hakatud. Kõik käsitöölised, kes mitte täied ametk-meWd kt ole, M käsku saanud, oma õiguseta schiltisi maha wõtta ja nendega leppida, milleks neil õiguS on. Näituseks on Riia kingsepa-zunftiS 110 ameti-metstrit, kellest ainult weel 80 kegewad 0,1, seda tööd on aga 660 kingseppa teinud ja neil kõiAvl oliwad täielised ameti-schildid. Oodata on, et ka Vattimaa teiSteS linnades jälle endist zunstidekorda  pidama hakatakse. Kuida rDüua-Zeilimg" kirjutab, on Näärikuu 16. pääwal palive-saal Riia läbituulamisc-waugimajaS pühitseiud.  Pühitseinisest. uttda Kindralsnperintendent Hollmann, Propst GähkgenS ja kirikuõpetajad Ztuk ja Paakschen talliiasiwab, wõtstwad teiste keSkiS Vicetubernör Bulõigiu ja Kulurmanguwaiitsuse-liige Nejelow osa. Palwe-saali tagumises otfaS, ruumist ristikuga lahutatud, ou altariruum;  altari peal ou hõbedast tehtud kmku-rttSlad. Altaripilt  cl ole weel walmiS ja selle a-emel on esiteks rist. Kirjud aknad walguSkawad palwe-saali, mille põrand korkteppichiga  kaetud ou. Äts harmonium juhib laulmist. Enamist koik on priitahtlikkude audele kuluga korraldatud. SeeSpidt näitab kõik lahke wälja. WalgaN kirjutati Näärikuu wiimasel poolel: ,Talwe ei taha tulla, selle üle kaebamad kõik; kaebab maamees ja liunalane. kaebab kaupmees ja tööline; kaebtused, igal poolel kaebtused, ei muud ühtigi, kui kaebtused. Gi ole tööd, ei ole teenistust, kurwad aSjad hirmus l Ja haigused! Sandid ilmad ei ole meile mitte ainult influenzat toonud, maid ka diphterttist ja tpphust (kaelahalgust ja soetõbe); lapsed ja täiSiuimesed on haiged maas, suremist tuleb pea igal pääwal ette, meie wtiel arStil on kõik käed tööd täiS. Milla muudab see ennast? Milla tuleb talwe?" Wl!janb'isi. Jõulukuu 31 pääwal on W>ijand'ts, keSket linna, üks nurjatu tegu tehtud. Sealine Rahukohtukogu  Ülem, herra Golowin, on õhtal kell 6 uulitsal tegewalt teutatud, ühest heaS riideS noorest mehest, kes ära jooksis, kui herra Golowin Politsei järel hüüdis, ja paari sõimusõna  EeSti keeleS karjus. MiS paha tuju sellel mehel olnud, sellest ci saada aru, sest herra Golowin seisab igapooltseö  auuStuseS. Riia Ringkonnakohtu kriminal-jäutuseS, miS Näärikuu  17. pääwast 21. pääwanl Wilja>rdiS kohlupääwa pidaS on ka kaebtused endise Põltsamaa kirikuõpetaja Karl Maurachl ja Hrlmc kirikuõpetaja Ernst Behse waSta olsuSlalud. Esiineue, 09 aaStat waua kirikuõpetaja Maurach, kes juba koline aasta eest ametist taganenud on, sai ametist jäädawalt lahti mõistetud. Helme 04 aaStat wana kirikuõpetaja Behse sai ühe segapaari lapse ristimise pärast kaheksaks kuukS ametist lahti mõistetud,  mis sisse üks juba enne tema waSta mõistetud kohtuotsus ära kaub. Auresaare'st. ,Kuresaare Rädalilehe" sõnumite järel on kindel tootuS, et pea tammi läbi Weike-wäina ehitama hakatakse. Nüüd olla ainult weel küsimine teede üle, mis kammi mõlemile otsale ehitada tulewad. Kohaline talukomiuiösär  ott Näärikuu esimeste pääwade sees senna sõitnud. Wõlmalik olla, et juba sel talwel ehituse-materjali wedama hakatakse. Auuramaali. Kuuramaa rannast kaebatakse, et õppijate  hulk sealiSteS M e r e me e S,t e- k o o l ideS sel talwel kolmas jägu wähem on, kui eelkäinud talwel. Sügisel on alamates klassides Wene-keel öpetaNise-keelekS pandud, ja et noored meremehed enamist riigikeelt ei MöiSla, koolt-aeg meresõidu-teaduSte õppimiseks aga lühike on, sellepärast kohknwad mitmed raskuste eest tagasi. Liibawi sadama j äukõ saab Mereminisierlumi  kulu peale Motala'S, Rootsimaal, ükS wedu- ja a bi - a nr ula e w, mis üheS ka j ealohtujakS wõib tarwitatud saada, ehitatud. Maschiuate wõtm on 700 hobuse-jöuu, laewa ruum 450 tonni, pitkuS 140 jala peale määratud. UuS aurulaew ptab 0 jalga paksu jead läbi lõhkuda woima. Näärikuu 17. pääwal on Daanimaa aurulaew Mud" Liibawi sadamast wälja jooksnud ja jälle umbeS Mv Juuti, mehed, naesed ja lapsed, kaasa wõtnud, keS Litthawi kubermangust inuist AmerikaSse, muist Kapmaale Lüune-Afrika'S, wälja räudawad. Liida wi ja Hasenpothi wahele plaanitakse üht kiisa-roopadega raudteed, mille ehitamise--kulud 800,000 rubla peale arwatud on. Pool sellest rahast piab aktfijate. pool wSlapaberite wäljaandmise läbi kokku tulema. Molsaherrad, kelle mõisad plaanitud raudtee SäreS on, oliwad juba 200.000 rubla eest aktsijaid wõtnud; Näärikuu 13. pääwal ou Liibawi Auuasaadikute. koguS nõuukS wõetud, linna rahaga ka 200,000 eest aktsijaid wstta. Kui ülemalt poolelt luba tuleb, siis on uue raudtee  ehitamine kindel. Oriiuh of'ift on .DeeuaS Lapa' järgmise kirja saanud! kooli-poottaSta lõpuga löppcS mek kihelkmma-kovl ära. Oma tohust, realkoolt ja gymnastümi  wasta ette walmiSlada. oli see kool kõikide rahulolemiseks  täitnud. NÜÜd piawad wanemad oina lapsi, kellel» nemad kõrgemat õpetusi anda laSta tahawad, kohe linna elemetttarkoolidesse saatma, sest õpetamine rahwakoolideS  tähendab fiin ainult aea kautamist. Kahjetseda on, et mitmetel selleks jõudu ei ole ja tähendatud kooli kinnipanemine l sellepärast meie maakonna hariduse tahajäämist  tähendabf. --Weel ükS teine kool, Jrm la wi koolmeistri  te -semin a r Miitawj kreists, kaub ära. Üh? Zeitnngile" saadetud sõnumi järel oli see kool juba kinni pandud, msS oma tarwituSte kohaline olnud ei olla. Selle peale on nüüd eksituste eemal-hoidmjseks gile" järgmine seletuS saadetud: poolt üleS peetud Jrmlawi seminar ei ole weel mitte kinni pandud, waid saab weel esimese poolaasta lõpuni 1895 edasi keStama, kui ka mitte enam uusi õppijaid waSta wvtma. Pär ist seda, kui Kuuramaa Nitterkond nõuukS wõtnud, lähendatud koolmeistrite-seminari snwel 1895 lõppeda  laSta, on selleks Hiljuti Kõigekõrgem luba antud. Maawolinik Baron Heyking." Selle seminariga on lugu silmanähtawalt niisamati olnud, nagu Kuuda seminariga  EBtimaal. . Hui asutajatel ja ülespidajatel enam õigust ei olnud koolt juhatusest osa wõtta, stiS ei arwanud nemad ka enam tarwiijfeks, kooli oma kulu peal üles pidada. PeterlmrzM. Majestät Keiser on tnfluenzast täieSte terwekS saanud. MoskwaP kutsutud kuuluS arst, Professor Dr. Sacharsin, on ära reisinud ja on Aleksander-Newski  ritlretähe ja 35,000 rubla auupalka saanud. PeterburgttS on ükS kommission nõuupidamisekS ühe Pohjamaa-raudtee ehitamise üle kokku aStunud. See raudtee piab üheSse sadamasse Murmanm-randas ehitatud saama, miS mitte kinni ei külmeta. Selleks on kolm plaani tehtud: Soome - Murmanni raudtee, Wologda- Archangli raudtee ehk Wolga-Dwtna (Kasan-Kollas) raudtee.  Soome raudteedelt wõib ÜkS järguiStest paikadest uue raudtee hakatuseks wõetud saada: Ulsaborg, Kuopio ehk Jo nsuu. Kommission piab nii kiirest tööd tegema, et eestöödega sihtidega, loodimisega j. n. e., juba sel kewadel peale hakata wõib. Priitahtttku kreuzer-laewuStiku poolt NewcastleS, lirimaal, tellitud suurmere-kiiraurulaew on seal Küünlakuu 8. (Näärikuu 87.) pääwal wstte lastud. See laew on 462 jalga pilk. 52 jalga lai ja käib 35 jalga sügamast; ruum on 9500 toni. Kahel maschinal on 10,500 hobuse-jõudu ja sõidukiirus piab 19 sõlme tundis olema. xPeterSburg" on wõeramaa esimese-klaSsi amulaewade eeõkuju järel ja seest wäga uhkest ehitatud. Näärikuu 29. pääwal ei olnud Peterburgi kholera-hospidaliteS  enam rohkem kui 15 kholera-haiget. Mööda läinud 24 tunni seek oliwad 3 juure tulnud, 2 terwekS saanud ja 1 ära surnud. Omal aeal nii kuuluS Pucherti jahu-asi on jälle rääkimise alla ja wälja tulnud, et linn teise jahu ostmise läbi leiwahiudade alandamiseks weel rohkem kahju saanud on. Paastukuu 6. pääwal 1892 ott üks selleks walitud kommission kõiki rukki ja nisu jahu, mis häda-aaStal ostetud, weel järel ja 494,845 rubla 40 kopika peale takseritud oli, äramüümiseks oma kätte wõtnud. See kommifion on wast nüüd sellega walmis saanud ja aruannet ette pannud. Kommission on saadud rahast ise 14.546 rubla 54 kopikat ära tarwitanud ja linnale 384,371 rubla 19 kopikat annud. See jahu-tallituS on linnale sedaanist 123.020 rubla 75 kopikat kahju toonud. Jõulukuu 24. pääwal ott Newski prospektis maja Nr. 138 alumises kordaS tuli lahti läinud ja suits nii kangest 3. ja 4. korra peale ajanud, et inimesed sealt mitte enam wälja ei peasüüd. Mehise meelega läkfiwad brandmetstrite-abilised Rudnizki ja Tereschenok, ja tuletõrjujad  Bralisch, AniSka, Polupalow, Wenediktow ja Lapinskt kartsaid mööda üleS ja tõiwad 27 meest ja 3 narsierahwast wälja, kellest mitmed juba uimased ja nõrkenud  oliwad. Jõulukuu 26. pääwal tõusis ühe tulekahju  juureS Newski prospektis maja Nr. 127 alumise korra peal põlenud paberi ja petroleumi suitS nii ruttu ülemate kordade peale, et seal elawaid inimesi läkastama kippuS. Tuletõrjujate meestekond ruttaS appi, suitS ott aga nii pakS, et nemad ka suitsuga täidetud tubade uksede taha ei peaSnud. Ainult Roshdestwenskt linnajäu tuletõrjujate  brandmeiSter Waschnekewilsch ja tuletõrjuja Nikolajev)  pidasiwad wahwufega waSta, tungtsiwad lubadesse ja leidsiwad seal 4 naesterahwast ja 5 last uimaselt maas. Kõiki neid kandsiwad nemad oma elu peale wälja ja peastfiwad  neid surmast. LinnapeameeS Kindraltteutenant von Wahl on neid kohalises paikas auu-tähtede saamiseks ette pannud. Peale selle on neile järgmised raha-anded Unna-kaSsast määratud: BrandmeiSter Waschkewitsch 100 rubla, brandmeistri-abilised Rudmizki ja Tereschenok igaüks  25 rubla, tuletõrjujad Bralisch, Äniska, Polupalow, Wenediktow ja Lapinski igaüks 10 rubla. pNowoje Wremja" kurdab jälle kord Saksa kolo n t Stide üle lsunepoolisel Wenemaal, kes last sealt wälja kangutada. Ühe poole aaSta eest olnud Jekaterinoslawi kubermangu mõisnikkude eelkäigu järel palju juttu Saksa koloniedest LSune. Wenemaal, nende laiali-lagunemisest, Wene rahwa eemale-tungiiamisest j. n. e. Ja kuida. kui ka mõtted selle üle wäga mitmesugused, siiski pea kõik niipalju ühel meele! olnud, et ses küsimine wäga tähtjas osta, et käsi mitte rüppesse panna ei tohita, et Sakslased tuntud sitkusega omast ,tungimisest ida poole" kinni pidada j. n e. Jutt olnud wiimaks koguni, et üks iseäraline kommission selle aSja korraldamiseks asutatud saada. »Aga", kirjutab see leht edasi, ,need jutud on jälle waikinud ja ometigi ei ole see küsimine tõeste mitte nende keSkist, mida pitka pingi peale tõugata wõib. Selle asja wiiwitamine wõib ainult seda teha, et seda ilma waluta korraldada iga aastaga raskemaks läheb. Tungiwalt  on soowida, st selle kommtSsioni tegewuS õige pea eesmärgile jõuaks ja et wõimalikukS saaks, sõnast leule, tahtmisest täitmisele minna". Soomemaalt. Helsingis on Näärikuu 16. (4.) pääwal  ka kord natuke tööliSt e - k ä r a tehtud. Senna oli kõigelt Soomemaalt töölist kokku woolanud, kellele kõikidele muidugi kohe tööd anda ei olnud. Linnasaadikutekogus  peeti selle üle nõuu ja umbeS 900 töölist oliwad ennast Politsei etts kogunud, otsust waremmt teada saama. Kui neile kuulutati, et tööd muretseda nõuukS wõetud ott, siis Zäratsesiwad kokkujooksnud hulgad selle üle, et mitte kohe kuulutatud ei olnud, milla töö algab. Käredamad nende keskist, umbes 300 meest, lormasiwad turule toidupoodide  ette, käratsesiwad üle ja muist kippustwad  koguni toidupoodtsi lõhkuma, saiwad aga ilma suurema  waewata Politsei läbi laiali pillutatud. Nende eeSwedaja  on tööta tööline" Eliasson olnud, kes aga iialgi tööd waSta wõtnud ei ole, kui temale seda pakuti. Kubsrnör  on teda nüüd kaheksaks kuuks Kroonu-tööle pannud,  kus tema ka juba enne seesuguste tegude pärast kolm kuud olnud ou. Teistele wäiislele töölistele on Senati poolest 200 raudtee-billetid ja 1000 marka antud, et nemad kodupaika tagasi minna wõiwad. AaStal 1893 on Soomemaalt Hangö ja Wasa kaudu 1 1,000 inimest Amertka'Sse, 39 Australia'ssk wälja rändanud. Hiljuti ära surnud mõtsaherra Bernefeldt on oma waranduse, 40,000 marka, waesete laste koolitamiseks St. Micheli kihclkondaS määranud. Ärasurnud StaatSrath A. M. Nigren on omast waraudusest määranud: Helsingi suurkoolile  20.000 marka, HortnoutS't kogudusele 10,000 marka, Sardovala linnale oma raamatu-kogu, Rootsi- ja Soome-kirikule PeterburgttS igaühele 1000 marka, Helsingi  diakonisside-asutusele 5000 marka ja karskuse-seltstle ka 5000 marka. -- Helsingi suurkooli Kanzleri käest on 16 noort naesterahwast luba studeuli-eksamitegemiseks palunud. Moswa'st. RõöwmõrtsukaS Nikolai Wiktorow,  kes wiimasel aaStal oma armukese rikkiläinud, MaaStase  Anna Pimenow'i, koledast ära tappis, tema surnukeha kokku sidus, korwi sisse pakkis ja raudteel BrestiSse saatis, on Näärikuu 14. pääwal Moskwa Ringkonnakohtu poolest, kõigest salgamtstest ja põiklemistest hoolimata, kõigeist õigustest lahti ja elu-aeaks wangi-tööle mägede? mõistetud. praua Karzew adeli-feisusest, kes hiljuti MoskwaS ära suri, on kõik oma waranduse, umbes 100,000 rubla, ühe maja asutamiseks MoskwaS määranud, kuS leitud rinnalapsed  kaswatatud saama piawad. Mohilew'ist. Näärikuu 6. pääwal on Ho mett liuna theater Mohilewi kubermangus, natuke aega enne mängu hakatust, maha põlenud. Tuli on ühest maha kukkunud lambist lahti läinud ja oleks lämmatatud saada wõinud, kui teenijad mitte hirmuga ära jooksnud ei oleks. Kahju on umbes 12,000 rubla suur. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Saraisk'ist, Njasani kubermangust. Üks kolmekordne  rööwmõrtsuka-tegu ou Jöulu pühade aeal Mischino külas Saraiski kreisis tehtud. Talumees Waukow oli jõuka talumehe Zwanowtt majasse tulnud, kuna mehed wäljaspool leiba teenimas oliwad ja on Iwanowll naese ja kaks last kirmega ära tapnud, kaht naest ja üht last nii raskest haawsnud, et nende elu peale wähe lootust ott. Mõrtsukas wõttis siis kõik Zwanowtt hindaSjad,  pani tema kõige paremad riided selga ja pistis maja põlema, et kurjategu peidetud saaks. Tuli kustus aga iseenesest ära ja kurjategu sai pea leitud. Kurjategija  on kinni wõetud ja luku taha panud. Lodzlst kaebatatse wäga kardetawa elu üle. Kui ?a kohakond Baluty, mkS just Lodzi liuna ligidal seisab, kaabakatest juba tudttste puhastatud olla, siiski ei wõida nimelt wõerad esiteks oma hirmu mitte lämmatada; olla ju igaS aealehe-numres järges sisselõhknmistest, pealekargamistest,  Vargustest ja teistest kurja- ja pahategudest lugeda. Politsei teha kõiki miS wõimattk, olla aga wähese  jõuga ja täitsa wõimatu, kui mitte üks sotnia Kasakaid  abiks ei oleks. Need sõita weikesies jäutuSteõ järgeS  ratsa läbi uulitsate, kus kõiki näha olla, mitte aga Politsei-mehi. Wahest seista ühegil peaunlitsa-nurgal pääwa aeal üks mees, keS aga ainus olla wõida, keS selleks teenistuseks üle on jäänud. Seal olla küll 107