MU aaStaläik. Ta Ninnas, Paastukuu 5» Peiüwal 18S2- Tallinna Tõben »W>i,k-WUds MU »»»,>- t«»> j, U»,»-,^ Tuleb Ükskord nädalis wälia a-StaS ......... . . .u. 1 rubla stg ksp. A»»r»lÄi«ö iga rea ey» kelke »jl»MMatt » Lo,. MMmtted w«,ar-, S»ain«a»: l.ndl.'. 'l pUUj«>, K. H,.ian>c. .V - H. A«h». A. Ke,»«w«rg. " - ch. AsMkr«. - -1i».».-,» - F. Aittt-,er't poodi». - >. i »om°nips°d. - MpWqsi W. - Mm»! Pr«»« - MMas', W. Budoiji. K««<«,«»> - »»«k- luid» i,kdr«v, W.H, Tichhpr n. valtteki», -? «»>,» »>»»».»«aeN ««auilchr»»^>- MepiKeV! UlMdised sönu-M' ,'dlnält iOM,ÄaKnast:-Wabnkiste hospidalid. Uuus sinnade sea'  ür"!! dus. °- Amttähed!sS^>WMMalitsSNe räha-raamõiud/ jn kailsnnin» - lUcck -' - Hädaqe^kym,teest. --. Tilluma Hädaaea-komitej-st. ilus rirUuöpetoja. - Made Mus voir Bnern I - Acsii n»ja»»'t»n.jkW«. Mchp-ki. ... pah.,itgiia. - BaUlMft: Ilmad . L.nwima»ln mngiiiit Uumm».u>tt. U«>-' «tobeuu». Uiu«d >a« Ämcrtta larw - i .Peirrdavjjiik! ue»sr>rsu,sr. - MiqM u.M . ch"o!?rm,o<«lne. .. S?W,õn»mid. - ja „,immd jömnnld. Üleüldised sõnumid maailmast. Bal i iSs''i s KüllnZakuu 24. hääwal. Saksamaalt. ja FaHsydused tähtsSnakS panema,.fliss jel korral - Saksamaalt tulewad. R a hwa koo l i- seaduS leiab ikka rohkeui waStapanGjst  ja nüüd 05 ennast stsjk sllnrkgM selle pasta tunnistanud. Ka lisarpaliHisejd,, .-Ws,Md/karxalt Parlamentide ette tulewad, ";näitawsd, et vMate suurem j agu enngst sellepärast. wabam eeWe eraköHade  poole pöörab. Pepda, on BMin'i walikondas wabameeline Dr. Aleksander Meyer 859 healega, ainult K' heale was ta, .walitud. ''-Keijer,. WMetm,sise on annast Küünlakuu 25. (t 3.) päqival RtiglÄyleri MlMantud pidstt. jälle k õ i g e selle seqdnse wastawötmise paole ja omq tubka selle Ae wplja Eestil seahuse arutamiseks kokkuseatud oma tööd wMjtätes Kui tagjne sellest aipult tst parqgÄsi läbi wMdHsich olla, Aist kommisjlan Teekanni Me kqllH" istuda. ,ZstanWtP Zeituug" HmiM: »Hige ost, et kui Würst Bismark, kui rahwa- MljDstduse tvabtäne' SerHdemajssse tpseks, üht triumph(wõitjä-)rongi  wnkshallist -Herrademajani pidada see kohhltab aga wist wanqti isMpalast. tulemisest tastast, kmba ka juba kujutatud on, et tema mitte ei tule. Pee ärritaks töwa-peaga 'naprk Keisrit u>uit»W Mel tphkem ja wõikh Kergest erakorlHikku wiHwaeim leekama  panna. Silmana htawalt seifab sel korral Saksamaa MSpidine rahu ehk tstli rohkem' Würst Hs marki - M ehk ka tema kõigekõrgemal asnetlikul Tema ei taha seda agq mitte tarvitada. ,Riigi-Sõnumitooja"  kinnitab küll, et EwHgellumi usutunnistuse ülemndüukagu  selle seaduse pool ülepea seista ja selle wastawõtmist  soowida, ainult kahe punkti wasta seista, mis ngä iseenesest tähtsad el olla. Mtpamontanlased mägtlasedk, keõ kM',DaksMa«p. Hlpi Moma PqapSti alla' hõiskawad selle seadstse D ka nii waljust ja JoMwad Mele uis teW wäih järgest, et ime e! ole, kui se? köilj WoMaMsi kohkuma ja hirmuga tulewiku peale maaiama päneh. Nendg kirjutab üks Rooma-katholiiklaste juhatajatest, Äiigipäämaliige  Majunke: , Pidagu ' PrplestäntlaStp" .wasDW ametkond Walitsufeprafidenti ikka WakS Herraks koplA: Katholiigi preester ei saa temaS rohkem nägema, kui wärawnikku, keS temale kooli-ukse lahti teeb, usuõpetuse andmiseks ja juhatamiseks." Weet kaugemale läheb MeK'iS ilmuw .Lorrain", Üks P ran tSla S t e ja Paap st l a stc meelel kirjutatud leht, ja kinnitab, kirikliku tüli lõpetamine Saksamaal olla PMgst Kuningakoda  Baticani,'ligemate HlleS ehk hakatust k õ i g« maa tag a sit ul em jspsh Katho li igi kiri tn rstppesfe näha wöida, Hpul on sõnalt üteldud i kui ometigi Jumal (Preusst Kuningate)  koda Katholiigi. usMe sagast juhatadn tahaks i Prinz Alberti ja Baieri Maria pööramine Katholiigi-usku, niisämalt ka Sparkg Herzogipraua (Greeka KronprinzeSsi, Saksa Keisri õe) pööramine Greeka kirikusse, õit ehk selle Kes tegh, mida aealugu tuMakS aestks meie ,määranud Prinz Älbert i usti-wahetust el ole küll Hillelt tõeks Vaiieri lesk Maria, sündinud Preusst Prin- zessf oli juba täiedes wanuduse-ttüdrnseseS. kui tema keskel käredaid oma nsulnnqjWist. wahelaS ja Greekanraa Kronprinzess. heitis Gxe,kaikalholjlgi uSkn. mille jn Mo oma-katholiigi ufutunniStstse wahei suurem wahe on, kui Ewangeliumi usutunnistusel kummaMe poole; aga sellest siin ei näi hoolitama, waid »g»rrain.l mõtleb ainuk röSmnga selle kahju peale. miS sellest kõigist GwangMmi  kirikule tulnud on ja weel lulla w»il«. LulheruSe  pühakirja pcastmine Rooma PaapWde läbi pandud kammitsatest, mis ka teistes kirikutes selgitamast mõlunud ja Paapstide ülemeelt natuke taltsitanud on, piab sedawiisi nende meeSte joowimist mööda nüüd jälle lämmatatud säMa. . Mida ehk noor Saksa Keiser omas määramata aluuswõjMilse.himus, milles tema sea-ratast wägise tagurpidi  käima sundida tahtma näib, selle himu täitmiseks, mida tema ka omas wkimases Brandenburgi Maapääwal peetud köneS nii selgest üles naitunud on, meel teha wõib. seda et mõi keegi ette ütelda. MttamonkMMe kohta eksib, tema aga wist raskest, kui nende poolt oma himu täitmilokS inetust ootab. Reed ou juba Psolakatega sekle, pärast tõrelema hatkauud, et ne>uad Riigiwaittsuftle Ülearu  järele anda. Eitewaatamata AeiSriköne Brandenburgi  Maapääwg-pidul, milles Keiser Wilhelm kõikidele. Mel möneS tükkis isamaa asjade kohta teised mõtled on kui temal, nõgu annab, Saksamaa tolmu oma ,pantohmli  pealt raputada ja ära minna, mib ehk waljum on, kui Asta wägiwaldled Walitsejad ütelda usaldawad, ses on seespool ja waljaSpool palju tuska teinud ja palju hirivitamist äratanud, ja kipub omalt poolelt Keiser Wilhelm  1...ja WÜrst ViSmark i uhket ehitust logisema panema Pea-sörk lehed, ilma Poolakate lehtedeta. arwuSiaWad seda künet waenlikul wiisil, inrwaStusega ehk pilkamisega ja larwjtsivad selle juures sõnu ja lauseid Keisri kohta, mida Saksamaal senni aiuult kõige karedamates m julkundmates SozialdemokratlaSte lehtedes lugeda on olnud. Suured töõliste-kokkujooksMised ja kärad Verlin'is Küünlakuu 26 ja 27. (t 4. ja tH.) pääwal, kuS lihunikkude, pagarite ja ka ieiSte voodist lõhuti ja wälja rööwiti, otiwad esiteks kõiki teist aru ta ui isi ja arwuskamisi aegulj lämmalanud. hjljpmini on need aga nueSte pääwakorrate nihkunud. Räägitakse, et pärast nende kärade lämmatavust mõegaterega  ja käratsejate eneSke tüdimuse ja wästmule läbi, nendest ringkondadest Keisrile kahjekfemist selle üle ja truuwimat allaheitmist tunnistada laStud olla. Ka neis karades 011 aga pilkamist Keisri kõue üle näha ja kuulda olnud, Kuningliku schloSfl ette kokkuiookSaud käralsezste keSkist olla mõned omad saapad jalast wsinud, aknale all nende pealt hirwitates ja hüüdmist on kuulda olnud: ,Meic tahame wälia raunata, andke meile selleks raha!" Kõige rohkem psuuakse seda kõuel sellepärast tmekA, et see mitte wadest ühes pidu lu,us Wtud ei osta, MiS mõnda wabaudab, waid enne üleS kirjutatud ja trWimjsekS amellittvdeS lehtedes ette wslmistatud  olupd on> Selle poolest lahatakse ka nue Riigikairzleri,  Grof Aaprjvi, peale süüd, teS oma kohust mööda Mte paremat nöW Mnud ei olla. Wõib aga ka olla, et Keiser, kellest Würst Bismark juba enne oma lahkumist ütelnud W.;iASee saab ise oma Kanzler olema", temq nöuu kogunj mitte ei pärinud. Mitmelt poolelt kardetakse, et neid löhkeid nähes, mis nüüd Saksamaa rahwa watzele oiga, leõkiS ja rahwa ja Keisri wahele rebitud on, Prantslaste himu uneSte äratatud  saab, pealegi iveel, et ftalise une Ministecinmi joon weel tundmata on. Ikka suuremaks kaSwab Saksamaal igatsus ,wana kursi* ja selle osama ja kindla tü nr manni järel, kelle pea ümber nüüd tema tammed Saksi, ui eksas kohijewad, keda Keiser Wilhelm 11, enesest eemale tõukas, sest et tema oma enese tnnmAnst mõõda »kedagi teist oma kärnas* sallida ei tahta. PrantfnSmaa lehed kirjutmvad po.ü- peidetud rõõmuga Saksamaa kõiknwatest alakest. /Mgaro* ütleb nimelt Berlinll uuliksa-kämde kshka - üteldud, asjad lähemad sandist Saksamaal! Mi»a wõiu tänast Saksamaad ainult Prantsusmaaga aaStal 1889 wõrreldada: Tõrelemine paremalt poolt ja pahemalt voolt, Walitseja rahulikud seletamises wabamee? lible püüdmiste tärkamised sa kohe nende maharehu inised -- ja kes ei tea mitte, mis aaStal 1870 sündinud on," Seal kuli see PranlsuAmaa poolt aiateiwa otsast murtud  ssda Saksamaa wzSta. mis PrMtsusMM kohta nii õnnetu oli. Wäga suurt lootust ei plaks Prantslased selle wsrreldamise peale aga mitte heitma --- Õnnetusest tunnelis Hochspryeri jnnreS NayerM. on kagajärel sõnumid tulnud, et sml ainnli «mbes 12 kubikmekrit kaljut maha kukkunud, kus juures kolm inimest kergest wiga saanud. Austria u»gr«m»«lt Ungrumaa n«S Riigtpääw on niisama-suguSte käradega hakatud, nagu wana lõpetatud sai, mis seda n?nukaga kõige haritud Enropa eeS halwakö tegi. Wahene wõit, mida tõreljad walimiStes saiwad. on nende harja kangest kergitanud, nenda et palju kära oodata wõih. Waltlsuse pool on kütt Niigipääwa-liigete suurem hulk, aga nuiiiia karati,jäte waSta, wiiwitamiSte waSta tõrelejate läbi ja karade wasta Riigipääwal, ei ole Walitsusel seaduse poolest palja abi. Ministerprästdent Graf Szapmy on Riigipääwale kui esimest aSja seadust Riigipaäwa enese korrawamiskks ette panna lubanud, mis tSrelejate ülem,ei! tarwMsteS piiretes piab. Mitte köne. vriiduie kitsendamise isdi ?! tahta MiniSler aSja parandada,  maid Riigipaäwa enese laiendatud 'võimuse läbi oma liigete Ae. Selle seaduse üksikud j aud on weel teadmata, aga sellest laidetakse määratumal kära tulema, sest törelejad saamad seal oma paremate adinöuude eest wsillema. WiinlS »n üks era-komitee tegewuseS, raha koguma za looka rahwAe leiba wcklja jägaina. Küünla, kuu TS. sl 4. > vaawal on TtM) leiba walja jägatud ; see era-abi ei ulatada aga kaugele ja aealehed noomrwad kogudust, oma hädaliste eest boolt kandma. Rälia-hada kohta Ungrumaa Arwa maakondaS waStaS MiniSterprastdeut  Gras Szapary, sõnumid selle üle olla suuremad, kui häda ise. Walilws olla hädaliste heaks teinud, mis 'võimalik oli; iseäralist seadust selle kohta ei olla korwis. ja tahendas ka suure era-abi peale, m>S seal tegew on. Sellega oldi Riigipääwal rahul. Bukowina Maapaäw on lahutatud ja uued walimised wälja kirjutatud. AuStria maa kaitse-mäe kergemaks kokkukutsumiseks on selle wsori-aSM sellesama korra peale seatud, kuida see alalise sõeawäe suures on. Maakaitse-ratsawae rügementide  juures jaawad kuub uuk Oberlllirulenanti-kohla asutatud.  Äeaiise jöeawäe rohkendamiseks riigi piirel, on 3. dragoni-rügement Krakau Sse saadetud. Wtini ErzviiStov  ei ole mitte lubanud Zumala-leeniskust Tschechikeeles  pidada, sellepärast tahta palju sealiseid Tfchechilafi Greeka-kacboliigi usku heita. Riotsi-Rorramaalt Tüli Konsulite parast wöeral maal, RsotSiaSte sa Norralaste -vahel, kipub ikka suuremaks  Minema. Aastal 1814 andis Kuningas Khristian Norramaale seda vöhjusseaduii, mis seal nüüd weel maksab,  «iste jsrel Norramaal oma enese Ministerinm ja oma enese Parlament olema piab; peale selle on Norra-