tapetud. Mustlane Sigo on tunnistanud, et tema ühe teise Mustlasega sa kolme Mohammedanlasega seda kättetasumiseks  teinud, sest Konsul olla teda löönud. Sigo ja tema seltfilased on kinni pandud. Serbias ei taheta seda uSkuda, waid arwatakse, Türgi kohtud olla Konsulit kõrwale  saatnud, et sellest lahti saaks, kes KhristlaSte tapmist näinud on. Serbia poolt tahetakse leppimiseks kõiki pärida, miS seesuguste juhtumiste juures Europa riikides pruugitaw  on. Scha kir Pascha on Sultani Kindral- Adjutantiks nimetatud ja D s h e w d a t P a f ch a tema asemele Kreeta Kubernõriks. Kreeta saarlased olla sellega rahul. Protsess Mussa Bcy wasta on nüüd kolmat korda ette wõetud. Türgi Walitsufe poolest on jälle kord päritud, et Inglismaa Walitsus üht aega määraks,  milla Inglismaa sõeawägi EgypkuS'est piab ära kutsutud saama. Et seda Inglismaa'! tähele pannakse, selle peale ei ole wlst kusagil lootust. ÜkS Inglismaa laewuStik on Kreeta lahele sõitnud ja Greekamaa lehtedes on selle üle suur kahin. Montenegros. Heinakuu 7. (Jaanikuu 25.) paamal on Gardiwäe kommandõr Würst BoSko Martino - witsch, Valitseja Würõti ligisugulane, mõrtsukast maha laStud. Mõrtsukas oli Savo Potfchek ja on seda erawiha pärast teinud. Langedes on Würst Martinowttsch kakS kord mõrtsuka peale lasknud, teda paigal surmanud ja ise mõne tunni pärast ära surnud. Serbiast. ÜkS Wene-sõbralise erakonna leht kirjutab, Kuningas Milan olla üht jägu sõeawäest oma nõuuSse meelitanud ja tahta Ministreid kinni panna. Ametlikult kinnitatakse, Kuningas Milan olla ainult oma poja kaSwatamise  pärast Belgradt'is, keS just nüüd eksami tegemas on. Kirjud näiwad aSjad seal ikka olema. Bulgaria'st. Kuida uStawatt poolelt kiun latakfe, on Peruschkiz'as Philippopel'i ligidm, walimisle juureS tüli ja segadust olnud. Bnlgaria Walitsus olla mitmet suurriki selle eest koSta palunud, et Türgi WalitsuS  Prinz Ferdinand'i kinnitamist Bulgana WürStikS pärikS, aga kusagil ei olla sellega tegemist leha tahetud. Prinz Ferdinand on KarlSbad'iS ja sealt tulewad sõnumid, et tema oma ema soowimise peale Bulgaria walitsusest taganeda tahta. Tema sugukonna wanem, Sakfen-Koburg-Gotha Hcrzog Ernst, olla tähtsate perekondlikkude  aSjade pärast sala-nnne all KarlsbadllSse tulnud.  Rumänia-Bulgaria piirel olla kahtlasi inimesi ilmunud ja Rumänia WalitsuS olla sealistele kohtutele käsku annud, hoolega selle üle walwata, et need kahtlased inimesed Rumänia'st üle piire Bulgaria'Sse ei lähe. Asia'st. Ühe sõnumi järel New-Yorttist. miS weel kinnitamist tarwitab, olla Põhja-Amerika ühendatud-riittde sõealaewa meestekond Korea pealinna Seul'i, ära wõtnud. Khiina WalitsuS on Amerikast  30 millioni taeli hõbedat laenanud, sõea-raudteede ehitamiseks Mandschurei's. MuS kat' iõ on peale 700 inimest keertuule ja uputuste läbi surma saanud. Linn ise on paiguti lõhutud. Afrika'st. Sanfibar'ist telegraferltakse Helnakuu 9. (Jaanikuu 27.) pääwal, et Dr. P e t e r S ja tema kaasalased  heas terwises randa jõudnud ou. Sudan'ist tulewad sõnumid, et ainult weel Vaggara suguaru,  üks wäga toores ja tige rahwaS, seal Mahdi sõna kuulab. Kauge nälg. mis ka inimesi sööma sundinud,  olla teisi suguarufi Mahdist lahutanud. Sügisel tahta Inglased jälle suurema sõeawäega Sudan'iõse tungida. Amerika'st. Fergo linnas Põhja-Dakola riikis, on keertuul Heinakuu 7. (Jaanikuu 25.) pääwal palju majafi lõhkunud ja mitmed inimesed on surma saanud. Põhja-Pacifik-raudteel on üks rong roopatest wälja puhutud. Ligemad sõnumid puudusiwad. Martinique saarel Weike Antillede saarestittus, mis Prantslaste oma on, on Fort de France linnas 1600 maja maha põlenud. Kahju arwatakse kõige majadega, majariistadega, kaupadega  j. n. e. kokku peale 30 millioni franki suur olema. Rahwas on wäga suureS hädaS ja linna ülesehitamise peale ei olla mõteldagi, sest wälise kaitsuse alla ei ole ühtigi antud olnud. Omalt maalt. Tallinnast. üks Kõigekõrgem käsk on ilmunud. miS järel aaStal 1864 asutatud Maakonna-nõuukogud (Semstwod)  mitmetwiisi muudetud saawad. Kuida Kõigekõrgemas käSkuS arutatud, olla need nõuukogud küll oma tarwikust täitnud, aegade kaikus olla aga mõned puudused ilmunud, miS nüüd Kõigekõrgemast kinnitatud plaani järel parandatud  piawad saama, nimelt nende nõuukogude ligemaks ühendamiseks Walitsuse-kohtutega. Riigiwalitsuse poolest on kahele Prantsusmaa kommtsfionile luba antud Wenemaa põllutööd, Vabrikutööd  ja käsitööd läbi uurida. ükS kommiSsion teeb seda Weike-Wenemaal, UuS-Wenemaal, Bessarabias, Krimmis ja KautafiaS, teine põhjapool: Baltimaa kubermangudes, Wolga maakondades ja läänepooltsteõ kubermangudes. Kommissionideie saawad asjatundjad Pellutöö-stllstdest ja ametnikud Kroonumaade - Miuisteriumist kaasa antud. Pärast oma löö lõpetust aimawad need kommissionid Riigiwalitsusele kõigest sellest aru. miS nemad leidnud on. Kohalises paikas ou pealinna lehtede sõnumite jarrl üks iseäraline kommiSsion p õ l l n t ö ö m a s h i n a t e ja riistade tolli uueSte arukamas. Miime teise sõnumi wasta taheta wõeralt maali usseweelud põllnlöö-mashinale ja riistade tolli ometigi kõrgendada, kuuni 1 rubla 40 kopikat suurte mashiuate ja 2 rubla 50 kopikat weilc mashinate ja riistade puuda peali. Wenemaa kodutöö kergitamiseks saada pealinna  lehtede sõnumite järel laeuukaSsad asutatud, kust odawa intressidega üksikutele inimestele ja seltskondadele ühe kuuni wiie aaSta peale kodutöö kerrKduiniseks raha laenatakse, wiie aasta' peale aga ainult seltskondadele. Esimene seesugune kassa saada KimrSi külas Tweri kubermangus  asutatud. Sell aaStal on Wene rukis kartuh w lite 125 aastane jnbiläum. ,Riia kirjutab selle kohta, et üks Baltimaa poeg, kuulus Graf Jakob Johann von SiewerS, see oli, kelle nõun peate aaStal 1765 esimesed karlhuwlid lirimaalt toodud ja maha pandud saiwad. Seesama Graf Jakob Johann von SiewerS on ka see, kelle uõmi peale KeiSripraua Katharina 11. Talweknn 11. pääwal 1767 käsku andis, miS läbi piinamised ära keelatud saiwad. Kange maru ja rahe sa jn üle Jaanikuu 20. pääwal, on senui ikka weel null sõnumid tulnud. Neuda kirjutaiakse .Tallinna Zeitnngile' Järwamaall Wõhmn  t a mõisast, ei seal pliived sel pääioal mitu korda lõune poolt põhja poole ja jälle tagasi käinud ja aegnti wihma annud, kuuni pärast lõunat natuke cuue kell 4 lahti läinud ja umbeS poole tundi möllanud, palju kahju teheS. Parkis olnud ligi 30 waua suurt puud murtud, ükS wiljatüüu lõhutud ja melsaS kolm lehma puude alla jäänud. Teisel pääwal tulnud ümbrrtkandu niisama' sugused sõnumid laaStamiStc üle. Maru on umbeS 30 werõta laiuti käinud. ,UnS Tartu  kirjutatakse  Wara mõisast: Kell 3 aeal pärast lõunal pühkinud  maru umbeS 100 kuu ui !Z0 sammu laiuii ja 1 wersta pilkuti läbi metsa, kus wauad, 100 kunui 120 aastased puud umbeS 83 (Niia-) wakamaa peal täitsa maha murtud saanud, muist juurtega, üles kiõtud, muist kaks sülda kõrgelt katki murtud. ÜkS suur heinaküün, kuhu mitmed töölised wihmawarju läiuud oiiwad, on üles tõstetud ja 30 sammu edasi puhutud, kus purus maha langeS. ÕnuekS ei ole inimestest keegi sumemat häda saamid, ainust ÜkS meeS on kergest haaivatud. ümberkaudu  on ka palju kahju tehtud. Peipsi järwei on maru kaugest möllanud ja aurulaew /Aleksander' on hädaga määratuma wellpükfl eest peaSnnd, mis wee pinnalt pllwetesse  ulatanud ja kange wõimuga edasi ilikuuud. üks teine maru on Jaanikuu 23. pääwal pärast lõunal kell 2 Liiwimaal Pühajärwe ümberkaudu möllanud. Esimene  pikse-nool löönud Nuustaku alewiknS Nelmanni maja korstnasse, lõhkunud ahju, jooksnud mööda seina edasi ja lillutauud ukse, kargaund sedasama seina mööda teise kameesse ja sealt maja aluse sisse. Kõik miS sel teel oli, sai lõhutud ja killiitakud. Inimesed on kõik palja ehmatusega pea Suud. UmbeS 4 minutit hiljemini  lõi wäik 3 wersta Nunstakullt eemal Kondi talumaja  sisse ja surmaS peremehe 11l aastase tütre Mari PurmaSk'i; poole tunniga oli elumaja maani maha põlenud. Kõue-pilwe andis wäga rasket wihma kauge tuulega. Tallinnas sai Jaanikuu 27. pääwal Babajew' i tulilindel wõie, millest meie kuulutustes jutt ou, proowitud. üks Vahiputka sarnane puumajake, selle wõt» dega tule maSta lindlaks tehtud, kuhu üks l>Mke paberrahaga,  ühe walge paberi-poognaga ja mõne teise asjaga sisse pandud oli, sai petroieumiga üle kallakud ja põlema pistetud. Tuli on küll majakese seluu kõrwetauud, aga kõik aSjad kastis oiiwad rikkumata. OlsuS ou see, et tuti asju, mis selle Võidega wõikud ehk läbi joodetud on, küll muredaks kõrwelada wõib, iialgi aga mitte leeki S põlema panna, ka õlgi mitte. Hõbe-, paber-ja peenraha hind kulla wasta on Heinakuu 1. pääwast Viinakuu l. pääwanl määratud: s. üks hõbe rubla 73 kopikat, d. ükS rubla paberraha, peenikest hõbe.eht waskraha 70 kopitat Kõigekõrgema käin peale Jaani luu 14. saab wakg. halli ja uue sadama wahel raudtee ehitamiseks wälja - omastamise (Erprovriatiou) teel 20.662'/, ruutsülda  maad wõekud, miS nüüd muist liuna, muist erainimeõte  oma ou. Raha-Mimstenumi asja ta lli kaja Bondon'iS on seal! sõnumit saatnud, ek sel aaStal Wene n i s u järel kõikis Europa'S rohkem päritakse, kui seda pakkuda on, et kii? ka nisu hinnad loomuSllkul wlisil tõuSma viawad. Õõsel wasta Jaanikuu 25. pääwa põles Rotermanni wabrlkuS katlamaja ja ü?S teine maja selle kõrwaS maha. DnnekS jõudsiwad tuletõrjujad teisi majast kaitseda, muidu olekõ kahlu sadatuhaudate kaupa suur olnud. Katlamaja waremetest paistab ainult weel 116 jalga kõrge korsten wälja. Mitmed Vabrikujäud  seisawad kiuni, sest wõim, mis neid käima pani, puudub. El Jaanikuu 23. paäwa õhtast kell 6 saadik katlamaja ahjuö tuld ei ole olnud, see teed aSja .kahtlaseks ja see on kohtu ülekuulamise alla wõekud. Öösel waSta Jaanikuu  24. pääwa ou ka Liiwa-uulitsas Fcodorwu ja Warbandlll  kruntide peal tulekahju olnud, mis aga pea kustutatud  sai. Tallinna Linnaameti korter on Jaanikuu 28. pääwast saadik Raekojas, kui ka ümberehitamine  mitte weel täitsa Valmis ei ole. Wana linnalaSsa  ümberasutamiue uude ruumi ou õige raSke olnud, sest suur laegas kaalud 110 puuda. --- Jaanipaä w a w õidusõilmise juures  LaSuamäel Jaanikuu 24. pääwal, suri peaua Ida A domih äkitselt rabandusesse ära. Kulda mõnelt poolelt räägitakse, olla tema Ühe hobuse lõhkamise üle kohkunud. Jaanikuu 25. pääwal laskis ennast üks piirervahi  - soldal sadamas Wirtsu jäuskonua soidulaewa peal kõikide nätzeS oma püssiga maha. -- Selsamal pääwal  kargak ükS Lutheri Vabriku looline sadama Kroonuaia  pealt meresse ja tahtis muast uputada, sai aga eluga wälja peaStelud. Te na ütelnud emrast elust tüdinenud olnud olema. -- Jaanikuu 16. pääwal leidis Politsei Keilast päritud tüdruku A. T. lapse surnukeha, keda tema 4 wõi S paäwa Pawiowl maja kuuris turu ääreS peitud  pidanud, kuS lapsuke ka ära surnud. Sealt tahtnud ema teda oma sugiiiaSle juure alewiSsc maha matta wiia, on aga Poliisel kätte sattunud. Mõned wargused on ka wiimasel nädalil Tallinnas ette tulnud. Ba!ilõki'sl. Heinakuu 2. pääwal. Wiimasel nädalil oit wähe>u wihma sadanud ja põllumehed on natuke heina kokku pauna wõimib. USiatawad ei ole ilmad aga meel mille. NuklS on küpsemaS, on aga wihmadc läbi küpsemises  nii palju wüivllawd, et lcikuö itta weel nabali ehk ka rohkem aega auuai- ja sedawusi korralisel aeal tuleb. -- Sõealaew , Skobelo on weel meie lahel, teised on ära läinud. Kilu-saak on ikka meel wähene. Maalt. Ra ? were ümbekaudu on, kuida .Nakwere lagajärei kirjutab, maru Jaanikuu  20. pääwal wäga paju kahju teinud. Tuhanded puud on kalki murtud, palju küünist ümber lükatud ja katuseid lõhutud. Katuse - kiwid on nagu kuiwad lehed üleS keerutatud ja kaugele puhutud. Mahamurtud puud on paiguti ieede pealt ära raiutud saama pidanud, ek Me läbi peaseks. Kust maru läbi läkS, seal on rukis sastiud ja Müha löödud. P urbi maldas Järwamaal oa kolm hobust, keS puu alla läiuud, pilksest surnuks lUdud Or g m elsa waldas on wäik ühe talumaja põlema löönud, miS kõigega maha põleS. mis seeb oli. Nae 'v alla f o o s m e k S t r r Hanö Liimberg  su oma 25 aastase auufa leenistufc eest hõbemedalje  KelSri Majestäti pildiga saanud. ->> Kloostre m õisast on öösel waõla Jaanikuu  15. pääwa st S s e l ö h k u m i f e g a mitmed asjad ära waraSkaknd, uimelt: 2 hõbe sukruLsosi, 3 hõbe sukru. sõela, 2 hõbe sukrutangs. 2 hõbe koorekannu, 1 hõbe !heettaaS  4 hõbe theelusskast, 1 hõbe kööginuga, j 3 hõbe õunauuga, 1 hõbe NaasikaaS, 1 hõbe söömalusikaS, 6 paarl lauanuge, 18 falwräiikut, 1 meeskerahwa Mikuub. Hapsalu'st laamlu- 23. pääwal pärast lõunat jõudffwad  Keiserlikud Kõrgused Smmvürst Konstantin Ko n st auk l u o w i ks ch ja tema abikaasa SuurwürStipmua  Jellsaweka Mawrlkjewna aurukaewa peal Hapfalu'Sfr, saiwad uhleSte kamiiSkatud sadamaS liuna Vanemale poolest ssol-leiwaga waSla wõetud ja sõikstwad oma Kõrge laste juure Graf Brewern de la Gardie schloSst. Suurwürst ssilWeisel pääwal Peterburg'isfe tagasi, GuurwürStkpraua jääb KraSuoje  Zelo mauAmriie lõpuni. Lttvlmaa't4 Wiljan bi' s cm kohalise .Teadaandja'  toimetaja. Easpar vou M M ü h l e n, Jaanikuu 2.1. pääwal pärast plkkemat haigust ära surnud. Tema oli aaStal 1842 sündinud, aaStast 1863 künni 1866 Tartus fluderkmid ja sellest aeast saadik ikka Wiljandss elanud, kuS tema kui fealise Maakohtu AsjeSsor selle kohtu HZwitamiseni teenis. .Mljaudi on E. von M MÜHkeu'ist asutatud ja surmani toimetatud. Sec kõige weikem leht BMmaa kubermangudes on omast kohast oma isasmua tamltuNe eest kõigest südamest hoolt kannud ja ikka ühe? M rnhtaS waimuS toimetatud olnud kuida seda nii mitmed suured lehed miile ei ole, ja on oma kohalist tarnu tust osawufega näitnud. ülepea on CaZpar von zur Mühlen Wiljandi liuna kosumise ja -vaimliku elu eest sooja südamega hoolt kannud ja tänulikku  mälestust kõmmud. Omalt poolelt paneme sellega amwärga tema kalmukünka peale. LJse ?n ' i kirikuõpetaja Johann Kersten Wõnnu kreisis, seisis kaebkuse all, et tema kolm paari laulatanud, kellest iga 'peigmees Greeka-KakhoMgi usutunnistusest