kumbkil pool püha sõime kõrwal üks kristlik  kirik. Suurem kirik on Kreeka- Õigeusuliste  oma, kes selle kiriku pahema tiiwa õigeusuiistele Armeenlastele ära on annud. Wastapoolses küljes seisab weike katoliki kirik, mis FranziSkaanlaSte päralt on. Kiriku taga on sellesama ordu klooster. Kumbkist kirikust käiwad külguksed püha sõime juure, mille juure mitu trepi astet alla käiwad. Mitme inimese wanaduse kombe järele peawad Kreeka- Õigeusulised igal laupäewal sõime juures awalikku eestpalwet, sest et neil päewadel suurem osa püha rändajaid Pctlehema ilmub. Wiimasel laupäewal, 23. Mail, oli kristlaste arw iseäranis suur, nii et Taabori Kreeka peapiiskop Spiridon ecstpalwe pidamise enese peale wõttis. Kui ecstpalwe lõpetanud oli, läks suurem osa palwetajaid Kreeka-Õigeusu kirikusse, et seal püha õhtu söömaaega wõtta. Peapiiskop  õnnistas enne seda weel söömaaja sõime juures ära, kus juures temal abiprecster  ja üks munk abiks oliwad. Tcinepoole sõime aga oliwad kümme Franziskaaui munka enesele seisupaika wõtnud ja jumalateenistuse toimenduse juures seesugust olekut wõtnud, mis üle Õigeusulised kaunis pahased oliwad. Kui Mid ka piiskop sõime juurest kirikusse tagasi tahtis astuda, sammus abiprccstcr, pühaöhtu- sõõmaaeaga hõbe taldriku peal pidades, ümber sõime ringi ja astus sellel wiisil ka sinna poole sõime, mida FranziSkaanlased  omaks peawad. Sellepärast kargas üks Franziskaani munk abipreestri kallale ja lõi sellele ühe kepiga, mis ta hõlma all oli pidanud, pähe, nii et Kreeklane  tagurpidi tuikus. Kohe kargas pea- piiskop juure ja katsus, FranziSkaanrite munkadele risti ette hoides, abipreestrit oma kehaga marjata. Aga ka peapiiskopi wastu tõstete kepid, nii et ainult wahele kargaja Kreeka munk ja üks teine juure ruttaja abipreester piiskopi löökisi saamast mõistwad kaitseda. Selle asemel pekfiwad Franziskaanlased mõlemad abipreestrid ja munga kepidega koledaste läbi, taganestmad ise aga, kui kirikus olejad kisendamise peale juure ruttasiwad, kiireste oma kloostrisse tagasi, mis kohe lukku sai pantud. Kreeka katoliiklased,  kelle arm kaunis suureks oli kaswanud, tahtsiwad kloostri kallale tungida; aga peapüskopp hoidis neid tagasi. See muretses ühe kerge sõiduwankri, millega kolm haamatud Kreeklast kohe Zerusalemma saiwad wiidud ja sealsesse Õigeusu haigemajasse toimedatud. Ühtlasi anti sündinud lugu Kreeka patriarchile Geromsimosele teada, kes ise jalamaid Türgi kuberneeri juure ruttas. See saatis otsekohe politsei peamehe Rifat Bei arhimandriiti  Stesanose kui keelemehega Petlehcma,  kuhu mõlemad meel ööseks jõudsiwad ja peapiiskopi Spiridioni alles kirikus oma arhimandriitide keskel palwetamas leidsiwad. Rifat Bei tundis kohe asja tõsise oleku ära ja palus sellepärast telegrahwi teel kuberneeri, et kiireste sõjawagi abiks saaks saadetud, sest et pühapäcwal ilma kahtlemata rahurikkumist kardeti tõuswat. Koguni aruldase ruttuga, mis koguniste Türklaste harilik kombe ei ole, saatis kuberneer meel sellel samal ööl päälikn Ali Bei salgu soldatitega teele, kes enne lõunat Petlehema jõuudsiwad. Pool osa soldatist asusiwad otse kohe püha sõime juure, lahutasiwad seega õigeusulised ja katoliiklased; teised soldatid uitasiwad kristlikus linnajaus ümber, mis läbi rahurikkumine hoitud sai. Waheajal oli aga terme laupäewa õhtune lugu juba Jurusalemmas teada saadud ja tuhanded ruttasiwad haigemajasse, et haawatute üle teadust saada. Kuberneer seadis ka sinna sõjamäe jalale, kuna 400 Türgi soldatit kirikute ette ja pühapaikade juure mahti saiwad pandud. Kreeka Õigeusulised  nõuawad ilma tingimata Franziskaanrite  karistamist, kes aga Euroopa konsolite kaitsmist abiks on hüüdnud." Nii kaugele ulatab Kreeka hallikast saadud teatus. Minema nädalased merised kokkupõrkamised  on aga näitnud, et wiha ja waen kahewahel meel ägedamaks on läinud. Isamaalt. Knrcsanrest. Mõne nädala ccst sai meie siinse apteki pidajale, hra. Flicssile, ülemalt poolt lubatud üht apteki mee! juurde asutada, nimelt Poide kihelkonda. See saab säält poolt rahwale küll suureks kasuks olema. Head õnne! Praegusel uuemal ajal katsub igamees ennast, ükskõik mis kombel, kuulsamaks tchja, et tast rohkem räägitud peaks saama. Endisel ajal peeti enamiste neist rohkem lugu, nagu suurdcst kirjanikudcst, doktoritest ja prohwessoritest, kunas nüüd juba need auusamaks ja tublimateks peetakse kcS mõni hea sada wersta, kas jalgrataga, ratsa ehk karkudega on ära käinud, mida nii mitmed ka juba teinud on. Paari nädala eest wõtfiwad siit linnast kolm südikat meest kätte ja käisiwad üsna wäikese purju paadiga Rügas. Tõesti peab ütlema, et see üks „karutükk" oli, endid niisuguse wäikese paadiga sügama mere hooleks usaldada. Minnes kulüs neil umbes 24 tundi ära, sest et tuul maga hea oli, aga tagasi tulles pöõrnud tuul wastu ja pannud meeste südamed natuke wärisema, aga said ometi õnnelikult ja hea terwiscga kodusse tagasi. Mõne aasta eest teinud siit üks noormees  seesama suguse tembu ka ära. Waat kuidas wõib kuulsaks saada! Mõne nädala eest leidsiwad uulitsa prügijad, kes pargi ümber uulitsaid tegiwad, ühe haua kiivi, mis ISV2 aastal senna pandud oli; sellega on see siis SSS aastat sääl maa sees seisnud, kunas päälkiri, nii ilus meel on nagu heile raiutud. Nähja on et see ühe lapse haua pääl on olnud, sest kiwi pääl seisab: aasta ja 5 päewa ivana lõpetas ta oma elu." Kiwi on mälestuseks paigale pandut. Nagu igaüks teab, on siinne linna park enne surnuaid olnud muidugi suurem kui praegune park on, sellepärast pole ime kui säält nüüd niisugust  manu haua kiwisi ja wanu mälestusi leiab. Meie uus rahukohtu presitent SelenZki jõudis 30. Mail juba seia. Uus kohtumaja, mida seiamaale parandatud sai, sai 16. Juunil pidulikult  sisse õnnistatud, millest kõik kõrgemad kohtu ametmehed osawõtstwad. Maja on ilus ja ruumikas,  mis ka nüüd igaühe rahulolemist ära täidab.  Ilmad on wiimastel nädalatel jälle natuke sojemaks läinud. Puud ja põesad on ilusad rohelised  ja õitscivad rõõmsasti. Linna park on nüüd ka omas ilusamas pruudi ülikonnas ja pakub igale ühele, niihästi terwele kui haigele, oma rõõmust lõhnawat kätt terwitusekS maStu. Kahju aga, et selle sui nii mähe nweraid saksu seia tulcwad, kes meie leinajate linnalaste elu oleks lõbusamaks teinud. Jgapäew wvib ära lugeda kui paljukest neid sääl kõnniwad; enamast meie omad iluduse inglid näikse selle aastasest pargi lõbudusest osawõtwad. Mis saamad nüüd meie majade omanikud, kes ainult nwerastele ome majasid on ehitanud, ütlema, kui need tühjaks jääwad? Eks nad aja muidugi „nutu pilli," sest mis kasu on neil sellest, et majasid talwe läbi sai tühjaks hoitud, ikka üteldes: „Mis ma muidu korteri rohivast wõtan, ma saan ju sui jubä nõnda palju, kui aasta läbi ühe üürilase käest ja maja seisab muidugi paremine, kui ta talwel mull tühi on!" Näh, eks ta ole küll ka hull kui aga nüüd terme aasta läbi peab tühjaks jääma! Kõik toidu kraamid turul on ka juba kallimaks pandud, ei saa enam muna ühe kopikuga kätte, maid kannus jalad kuulukse õuete pääl ka luksuwad: „kaks" „kaks," Wõi nael tõusnud ka 2S kopiku pääle, kunas kõik teine kraam igal pool ja poodis uued hinnad on saanud. Seega on siis meil sui täitsa alganud. Walljalast. Ära trü ki mi seks meile saadetud. „Saarlases" nr. 11 s. a. kirjutasin mina selle päälkirja all: „M õni sõna noore rahwale," kus ma nendest nugadest kõnelesin, mis noore rahwa juures abielusse astumise ajal nii mitmes kohas ette juhtub tulema. Aga „Saarlases" nr. 17 astub keegi karilane W. Mägi oma kirjaga wälja ja nimetab minu kirja ilmaasjata laimamiseks, mis tema mõtetega sugugi ühte ei meeldida. Olgu siis ometi weel minu poolt paar sõna selle asja seletuseks. Auustatud suguwend ja naaber! Palun mitte pahaks panna, et oma wastusega mähe hilja tulen. Kibedad keivadised tööd ei annud aega waremalt kirjuta ja aja puuduse pärast katsun seegi kord üsna lühidelt Teie küsimise täita. Teie küsite: „KuS pool Saaremaal peaks see mood olema, et kewadel kosjas käidakse ja mehele minnakse? Karja pool wvetawad ikka sarnaseid toimetusi sügisel ette, sest et siis rahwaS rikkam olla kui kewadel." Mina ei saa aru mis pärast Teie juba Karja kihelkonnas oma wankri teelt kõrwale ja kraami poole nihutate. Mina tunnen Karja kihelkonda ja säält inimesi kaunis hästi mõned Soela poolsed wallad maha arwatud aga kõigis minu tuntud kohtades aetakse ja toimetakse kosja asju ikka kewadel ja nimetakse sügist naise wõtmist ja mehele minemist „häda teuks," ehk «äbarikuks" jne. nõnda ka kõigis põhja pool Saaremaa kihelkondades.  Kui Karja pool wahest sarnane „häda paar" juhtub olema, kes mõne kogemata juhtumise läbi oma kosja asju sügisel õicndawad, ega sellepärast  kõik teised Saarlased seda sell ajal ei tee, sellega olete küll eksinud! Kõik loomad ka linnud taewa all  paariwad  ennast ikka kewadel, kus kõik looduS uuest ülesse ärkab ja uut elu sigitab, miks pärast siis mitte inimene, kes ometi looduse kuningas on, omale uue elu alguseks seda ilust aega ei peaks walima. Tõesti Saaremaa noor rahwas ei ole mitte enam nii lapse kingades. Möndasugust. Wieniawsky, kuulus wiiuli-mängija, oli kord keiser Aleksander 11. (praeguse keisri isa) ette mängima kutsutud. Keiser ilmus ühe suure Neufundlandi koera saatusel. Waewalt hakaS kunstnik mängima, kui koer uudishimulikult sa ärritult tema juure tuli; csite pani ta oma suure käpa Wieniawsky põlwe pääle, siis mõlemad, tõusis püsti, waadas terawaste mängija otsa, keS weel waewalt poognat käes pidada jõudis. Wieniawsky higistas hirmus ahastuses. Tsaar, kes seda mangu naerdes päält waatas, küsis wiimati: „WieniawSky, kas koer sulle tülika on?" „Ei iialgi. Majesteet," wastaS Wieniawsky ergult, „ma kardan, et ma koerale tüliks olen!" Keiser naeratas osawa waStuse üle ja kutsus oma koera tagasi. 25, Saarlane 1891.