miS kuni kellu kaheni tuuris. Siis imetles igaüks  oma wee seei laiale jooksnud tina wigurid ja rchkendasiwad üks ühte ja teine teist, mida iga nook ja konks pidi tähendama. Kellu kolme aegus oliwad linna uulitsad üsna noori inimesi täis, kes sõbrade ja tuimatele käisiwad õnne soomimaS, see tuuris siis kuni homiku walgeni, kus siis mõni meel magama minemise paale hakkas mõtlema, kunas suurem hulk kirikule ennast walmistas.  Seda peab ütlema, et meie linna noor rahwas sellel uuel aaSlal ja kõigil pühade ajal palju tasasemad ja mõistlikumad oliwad, kunas wahest ikka kisa ja kara uulitsad täis olid. Üks rumal pruuk, mis meel mõnedel kulges on, on see, et pärast weel mitu päewa maja majalt „kerjamas" käiivad ja selle eest saadud kopikad siis halwasti ära pruugiwad. Peaks see mood ka weel ära kaduma, noh, siis oleme meis liimalasid selle paari wiimase 'aastaga hulga maad hariduse poole jõudnud! Aga loodame ja ootame ometi: Et aeg kõik asjad parandab. Ja hea poole juhatab. Meie linna turu on küll igal homikul kõige kraami poolest rikas, aga wärskeid kalu pole kunagi nähja; iseäranis on neid kõigel sellel sügisel kuni siiamaale nii hirmus mähe nähja olnud, kunas wahest kõwa ja külma ajaga neid hoopis rohkem saada oli. Wahest juhtub mõnel mõni nael «ankri pääl olema, oh sa kallike, siis on inimesi nii palju sääl ümber, kaS wiimaks tüli lahti. Õnn sellel, keS siis kogemata wärske kätte sai, ilma selle pääle waatamata, mis hinda ta maksma pidi. Ega nüüd wist enne suuremat lootust pole, kui ükskord meile kallis kewade jälle kätte jõuab; sellepärast: kannatust! Kaarmalt. Säält pole meil midagi uudist saadetud; sellest wõib siis arwata, et meie kirja saatjad kõik selles uues haiguses, Jufluenzas on olnud. Ometi saadab keegi säält palju tuhat termist kõige teiste kihelkonna rohivale, niisamuti ka head ja õnnelikku uut aastat. Suur tänu sellegi eest! Kärlalt. Pole säält täna uudist midagi kuulda, kui Kärlalased soowiwad kõigile teistele head ja rõõmuliku uue aasta hakatust. Pärast poole lubatakse ka säält poolt Jõulude pühitsemisest rohkem kõneleda. Ah jah, esimesel püha! kohe pärast kiriku oli sääl nii kange wihma sadu, et inimesed üks siia ja teine senna ula alla pugesiwad. Suurt kahju olla iseäranis noored neiud saanud, et nad omad kallid siidi rätikud pidiwad ära leutama, mis muidugi pärast enam uued ei ole. Õnnetus käib jo ikka inimesi kaudu! Mustjalast. Porised teed ja sandid ilmad tcgcwad Mustjala eitedele ja taatidele rasket peaivalu,  et nad sellel talwel kordagi linna tulla ei saa. Kõik nende puud ja lubi peawad selle talwe müümata jääma, millega nad enestele „kõrwa kopikaid" teenisüvad; nimelt peab naisterühmadel kange wärivide ja paelade puudus olema, kunas mõned kehwcmad mehed tubaka asemel jälle kuiwanud  sarapuu lehti suitsetawad. Imelik rahwas on nad: niipea kui kewade Märtsi-kuu kätte on jõudnud, hakawad nad ratastega sõitma ja sügise Nowcmbri-kuus panemad nad need jälle paigale ja kui siis sell ajal saani teed weel ei ole, siis jääwad nad rahulikult kodusse. Linualased wõiwad neid sellel talwel kas wõi raha pärast linnas näha. Karjast. Enne Jõulu pühi olnud sääl ühel mehel raske õnnetus. Metsast heinu tuues, katkend koormad kinni tõmmates, kõis katki ja mees kuvunud koorma otsast maha, kus juures ta oma kaela luu katki murdnud. Mees olla praegus aNs tõbe woodis maas ja teadmata olla, kas ta meel tcrweks saab, wõi jätab ta selle haigusega siit ilmaga jumalaga! Kurb lugu! Päcw enne Jõulu, olnud sääl hirmus kange wihma sadu ja tuul. Poidelt. Säält kurdawad taadid, et linna- lastel ehk leiwa puudus saab olema, sest nad ei saa ka halwa tee pärast wilja linna tuua. Jõulud ja uus aasta olla sääl pool ka üsna ilusasti mööda läinud, kuid mõned noored mehed olla pühade ajal wahest palju üle jänu joonud! Muhust. Säält tuli meile järgmine kiri: Kulda wõeramaa ajalehed kurdawad, et wäinad Saarlastele kitsikust tegewad, siis peame ütlema, et see just meie kohta rohkem mõjub, sest meie käime enam Saaremaal kui nemad siin. Enne Jõulu saime küll paar korda Kuresaare turule, aga nüüd pühade ajal tahtnud keegi maijas mees Saaremaale minna, wist pühade õlut mekkima; aga äärest weerand wcrSta wäina pääle minnes, kukkunud waenekene künni kaelani sisse; suure waewaga pääsenud ta meel hingega tagasi. Meil waestel Muhulaste! on alati „wcsi ahjus," et suure kurwastusega wäina kaldal seistes ja silmi pühkides: Jälle kinni wälna tee. Ei saa üle suure weeü! Riiast. Riia sadamas on tänawu talwel 95 Kuura ja Liimi talupoegade laewa talwekorteris. Peterburgist. Keiserlik kõrgus suurwürStina Maria Pawlowua on oma pojaga suurwiirSti Kirill Wladimirowitshiga 22. Detsembril wälja maalt Warshawi raudteed kaudu Tsarskoje Seloosse tagasi tulnud. Samarkandis saab, nagu telegrammid kuulutawad, 1. Jauuarist 1830 pääle üks iga päewane politika leht, „Orkaina" nime all ilmuma. See saab esimine leht Wenc keeles olema, mis Kesk-Aasias ilmub. Jõuluõhtul, 24. Detsembril oli, kuida „Walit. tead." teatab, Gatshina palee kirikus öö Jumalateenistus, millest keiserlikud kõrgused, keiser ja keisri praua oma kõrgete lastega ja teiste keiserliku perekonna liikmetega, kes Peterburgist sinna oliwad tulnud, osa wõtsiwad. Pärast öö Jumalateenistuse sai arscnaaii saalis Jõulupuu põlema pandud, mille juure ka mõned kõige ligemad saatkonna liikmed kutsutud oli oad. 25. Detsembril oli palee kirikus pidu Jumalateenistus, kus ka üks tänu palme Wencmaa pääsemise eest Prantslaste käest, peetud sai ja selle järele peeti meel üks palme, nsilles keiserliku perekonnale pitka iga paluti. Jumalateenistusest wõtsiwad osa: Keiserlikud majesteedid oma kõrgete lastega, suurwürst Wladimir  oma abikaasaga, kui ka suurwürStid Aleksei, Sergei, ja Paul Alcksandrowitsh omade abikaasadega. Pärast Jumalateenistust oli söömaaeg arsenaali saalis, mille järele majesteedid kaardiwäe küraseeride mannccsi läkfiwad, kus nende kaardi pataljongi ja politsei ametnikudel Jõulupuu walmistatud oli. Neljapäcw 28. Detsembril on keiserlik kõrgus suurwürst Mihael Nikvlajemitsh crarongiga Berliini sõitnud. Nishtli-Nowgorodist. Linna kulul ja kubermangu  ja walitsuse abiandmisel saab siin üks mehanika-tehnika kool asutud. Kooli ülespidamine on aastas 30,000 rubla pääle rehkendatud. Wäljamaalt. Jtaliamaatt. Roomast teatab ajaleht „Kapten Frakasso," et kroonprints Januarikuu  hakatuses, kolme ühe pole kuulist reisi Kreeka- ja Türgimaale ette tahta wõtta. Belgiamaalt. Belgia lossi Lackeni põlemisest tulewad meel pitkemad sõnumed. Üksi 2 miljoni eest Prantsuse tepihisi on sääl ärapõlenud, Napoleon I. raamatu kogu, manad van Deiki ja teiste kuulsa maalijate pildid ja ehte aSjad. Kuninga praual ei ole muud midagi järele jäänud kui need riided, mis tema see kord selgas kandis. Tuld arwatakse sellepärast nõnda suureks läinud olewad, et lossi mähid hakatuses ise selle kustutamisega malmis saada oliwad arwanud. Õnnetuseks oliwad sellekordsed lossiwahid just päew enne seda ametisse hakanud ja ei oskanud sellepärast lossi kustutamise riistadega (kahe pumbaga) weel õieti ümberkäija.  Koht, kust tuli lahti pääsis, oli keldris, nõnda nimetatud ertshertsog Rudolfi tua all. Et lossis wäga palju puu materjaali ehituse juures pruugitud ja wäga kange põhja tuul oli, siis edendas see muidugi mõista lossi põlemist. Mitu tulekaitse meest on haawatud. Kui kunningaS kella 4 ajal oma saatkonnaga ümber õnnetuse koha käinud oli, keelas tema waranduste ja asjade päästmist, kuS juures inimesed oma elu oleksiwad kautada wöinud, ära. Hõbe asjad, millede hinda 2 miljoni pääle arwatakse, kui ka Napoleoni esimese kirjutus laud, mille pääl tema Wenemaale sõda kuulutas, on tulest päästetud. Spaniamaalt. Madridis, reedel 29. Detsembril (10. Januaril). Wäikese kunninga haigus on õige kardetaw, ja mure tema pärast on politika tegewus kõrwaline asi. Portugalimaalt. Portugalis sai minema!  laupäewal trooni pärija Karolus pühalikult kuningaks wäljahüütud. Mis noort walitscjat mitte wähe ei rõõmustanud, oli see, et tema haige abikaasa termis nõuda palju paranenud oli, et tema sellest pidulikust toimetusest osa wõtta mõis. Kuninga paar wiidi pühalikus rongis maakondade seisuste majasse. Siin astusiwad  kunningas ja kunninga praua trooni pääle, mille järele kuningas Carlos kätt Ewangeliumi pääl pidades mandus, usku ja riiki ülewel hoida, kõikidele seadustele truuiks jääda ja rahwa üleüldise kasu eest hoolt kanda. Seisuste maja president hüüdis selle pääle Karlos I. Portugali kuuniugaks wälja, mille pääle rõõmu hõiskamistega juures olijate poolt wastati, mis õues olema rahwahulga poolt elawat wastukõla leidis. Sellc pühaliku toimetuse järel oli weel San Domingo kirikus suur tänu Jumalateenistus ja Lissaboni linnaametnikude  wastuwõtmine. Uuemad sõnumid. Mosklvas, S. Januaril. Wana aja uurimise  kongress on siin K. K. Suurwiirst Sergei Aleksandrowitshi läbi awatud. Kongressil on ka Saksamaa, Austria ja Prantsusemaa saadikud. Samarkradis, 9. Januaril. Kindral Annenkow  algab Mai kuul Taga-KaZpia raudtee edasi ehitust Tashkenti linnani. Wiems, 9. Januaril. Sakslaste ja Tsehhide kokkuleppimine on nii kaugele siginud, et pea korkutulewal Böömi maapäewal selle kindlaks tegemist loodetakse. Kuulu järele tahab peaminister  Taaffe nüüd katsuda, ka Sakslasi ja Slomcnlasi Kärnthenis ära lepitada. Londonis, S. Januaril. Aldershoti sõjalaagris  taheti Inglise maa tulewiku sõjawälja üle Kesk-AsiaS kõnet pidada, peaminister Salisburp aga on soowinud seda tegemata jätta, et Wsneinaad  mitte pahandada. Kirjawastused. W. Mägi ja W, Kanahwal Karjast, K, Loikcn Kärla kihelkonnast J, Ra t a Kihelkonnalt. Head ja näete, et Teie töö rahwa kasuks mitte ilma aZjata pole olnud. Kallist termist! Selle lehe toimetut. M 3 Saarlane 1890