pidamist. Häda sulle, kui sa oma tule» wasele eluseltsilasele muud ei wõi pakkuda, kui iludust, sest kui palju ei ole nähtusi, et just iludus nii mitme õnnetuma abielu pöhjuS on?! Sellepärast, iludus ja süütaus  käige käsi käes, omale ehteks ja õnneks, tulewale soole auustamiseks. A. Paulmeistcr. Aga kui ta ennast parandab? Seda oleks waewalt loota! Noh siis ei wõi ma küll enam pikemalt selle wastu rääkidaütles Paul järele andes. Ma olen sulle ütlemata tänulik ja ei taha sinu hääd tegu mitte kurjasti pruukida. Leena saab muidugi eluaja meie kallim ja armsam sõber olema! Tuhat tänu sulle nende sõnade eest, armas sõber! hüüdis Juhan, Pauli kätt piigistadcS. Rüüd wõin ma ometi julgesti loota, et minu ivaese lapse tulewiku «st muretsetud on, kui tean, et ta sinu hoole kandmise all seisab? Leena ise saab ka selle eest säga tanulik olema. Imelik! hüüdis Paul, kuida wõid sa sääl wecl tänust rääkida, kus ise ainult tänu ära teeninud  oled! Mina jään ju eluks ajaks sinu ja Leena võlglaseks, ja ei wõi seda mitte mikögi asjaga seda teile ära tasuda! Talumisest ei wõi siin juttu olla, ütlcS Juhan; oga jattame selle juttu nüüd järele! Ah, sääl tuleb jv Leena waenekene, noh mis sa arwad armav laps. ma olen nüüd Paulile ette pannud, seda asja. mii meis juba isekeskis läbi rääkinud oleme? Noh, Ma Paul sellega siis ka lepib? küsis Leena naeratades. Tema nägu oli nüüd salle rahuline ja ka peaaegu endine kõrge ilu oli senna pääle tagasi tulnud, ehk tema selg küll inetumal bimbek knürnS oli. Miss olen ka sinu waStu ütlemata tänulik Leena! ütles Paul, Leena kätt pigistades. Ma >'aan sind eluaja, nagu oma kallimat sõpra, ar» mc;:ama ja sinu wastu alati lahke olema. Oled fs W MA ka minuga jälle rahul Leena? Rohkes km rahul! hüüdis Leena hiiha- wal filmil. Sinu õnn on ka minu õnn! Ma saan sind ikka, nagu oma kallimat südame sõpra armastama, nii puhtalt sa nii pühalt, kui iganes olla wõib! Kui sa õnnelik oled fiis olen mina ka õnnelik! Kõik torm on nüüd möödas ja rõõmu päike hakkab jälle meite üle paistma! Ütle aga Paul, kas wõib Miina sind täiesti õnnelikuks teha? Kas ta wõib seda? (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaare tulekaitse selts on enesele ühe uue tulekustutamise pritsi muretsenud, mis 400 rubla wäärt on. Selle awamisest wõttis ka tulekaitse seltside esimees hr Kühn Miitawist osa. 2. Juulil tegi meie prii tuletõrjujate  selts jalutuskäigu Loodesse. Ehk küll ilm nimetatud päewal wihmane oli, siisgi ei seganud see jalutuskäigust osa wõtjate rõõmu sugugi pidu läks üli lõbusalt mööda. Pidu koht oli rohkesti mappidega, lippudega ja männikutega ehitatud. Pidu platsile jõudes lasti Vaimustusega Keisri Majesteet elada, mille pääle niisama Vaimustusega  Keisri laulu lauldi. Pidu ajal peeti mõnda sugusid kõnesid. Muude kõne pidajate seas oliwad ka seltsi auuliige, tulekaitse  seltside päämees hr. Kühn Miitawist ju siinse seltsi endine csimeeS hr. Favre. Alles õhtu kellu kümne ajal tuliwad pidulised Loodest tagasi. Turupääl pritsimaja ette jõudes jäiwad kõik seisatama, päämeeS laskis Keisri Majesteeti elada, mille pääle jälle Kcisrilaulu lauldi, nimelt kolm korda. Siia juurde olgu meel tähendatud, et niihästi  Loodesse minnes ja säält tagasi tulles pidu rongi ees, kui ka pidu ajal tulekaitse seltsi oma tubli pasuna koor mängis. PracguS wiibib siin praust Rinne, Karuselt. Pühapäewal 2. Juulil ütles ta kohases Em. Lutheruse kirikus jutlust. KuresaarcS sai, kirjutab „Tall. Sbr.", 9. Mail Saaremaa Eesti-Wene Nikolaibratstwo  2õ-aastane jubileum peetud. Jubelipäewa  on Kuresaare gymnasiumi-kooliõpetaja A. A. Bode iseäranis sellega hiilgamast auuStanud,  et Greeka-õigeusu kogudusesse astus. Selleks olla temal juba ammu nõuu olnud ja sellega, etjubeli-päewal ennast salwida laskis, on tema oma wenna-armastust ja oma tulewat  truuwust Greeka-õigeusu usutunnistusest  wenelaste wastu üles näidata tahtnud. Kaarmalt Ehitama Kaarma-Suuremalla  maja nurgakiwi pandi 1. Juulil maha, mida Kuresaare õigeusu preester hr. Kudrjämzew, Saaremaa kommissarija nimetatud  ivallaametnikkude juures olemisel toimetas.  Ehk küll nimetatud maja nurgakiwi  mahapanemine 1. Juulil sündis, siisgi on maja ehitus juba mööda läinud kewadel  alganud. Karjast. Juba „Saarlase" 25. numris tõime lühidalt sõnumi ära lahkunud Saaremaa  prausti, Karja õpetaja hr. Winkleri matmise üle 14. Juunil. Selle üle kirjutab  meile nüüd sõbralik käsi pitkemalt. Kiri käib järgmiselt: „Juba hommiku wara hakkaS rahwast igast küljest, ligidalt ja kaugelt  kokku tulema, nii hästi lahkunu sugulasi  ja tutwaid, kui ka wõõraid, et auuStatud  lahkunule wiimast auu näidata ja täitsiwad künni wiimase platsini kirikut, kus ära lahkunu mullane põrm hingas. Kirik ise oli rohkesti männikutega ja pärgadega  kaunistatud. Kellu 12 tuliwad 11 Saaremaa õpetajat rongis kirikusse. Pärast ühe Eesti keeli laulu laulmist pidas Pöide õpetaja Nolckcn Eesti keeli matmise kõnet, mille pääle linna ülem õpetaja hr. Lemm altari ees Saksa keeli kõnet pidas. Kui Kihelkonna õpetaja hr. Masing Saaremaa  õpetajate nimel lahkunule südamliku järelhüüet oli ütelnud, astusiwad kõik koos olewad õpetajad surnukirstu juurde ära lahkunule  pea Eesti-, pea Saksa keeles õnnis- tuse salmisid üteldes. Pärast pulwetkandsiwad  õpetajad surnukirstu kirikust wälja ja kiriku ukse ees astusiwad rotmeistrid õpetajate asemele surnukirstu kandjateks, kust nad seda käte pääl surnuajale haua juurde kandsiwad. Kiriku aedas toimetas Pöide õpetaja Eesti keeles matmist. Pärast seda pidasiwad weel hr. baron Sass ja ülem õpetaja Lemm Saksa keeles kõnesid, mille järele hr. Markus Eesti keeli Saaremaa  Ew. Lutheruse usu rahwa poolt kõnet pidas. Nüüd peeti weel mitmed ja mitmed kõned, sest igaüks tahtis kallile lahkunule kui wiimseks andeks ometigi paar sõnagi weel pühendada. Nõnda pidasiwad kõnesid Karja kiriku köster K. AllaS, Kaarma köster  M. KallaS, M. Medri, M. Oks, walla koolmeistrid, M. Soonlep, kiriku rotmeister  jne. Ka haud sai rohkesti pärgadega, mis armastus lahkunu wastu kokku oli korjanud, kaunistatud. Muude seaS sai ka üks Landrathi-Collegiumi ja teine Saaremaa  Lutheruse usu õpetajate poolt haua pääle pandud. Reinhold Winkler on 1. Augustil 1838 Rakweres sündinud, kus ta isa enam kui 20 aastat õpetajaks oli. Oma haridust sai ta esialguselt Wõrus nõnda nimetatud Hörschelmanni poislaste koolis. Usu teadust studeeris ta Tartu uniwersiteedis.  Kui ta aastal 1863 uniwerfiteedi läbi oli teinud, oli ta Wormfi saarel künni 1867 aastani kodukoolmeistriks. Siis kutsuti teda Karja koguduse hinge karjatseks. Karja kogudust ja Saaremaad on lahkunud surma tunnini truuisti teeninud, ehk teda küllsagedasti muudetööpõldude pääle kutsuti. Kõik oma mehe jõuu on lahkunud Karja koguduse hääks pühendanud, kus juures temal selle koguduse liikmete hinge õnnistus ainult sihiks oli. Aastal 1882 waliti lahkunud  Saaremaa superintendentiks ja Saaremaa  konsistoriumi abi presidendiks, missugusid  ametist ta 1890 aastani, millal Ülesanne Nr. 2. M. P... aAAs.3.g,s>s.g.g,a,s,s, seek i i ! i i 1 oo u u u u u u u db ä ä ä ä ä lili le 1: 1: 1111 mm NQU r r r s 8 s s s tt t v. Need tähed on ülemal tehtud ruutude sisse sõnadeks kokku seada, nõnda et küsimise  (?) märkide järele lugedes kaks kahe silbilist sõna wälja tulewad, mis seda tähendawad,  mida rikkal igapäew, aga waesel arwa on. Sõnad tulewad ülewelt alla lugeda. Nöutawad sõnad on: 1. Kõige suurema lauliku pelgupaik piiblis. 2. Keda kõige wägewamad metsalised ei murdnud, Piiblis. 3. Küla Kärla kihelkondas. 4. Wanal ajal lastele ja manadele, aga nüüdsel ajal lastele üksi pruugitawad.  5. Mida igaüks kiidab. 6. Meesterahwa nimi. 7. Õige usu kirik Pärnumaal. 8. Saar Baltimeres. maaks nimetatud. 9. Petis Piiblis. 10. Linn Eestimaal. 11. Mõis Saaremaal. Kes õige seletuse malmis teeb saab seitse rubla. Õigeid seletusi palutakse ..Saarlase" trükikoda äraanda. Möndasugust. Kuulus ilmaprohwet professor Falb on nüüd ka teise poole aasta tarwis ilmasid  ettekuulutanud. See ettekuulutus ei ole just mitte Lroostirikas ja käib järgmiselt:  Juulikuu wihmane, ka August wihmane ja wilu, September kaunis kuiw, rohkesti wihma Oktobris, lumi tuleb juba Nowembri algul maha, wihmased jõulud jne. Mtekuulutus  on muidugi uue kalendri tarwis arwatud. Meie soowime, üteb „E. Post.", halwale ilmaprohwetile küll muidu täiest südamest kõiki hääd, aga ilmade ettekuulutamise  asjus tublit eksimist. N 29 Saarlane, 1895,