinud, kui seaduslikku lahutust. Kaebtuse-kiri on aga nii sandist tehtud olnud, et kohus seda kaebtusealuse  eestkostja pärimist mööda sel kujul tagasi audis. Prantsusmaalt. WalitsuS on mäetöölist Pas de Calaiõ'  departementis, kes nüüd enamift kõik tõrkumas on, peremeestega sel wusil lepitada katsunud, et üht wahekohut  nimetas. Peremehed on sellega rahul olnud, töölised  aga mitte; nemad parimad, et neile õigus antud saaks, kohtu-liikeid ise walida. ühte wõimust ei pia sel kohtul ka koguni mitte olema, waid kõik piab lepitamise