Sõrwest. 7. Januaril uppunud sääl 3 meest ära. S olnud Sõrwest laewamehed ja 1 Kuralane. Nemad hakkauud pllhapäewa homiku Kuuramaalt paadiga Säärele tulema, aga et kange tuul olnud, läinud paat ümber. PraeguZ kui seda kirjutan, ei ole mehi weel mitte leitud, kuid paat on küll Säärele rauda ujunud ja leitud. Suuremad aru neist ei ole; wist on nad ka mõned perekonna isad! Waljalasl. Jõnlu teekond. Noh, mis Jõulu teekond see olla wõib? mõtleb ehk mõni: ega siis keegi jõulu ajal ometi kuhugile pitka teed käima ei haka! Kannatage natuke. Mu Jõnlu teekond oli see kord natuke pitkem kui seda armata wõib. Nagu see meis Saaremaal talurahwa juures praegusel ajal pruugiks on et suiscd teenijad Jõuluks senna wõeraks kutsutakse, kus keegi sui oli. Et ma juhtumise korral mõõda läinud suil Kaarma kihelkondas, Braakli maldas suiliseks olin, sellepärast paluti mind nüüd ka senna nende Jõuludest osa wõtma tulla. Et ma praegus Waljala kõige ida pool Karja piiri rajal elan, seega oli mull siis üle terme Waljala ja Püha kihelkonna piiri käija, enne kui Kõntu külasse sain. Mull poleks sugugi lusti olnud, seda pitka teed ette mõtta, aga tahtsin ometi kord näha, kuidas linna ligemal ka Jõulusid peetakse ja et sellest siis ka natuke „Saariasete" kirjutada wõiks. Et esimiscl pühal kangesti wihma sadas, pidin ma oma pitka reisi nõuuks jätma, aga et teisel pühal jälle natuke külmas, mis teed hästi tahedakZ tegi, seepärast wõtsin uuest nõuuks ja hakkasin teele minema. Aeg oli juba kaunis hilja, armata kellu 7, kui ma W. külast mälja astusin. Tee pääl mõtlesin, ega ma nüüd kirikule ci jõua ja ega mind siis just senna esimsieks tarwis ei oie, kui ma aga Kilplase naisest natuke marasem olen, siis on ka hea küll. Seepärast seadsin siis omad sammud otse homiku poolt Waljala kirikust mööda, Kaugrusselja küla poole; oli üsna ümariku aeg, kui ma säält mööda karjamaad ja metsast läbi sammusin, seepärast ei tulnud mull siis selle tee pääi mitte hiiri ega harakad wastu. Alles Kaugrusselja küla piiris tuli mulle esiminc inimene wastn, kes wist Waljala kirikule ruttas, kunas mina aga Püha poole tõttasin. Kangrusselja külast läbi minnes polnud suuremat uudist midagi näha, kuid manu ja wiletsaid maja urtsikuid- Ka oli ühel talul õue piiri aiad eest kadunud, wist on need krundimaa võtmise pärast juba nii aegsasti ära koristatud!? Säält Sandla talude poole minnes, tuli mulle weel inimesi wastu, kes niisama kirikulised näitusi  ivad olewad. Säält edasi minnes nägin ma ühe toreda maja tee ääres ehitatud olewad, ma mõtlesin, et see wist mõni kooli maja on, aga ligemale minnes nägin walgeid kiwi postisi maja ees olewat ja arwasiu seda ehk jälle kõrtsiks ja kahetsesin, et mis tarwis seda meel siia ehitatud on, kui neid juba enne kaunis trobikond on? Kui ma senna juure saiu, siis nägin, et mu mõtted kumbkid õiged ei olnud. Pärast sain aru, et senna kolme talu maade pääle wäike mõis oli ehitatud. SLäit künni Püha kirikule polnud ka midagi uudist kuulda ega näha. Kirikule jõudes nägin et ma tõesti olin hiljaks jäänud, aga sain siiski meel cnneminc sisse, kui õpetaja kantsli pääle oli jõudnud. Istuma ma küll enam ei saanud, sest toolid oliivad kõik juba täis ja ka ukse esine oli paksult rohivast täis, sellepärast pidin ka mina nende seas püsti seisma, ehk ma küll kui pilka tee käija heameelega istuda oleks foowinud. Jumala  teenistuse aeg polnud ka kuigi pitk, sellepärast ei tunnud ma ka suuremad ,väsimust. Säält Kärdule minnes läks mu tee ka ühest kõrtsust mööda; sisse ma senna ci läinud, kuid tormasin aga edasi, sest mo aeg kippus kasinaks minema. Suurem osa teed oli mull jälle metsast ja üle karjamaade läbi minna, kui midagi iseäralist näha polnud. Saand ma,viimaks Kärdule saanud. siis hoidsin aga silmad hästi lahti, et näha kuida siin pool Jõulusid peetakse; ootsin ja waatsin kas ka mõnda pilli wõi pasuna meest uksest sisse ja wälja käimas näha oli, aga asjata kõik! Alles õhtu ümarikul hakkas inimesi tulema ja esimised oliwad peiud ja neiud, mida lühikese ajaga nii palju korjas, et tuba pea täis oli; mõned tulid ka mind kui kaugelt wõerast waatama, aga pilli ei olnud kellegi! käes. Ma küsisin wiimaks: „Kas siit küla noordcl meestel mänguriista sugugi ei ole, et ka neiud wõiksimad kord jalgu kenitada?" Wastati: „Ou küll, aga ei tea, kuhu nad inna läinud on! (Ots tuleb). Tartust. „Postimees" kirjutab : „M illal jakuskangejoogi m ü ü d o n s c a d u s e Z keelatud." Et head korda hoida, on nuhtluse seadus rahatrahwid selle pääle pannud, kes siin seaduse wasiu eksib. Paragrahiv 41 rahukohtumõistjatest  pääle pandawate nuhtluste seaduses ütleb nõnda: „Kes ära keelatud ajal trahterisid, kõrtsisid ja muid niisuguseid asutusi lahti teeb, kus kangete jookide müümist wäikse möödu kaupa ei toimetata, niisamuti ka, kes neis paikades ära keelatud lustipidannsi ehk mängusid ehk ka inetuid tegusid ja korratust sallib, see sattub kuni 50 rublani rahatrahwi alla." Järgmine paragrahiv ütleb : „Niisugustc asutuste peremehed, kus kangeid jookisid mäikesc möödu kaupa määdakse, sattuwad, kui nemad neist ecstkirjadcst on üle astunud, mis kangete jookide andmise üle on antud, rahatrahwi alla 15 rublani." Paragrahw 4'4 ütleb; „Kes märkuseta joobnult ehk joobnud olemisest inetul näol awalikku kohta ilmub, see sattub: arresti alla kuni 7 päcwani ehk rahatrahwi alla kuni Tallinnast. Kadrina jaama ligidal wiõkaS ennast üks mecSterahwas t 3. Januaril kauba magnni alla. Põhjus, mis teda seda tegema sundis, on teadmata. Kui sõit kinni peetud sai, leiti tema ära purustatud kehas meel natuke elu mõmm. Ta sai Rakmere hospidali wiidud, kus ta mist hinge heitma saab. Peterburgist. Pealinnas olla perekonnaisade  wahel, kellel rohkesti tütreid kodu, selts asumas, keS oma liikmetele tütarde mehele minemise korral nendele kaasawara aitab anda. Juutide wAjarändamine Wencmaalt Amerikassc on iviimasel ajal Lige suur olnud. Wäljamaalt. Wäsimata peab nüüd surm lõikust, igal pool kõrgemates kui madalamates ringkondades.  Tihti kuulub nüüd siit ja saält: see ja see tähtjas mees on ära surnud. Ja enamasti on ikka ruri Jnfluenza see, mille järeldused surmawaid haigusi toomad. Nüüd on ta ka jälle ühe riigiwalitseja hauda wiinud. Wäiie Saksa osariikide Schwarz - bu rg -Rudolf st a d t i walitsew würst Georg Albert suri minewal nädalil Jnfluenza järeldusesse. Ta oli Preisi sõjamäes  wäeülem ja wöttis selle riigi sõdadest osa. Würst Georg oli poissmees ja „riigi" troon jääb nüüd ta lellepoja prints Güntheri pärida. Ehk küll Schwarzburg-Rudolsstadt wühem on, kui mitmed wallad Liiwimaal, on ta ometi üsna iseriik ja ta würstid loetakse riigiwalitscjateks. Amerikamaalt. St. Louis linnast tulewad sõnumid, et sääl 2. Januaril kell ajal wäga kange tuule reerustik 5 minuti olla möllanud. Torm puhus lõune õhtu poolt põhja homiku poole ja käis ühe Inglise penikoorma laiuselt. Mitte mingisugune eeStähendus ei annud lähenejast hädaohust märku. Ainult taewas oli üleni pilwes. Ilm oli niiske ja aeg ajalt lõi mällu ja müristas. Maru tuule järele hakas rahet sadama. Tosinate kaupa lõhkus maru tuul lõune, põhja ja keskmises linna jäus majasid maha. Nagu siiamaale teada saadi, on ainult kolm inimest surma, aga palju wiga saanud. Ka naabri linnas Venike's on maru tuul palju kahju sünnitanud.  Kansas'e, Missouri ja Nebraska riikides möllas 12. Januari ööl kange torm; tuhanded telcgrahwi postid on ta maha litsunud. Ka Wemphis'cs (Tennessee) ja Sardis (Missisippi) on tuule keerustik kahju sünnitanud; wiimaseS linnas on ta 2 kirikut ja palju teisi majast mahu lõhkunud. Maru tuul on, nagu näha, üleüldse õhtu pool möllanud. Põhja-Amerika ühendatud riikides laguneb Jnfluenza ikka rohkem laiali ja toob sagedast surma. Nju-Jorkis on Nääri-kuu 8. (Jõulu-kuu 27.) päewal 233 inimest ära surnud, 89 rohkem, kui kaks päewa enne seda, nendest 139 Jnsluenzasse ja selle järg-haigustesse. Mehikos ja Kanades  on ka Jnfluenza rohkest liikumas, wiimasel maal kõige rohkem Quebcksts ja Montrealis, aga kergemal wiisil.  Brasilias  olla aSjad juba õige hukkas, kuida seda oodata oli. Sõjamäe keskis on mässamised  ja ühtmeelt üksikute riikide wahel ei ole. Raha olla ka otsas. Wõimumehed püüawad kange waljusega rahu üles pidada, panemad kõik wasturääkijad sõjakohtu alla ja hämitawad ajalehed ära, mis nende meele järel ci kirjuta. Wöimumeeste esimees, kindral Dcodoro de Fonseca on raskest haige. Ministrid, kes ennast ise oma ametite pääle kutsusiwad ja nimetasiwad, on oma keskis ka juba tülis. Kuida asjad Ml löpewad, seda ei tea meel keegi ette arwata, esiteks on aga muidugi suurt segadust ja häda oodata. Mõndasugust. Unest ja une nägemisest. ÜheS seltskondaS sai see küsimine ette pandud, missugused inimesed sagedamine sa missugused arwemine und nSgewad, kaS kerge unega wõi raske unega. Arwamised ja mõtted selle üle oliwad mitmesugused. Et see seltskond mõtte tarkadest oli, siis sai nõuks wõetud seda asja läbi uurida. Aga kuida? Esiteks wõeti nõuks häälde enamust pruukida- Siin oleks pidanud küll mõteldama, et loomuse asju mitte häälde enamuse järele ei wõi otsustada. Ja siisgi andis häälde lugemine imeks pandawat otsust. Iga ühe käest sai küsitud, kuidas tema seda ise enese juures tähelepannud oli ja nõnda sai huiga teadus materjali, mille põhjusel selle asjale kindel oisuS wõeti. Järele uurimine sai Tartus Friedrich Heerwagen'ist ette wõetud. Tema saatis 500 küsimise lehte wälja ja nimelt meeSteja  naistcrahwastele mitmesuguses wanaduses ja seisuses. 4VS lehel oliwad tagasi tulles kõik küsimised hoolega ära wastatud. Nendest laugesiwad 142 naiste-, 113 meeZterahwa ja ISI stutentide pääle, keZ oma elu ja kutse poolest jälle üheks iseäraliseks seltsiks saiivad arwatud. Missugused oiiwad siis nende wastused unenägemisest? 1) Unenäo sagedusest: 99 inimesttunniStafiwad, et nad iga ööse und nägewad, 134 sagedasti, 163 arwasti ja 15 ei ialgi; g wastused ei olnud kindlad. 2) Unenäo selgusest: 21S inimest nägiwad selgesti und, kuna 175 segaselt nägiwad ja 15 oliwad kahe wahel. Z) Unenägude meeles pidamisest üles ärkadeS: I9t oliwad meeles, 203 ei teadnud ilmasgi homikul, mis nad öösel unes näinud oliwad, S otsus ei olnud kindel. 4) Oli küsitud, millal keegi magama läheb, üles tõuseb, kui palju ta magamiseks aega tarwitab ja kaS temal raske wõi kerge uni on: 202 oliwad selle küsimise paale waStanud, et neil kerge, 160, ZH s Saarlane, 1890.