pereuame Kadri To m m S.-Kõpust, perenaine Anna Rand Pövglest. H. Pool Villased kleidi kangad: I. auuhinna, weikese ku«d sõrmuse neiu Marie Kröõn Wa6t»wõisast; 11. auuhinna Seltsi kiituse kirja kõwa rublaga perenaine Mari Takk, Wiljandi Vallast. (Järgned.) pärani laiali; läks tükk aega mööda, enne kui ta aru hakka» saama, mis temale õige süiks anti. Sellega oli aga tema nutuwäärt olek nagu ära pühitud; pois tundis ennast haawatud olewat. »Teie, Doktori härra, arwate wiimuts, et ma tardan?" küsis ta pahaselt. »Püss õlal waenlase kavale tungida, ja temale walu anda, et raksub, see on väris minu südame rõõm. Aga minu «aene prohwessor selle elu natuke on ammu enne seest läinud, kui ta waenlast näebki." „Nonoh, ega see ometi meel nõnda protokolli «aha ei ole kirjutatud." püidis Doktor naljatada, küna oga tema tõinepool tasku rätiku silme ette wajutas.  „WSib olla, et prohwessor palju paremine «aStu piab. kui meie arwame. Mina ütlen Sulle «eel korra, et tema toguni mitte nii haige ei ole, tui Sina korra uskuma oled hatkanud ja siis kisub sõakäit teda neetud uurimisest lahti, mis iseeneSte seadel ütelda, päris õnn on." wTema ej pia wastu, ta ei pia wiStiSte mitte waStu," ajaS Friedrich kangekaelselt. «arsi järele on ta haigemajas ja km mina teda põetamas ei ole, siis sureb ta. Aga seal on tõik «eed pagana Prantslased süidi, wähemalt tosina Udu ma neid selle eest surnuks." ,pota enne, kum Sa Prantsusemaal oled," «aigiStaS Doktor wihast uoortmeest. selle ootame ära, ta» Sinu poolt sarnast ohwrit tarwis pv. Nii pastu tui mina tean, on Sinu härra wahatahtliselt Ühe aaSta ära teenmud ja pole te- Ml seal juure» mingit miga olnud." oli kümne aa»ta eest," koSnS Friedrich, Lk» Milgi wjisil lootma ei tahtnud hakata. „SiiS Mi kg tublim ja tugewam, kui praegu, ometi oli ta MeharjumSte aja! «eel laatsaretis. Noh, ega MtAiste ka t! MM- Rumalaga Doktori härra. jumalaga armuline proua!" Ta sirutas mölemntele  käed waSm, kuna tal kõigest wastu hoidmisest hoolimata jämedad pisarad üle põskede weeresiwad. „Teie olete minule kolme aasta sees palju head teinud, mlen ma tagasi, katsun ise tasuda, tui mitte siis tasugu Jumal!" Seda üteldes raputas tl oma Kalewi kätega waStn sirutatud käsa, kuulis weel paar head õpe tust ja nõuuandmist ära. keerutas sus mütsi ja läkS trepist alla oma härrale järele, keS juba «varem  jumalaga oli jätnud ja «veel silmapilguks aeda läinud. Prohwessor oli aia wiimaseS otsas, toetas ennaft  käsimärawa najale ja waatas unistades ja wahetpidamota ühe nüid kuiwa tee raa peale, mis teda jõest lahutas. Pciew oli juba looja läinud ja õhtu puna ära kadunud, tumedalt mälkusimad esimesed tähed taewa wölwil. Puude ja põõsaste wahele asusiwad juba widewiku marjud ja tulin öö'õht lehwis maapinnal. Eemalt kuuldus tasane laenete wulisemine ju lohisemine mana armas, usaldaw heal jättis teda mäest igawejets õrnalt jumalaga. Ja ainult seda oli ka prohweSsor  oodanud. Seal tähises korraga töisest küljest, aga löwemine,  oli nagu naisterühma siidi riie, mis kruusasel  teel kahises. Aimamue tuksus Fernowi rinnas, ia pööras kähku ees seisis Jane, surnu-kahwatanud, ükstõise külge pigistatud  ja Mugusel jumel, nagu oleks kõige raskem  tema elvS praegu ees. Rind tõusis ja majus temal krämpliselt, tuna huuled tuksusiwad. Mitu korda awaS ta neid, aga sõnad ei tahtnud «älja tulla. — ma palun andeks!" tuliWgd «iimaks  ometi hädaohtlised sõnad ts suust. ~Miss Forest! Johanna!" hüidis prohweSsor ülewoolaival tundmusel; aga nem oli juba ümber pöõrnuo ja lendas nagu taga aetud mööda käik! edasi. Ta tahtis temale järele tormata, seal kõlas  Friedrichi heal läbi aia. „Prohwesi ori härra, meie piame ära Minema! Kus Teie siis ometigi olete? Meil ei ole enam mitte mmumli aega!" Ära minema praeguse! silma pilgul! UuS kohus nõudis juba eümesel silmapilgul rasket ohwrit. Minuti aja kestis wöitlus, siis oli la mööda. „Ma tulen!" kõlas kindlal toonil tagasi. Ta ruttas maja poole. Wimamarjadest eeskoda oli üsna pime juba, aga heletates riietes inimese kogu mõis tkka ara muda, kuigi see ennast poolteed ära oli peitnud. Silmapilgu wnbis prohwessori jalgüheainsa  silmapilgu, aga pulawalt ,a südamelikult kõlaS tema suust nüid oodatud sõna: „Ela hästi! " Nädalad ja kuud oliwad mööda läinud, kui sõa riistad esimeses wõitluses kokku oliwad kölise» uud, aga meel mässas sõa kära waärdunata jöuul edasi, ehk tüll wöidu õnn sinna poole oli pööranud, kus seda koguni ei arwatnd. Remi jõe ääres kaswasiwad wagusi wimamarjad ja läksimad päempäewalt ikka punasemaks; põllul lamewS küpsem wili ja tema kuldsed pääd köikusimad ruute kaes; linnades lehwifiwad wöidu tipud. Aga PrätUsusemaal saiwad naari põllud maha tallatud, tolmttga M inimese merega mäetalud, seal tallast, mad mehed ja hobused öitsewad miljapõllud pu. ruks ja punane tukk vtziingis wlu majade harja!. Köit hirmsad sündmused mis Rcmi maade kohta oli,vad arwatud, kmsiwad Vrantsusemaa pihla, trehwas õigeid ja ülekohtuseid. (Järgneb.) Ma otfin tõde. Ma otsin töd" ilma seest. Ta aga põgeneb mu eest; Ta jälgi ainult leian ma, Mis wale pikab marjata. J. Linnu. Toimetusele saadetud raamatud. Kaitse ingel. lutuStuS EeSti rahwa minewikust.  Kirja pannud M. ReiSson! Tallinnat J. H. Wahmku kirjastus. 1893. Hind: 15 kop. Poliitika ringvaatus. Tatsamaalt. Seal halkamad Preisi maapäewa Valimised päewakorrale tulema  ja walijate üles kutsed ilmuma. Kõiae esimesed on ra hw us-wa b a m e els ed olnud, kelle Valimise programmi tähtsaina punkti, mis kinklise pooliitika koh:a käib, ineie siin ette toome. Üleskutses kirjutatakse selle kohta: Kõige käredamalt oleme meie minema aasta hakatuses päewakorrale tekkinno  katse wastu wÄdelnud, mis kiriku mõju koolide kohta riigi, kogukonna ja kooli enese kahjuks laiendada pliidis. Rahwakool,  meie tallis rahwahariduse nurgakiwi piab riikltstk? asutuseks zaema, kes tema Võimise eest üksi Vastutada wõib ja ei'tohi mitte riigist lahutamise, nõnda nimetatud „kooli Primse" läbi hauda kantud saada. Usu õpetuse kõrget tähendust tunneme ja austame meie, aga ilmaski ei tohi kool ühekülgseks kirikliselt himustawate härrade  ohvriks saada. Et see katse nurja läks, selle eest piame kõige pealt keisrit tänama,  rema on pleld selles ajas rohkeste aidanud Meie pühaks kohuseks jäeb sarnaste  PÜiete Vastu Võidelda, sest sarnased katsed jääwad hädaohtliseks niikaua, kui nuiel maapaewal üks partei on, kes Rovmcikiriklistele  püietele maad tahab woita ja selleks ennast kawalal kombel pea sihe. pea kõise parteiga ühendada oskab ja keda Poolakad  pealegi igatahes aitawad. Saksa- Höene Volinikud on nüid Berlinis tollilepülgu  nõupidamise pärast koos, aga raske dn Nende töö küll keskteed leida, kus mõlemate riikide kasud ühetaja kaaluwad. Edespidi kuuleme nende tööst muidugi rohkem. Wgttsmaalt. Homerule seaduse aSjuS on Gladftone hiMti Edinburgis kõnet pi- Hanud, milles ta mem-koda Homerule Lagast Ärkamise pärast käbedate sõnadega hukka ou mõistnud. Riigi pöhjus-seaduse järele oletvat  Inglismaal ainult üks parlament ja üks healte enamus, mis Homerule seaduse VaStu ylewat Võtnud. Alamkoda olla rahwa Arwamtste peegel ja pidawat Valijatele Vastust  andma oma tegewuse eest. kuna ülemkoda kellegi asemel ei seisa, ega tellegile waStntaw ei ole. Süiks antawat, et läbirääkimised Mitte küllalt täielised ei ole olnud, aga alamkoda  oleipat selleks ise 82 päewa määranud  ja ülemkoda, kes asja nelja päewaga läbi tegi, ei Või alamkoda õpetama tulla. Nõudmine, et alamkoda lahutatud piaks saanu»,  olewat riigi seaduse wastu ja 590 lordi ei jõudwat rahwa tahtmist murda. Oma wastu panemisega otewal nad küsimuseks asja andnud, kas nende kogul ka elamise õigust on. Kui üks saadikute kogu äralõpetatud saab, siis ei olema  t see w istist e m i tt e cil a m k o d a, waiv ülemkoda. Nii on siis Gladstõuel wõitlns ülemkojaga elu ja surma peale sa wõitluse lõppu ei tohi keegi ette kuulutama  minna. Prantsnsemaalt. Wene meremeeste jaoks walmistawate pidntuSte eeskawa on nõid kokknsäetud. Sellejärele jõnawad Wene ohwitserid 18. Oktoobril Parisi, kus nad endid Vabariigi presidendiga tutwaks reewad, mis peale Elysee palees pidusöök tuleb. Töisel päewal tulewad linna Valitsuse pidud, nimelt p'dusöSk ja pall linnawalitsuse masaS. Sõa- ja Väliste asjade ministrid anuawad Wenemeremeestele suurust, kuna Marsi Väljal  ratsawäe Võidu sõit tuleb ; niisama auvalved  ka mereminisler ja mn»tsteriumi president  pidu söögid, mis peale admiral Rieuieuri  poolt pall ja Dnpuy poolt awalik wastuwõtmine  on. Tiis tulewad ajakirjanduse hülgamad etendused ooperis ja pivusöök Marsi Väljal, kus juures lõpmata tnre tulewärk tahetakse teha. Tagasi mineku päewal on iöõk president Carnvti juures.— tööliste tõrkumine Prantsusemaal ikka enam laiali ja teeb Valitsusele palju pahandust. Oaadikute kogu saawat Varsti kokku kutsutud ja tulewat seal Väga tähtsad  sotfialistlised küsimused harutamise alla. Ajalehed arwawod, et ministeriumi seisukoht saadikute kogus mitte kerge ei saa olema ja mitmed neist on ju uöndakaugele läinud, et nad Duvuy järeletulejat arwama ou hakkauud.  Äran igemise järele vn aga praegusel  ministenumil wisa hing. Prautstiftman voliitika partrid. ParisiS, 7. Sept. (26. Aug.) 1892. Suure Prantsuse mässamise ajal (1789 1795) lpõttiS walitsns selle waranduse riigi päral! ja muis ta tüki kaupa wälja. Paapst ja preestrid ässitasiwad rahwast sell aegse wabariigi wastu üles ja Napoleon Boua» parte, kes siis Prantsuse konsul" (president) oli ja keisriks saada mõtles, tegi päawstiga eestähendatnd lepingu, et selle läbi kirikut oma ettewõtte abimeheks saada. Radikaallased nõuawad nüid selle lepingu murdmist ja peale selle weel kiriku praeguse liikumata waranduse riigi päralt wõtmist. Nad ütlewad: kiriklased on wanameelsed mouarhistlased ja wabariigi wastased; kui wabariik neile iga aasta 45 miljnni franki maksab, siis kaswatab ta ftllega oma waenlaste  jõuudu ja annab iseenesele surma hoopisi. Walitsuse parteilased wastawad: praegu on ktrikn ja riigi lahutamine wõimata, hulk rahwast on uitliku ja kiriklaste poole hoidja. Konkorda murdmine saaks neid mässamisele ajama. Wanameelsed ja kiriklased lisawad weel ähwardades junroe: katsugu aga radi- kaallased kirikusse puutudd, ksillap siis näeme mis tuleb. Radikaallased wastawäd: Kool sai kirikult  lahutatud, aga mässamist ei tulnud ühtegi ja sellest ajast saadik on wanameelsed ja kiriktased weel palju wähenennd. Nii waidlewad need parteid ammust ajast saadik ja ei saa ühelegi otsale. Pahema tiiwa töine suur küsimine, konKtitutsioni  rewiderimine ja muutmine, on wahest  weel tähtsam, iui tiriku ja riigi lahutamine.  Hulk wabariiklasi ei ole 1873 aastal tehtud riigi põhjusieadusega rahul. Nad üttewad, et se seadus bonapartlaste tuetoja, endise riigi rresidendi Mac Maboni wõimuse all monarhiftlaste kasuks tehtud ja et ta riigi presidendile ja senatile parlamendi üle liig suure wõimuse annab. Sellepärast nõuawad nad selle seaduse rewiderimist ja edasi sammnwat muudatust. Prantsuse senat ei ole mitte riigi ülemkohus  nagu Wene senat, waid seadusetegew kogn. (Senatorid ei ole aga mitte otsekohe üleüldise walimise tee! walitud, nagu parlamendi  saadikud, waid parlamendi saadikute, departemangu (kubermangu,) kreisi ja linna nõnunikknde läbi). Kõik seadused, mis parlament  teeb, Piawad senatile läbirääkimiseks ja kinnitamiseks ette pandama, senat, kes wanumeelsem on kui parlament, ei kinnita aga sagedaste uuemeetteid seadusi ja saadab nad parlamenti tagasi. Parlament saadab neid jälle ieuatisse ja niiwiisi käib mõni seadus nutu korda edafi-tagasi ilma otsusele saamata; sellepärast nimetakie 1872. a. konstitutsioni  siin (kanga) „süStiku-seadujeks." See olek sünnitab sagedaste senati ja parlamendi wahel tüli ja waidlust ja selle päralt nõuab parlamendi pahem tiiw konstitutsioni  rewiderimist ja senati, kui uuemeelsete  seaduste takistaja, ärakaotamist. 1889. a tegi kindral Boulanger (Bulanshe)  seda nõudmist oma sõakisakS ja nõudis peale senati ärakaotamist ka riigi presidendi wtOmisi otsekohese üleüldise walimise läbi. *) Sellel wiisil lootis Boulanger ennast esite presidendiks ja pärastpoole, nagu Napoleon 111. keisriks walida lasta. Nüid on Boulanger ja tema partsi surnud, aga riigi põhjusseäduse  rewiderimise mõte, mis ju enne teda ärkaS, etab ikka weet ja parlamendi pahem .iiw teda kõigest jõuust edasi. Tema täitmiseks on aga praegu weel wähe lootust, sest et pahemal tiiwat ainult 185 liiget on ja et senat, kelle healte enamust  selleks rewiderimiseks ka tarwis ou, heameelega ise oma surma ot'ust alla ei kirjuta. Kolmas küsimine on „Prantsnsemaa panga"  eesõiguste ärakaotamine ja riigi päralt tootmine. „Prcmtsusemaa pank" (Banqua de France) ej ole mitte rugwank nagu vWenemaa riigipank," waid akfiate pealv põhjenda wd era-pank. Ts lamab riigile raha, kui sellel tarwis on ja selle eest on 't Prai tsusriuaq president waUtekse smati ja parlamendi labi. tes ennast sel!eks ühise kogusse ühendawad, mis „Assemdlcc  natiouale- kogu) nimetatakie. riik falle milmefngused eesõigused, nimelt paberi raha õiguse andnud; sellepärast ei ole Prautsusemaal riigi, waid ainult selle panga paberiraha. Nende eesõiguste  läbi saab see pant määratumas summad  kasu ja tema 1000 fraugilised aktsiad maksawad nnid peale -1000 frangi, sest et ta iga aktsia pealt kõrget intressi maksta wõib. Radikaallased nõnawad, et see pank riigi päralt saaks wöetud ja et suur kasu mitte üksikute aktsionäride, waid riigi tasku läbels. Ka sellel nõudmisel on praeguses parlamendis  täitmise peale wähe lootust, sest et seal hulk rikkaid aktsionäris! ja aktsionäride sõpru on ja kes siis hea meelega oma taskuid tnheudama hakkab? Neljas tähtjas küsimine, mis radikaallaste  südame peal ktpitfeb. on riigimaksude muutmine. See partei nõuab, et maksud mitte hädaste tarwilikknde asjade peale, nagu toit. ja muud ülespidamise tarvitused, waid rikkuse peale pantnd ja rikkuse suuruse järele ärapõlatud s mwad. Prale selle nõuad see partei weel sugust uuendusi, kohtukulude vähendamist  ehk nende taltsa ärakaotamist, s. o. maki uta kohtuid. Siin piab tähendama, et Prautsusemaal kohtukulud hästi suured on ja sellepärast waesematele õiguse nõudmist raskendawad chk wöimatumakS teewad. See uõudlnine saab wist osalt täidetud, sest et hulk keskpaiga liikmeid sellepoolt on. Radikaallaste töiste nõudmiste kohta ei julge ma enam lehe ruumi raisata: Praegusel  walimisel ei wäheneuud küll radikaallaste  partei (1889 oU tal 119 saadikut ja tänavu 130), aga ta sai hirmsaid hoopisid, mis kalla walutama saawad. Tsma kuulsad yWmehed Elemenceau (KlemaUso), Floquet (Floke) ja mitu töist langesiwad, nagll seda ühes eelkaiwas kirjas ette aimata lasksin. Clemeneeau langemine (micte-walimine) on praeguses walimises ükS kõige suurematest jllhlllmistest ja kõik Prantsuse- ja väljamaa suured lehed arutawad seda pikkades kirjades. Ta oli kõige suurem parlamendi kõnemees, ligi paarkümmend aaStat radikaallaSte kuu- lus päämeeS, ministrite kukuiaja ja hirmutus.  „Temps" ütleb, et Clemeneeallga  terwe poliitika sistem langeb ja parlamendi  parteide kaart muutub, ja lisab juurde, et tema õnnetus sotsialistlaste ümber libitsemist tulla. See ei ole aga mitte täitsa õige. Poliitika sistemi langemisest ühes Clemeneeauga  tahab ütelda et walitsule  partei näid enam sunnitud ei ole iga kord paari mimstnt radikaallaste parteist walida, nagu see seni ajani wiisikS oli, ja et radikaallastel nüid wõinlatu on miniSteriumifi  oma tahtmise järele kukutada. (Järgneb.) Kirjawastused. küll. aga et fee midagi ei aita, sii» ootame lõpmata rgatsvs.aa lubatud mrae. 191) J, J U. Wvtsime lehte. 192) A' M. T. Sõnumed tehe», aga warema kirja kohta er ole muud ütelda, kui: mis läinud see läinud ua posti amctmlnde padast plame siin maailma» kannatama. Terwlsid! I9jt) H. L. Sõnu.n lehe», aga Teie olete ütlemata nns werkese kurjategijaga sündi». 19H) A. K. X. Kus mõtete nii lai sõna-kuub ümber seal lõpeb meie ruum otsa. Nimetasime lühidelt. 195) Z. L. R. Sõnum lühidelt lehes; selle numrite provwt oleme järele jämud. , 19V) H. R. L. Saadame nüid lehed järele; wiimitufo põhjuse kohta leiate S? tuulutustest seletust. 197) P. S. M. Siis on asi hü-va. 196) A. x. 11. Honumed lehes, kiri tuleb.) 199) E. Kirj. S. E Kuulutust, millel ühtegi nime all ei ole, ei wõi meie trüNida, ISSS. VM?"