oma surmawoodile: ta tahta oma südant kergitada kõigest süüst. Ma lähen Tihwernumi." „Ka minu tee läheb sinna, sa tule minuga ühes, KaSsiodoorus. Jumalaga, Waleeria!" Lühikese jumalagajätmise järel lahkusiwad nad. Waleeria astus üles aiamüüril olewasse tornikesesse ja waatas neile tagant järele. Ta nägi, kuidas peigmees täies sõjariistus hobuse selga hüppas, ja nägi, kuida ta oma ratsanikkudega minema kihutas. Heledalt helkisimad nende kirmed õhtuse päikese paistel, sinine lipp lehwis lustiliielt tuule käes: tõik oli täis elu, jõudu ja woorust. Kaua, kaua waatas ta igatsusega ära sõitjatele tagant järele. Aga kui nad ikka kaugemale ja kaugemale silmist kadusiwad,  siis lahkus temast ka rõõmus meel, mida Tootila ilmumine toonud. Kartlikud aimdused tuliwad tal ja pooltahtmatult  ütles ta oma tundmusi Homeeruse sõnadega: kui ilusat kuju, kui wõimukas, wägew Ahilleus; Siisgi teda ka ootab kurb surn, ning ühwardam saatus, Kustub kord temalgi wõitluse möllus elu rinnust, Murrab tema sääl nool wöi waenlaje wiskoda maha." Sügawalt ohkas neiu ning sammus siis ruttu pimedaks minemast aiast Magusate müüride wahele tagasi. Neljas päü tükk. Waheajal oli kuningas Witigis Rawenna kindluses täit wilunud sõjamehe osawust ja tegemnst näidanud. Kuna linna iga nädalal, jah iga päem suuremad ehk Wähemad Gooti wäesalgad jõudsimad, keda äraandja Teodahad  piiri pääle oli saatnud, oli kuningal alalõpmata töö, ?>tige, mis aega mööda sajawiiekümne tuhande mehe pääle oli kaswanud, mundrisse ja sõjariistu panna ning üksikutesse jagudesse jaotada ja Mäge harjutada. Sest Teoderiki waliijnseaeg oli täielises rahus mööda läinud: ainult piirimaakondade wäesalkadel oli gepiidlaste, bulgaarlaste ja awaarlastega mõnikord mähe tegemist olnud, muidu oli kolmekümne aasta jooksul kõik sõjakord  ununenud. Selle pärast oli tublil kuningal oma sõprade ia wäeülemate  kaasaitamisel tegemist tüll-küll. Maa- ja meremäe sõjariistade ladu tehti tühjaks, Rawennasse  koguti määratu suur moona tagawara ja linna kolmekordsete  mallide wahele ehitati rutuga igasuguste sõjariistade  tegijate töökodasid, milles ööd ja püewad kibe talitus oli. et aga kõili sõjahimullse kuninga ja arwamata suureks kaswawa söjawäe nõudmisi täita. Terwe Rawenna linn oli päris sõjalaager. Ei olnud muud kuulda kui seppade wasaralöökisid, hobuste hirnumist, harjutajate wüesalkade sõjakisa ja sõjariistalärmi.  Selles käras ja rutulises tegwuses katsus Witigis oma hingewalu lämmatada, nii hästi kui sai, ja himukalt ootas ta seda päewa, millal ta oma tublit Wüge waenlase kallale mõis wiia. Aga ehk ta wõitluse möllus küll iseennast ära unustada igatses, siisgi ei läinud tal ta walitsejakohused meelest: ta saatis Belijarile hertsog Gumarise ja Hildebadi kaudu rahupakkumise  kõige leplikumate tingimistega. Oma täit waimu ja keha jõudu niiwiisi sõja- ja riigiasjadele  pühendades jäi Lal waewalt aega kuninganna pääle mõtelda, kellele tema ka, nagu ta ise arwas, muud pakkuda ei jaksanud, kui ainult täielist wabadust. Aga Matapmta hinges oli sest kurbtusrikkast mõrsjaööst  saadik kuriwaim aset wõtnud: ilmtäitmata kättetasumise  himu. Vihkamiseks muutunud armastus on kõige kihwtisem wihkamine. Tema sügan? ja kirgline hing oli juba lapseeast pääle seda meest taewani ülendanud. Tema uhkus tema lootus, tema armastus oli ainult  see mees olnud, ning nii kindlasti nagu päikesetõusu, lootis ta oma igatsemise täidemmemist. Ning nüüd pidi ta tunnistama, et Witigis küll ta armastuse  päewawalgele toonud, teda aga wastanud ei olnud, et tema tüll ta kuninganna, aga kõige oma armastusega nagu kurjategija oli, kuna naene, kes ära tõugatud, siisgi igawesti ja üksina ta südames asus. Ning see, kelle püüle ta lootnud oli, kui oma päästja ja oma alatust põlwest wabastaja pääle, see mees oli temale kõige suuremat ülekohut teinud: temaga ilma armastuseta abielusse astunud. Ta oli temalt wabaduse wõtnud, mitte aga oma südant selle wastu andnud. Ning mis pärast? Mis oli selle süüteo wiiume Põhjus ? Gooti riik. Gooti troon. Et neid aial hoida, ei kahelnud ta mitte Matasunta elu rikkuda. „Kui ta mu armastust wastanud ei oleks ma oleksin liig uhke, et teda wihata. Aga ta tõmbab mind oma lähedale, õnnestab mind nagu pilkeks oma naese nimega, ning tõukab mind wiimaks ilma wähema kui osawõtmiseta äraütlemata häbisse. Ning mispärast? mispärast kõik seda? Tühja, sisuta sõnakõla pärast: „Gooti riik." Ühe eluta kuldwõru pärast. Aga häda temale, ning häda tema wäärjumalale, kellele ta selle südame on ohwriks wiinud. Ta peab selle eest nuhtlust kandma. Tema wäärjumalaga tahan ma teda nuhelda. Tallas ta minu wäärjumalat, oma enese kuju, minu puhast armastust, ilma armuta jalgadega, olgu nii, siis wäärjumal wäärjumala wastu. Tema peab elama ja oma riiki waremetes, ning oma krooni tükktdes nägema. Häwitada tahan ma tema armsamat mõtet, mille pärast  ta minu hiugeõilme on murdnud, kildudeks purustada, nagu tema kuju. Ning kui ta ahastuses ja käsi ringutades nende waremete  juures setsab, siis tahan ma talle hüüda: maata, seda nägu on purustatud wäärjumalad." Niiwiisi süüdistas ja kiusas Matasunta, oma kirgliste tundmuste mangistuses, seda õnnetut meest, kes rohkem kannatanud  kni tema, kes mitte ainult teda, maid ka oma ja oma armsa naese õnne isamaale oli ohwerdanud. Isamaa, Gooti riik need sõnad kostsiwad ilma elustama kõlata naese körwu, kes oma lapjepõlwest pääle nende pärast oli kannatama pidanud ja nenede wastu oma wabaduse hääks ju maast madalast saadik oli wöidelnud. Ta oli ainult sellele ühele tundmusele, oma luulelikule  armastusele, elanud, ning tasuks, tasuks oma hinge ohwri eest Goott riiki hukka saata, see oli nüüd tema ülem, hirmus iha. Oh, oleks ta seda riiki ühe ainsama löögiga, nagu oma marmorikuju, purustada wõinud. Aga mitte ainult meeletuks ei teinud teda tema wägew kirg, waid ta andis talle ka kurja kamalust. Ta mõistis oina surmamai wihkamist ja oma salajat kättemaksmisehimu kuninga eest nii sügama! peidus hoida, nii sügamal, nagu ta enese eest oma salajat armastust marjas,  mis tal südame põhjas mehe mastil, keda ta hirmsasti taga kiusas, ikka meel hõõgas. -4.a mõistis kuningale Gooti asjast osamõtmist näidata, mis ainukeseks ühendamaks sidemeks nende mahel näis olema ja mida temal ka, kui ta waenulikus mõttes, tõesti oli. 4,a sai wäga selgesti aru, et ta mihatud kuningale amult stls kahju tuua, tema ettewõtet ainult siis nurja ajada Möib, kui ta tõik tema saladusi teab, kõik tema ettemõtete nõrkastd ;a tugemaid külgesid tunneb. (Järgneb.) sugugi kuritööks ei ole. Nii on ka wargusega ja teise elu kallale kippumisega  lugu: Haritud riikides nuhtleb seadus neid kangesti, aga mõnes kohas, kus Varandus üleüldiseks peetakse  ja euesekaitsmine tarwiline on, ei peeta neid suureks asjaksgi. Wõrdlew kombearwustik Võib ainult neid juhtumisi näidata, mis kohtu ette on tulnud. Madalama hariduse  juures aga hoiawad inimesed selle eest, et kuritööd Valitsuse körwu ei puutuks. Sarnased kuritöö ialgamised  rahwa seas on kirjanduses küllalt tuttawad. Mida rohkem haridus  kaswab, seda rohkem tarwitab rahwas seaduse kaitset ja kohtuid, ehk küll seaduste üleastumiste lõppemine  haritud maa paleuseks jääb. Kui meie wõrdlewaid lombearwusnkkusid  tähele paneme, siis leiame, et näituseks Hispanias kaelakohtuliste  kuritööde arw palju Väiksem on kui Rootsimaal, kuna Rootsimaa hariduse poolest Hispaniast ilma kahtlemata  ees on. Sellest näeme, et arwustiku numbrid Vahest ka hoopis teist asja kõnelewad. Kui siis Baltimaadel  Võrdlemisi rohkem kaelakohtulist  kuritöösid sünnib kui riigi teistes  jagudes, siis ei tule seda mitte ainult  sisemise tooruse arwesse kirjutada.  Ilma et oma Baltimaa rahwast kiita tahaksime, sest meil on palju paranemist tarwis, peame ometi eneste auu kaitsema ja tõe eest wälja astuma,  et nende ajakirjanikkude liialdatud  süütõstmist, kes oma arwamise ilma järelekaalumata ainult arwustikust  wõtawad, tagasi tõrjuda. Kirjandusest. Sirwilauad 1900. Mida parem üks raamat on, seda terawam peab kriitika olema, et wiimne kui risute ära saaks kasitud.  Astume siis wiibimata tööle! Lehk. 2: „iial". Aga sõnaraamatus  seisab: ial. Wõi kas ei tule see sõnake mitte sõnast iga? Kui nii, siis ei lase ju ii end mitte hästi põhjendada, maid wõiks ennemini  kirjutada: eal. Lk. 1: *) Mitte „seda kaljut", waid -seda kalju" on Sirwilaudade toimetaja kirjutanud.  Trükikorralduse juures on sõnale lõpuks ülearune -t" juurde juhtunud. Sirwilaudade toimetaja oleks selle üleliigse lõpu maha lasknud kustutada, aga meie kuulmist mööda ei ole trükikoda seda sellepärast  tahtnud ette wõtta, et seeläbi trüki puhas nägu rikutud saaks sellepärastel taha meie seda risukest sugu tähele pannagi. Post. toim. mitte seda kaljut, waid seda kalju *) nõuab Wiedemann. Lk. 63: Kuid kui sügaw on nende kõne!" Niisuguue sõnade järg on naljakuues kohane. Lk. 2: sukeste surnute loomade lehad, iseäranis hiirte kehad lõikab ta noaga lahti." Aga kõne on surnud  loomade kehadest! Lk. 63 : „langetas möllawate laenete wahutawad harjad." Sõna on küll õigesti Valmistatud, kuid et kõla hästi, nagu tõnsetasgi. Küsitaw näib olema, mis lehek. 64 surnulinnadest teatatakse, et need alles „ristiusu põhjal" olla sündinud,  kuna paganarahwastel ainult üksikud matujepaigad, ehk olgu siis perekonna omad, kaljutoobastesse olla tehrud. Aga las ei olnud siis manas  Egiptuses igal linnal oma surnulinu? Kas ei olnud Thebä surnutelinn iseäranis suur ja suurt moodu, kuhu mitte üksikud inimesed ega perekonnad ei olnud maetud, Vaid terme linn, terwe rahwas? Nii palju „risukestest". Sirwilaudade lisatükid on „risukesed" maha arwatud  puhas  mi li meie kirjanduse salmes. Et lõpeks mõnda üksikut tülki nimetada  : Sääl on Fähl män n, elupilt meie rahwa haridusloost, tuttawa meistriosawusega kujutatud. Muud kui wõtku lugeja märku, „mille wastu Fählmanni süda armastuses tuksus ja mille häüks tema käsitööd tegi: kodumaa ja emakeel, rahwa haridus ja rahwa kirjandus, ligimesearmastus  ja hädaliste aitam  i n e." Sääl kirjeldab „lookene, mis nii mõnelegi weel wõiks juhtuda," meie rahwaelu ühest teatamast küljest nii mõnusasti, et seda lookest wististi marsi näitemängus  hakatakse etendama. Sääl on tcadusline seletus mast ja nägemisest"  hoopis  õpetlik, selge ja mõnus, otse eeskujuline.  Armatamasti saamad tähetargad tähtede seisust märkama, et see tähtraamatu  jõmpsikas mitte kuulsusele pole sündinud, nagu tema wanem wend; aga pole wiga: tublidus Wõib ka ilma kuulsuseta oma rada käia. —rr — Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. PrantsusemaalL. Prantslane Gaston  Routier on Saksa ciigikantsleri würst Hohenlohe jutul käinud ja see ütelnud talle järgmist: Teie vlitc kaua aega asumaade asjus õnnetud. Ma arwan aga, et Teil mõnest aastast saadik käsi paremini on käinud.  Teie olete tõsine ja mõistlik ruhwas, ja tui tõsine oldakse, aetakse hääd äri, asumaad aga on äri. Kurwas Dreysus'i asjas on Teie walitsus näidanud, et ta mõistlik ja tõsine on. Paha ilm on nüüd mööda läinud. Teie walitsuse abiga on asi õiendatud. Seisukord oli ütlemata raske. Mida wõidi teha? Teie päästaab ei olnud kaebtuse aluste pingil. Rennes'i sõjakohus on pehmeudawate asjade poolt olnud,  mis nagu tunnistuseks oli, et tõendused Dreyfus'i wastu puudusiwad.  Teie walitsus on hästi teiuud,  et ta sellele süüta inimesele armu on andnud. Nüüd jääb rahwas  jälle waiksemaks. Wanad asjad  unustatakse ja töö wõeiakje käsile.  WalderL?Rousstau'd olen ma, kui ma Parisis saadikuks olin, tundma ja armastama õppinud. Temal on volitikamehe tarwis hääd anded ja ka on ettewaatlik mees. Tühine on see mõte, Prantsusmaad kohtu eksimise eest karistama hakata. Sakslased lähemad ISOO. n. Parist  näitusele hulga kaupa, et Prantsusmaale  Saksa tööstuse edenemist näidata. Rahule jääda ei näi sõjawägi weel tahtwat. Tagawara wäe kapten  Faverges on sõjaministri wastu, kes üraandjale armu andnud, alles hiljuti haawawa kõne pidanud ja siis ennast teenistusest lahti palunud.  Kapten Desmichels, kes walitsuse wastase kõne pidanud, on karistuseks ära Algeriasse saadetud. Prantsusemaal on uute mässajate  jälgile saadud. Need on Beaurepaire,  tema sõber Grosjean, Cavaignac,  kindral Roget ja krahwinna  Marte! ja kindral Mercier poeg. Faure matustpäewa hommikul  olnud neil nõuu president Loubet'  ja tähtsamaid parlamendimehi wangi wõtta. Nende korterid on läbi otsitud ja olla palju süüdistawaid  kirju kätte saadud. Grosjeani, Beaurepaire' ja Roget' olla walitsus  wangi wõtta käsknud. Esimene neist wiibib praegu Belgias. Kuna üks Mercier poeg müssunõuu  pidanud, on teine Suudanis oma pursi maha lasknud. Soldat põgenenud ära Inglise asumaale, aga leitnant Mercier käsknud ta süült tagasi tuua ja lasknud ta kõigest Inglise kuberneri wastuwaidlusest hoolimata maha. Inglise walitsus ou asja pärast Prantsuse walitsuse ees kaebtust tõstnud. Lõuna Ahwrikast. Mõnelt poolt kinnitatakse, et sõda ju alanud, teiselt  poolt tunnistatakse see aga tühjaks.  Naatalist Trauswaali piiri äärest teatati neljapäewal: Boerid saalsiwud ööse Lengsuecli suure wäe. Lõuna lääne pool Voitsrusti olewatel  mägedel hatkasiwad boerid täita kõigilt poolt ühes suuretükiwäega edasi tungima. Homme saadawad nad wäe Machabasse. Kangemal kui Ladysmithis Inglise  wäge ei ole. Inglased hakka- Wud Naatalist taganema. Kindral Lim mis tahab Newcastlest 24 tunni jooksul lahkuda. Teine sõnum säältsamast lausub: Naesed ja lapsed  lahkuwad Newcastlest. Walitsus on neile tasu matsin lubanud, kes wa randust poolest kahju saanud. Ja edasi: Naatali walitsusekohad jaiwad telegrammi, et karta midagi ei ole. Selle tõttu on rabu jälle walitiema hakanud. Naatali rannast  Turbanist tetegrahweeriti: Täna jöudsiwad neli weolaewa sõjawäega Indiast siia. Wägi läkitati otsekohe maale ning saadett raudteega edasi. Kaplinnast: TÜna (neljapäewal) pidasiwad kindralid Withe ja Walter wäewnlirsusega nõuu. Withe awaldas  anvamist, et inglastel nii palju wäge on, et see igale kallaletungimisele  wastu suudab pauna. Kindral  Withe sõidab täna õhtu aurulaewa  „Seot'iga" Turbanisse. Pretoriast (Trauswaali päälinuast.): Tänasel saadikutekogu koosolekul oli- Wad ainult 14 liiget. President teatas, et kogu praegustel oludel koosolekute pidamise jätma peab. President Krüger pidas kõnet, kus ta ütles. Jumal olla tunnistajaks, et wäljamaalastele kodanikuõigust andmist hääks kõik sündinud on. Wäljamaalajed ise on näidanud, et nad neid õigusi ei taha. Kui ka tõsised järjed kütte tulnud on, wabariigi  poolt on õigus ja Jumal saab teda kaitsma. Riigisekretär Reitz teatas täna, et sõja kuulutamine  mõni päew edasi lükatud. Inglaste kulda on 800 tuhat naela sterlingi eest kinni pandud. Kõneldakse,  pea saadawat üks miljon Weel kätte. Volksrustist (Transwaali  maalt, Naatali piiri äärest): Jnglisemaale antud aeg, mille jooksul  ta wäe piiri äärest ära peab wiima, lõpeb täna õhtu kell wiis. Kui Transwaali nõudmine seni täidetud  ei ole, algab sõda. Lon- donist: Kella pool kümneni ohtu ei olnud walitsus sõnumit suanud, et boerid üle piiri läinud. Jutt, nagu oleks Briti wägi üle Oranje puri läinud, tunnistatakse tühjaks. Kuulda on, et waratantsler laewawäe walmisseadmise  häüks kolm miljoni naela on andnud. Rohkem ei mvi walitsus ilma alamkoja lubata anda. Ta nõuab parlamendilt summa, mis kaheksast miljonist naelast üle ei kät. Selle eest hoolitsetakse, et wägl maale minnes otsekohe töösse wõtb astuda, ilma et tal teel tarwis aega oleks wiita. Lõuna - Ahwrika tarwis  määratud wäge on enam tui 40,000 meest. Londoni leht „Dai!y Telegraf" arwab, Johannesburt kindlus (Transwaalimaa!) ei suutwat  jnurt wastu panna. Ka Pretoriast,  tus wiis hääde suurtükkidega kindlust, ci jaawat kauaks ajaks wastupanejat. Bocride Wägi, keda ainult 20,000 meest, olla õpetamata rahwakvgu. Edasi teatatakse, et Kapi parlamendi hollandlastest jaadikud  Inglise ministeciumile telegrammi  on saatnud, kus rahu alalhoidmist  tungiwalt nõutakse. Chamberlain  wastas, wõitlus, mida Jnglijemaa  alanud, olla Transwaali mitte - hollandlaste tasuks. Jnglisemaa  kaitsta rõhutute õigusi. New - Jorkis ou Transwaali sõja wastu koosolekuid peetud ja Transwaalile  osawõtmist awaldatud. Presidendi  ameti kandidaat Bryan jäätis  kirja wülja, kus ta ütles, tõik ameritlased hoida Transwaali pook. New-lorti leht „World" ütleb Transioaali sõja kuriteo wabaduse wastu olewat, mida üksgt waba mees wailides päält waadata ei wõiwat. Hollandi walitsus kuulutab,  et köit hollandlased, kes sõjast osa wötma lähewad, oma kodaniku õigused kaotawad. Holland wötwat  Transwaali käekäigust osa, aga et talle enesele sõda ci tulels, pidada ta erapooletuks jääma.  Transwaali  walitsus on neile, kes talle appi tulla tahawad, teatanud, et nad seda ainult omal kulul wõiwad teha. Sõiduraha ei hakka walitsus  mitte maksma. Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peteburist. Teine Wenemaa üle - üldine aia pidamise näitus mis „St. Pet. Wed." teatel 25. sept. kuni 5. okt. ära peetakse, tõotab õige huwitaw saada. Auuhindadeks, kõiges  8 jaoskonnas kokku jagatakse Nr. 213. PosLi m e e s. 1899.