Kassal oli küll kaks ivõttid olnud, mis üks peamehe ja teine tema abilise käes pidi olema, kunas teisel aga ilmaski wõtit pole olnud. Nüüd wiimaks olnud mõlemad wõtmed kadunud, kunas kast pidi saama lukusscpast lahti kistud. Nõnda on nüüd see kassa, kuhu enamast kõik see seltskond oma raha, kopik haawalt korjas, tühjaks tehtud. Esimeest armastafiwad ja usaldasiwad enne kõik see selts, sest ta oli mäga tubli omas ametis, mille läbi selts ka kaunis heal korral seisis aga see usaldus sai pahasti pruugitud! See on üks mäga kahetsemise waert sündmus. Kuida teistest lehtedest loeme, olla nüüd 5. Aprillil meie Eesti laewa selts „Linda" oma tcgewust lõpetanud ja otsa tehtud. Kolmteistkümmend  aastat tegi ta ka oma tööd, ehk küll wiimaks  üsna kidewal kombel, sest õnnetused jn muud sellesarnatsed äpardused, tegiwad ta nõrga terwisele  liiga. See oli esimine Eestlaste laewa selts, mis Tallinnas asutud sai, kelle pääle niimitmed head edasi jõudmise lootust paniwad. Ühenduse ja ühisemecle puuduse pärast pidi ta nüüd, see kallis asutus, igaweSti oma wäfinud silmad kinni panema ja oma õrnat nime meie Eestlaste keskelt unustuse merde saatma. Nõnda on jälle üks Eestlaste asutus mokka läinud, mida kahetsedes iga üks kurtma peab: Mis süüalune olid sa, iväike kolmeteistkümne aastane tütarlaps, et sind nii noorelt maha kisti ja ära hukati!! Kuida kuulda, saada aurulaew „KonStantin see sui juba Rvmassaare sülla ligidale seisma jääma, kuhu reisijad maale tulcwad. Muidu on see hea küll, kuid tee, mis senna wiib, on weel halb ja prügimata. Ühte asja, mis siin Kuresaares tõesti hõlmaks  tuleb nimeta, on see, et wiina poodide ees uulitsatel lubatakse juua. Üks niisugune koht on nüüd jälle ühes uulitsas olemas wiina poe juures; kõik see wärawa tagune ja uulits haiseb üsna koledaste,  et peab mööda minnes nina kiuni hoidma. Soomida  oleks, et meie politsei natuke suuremat waatust  niisuguste kohtade pääle paneks, kus sees mitte luba juua pole ja selle ümbrust haiseivate oludega taidawad. Ka peaks seesuguste kohtade juure wäljas käima kohad tehtud saama, et igaüks umbes mitte uulitsa pääle ei pruugiks minna. Kihelkonnalt. Pühapäcw, 25. Aprilli õhtu, kellu 10 aegas põlesid Pajumõisas tallid ja tõlla kuur maha, kust midagi päesta pole wõidud. Soowida oleks, et enamast mõisates ikka wähemast üks tulekuStutamise pump oleks, et ometi natuke kustata wõiks saada. Palja kaega ja paari ämbri meega ei wõi ühe tulekahju juures keegi midagi tehja! Tule hakatus on teadmata. Kuida „Rev. Ztg," loeme, mõistetud ajalehe  „Walguse" toimetaja härra Kõrw K 1535 põhjusel seitsmeks päswakS politsei aresti. Pärnust. Nagu „Olewik" kuuleb, olla Pärnu raamatukaupleja O> Nähnng kohtu alla aurud, sest et tema kauplusest keelatud Eesti keele raamatuid leitud. Pärnu mangihoonest põgenenud ööse 21./22. Aprillil kolm Siberisse mõistetud wangi ära. Nad olla omad riided räbalateks  kiskunud, nööriks kokku keerutanud ja nii ennast ülemise korra päält alla lasknud. Üks nendest olla enne kuritööde pärast Sahalinis olnud. Tartust. Riia ringkonnakohtu saatkond  mõistis 29. Aprillil endise Maarja- Magdaleena õpetaja W. Mickwitz'i ja praeguse  Maarja-Magdaleena õpetaja F. Hollmanni  segapaaride seadusewastalise laulatamise  pärast 4 kuuks ametist lahti, wiimane  ka 9 kuud kohast lahti. Peterburgist. Wilja ostmine nälja häda kubermangude jaoks on nüüd walitsuss  poolest lõpetatud. Ühtekokku osteti üle 4 mill. 200 tuhat puuda, mis umbes 2,800,000 rbl. maksis. Läbisti ku tuli puud ostmise kohal 60 kop. ja weoga 73 kop. maksma. Kõige uuemaie teatete järele on kurttummade  arw Wenemaal 56,000 hinge suur. Seega tuleb 1800 elaniku kohta üks kurttumm,  kus juures neid mägistes kohtades sagedamalt leida on. Shitomirist. Wolhynia waimuliku konsistoriumi kassapidaja on nende päewade sees wangi pandud. Leitud, et tema konsistoriumi  kassast 21,000 rubla äraraisanud. Raiskamine alganud juba 1881 aastal ja ta warjanud oma ülekohtust tegu kassaraamatute  wõltsimise läbi. Wäljamaalt. Jttgliscmaalt. Minemal aastal suri Inglise troonipärija wanem poeg ja jättis noore mõrsja leinama. Nüüd on troonipärija  noorem poeg, Aork'i hertsog, ennast wenna mõrsjaga kihlanud. Nagu ajalehed tunnistawad, äratab see kihlasõnum Inglismaal  kõige suuremat rõõmu ja osawõtmist rahwa seas. Türgimaalt. Türgi sultan on nende päewade sees oma naistele rõugeid lasknud panna. Et Türgimaal naisarstist ei ole, siis pidi tahes ehk tahtmata seks meesterahwast  arsti tarwitama. Ometi ei saanud prohweti käsk üleastutud ja ühegi naise nägu ei wõinud arst näha. Ühte palee tuppa tehti telk ja selle seina sisse auk, kust 137 kaunist käewart läbi pisteti Nende seas oli walgeid,  pruunist ja päris mustigi. Eestimaa Kubeneri herra kuulutus kõrtside kohta. „Eestimaa kubermangu ajaleht" awaldab järgmise käsu mis kubeneri-herra Eestimaaks r ts idekoh ta andnud: K 1. Igal kõrtsil, kui awalikul kokkutulemise  kohal, peawad ruumikad, walged ja kuiwad toad olema. Z 2. Kõrtsil peab wähemast kaks tuba olema, üks müüma jaoks ja teine reisijate magamiseks ning ajutises warjupaigaks. Z 3. Kõrtsi ruumidele tuleb kindel laudpõrand panna, mis ilma pragudeta peab olema, nii et põranda pesemise ajal mett läbi ei lähe; enne kui põrand pandud saab, peab alumine ruum hästi kuiwatatud ja liiwaga segatud sauega ülemõitud olema. A 4. Seinad ja lagi peawad kuiwad olema, ilma niiskuseplekkideta, ja lubjaga wittuid; seinad peawad wähemasti üks kord kuus wititud saama. 5. Iga päew tuleb seinu tolmust puhastada;  põrand igapäew (pärast weega pritsimist) pühkida ja kaks korda nädalis tulise lehelisega (libedega) pesta. A 6. Lauad, pingid ja teised majariistad  peawad puhtad peetud ja iga päew niiskete rätikutega tolmust haritud saama. H 7. Aknatele tuleb ülesse õhuklapid sisse panna, et toad wõiksiwad tuulutatud saada. H 8. Kõrtsi kütmiseks peab üks Wene ahi olema ja katel weesoendamiseks, kui ka korsten, kust kaudu suits wälja läheb. H 9. Öömajaks määratud toas peawad  lihtsad puupingid ehk wahariidega sohwad olema, täiesti puhtad peetud ja sagedasti tulise weega pestud saama. § 10. Magajatele wõib puhtaid õlgi ehk heinu alla anda, mis pärast tarwitamist  peawad ärapõletatud saama. §ll. Wasknouud olgu hästi tinutatud ja alati puhtad; kõik muud köögi-nõuud, peekrid on niisamuti puhtad ja ilusad pidada. § 12. Joogiweeks määratud mesi olgu kindla kaanega puutoobri sees; kolera ajal peab wesi, mis selle toobri sisse pandakse, enne läbikeedetud ja seepääle jahutatud olema. § 13. Toidukraam peab wärske ja mitte rikutud olema; suwel ei tohi kõrtsides lihaproduktisid, nagu worsti ja kuiwatatud kalu pidada, mis napsu päälehammustamiseks  tarwitatakse, ja ruttu halwaks lähemad. Z 14. Õue, tallid ja kuurid tulewad puhtad hoida ja sõnnikust ning prügist harida:  põhjaliku harimise pärast tuleb sõnniku  alt ka õhuke kard mulda ära wedada; suwel peab kaks korda nädalis puhastamine ette wõetama. § 15. Sõnnik peab eemale põllu pääle meetud ehk ära põletatud, aga mitte kõrtsi lähedale hunnikusse kogutud saama. § 16. Augud ja sügawused kõrtsi õues saagu mullaga täidetud ja sauega hästi kinni tambitud; loikude wesi kraamide läbi põllu pääle saadetud. § 17. Pesu ja solgiwee tarbeks olgu 11/2 arshina sügawune auk, seest sauega paksult wõitud ja kindla puukaanega kaetud; pühkmeauk peab majast ja kaemust kaugemal  olema ja kui täis, mullaga kinni kaetud  saama ning uus asemele tehtud. § 18. Igal kõrtsil peab korralik wäljaskäimakoht  olema, tiheda waheseina läbi kaheks jaotatud: üks pool meeste, teine naisterahwastele. § 19. Need kohad olgu kaugel eluhoonetest,  kaewudest, jõgedest jne. § 20. Et kaewud jne. solgitud ei saaks ja ka maagi sääl lähedal puhtaks jääks, peawad wäljaskäimakohtade istmete all seest ja wäljast poolt tormatud puukastid rataste pääl olema, nii et neid sagedasti põllu pääle wedada ja tühjendada wõib, sisu muidugi mulla alla. § 21. Ka peab nende kastide sisse sagedasti wärsket kustutatud lupja ehk peenele puusütega segatud mulda panema. Z 22. Jstmelauad tulewad puhtad pidada  ja tulise lehelisega ehk lubjaweega pesta. A 23. Kaewud olgu sügawad, sest et madalad kaewud halba mett annawad; nad peawad wõimalikult eemal elumajast, sõnnikuhunnikutest,  solgiaukudest jne. olema; rakkid ulatagu wähemasti pool arshinat maapinnast kõrgemale ja nende ümber saagu mulda, kiwa ja liiwa aetud ning kinni tambitud, nii et mihma ehk muu mesi kaewu jooksta ei saa. § 24. Kaewul peab kaas pääl olema, mett tohib ainult ühe seks seatud ämbriga wõtta, mis alati puhas olgu; ämbritega, millest loomi joodetakse, ei tohi mitte kaemust  mett wõtta. §25. Kes neid seadlusi ei täida, langeb  rahukohtu-seaduse 29. paragrahwi järele  nuhtluse alla. (Kuni 50 rubla trahmi.) Need käsud pearoad ühe kuu pärast igas Eestimaa kõrtsis täidetud saama 8. Aprillist,  s. o. „Eest. kub. ajalehe" ilmumise päewast arwatud, milles need käsud seisiwad.  Nii on nad siis juba 8. Mail täiesti makswad. Wäga soowida on, et mitte üksi kõrtsmikud, maid ka muud inimesed nende käskude järele teeks. X- 19. Saarlane 1893