Tallinna Sõber M is. KolmteistkümnrSaastakäik» Tall i n n Lehekuu 7. Mwal 1891. Tuleb Ükskord nädalis wälja Matsät! Tallinna» t!indfor»'i Pärijate trltkimajaS: ,a»ta« S ruma, kop.— pool-aaSta» ......... 1 rnbla 46 kop ' Kojli M postiga saadetvd: aaSta» ......«... S rubla pool-aaStas ................ 1 rubla 76 kop. «aksa«ad iga rea ehk lelle aseme peatt s kop. Tellimised Võetakse Vasta i HaMnu-s: - Pek-röurqt- - S. Keelaudt, K S 4. —Tartus - Laakmaillt. - Aaweres - S. Auys. - Paides: A. Setdelo-ra Kapsalus: H. KoTöerg. Liyulas -A. AtstttuerN poodis. MUtandis: Ez' Karow t raamatupood. Warwas: W. Mder. Mõrus - Praua Äiettole Matkas: W. Iludolfi. Awrejaares: Hõ. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutäise. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Slab Bältialis, - kirjad täiwad Baltistt (Baltischport Na-riSouiS-llopr,. Register: üleüldised sõnumid maailruast. Omalt määv Tallinnast: Äiiutähed. Koolides asjust.  Põllubankide  pantpabersd. Pahatcud. Baltiskist: GWad. Wirumaalt: Rahwa-pidu. Kole leidus. ! koolid. - Tartu-Pihkwa auruläewa töö. - Liiwimaalt i Kõrge wanadus. - Mõrust j Peterburgrst: Kersnkozast. Keiserlik Kõrgus Auuzärjepärijareisust. Kewade sõnumid.. Üleüldised sõnumid maailmast. B'a ltisk i"s, Jürikuu 26. pääwal Kardetu d Leh e kuu 1. pääw, meie juures Jürikuu  19. pääw, mistekS Sozialdelnokratlased. Anarchistlased ja teised rahutumad maimud töölisi kõikiS maailmas suur' tekS käratsemise - rongideks, kui võimalik, lausa mässamiseks,  ärxitada püüdsiwad, on, kutda juba wiimaseS numreS lühidclt tähendasime, kõigist kõiki rahulisemalt mööda läinud. Spa n i a's on kõik rahuggMl olnud. ? J n gliS - maalt ei ole mingisugust sõttumit tulnud. Wist oli ka sea! täiesterahu. —Kõigist on ttäha,.e.t Sozialistlaste,Anarchist' laste ja teiste vihawsienu?kihutqjate woimus tööliste keskiS kaduma hakkab. '' M»nlt"nHned. ,salgud lasewüd ennast veel eksitada. See on üks rõõmus ta w nähtus. Kõiksugustest löhkuiaiesi waStapanemise ja vihavaenule  ärritatud töölilSez lörkumtsed ja tülid on Europa's  juba rohkem rahwa-wara ära neelanud, kui suured söead, ja kippufiwad üleüldist toorust suureks kaSwatama. Aeg on tulnud, et need pahqd stSjad löpewad ja töölised näiwad aru saama, et neid ainult lõhkujate tööriistadeks tarwitati. Saksamaalt. Feldmarschall Graf Mol t k e matmsne  Kreisau moisaS Schlesia's, on tema soowimist mööda wäga lihtane olnud. Kaksteistkümmend unterohwitsesi on surnukirstu hauale kängud, sealised sõeameeste seltsid (wäljateeninud földatid) on rsdas sejSnud, see oli kõik. Berlin'ist kirjutakse weel, et tema soowimist mööda mingisugust  auutähte tema surnukeha kulges olnud ei ole. Surnukeha ümber oss gtyult surma-färk, ühe valge siidi' waebaga kaetud. et temq soowimisi mööda endine Keisrikoja-kirikuõpelaja StõHr teda matma pidanud,  mis aga KeisrikojajäMuSte ..waSta"tõukanud olla. Teda on KeiSriköja-Ülp)nkirikuöpetaja vr. Kögel ja Sveawäe-propst Richter . WArst Pismark olla matusele tulla tahtnud ja ka oma salon-wagoni juba tellinud  olnud, oma abikaasa haigyse pärast aga koju jäänud. Löpupäylise aruaNde lärK öll V ü rst BtS ma r k Geestemünde ljsa-valimisel 10,544 healt saanud, tema waStane, sozialvemokxatlik figarj kedraja Schmalfeld, 5486 healt. UmbeS 15,000 valijat ü ole pea-walim!seS ega lisa-walimiseS oma healt annud, miks suureks hooletuseks peetud saab. Sagtekonyale, keZ Wanakanzlerile tema valimist teada andma tuli, on teM Ütelnud, et tema seda aun tänuga waSta. võtab. ja milla teina aga ti?e poolest Riigipääwale läheb, sesie Üle on võtted väga mitmesugused. Sel korrM Wa Riigipääwa koosolek enam kauemini, kui, kaks nädali/ ju tähtsaid asjsi ei tulla seal ka enam ette; , Saksa-AuWa kaubaajamij/ühenduS jõuda wast sügisel Siis arvatakse Wauakanzlerit  tulema ja sesie tÜsiMe ülepev oma südant wälja puistama. Senni on see Ühendus juba taieste ja kohe kaksteistkümmend aaSta peale malmis tehtud, tarwitab  aga esiteks läbiwaatamist Riigi-nõuukogu poolest ja M waStawõtmist Riigipääwa poolest, kuS selle üle wist wäga paliu waieldud saab. Lübek'is on kolmkümmend herrad kõikidest seltskondadest kykku astunud, üht komiteed Graf Moltke mäleStufe?ssinityü ehitamiseks asutama. Riigipääwa! on Bötticher kinnitanud, Valitsus  saada ifeckraltfl nöuu võtma, kui witja-tagmvara ette ei löö. Inglismaalt/ ZDMza Mllab kangest Leicester'iS,  Mrvünghmn'iS, Scheffild'is ja tWteS Inglismaa  linnadeSi London 'is ei ole mitmed kom- MiSstvnid nõunpidamisekS kokku tulla wvinud, sest et palju liikeid haiged on. Simla's on Lehekuu 5. (Jürikuu 23.) pääwal üks mees kinni wõetnd, keda Q.uinton'i mõrtsukaks peetakse. Löu n e, Afrik a'st tulewad sõnumid, TranSwaali Präfident olla kinnitanud, et tema rahwa rändamist Maschonamaale keelata ei wõida; sest mitte 5000 inimest ei ole teele läinud, seal uut riiki asutama, waid 20,000. Kulla-waldkondaS olla Transwaali  Väljarändajad Inglismaa kullakaewajatega kokku sattunud, ja wiimased olla lõhkuda saanud. Transwaali Präsideut on Inglismaa Valitsusele kinnitanud, temal ei olla wsimufi seda keelata. SaliSbury kiidab Präfidenti tahtmist ja tahta temale sõeasväge abiks saata. Prantsusmaalt. Aealehed kahjetsemad, et pihutäiel  AnarchistlaStel korda on läinud, Lehekuu 1. pääwal rahu rikkuda, ja kiivamad Valitsuse kindlat etteastnmist. Prantsusmaa Valitsuse poolest on löpupäraliselt. ära keelatud, Prinz Jerome Napoleon'! surnukeha Korfika saarele wiia. Jtalia'st. Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal on Venemaa uus Saadik Rooma'S, Vlangali, omad tunnistuse-kirjad  Kuninga kätte annud. Saadik sai kuninglikkus tõldas kohalise auuga paleesse toodud ja Kuningas on wäga lahke tema vasta olnud. Portugalist. Sõnumite järel Jürikuu 30 (18.) pääwast on Negrid Portugali Guinea keskmaal Prantsusmaa  Upu üles tõmmanud. Portugalist ei ole ka tagajärel  paha sõnumid Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwa üle tulnud. Kauplemine Afrika aSjus saab Londonis peetud  ja sellest loodetakse head järge. Türgi riigist ülewtimasel nädalil tuli Wene priitahtliku  laemustiku aurulaew vÄostroma" Odessa sadamast ja tahtis Siberi raudtee töölist, asujaid ja üht kuriri Wladiwostokisse wiia, sai aga Bosporuse fisseminekus kinni peetud. Türgi kohtud oliwad wist arwanud, et laewa peal soldatid ja sõeattarwitusi olla. Kapaki kommandant  ähmardaS laewa peale tuld anda lasta, kui see laew, mis kaubalipu all sõitis, edasi sõita tahaks, ja pidas laewa.järMise pääwani kinni. Vene Saadik olla Türgi Valitsusele kirja saatnud, 1000 naela kahjutasumist, Kavaki kommandaflti lahtilaskmist ja Wene laewadele, miS laubalipu all söidawad, täieSte lahtist teed läbi Bosporuse  pärinud. Hiljemini olla fee tüli heaga lepitatud,  stähtjqs on aga ikka, et seesugune tülitamine lühikese aea seeS nüüd juba teist korda ette tulnud on. Greekamaalt Suurel Reedel on Zante saarel harjunud  kirikukrongi poolt Juutide peqle kiputud. Kara lämmatamifeks on söeawägi oma söeariistu tarwitama pidanud. Soomuslaew on senna saadetud. - Lehekuu 3. (Jürikuu 21.) pääwal, Lihawõte esimesel pühal,  on KronprinzesS Sofie awalikult oma usutunnistust wahetanud. Serbiast. Graf Hunyady katsed, endist Kuningaprauat  heaga Serbia'st wälja toimetada, on nurja läinud. Graf Hunyady ise on ütelnud, tema olla noore Kuninga soowimise peale senna läinud, wiimast katset tegema, kas ema mitte heaga ja ilma kärata taganeda et taha, mis aga korha läinud ei ole. Suure nädali pärast ei ole esiteks wvimust tarwitatud, pärast pühade tehta seda aga tingimata. Ühe Saksa lehele telegraferitakse Beigrad'ist: ,Natylia peale saab tema elumajas Ühtlaselt za tema saab sits Mrile wiidnd. Tema saab sedasMa tegema, mida tema omal aeal Wiesbaden'is tegi. Et tema wasta wägiwalda tarwitakse, seda ei pia tema häbiks Tema et taha juba sellepärast heaga mittnä; et tema äraminemist - Milan'i poolt tehtud on. Uks naesterahwaS Natalia kaaskonnast rääkis wäga hoolimata!  wiisil Milani elust. Kui tema oma millioni franki kätte saanud oli, siis saatnud tema sellest kohe 40,000 franki oma Belgrad'! armukese riiete-tegijale. Natalia pjab Milan'it lootuseta haigeks, keS oma termistmorfiumiga  rikub/ Tema teada küll, et tema wiimakS järel andma ja ühel ehk teisel wiisil Belgrad'ist lahkuma pjab, soowida aga üht wiisi, millest kõige rohkem kära loota on. Noor Kuningas Aleksander on Lehekuu 3. (Jütikuu 21.) pgäwal pärast pitkemat aega jälle oma ema juures käinud. Krajewa'S kinni wõetnd Risow saada Rumänia Valitsuse poolest Bulgaria kohtute kätte antud, kui Stambulow wastawaidlemata tunnistust saatnud, et tenra wõrtsukatenst Beltschew'i vasta osa wõtnud on. Et Narow. kes temaga ühes kinni wõetnd sai, wälja aytud saaks, seda ei arwata mitte. Ämerikast. Pöhja-Amerika Ühendatud-riikide Prästdent  Harrison on San Francisco's üht kõnet pidanud, selles Amerikanlaste suurt rahu-armastust kiitnud ja üheS tähendanud, sõealaewu pidada rohkem muretsetud ja nendega rahu kõige maailma-kera läänepoolisel küljel üleS peetud saama. SelleS on tema fiiõ kuulutanud, et tema Pöbjg-Amerika Ühendatud-riikide Walitsnst mitte ainult kõige Amerika, waid ka kõige Waikse mere saarestikkude  (Polynefiaj, Kaitsejaks', s. o. ülewalitsejaks ptab. Esiteks ei ole küll teised sellega weel ühes nõuuS. Kentuky r iiki S on Lehekuu 3. (Jürikuu 21.) pääwal hirmuS torm Paducah' linna üle käinud. Mitme saea maja katused ou ära puhutud, mitmed majad ka, täitsa lõhutud ja muidu suurt kahju tehtud. Methodistlaske  kirik sai üles tõstetud ja uulitsale puruks maha paisatud. Raudte-jaamad ja mitmed wabrikud ou palju kahju saanud; inimestest on mitmed kergemast wigastatud. New-Hampshire riikis oli pääwrl enne seda maawärisemine,  miS kaks kilmmend minutit kestis. Kahjust ei ole kirjutatud. Troy's, Alabamah' rittiS, kukkus proowi. tegemise aeal theatre katus sisse. Kaks last saiwad surmatud,  mitmed inimesed kergemast ehk raskemast wigastatud,  Chili's kestqb wöitlemine edasi. Präsideut Palmaseda kälimees, kes Raha-ministri ametit tallitaS, ja palju kõrgemaid söeawäe pealikuid on ennast KongresslaS te poole tunnistanud, kes kuulutawad, et nüüd, kus suurem jagu maast nende käes. nemad Walitsuse-erakond on. Präsideitti erakoud ei ole seda kaupa lepituseks waSta wõtnud, mida Kongressiased ette pantivad. Australia'st. Austria knuluS Juut Baron Hirsch, on üht plaani teinud, 'waeseid ,tagakiusatud« Juutisi Europa'st Auötralia'sse, Brafil!a'sse, Kesk.Aftika'õse ehk Palästina'sse elama ja sedawiisi uueks Moses ' e ks saada ja uut 3 sraeli -riiki asutada. on selleks 3 millioni nael stärlingi määranud ja teised rikkgd Juudid saaawad osawõtmisele kytsutud. Nimelt Australia'S õn selle üle nüüd suur kahin. Adelaide'S  on Lehekuu 2. (Jürikuu 20.) pääwal nõuukogu peetud, kaitsust selle hirmu waSta otsida, et maa jöutumate  wõerastega täidetud saM AaSta 1890 teisel poolel  tuliwad 13,000 Wäljarändajat kes AuSträlia'sse  minna tahtfiwad. Hamburgist üksi sqadeti wiimasel  aaStal 4000 ja neude keSkis on 3200 waesed olnud. Kõik kõnelejad oliwad selle üle ühel meelel, et tchtud saama, mis seesugusele sisserändamisele tõkket ette ehitab. Havai i saar e s tikkuS on suured segadused. Rahaminister  Carter on ennast ametist lahti võtnud.