Tallinna Sõber Al 23. Kuueteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Jaanikuu 28. pääwal 1894. Üleüldine aealeht Eesti rnhniale innal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas L>ndfors'i põrijate trükimajas: »a«ta«- S rubla, 40 kop.— pool-aastas ! rubla 40 koo Koju ehk postiga saadetud: aaSta» .........3 rnbla pool-aaSla« 1 rubla 7V kop, Kuulutused maksavad iga rea ehk lelle aseme pealt 5 kox- Tellimised wSetakfe wasra r Tallinnas- pärijate trüiiiAajas. - pe,ecSar.,ts- H. Seekandt, õ»-.aspe°-n-> 54. -Tartus- Laakwann. —Aatlwer-s- Atchs. Paides: K. SeidelSera. t - ZSikjandis: z. Aarow'i ja K. 4-«oKe'i- r-llmawkauMsrd - Uarwas: W. Põder. - Mõrus, Prana Vie'.role. - Malitas: M. KuSolji. Anrejaares - TO-Lanze. Maak: laiba iseäranis luuiurakse. WaStaja redaktor W. F- EichHorn. Älab «aNi«iis, kirjad kätioad BalUsli (BalUschport l»^riSoiltit.Uopra..j Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast - Keiserlik Kõrgus Snurwürst Wladimir Aleksandrowitschi reisust. „Russalka" kere otsimine. Baltiskist: Kõrge wõeras. Ilmad. Rai wcrc'ft, Kingitus kõrgest tõest. - Hvmtaalt: Uus laew. - Saaremaalt . Weike-wainu tamur Üleüldised sõnumid maailmast. Balt i s ki's, Jaanikuu 13. pääwal, Saksamaalt. Weike tüli, mis Saksamaa ja Juglismaa  «vahel kauba pärast Inglismaa ja Kongoriigi  wahel tulema kippus, näib liiwa sisse nirisema. Inglismaal on kohe arwatud, et Keiser Wilhelm omalt poolelt iialgi midagi sündida ei lase, mis Inglismaale kahju teeb. oli selle waSta küll tähendanud,  et just Keiser Wilhelm kõige kindlusega Saksa ülemeriSte  asumaade tarwilusi kaitseb, nagu Samoa saareStikkuS,  nenda silS ka nüüd Afrita's. Seda näib ka Inglismaal tähele pandud olema ja wiimaSte sõnumite järel on sealtpoolt kõik need lükid ZngliS-Kongo kaupas maha jäätud, mille waSta Saksamaa poolt tsreletud oti. Mis üle jääb sellega saada Saksamaa leppima ja Prantslaste  lootused, Saksamaa poolt selles asjaS tuetust saada, olla sedawtisi jälle tühjad olnud, miS seal muidugi tuska teeb. Berlin'iS peetud Saksa Adelipääival on Herzog Ernst Günlher von SchleSwig Holstein, Saksa KetSripraua wend, tähtsat kõnet selle «vasta pidanud, et Saksa Maa-Adel omaS PõllumeeSte-ühenduses ikka «veel Wene «vilja kõrgete tollide eest koStab ja neid uueSte tollisöea seisu peale lagast tõsta himustab, et mõisad ka nooremate poegade tarwiluseks omamaa wilja tõrgete hindade  läbi küllalt sisse kanda wõiksiwad. Herzog Ernst Günther on ise suurte möisade peremees, enam ist sandema maaga ja ei ole põllumeeste kitsikust mitte puudutamata jäänud, aga tema arwab, et sellepärast põllumeestel õigust ei ole «vilja hindafi teise rahwa kulu peale kunstlikult kõrgeks kaSwatada. Adeli nooremad pojad, kelle kätte mõisad tenvelt langeda ei wõi, ei pidada neid lõhkuma ja oma keSkis tükkides jägama kippuma, mis neid seisust mööda üleS pidada et wõi, maid pidada ennast kõrgemate tallituõte peale kaubaajamises ja industrieS, nagu «vabrikutes  j. n. e., ette «valmistama, nagu seda Inglismaal tehakse. See Keisri kälimeeS on palju Inglismaal elanud,  sealiseid aSju tundma õppinud ja ennast nendega sõbrustanud. Baden't Maapääwal on KeskpaMaste ettepanek, kloostre-seltsist, nenda fiiS ka lefuiitisi, tagasi tulla laSta, 34 healega 61 healest, waSta wöetud. Teised ettepanekud kloostrc-seltside korraldamise ja «vaimulikkude  ametikandjate üleüldise teadusliku hariduse kohta, saiwad tagasi lükatud, esimene 32 healega 62, teine 32 healega 63 healest. Plack, Dewald ja Schweinhagen, kes Niigtkanzter Graf Caprivi ja Rahaminister Dr. Miquel't laimamise parast aealehtedeS, 1 aasta ja 9 kuuks, 3 kuuks ja 1 aastaks wangi mõistetud on, oliwad selle üle Riigikohtus Leipzig'is edasi kaevanud, kus aga kohtu otsust nende waSta kinnitati. Jaanikuu 17. (5 ) pääwal sai Berlin'iS Keisri-paari, PreuSst Prinzide ja riigi-auukandjate ltgiolemtjel Berliu'i uue D o m kiriku pöhjuskiwi pandud. Kaub'is sai Jaanikuu 18. (6.) pääwal Blücher'i mä!eStuse-sammaõ katte alt wöetud. Würst BiSmark' i lerwise üle tulewad sõnumid, et temal küll aeguti filmanäu walu, tema terwis aga muidu nii hea on, et «vana Würst igal pääwal kakS tundi ratsa sõitmas käia wõib, isegi «vihmase ilmaga. Wõeraid wõtta tema igal pääwal oma lauale ja jutustada nendega lahkel meelel, ainult suuremaid saalekondasi ei wõtta tema sel korral mitte «vasta. Varziu'iSse ei ole Würst täniue ainult sellepärast «veel mitte läinud, et tema alaliste wihmaSte ilmadega selles körwalises paikas elada ei taha. —. Paris'ist wälja tulnud jutud, et Hamburg'is haigekSäämist  kholeraSse ette tulnud, saawad «valeks kuulutatud.  Ka üht kholera-kahtlast haigekS-jäämist ei olla seal olnud. Thorn'is on ühe kaelvamehc lapS kholerasse haigeks jäänud sa Schitlno kbolera-hoõpidasisse «viidud. Bnnzlau kuninglikkuS waeStelaste- ja koolimajas on 173 kaslvandikust 56 kõhuhaiguste pärast arstliku ü.ewaatamise alla pandud. Nendest on 4 «väga raskest haiged. Teistes koolides ei ole seda haigust mitte. —. Natibor' ist kikjntati Jaanikuu 13. (6.) pääwal, et Oderi jõe wefi 6,6 inetcit tõusnud oli ja läbi ka««alile majadesse tungis. Welt kardeti weel tõ««Sma. Ka Bresla««'S oli kõrgel ivelt oodata. PlesS'si ju««res sai Wejkseli tamm Jaanikuu 19. (7.) pääwal mitmest paigast weewoolust lõhutud. Senna saadeti söeawäge appi. Keiser Wilhelm, KeiSripraua ja Prinz Adalberl söitsiwad Jaanikuu 22. (10.) pääwal Kiettisse ja lakfiwad seal keiserliku sõidulaewa ,Hoheu- peale. Anstria-Ungrumaalk Ungrumaa Magnalide - majaS (Parlamenti Pealtnas) on wabameeline erakond, kes kõige oma liigetega eite astus, nüüd ometigi «võitu saanud. Civilabiel««'seadus, niis abielu ilmalikuks asutuseks muudab.  on 4 healega rohkem, 128 healega 252 healest, «vasta «võetud. MiniSlerprälident Dr. Wekerle seisab nüüd jälle oma ivabameelise «vkinislerlumiga k««idla jala peal, «vähemast esiteks. Kõik «visadest Nooma-Kalholiklastest  ette pandud muutmised ja lisad on tagasi lükatud. Mis järjed sel seadusel tegewaõ elus olema saamad, seda on ära oodata. Ungrumaa ParlamentiS on kaubaaja«nise  «ühenduS Wenemaaga suure healede-enamusega «vasta «võetud, Põllumeeste waslaräätimisle peale on Kaubaajamise-Mlniõler osa «vaid seletusi annud ja kinnitanud,  et just põllutööle tollisõda kõige rohkem kahju teha. Borszczow'i maakondas, Galizia'S. o«, 5 haigeksjäämist  kholeraSse ette tulnud. Dresdenis peetud Kholera-konferenzi nöuuwõtmiste jäeel on mitmete asiade wäljawedamine sellest maakonnast ära keelatud.  Franziska  - fchachtis, Karivintt sütekaervanduste - rlngtondas Schlesia's, oli«oad Zaanikuw 15. (3,) paamal mitmed mae-õhu-kärgatnsed, «niS Franziska-schachti ja Johannes schachti põleina pani ivad. Surmatud on 233 inimest, nende keSkis 25 «««imest peastmise-töö kallal, kuna w«i> «««astest 10 raskemast ehk kergemast «vigastatud on j nendest on 2 hiljemini ära surnud. Surnukehadest oliwad kotmandemal  pääwal «veel 214 leidmata. Surmatud meestest  oliwad 123 naesemehed, kokku mitu sada lapsega. Järeljäänud perekonnad saawad mäemeeste Wendadelaekast  ja kae«vanduse peremehe, Graf L««risch'i, käest abi. - Austrias on jälle suured tööliste.tütid lahti täinud. Jaanikul, 17. (5.) pääival peeti losefiladk'l ringkondas rahwakogil umbeS 2000 osa«vötjaga, mis tigedate kõnede ja käralsemiste pärast Politsei poolest ühest ära aetud sai. Selle peale tõusis weel. suurem kära ja üks pois pidaS häbemata kõnet «valitsuse-ametnikkude «vasta, Nahwas kargas rusikatega Politsei.inehe peale. keS poissi kinni wõtta tahtis. Kära-platS sai «vahtide läbi karatsejatest tühje«rdatud. Us teine seesugune sozialdemofratlik kokkutulek,  ühes Leopoldstadtti wSerastemajaS, sai selsamal pääival  Politsei läbi ühest ara aetud. Schammtz'is jälstwad Jaanikuu 18, (6,) pääwal 500 mäemeest, kelle palgast poole aasta maksud korraga maha wõeki, töö seisma, ReichcnbergstS, Böhmimaal. on lapsed Jaanikuu 18. (6) pääwal Ühes wõeraStemaias ühe koti 29 kilogrammi (ligi 61 naela) dyuaiuitiga leidnud. - AnSlna-SchlksiaS ja Ungrumaal oliwad suured >« p u t«»s ed. Sõnnini te järel Jaanikuu 17. (3.) pääwast oliwad 3 Weikseli-sttda juba ära lõhutud, sild Tefchen'i juureS oli snureS hädas. Oderi lõe «vesi oli 4 metril lõuSnud, fisiad Kariviu'i, Drkau ja Konokolna juures oliwad kinni pandud ja liikumine  oli seismas. Ploseck i ja Rukopeh'l kogudused oliwad palju kahju saanud; palju põldust feistwad wee all. Schwarzwasserst linn oli suures hädas; senna oli ükS kompame jalawäge ja üks jäutus tuletõrjujaid appi saadetud. Üks suur jagu Weikseltt kallaSte-korraldamisetöäst  oli lõhutud. Tähendatud paama homikul jäi «vihmasadu  seisma ja «vesi hakkas alanema. Ungrumaal oliwad Jaanikuu 19. (7.) pääwal Waagi jõe-waldkondaS mitmed kohakouilad wee all. Komorntt linn oli suures hirmus. GolgoczsiS «voolas iv esi majadesse, ümberkaudu oli wili põldude peal häwitatud. Bcrgszegst linn seifis taieste wee all, rahivaS peasis waewalt wälja. Pistyantt ja Szeredtt kogudustes on jõe kaldal palju majast fisse kukkunud.  Bergsczeg is on üks naene kahe lapsega ära uppunud;  Pistvau seifis täieste «vee all. Galgoczsist löune poole on uputused suurt kahju teinud. Lipto-Szent-Miklos  e linn oli wee taga kinni; maanteed oliwad lõhutud. Raudteedel oliwad sõidud paiguti seismas. Majad ja sillad oliwad kahju saanud. Daam Kuningas reisis Jaanikuu 22. (10) pääival Gmundeuttst, oma «väimehe ja tütre, Cnmberlaudi Herzogt-paari, juurest KopenhageniSse lagast. Daauimaati. Daaniuiaa yachtide (sdidulaewade) peremehed,  keS Kielis peelamatele Saksa keiserlikkudele regattadele  (wöidupurjulamistele) tulla lubanud oliwad, on Jaanikuu 17. (5.) pääwal nSuukS wötnud, seda Daani uäitemängijate «väljasaatmise pärast Schles«vig'ist, tegemata  jätta. Sel aõjal on oma eeslugu. Juba Wiinakuul  1392 oli Hardenslebewl Politsei sealifele theatreperemehele  ette kirjntanud, Daani näikemängijaid mitte lawale astuda laSta, sest Põhja-Schleswigsts on palju Daaulast elamas, kes ikka weel sellega leppinud ei ole, et nemad 30 aaSta eest Saksa Daani sõea järgeS PreuSst walilsuse alla wöetud saiwad, kuna nende sugurahwas Daanimaal seda wast õiele unustanud et ole. neile seda ikka peale uueste meele tuletab ja nende himu ennast jälle oma ligema jugurahwaga Daani «valitsuse all ühendada, elus piab ja «võimalikult leegile lõõttutada katsud,  uus näitemängude läbi kerge teha on. Theatreperemees  Mathiesen oli selle keelu üle kaeban,td. tema kaebtuS sai kaheg kohtus tagas, lükatud, kolmandemas kohtus, Näärikuu hakatusel 1893 (Jõulukuu lõpul 1892). aga mõistetud, et ühiigi ette tulnud ei olla, mis Politseile  selleks keeluks nähtaivat asja annud oleks. Selleparast  on Hardensieben'! Politsei sel korral oma-maa thcatle-peremehc rahule jätnud ja selle asemel wõera-maa u.ule«näug«>ad iväija ajanud. Daani aeakirjandus mõistab  seda käsku küll «valju sõnaga hukka, kahzetseb aga et Knninga-koia lheatre-mängijad seda katset ülepea teinud on, sest juba Kopenhagenis olla nemad teadnuo. et neid sealt «välja saadetakse. Seda falgawad näitemängijad ja kaeba-oad oma aSjata kulude üle. Ikka on selle ettetulemist  läbi rahtvuslik «viha«vaen Sakslaste ja Daanlaste nende wendrahwaste, wahel uueSte üles ärritatud mis mölemil poolel paha wilja kanda ja oinast kohast ka «väljaspool kurwaslawal wiistl mõjuda «võib. Prinz Christian. Daaiu Kroupnnzi poeg, olla Prinzess Maud of Weleslga, Inglismaa Kronpr-nzi tütrega, kihlatud, mis pea awalikult kuulutatud saada. Prinz Christian oli sõnliliii'saatmise aeai Londonsts Uootsl-Uorramaait. Norramaa Storthingis jägeletakse ikka peale Roslsi-Norra ühisele asjatallitajate üle wöerakel  maadel ja söeawäe sa mereivee ülewaatamife üle ilma Vtorthingi teadmata ja lubata. Neid 15,000 krooni peale 5,500 kuldrubla), mida tänine saatekondadeliigetele  Norralaste testist aaSIaS Norramaa poolt palga ttfaks maksetl, on StorthingiS 57 healega 105 heale lestist maksmata jätta nöuutS wöetud, kui ka teiselt poolett