Ärgu olgu kellelgi „huntlambanahaseeS", ja ärgu seda tõutagu mis keegi pidada ei jõua! Niisugune pole kellegi kasinuse sõber, maid palju ennem wõib tale joodiku nime anda. Mõtelgu igaüks seda järele, kumb on parem, kas klaas õlut ehk wiina awalikult ära jua wõi kusagil nurga taga kümme klaasi, mis arwate sellest? Ja, seda tcgewad enamasti kõik need, keS awalikult kiruwad ja sajatawad! Kahju on küll seda kuulda  ja päälegi weel nähja. Sellepärast armsad Saarlased; Olge siis kõik kui mehed ja ärge tehke mitte rohkem kui meie jõud seda lubab. Teeme kõik selle uue seltsi ülesande järele ja peame seda täielikult ja hoolsasti kinni. Wähendame joomist meie rahwa seast, siis wõib see tulewane selts õitseda ja wilja kanda. Oleme kord juba nii kaugele jõudnud, et kõik parajuse pruukisad on, külap on siis kerge ka seda järk järgult kantama hakata, mis siis ka tõesti kaduma saab. Ennem katsume aga „himmu joomist" ehk „ajawiitmise joomist" kautada, kui seda pole saadud, ei aita siis meile need mõned „karsked" ka ühtegi. Nende käest „libiseb" see pea, et nad teistele  halwaks eesmärgiks saamad olema. C. Allik. wõib ka olla et wiimast korda, ja hüüdis siis: „Nüüd wälja, sõbrad ; õnn keisri Prautsulc ja häbi Baieridele!" Ja nüüd, kui parajate suurcdtükid tühjaks oliwad lastud, tormas ta oma hulgaga kitsast Höttingi uulitsast wälja, otsekohe suuretükide pääle, ja Priidu tihti tema körwal. Nagu wälk, olimad nad kesk suureiülidc wahel ja lasksiwad omad püssid waenlask pääle tühjaks, siis ümber ja päradega wastu päid. See kõik süüdis mõne silmapilguga, nõnda et waenlaftd  arugi ei saanud, kust see tuli ehk kuidas ses süüdis, ja punuvad putkama; kes na kuu seda löödi maha ehk üle silla 'llsimu.t. st-mi jõkke wisatud. Nüüd st-in.rd -uurrdlluid ümbsrpöördud, ja Priidu oli rsinuu: kes Kütuse kätte tõmbas ja pepu.'..-". Paicridele järele põrutas. Tema isi ei rll-.ud aga niisugust kõwat äkilist - - - - i.:r:dalt kuulma harjunud, ja nagu k..'..urrll tubli kõrwalopsu oleks annud, .null s 'a oleks peaaegu mahakukkunud, ku: n..::: ühest suuretüki raamist kinni poleks saanud tabada. Isa mõtles, et pois r.raw.rrud saanud, ja küsis tema wiga rele roiga;" ütles ta, „see waK pau: maga läbi minu kvrwade ja tegi »urd nuuks aimuseks. Aga maata. Ml tskwab Mba meie mehed;" Nagu wsolaS wesi, langesiwud Tiroolascd kaudu linna sisse, ja nüüd algas üks uurucuune uulitsate pääl, kellest wanad '.urme'ed meel tänapäewani teawad jutusrada.  illiõlemilt poolt oli kõwa wõitlcmine, urrs mitu tundi järestiku wältad, enne kui T:r..T.d peremeheks saiwad. Kellu 9 Kiurud nad linna tunginud ja pool II lkrrsr lahing. Ühte ainust Easulast pol- nud enam kusagil näha, kes weel wastupanna  oleks tahtnud. Nüüd tuli ka Joosep Spekbacher oma wägimeeStega sinna. Tema oli Aksans'i läinud ja sääl eestjuhatajaks olnud. 11. Aprillil õhtu, kui püsside ja suuretükide paugud Jnnsbrnkist selgeste kuulda oli, läks tema, mitte kaugel Meerist, ühe lootsikuga  üle Jnni jõe ja kutsus rahwast kokku Münstrist, Baumkirchenist, Terfenfist, Graadenwaldist,  Milsist ja Absamist, Halle wastu. Pea pääle selle laskis ta ennast paremalpool Jnni kaldal ähwardades üle Halleri silla näha, ja enam märgiandmiseks tulesid põlema panna ja neid ülal hoida, et Jnn.Sbrukkeri seltsimehed näha wõiksiwad. Baierlaste õnn näitas üsna kadunud olewat ja taganesiwad ühtepuhku tagasi. Linn ja sild oliwad esimese jooksuga ärawõctud ja Vastupanijad wangi tabatud, ning ilma pitkemalt puhkamiseta ruttas Spekbacher Halleraueni, JnnSbrukki wastu üles. Sääl läks asi ruttu temale korda. Üks jagu waenlastest Wolders'i silla ääres, kargasiwad enne tema tormijooksmist Serviteni kloostrisse,  mis kinni raamitud sai. Aga Äpckbacheri mehed ei olnud laisad. Nemad raijusiwad ühe suure männa, mis õnne kombel  sääl lähedal juhtus olema, alt läbi, kelle ladwa külge nad ühe tugema köie enne oliwad sidunud, ja 50 Tiroolast hakkasiwad sest nüüd kinni ja kiskusiwad mända wasw wärawat maha. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuressaarest. Paari nädala ccst algas siin Ms meis Saaaremaa koolmeistrite kursus, millest hakatusel päälc 30 koolmeistrid osaivõtsiwad, kunas nüüd wcel rohkem on. See aeg tuurib kuum IS. Lktobrini. Ho isa tn seks meie linna elanik  ude I e. Juba kcwadel teatati politsei poolest. et trotoaride pääle ei peaks mannist ehk muid kehasid pandama, wihmawee korjamiseks. Esik pandi seda küll rohkem tähele, aga nüüd hakab see keeldus jälle unustuse hõlma wajuma. Sellega tuletame igale ühele meele, et seda mitte ei peaks tehtama, sest pahandust ja tüli, mis selle läbi tuleb, wõiks parem järele jääda. Mitu kord on nähja, kuidas korodowoid ning ka teised käijad kehasid trotoaride päält kõrwale wecretawad, mida siis poisikesed kesk uulitsal tampiwad. Ka wõib see hobuseid kohutada, mille läbi peagi jälle wõib õnnetus sündida, nagu mõne nädala eest, ühel öössel. Kuuldagu igaüks, mis keeldud saab, siis ci mõi keegi midagi ütelda! Riia aurulaewade sõit. seia Ruresaare alla jäi juba paari nädala eest seisma, üksi meie oma linna „Konstantin" käib meel Riia ja Baltiski wahel ja ühendab nii meid ÜlcmaalaStega. Suwi laulikud linnud on kõik juba plehku pannud ja seega meid Saare elanikust jumalaga jätnud. Sügise on nüüd käes, millega meile jälle see igaiv ja kole aeg pääle hakab. Oh meie waesed, mis meist saab! Karjast. Soela pääste-paadi maja sai 11. Augustil sisse õnnistatud. Kolm suuretüki pauku kuulutasid, et jälle üks keisri praua armulisema kaitsealune seltsi wõsu on ennast elule äratanud. Pääste riided, kui ka kõik abinõud on kuuris; kui kedagi hädas on, siis kuulutab seda suuretüki pauk. Igaüks wõib siis kuuri minna, riided selga panna ja paadi meresse ajada ning nõnda hädalisi  aitama minna. Andku Jumal, et see uus pääste paik head wilja kannaks, merehädaliste heaks ja meie armulise keisri praua anuks! Sellel aastal tuleb wäga palju mehi Suureltmaalt tagasi, ilma tööta olla paljud sellel suwel sääl olnud ja päälegi oma kaasa wõetud kopikaid kulutanud. Kurb asi! Rõuge haiguston Karja pool jälle liikumas, iseäranis laste juures, aga kergemalt kui minewal kewadel. Lamba kärna-tõbi olla sääl pool wäga kangesti walitsemas, nii et lambaid ka sellesse surewad. Õnnetus ja hooletus on wennad, ütleb wana-sõna. Nõnda sundinud ühel Triigi walla mehel kurb õnnetus: Õhtul saatnud ta hobuse karjamaale ja pannud ka kella kaela, aga homikul toonud küla karjatsed sõnumi, et hobune olla surnud; jalg olnud kella paelast läbi läinud ja nõnda poonud ta ennast ära. RahwaS ise ütles: „Noh mis senna parata, see on õnnetuseks antud!" Kella pael wõis liig pitkalt olla, et hobune kaela ehk kõrwa tagust kaapides jala senna sisse ajas ja nõnda otsa leidis. Igal pool ja igas osjas peab mõistlik olema! Walljalast. Säält kaebawad mõned mehed, et kadedus ja üheteise kiusamine neil hästi praegu! walitsemas on. Üks laimab teist ja teine wastu niisamuti, mille tagajärg pärast muidugi jälle riid on. Armsad mehed! Kat see pole rumal asi, et seda tekst kuulda on, päälegi praegusel kaheksateistkümne  aasta hariduse ajal! Sellega näidate umbes ise üles, kui kõrgel hariduse harjal praegu! seisate. Kas keegi mõistlik mee» hakab oma kurja keelega ehk ka teuga teisele oma sigimisele midagi tegema, mis mitte ta kasuks ei ole? Ei küll mitte. Seda tegcwad ainult need, kellel seda wa' hariduse annet wähe nuppus on. Sellepärast, jätke niisugune  üheteise kiusamine maha ja elage igaüks kui wennad, armastuses ja kasinuses. Kui keegi rumalam teisele natuke liiga tahab teha, siis noomige  seda oma all, aga ärge kohe jälle tegudega wastu minge. See on küll tõsi, et rumalam ikka tüli teeb, aga targem andku seda temale andeks. „Pidage rahu isekeskis," ütleb püha kiri! Ülesanne No 18. A. Vallik ei. WSz nn, e. va, ne, pk, rs, M, iZ. e-iüf, vw, ras, a, me, Äied. le, ai>, ten ds, nn, durx, no, la, dn, no. la, äun, leu, ru, la, rid, va, da, leer, ni. ni, no, va, va, nar. Neist siididest tarwis sõnad kokkusead», et algustähed ülewelt alla lugedes, ühe tähtsa Eestikeelse raamatu nime wälja annawad. Nõuetawad sõnad on järgmised. 1) Kuulus Wene linn. 2) Kiskjas mets loom. 3) Paha haigus mõne inimese juures.  4) Linn Eestimaal. 5) Küla Saaremaal,  Kuresaare ligidal. 6) Eesti ajaleht. 7) Linn Kuuramaak. B), Saar Kuresaare ligidal. 9) Küla Peude kihelkondas. 10) Meesterahwa nimi. 11) Tätsas raua ametnik.  12) Suurem lestjalg söömise tarwis. 13) Igaühele kosutaw toit. Seletus tulemas numbris. Ülesanne N 17 seletus. Scine Annus Ahwrika Bell Amor Ambla Sahara Tarius Amme Saaremõis Eestimaa Saat Aas Austria Rooma Leib AnfikSla Sewanja EmauS aab aastale Saarlale.^ 39. Saarlane, 1891