kinni Võetud ja ?a muist asju leitud. Öösel wasta Küünlakuu 11. pääwa Varastati Lõune-uulitsas maja Nr. 899 tallist Raelt päritud Khristine Ando körw ruun ära. Kahtluse alla oli endine wang JuliuS Schmidt langenud, kes Lihula laadale oti sõitnud. Khristine Ando mees, Michail Ando, sõitis järel ja leidis hobuse ja warga, kes kinni Võetud sai. Öösel wasta Küünlakuu 12. pääwa Varastati Laias-uulitsas Jüri K. lahtilõhntud õllepoest 19 rubla raha, 2 pudelit kobar-wnna, sigarid ja papirosfifi. Öösel wasta Küünlakuu 13. pääwa Varastati Rataskaewuuulitsas  Ruben K. lahtimuugikud wärktuast 2 wask kasserolli  ja 2 kohwikannu. Öösel wasta Küünlakuu 14. pääwa w a r a s t a t i Wiru uulitsas liuna kuurist 29 haamret, 4 raud kangi, 11 labidast ja mõned teised asjad. Selsamal öösel warastati Müüri-uulitsas Karl K. puurist 45 pead sukrut ja 6 puuda tükk-sukrut, kokku 135 rubla wäärt. Öösel wasta Küünlakuu 15. pääwa warastati Leitnant D. Veranda pealt üks õmbluse mashin, 79 rubla wäärt. Potitsei poolest sai selsamas  linnajäus Mihkel P. kortel läbi otsitud ja wargus seal leitud. Küünlakuu 15. pääwal warastati ühe kõrtsi eest Weike Tartu maantee ääres, Jägala piimamehe  Otto Aston hobune wankrega ja seitsme tühja yiimanöuuga  ara, kokku 159 rubla wäärt. WaraS, endine wang Hellmuth Küstenthal, sai weel fellsamal pääwal Vargusega kinni wõetud. Baltiskist. Küünlakuu 18. pääwal. Ilmad läksiwad Viimase nädali lõpu poole nii palju külmemaks, el homikutel künni 10 graadi külma on olnud. Natuke lund on ka tulnud, aga saaniteeks et oleks sellest küll, kui teedel jeatest  peal ei oleks. Nüüd sõidetakse siis ka paiguti saanidega,  paiguti wankretega. Ilmad on waiksed ja ennamist päiwised. Meie lahe ette on Pakkeri-otsani jead aetud, lahe ise on õhukese jeaga kaetud, mis weel aurulaewäfi ei takistaks,  kui need ette aetud pankadest läbi pease ksiwad. Natuke waljum lõunetuul wõiks ikka weel meie sadamat lahti teha, aga selle peale on wähe lootust. Kolm abiaurulaewa  on sadamas tööd ootamas. Rakwerest ja ümbsrtkaudu kirjutab .Rakwere Teadaandja"  Küünlakun 17. pääwal: kuulesne, on Waeküla kärnal E. mõne pääwa eest külmawõetud kätega ja jalgadega meie hospidlisse toodud. Tema oli oma tallitust linnas toimetanud ja koduteele läinud, mitte aga senna jõudnud. Hiljemini leiti teda mõisa ligidal, hacwatud  ja uimaselt tee ääres maas. Kuida õnnetu ütleb, on kaabakad tema peale tulnud ja teda maha löö - u u d. Pühapääwa, Küünlakuu 3. pääwa, õhtal kell 9 on kaabakad Tõrremäe kõrtsi ligidal koolmeister K. kallale tulnud, kes koju sõitmas oli. Taluperemehe käest, kellega tema ühes sõitis, olla kaabakad 29 rubla rööwin u d. Ast on ülekuulamise all. Näärikuu 31. pääwal w « - rastati Kokoni talupere ühest lukuta hoonest mitmesuguseid  riideid. Kahtluse all seisab üks Mart T. ja ülekuulamine tema wasta on algatud. Ühe Mõdriku wabatmehe hobune ja saan on RägawereAru kõrtfi ees ära waraStatud. Peremehe nähes istuS waras, üks hiljuti  lahtilastud wang, saani ja sõitis ära. Peremees pidas seda esiteks naljaks, nägi aga pea, et hobune ja sõiduriist jäädawalt kadunud oliwad. Küünlakuu 8. pääwa õhtul warastati Pitkas' uulitsas K. maja hoowist ükS hobune saaniga ära. Warast otsitakse. Tartust. Õöesel wasta Küünlakuu 8. pääwa on H. S., 39 aastat wana, kes Tartas oma käe peal elas, ennast mahalasknud. Küünlakuu 12. pääwal on Ringkonna kohus oma esimest kohtnpääwa Tartus pidanud. ,Uns Tartu Zeitung", keS sellest edaspidi  weel pitkemalt kirjutada lubab, kiidab, et uus kohus asju jönuga tallitannd ou, kui ka kohtukäijatel ja tunnistajatel  enamist tülki tarwis laks. Wiljandist. Kuida kohaline .Teadaandja'' kirjutab, on WMandi mõisaherra kala kaSwatamise katsed Wiljandi järwes wäga heaste korda läinud. Sagedast on nootadega sudakaid, latikaid ja rääbuskid wälja weetud, mis muidugi esiteks weel wette tagasi piawad lastud saama, künni kaswawadija rohkemaks siigiwad. Künkamaalt. Kuida ,Latweetis« kirjutab, on Sackenhoft  wald a s, Hasenbothi maakondaS, üks 115 aastat wana mees, Fritz Freymann, ära surnud. Omal 95 eluaastal on tema teist korda abielusse heitnud ja oma noore naesega weel 20 aastat rahus koos elanud. Wast omal wiimasel elu-aaskal ei ole tema enam tööd teha jõudnud. Wana meeS on läbi kõige oma eln-aea rasket tööd teinud ja kasinast elanud.. Mefcheneeki waldas, Grobini maakondas, on Näärikuu 21. pääwa õhtal üks kaabakate seltskond talumehe Witti majasse tunginud, ühele, kodanik Schulz'- ile on. Witt püstolist laengi jämedaid haawlid rinda lasknud, teised on põgenenud. Schulz on Liibawi hospidalisse  witdud. Kahe talumehe peale on kahtlus tõusnud  ja neid on ülekuulamise alla wõetud. Peeterburgist. Keisrikoja wiimased pidud enne paaStuaega,  oliwad Küünlakuu tl. pääwal Auitschkowi palees pääwa aeal, kuhu peale Keiserliku perekonna palju kõrgeid auukaudjaid ja Keisri kaaskonna liikeid oma perekondadega kutsutud oliwad. Teine oli õhtal Keiserlikkus Eremitashis,  kus nimelt ka Herzog ja Herzogi-praua Edinbnrg oma kaaskonnaga ja Inglismaa saakekonna liigetega oliwad. Küünlakuu 12. pääwal reisis Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Maria Aleksandrowua, Edinburgi Herzogi-praua,  oma kõrge abikaasaga ja pojaga wõerale maale. Keiõri Majestätid oliwad oma kõrgeid wõeraid raudteele saatma läinud. Greekamaa Kuni ng a - praua Olga Konstauti ii o iv n a ja Mo - nteoegro Wür st Nikolai saawad pea Peterburgisfe oodatud. Tulewal suwel saada suured Gardewäemanowrid  peetud, kuhu kõrgeid pealtwaatajaid wõeralt  maalt oodatakse ja mis Narmast saadi? ulatama saada. Ka räägitakse suurtest m erewäe -ma n ö - writest Baltimerel ja Mustalmerel. Kohtnte-Minister, Wirkl. Geheimeroth M a u a Ssein,  on pitkemakS aeaks wahe-aega, reisnkS wõerale, nraale, saanud. Tema ametit saab seniü tema abiline, Geheimerath Markow, tallktama. Püha Synodi poolest ou Võitlemiseks W e n e - eransulasle was ta teiste aSjade keSkiS nõuks Võetud raamatukogust asutada ja miSsionäridele ja preestritele Püha Synodi kulu peale kõiki raamatuid muretseda, mis neil larwis lähewad. Warschawist tuleb ikka peale koledaid sõnumid nendanimetatud  üle. Seal on weel mitmed seesugused  koledad naesterahwad kinni Võetud, ka mehi, kes neil abiks olnud, kokku 8 inimest. Nende w õera > maa alamale kohla, kes suwel Weikseli jõe laewade peal teeniwad ja talweks jälle koju lähewad, saada see seadus tehtud, et nemad taga st minneS Piirekohtutele  oma passi ette näitama ja tunnistust wõlma piawad, et nende äraminemisel kuidagi takistust eeS ei ole. Et nende tunnistuste peale stempelmattid pandud saawad, siis loodetakse sellest kroonule 29,999 rubla siSsettllemist. Pihkwast. Plhkwa ja Dünabnrgi wahel on Küünlakuu 14. pääwal nii palju lund sadanud, ek sõiduwng raudteel Küünlakuu 15. pääwal ühe tunni hiljemini PihkwaSse jõudis. Lumi ulatab wagonite jalglaudadest saadik. Witebskist. Wiimasel nädalil seisswad seitse Juuti Wltebski Ringkonna kohtu ees, kes ühe Juudi, keda ei olnudki, kahes Elnkinnituse-seltsiS 50,999 rubla eest sisse kirjutada lasknud ja esimesed maksu-osad ka tasunud olmad. Siis oliwad nemad omale wale-kirjafl ja tunnistusi  toimetanud, ühe tundmata Zuudi ära tapnud, temale kinnitatud,Abramowilschi" tunnistusi, mida nemad kõik ise teinud, taskutesse toppinud, surnukeha jõkke wiskanud  ja kohalises Politseis üles aunnd, et nemad leba seal leidnud olla. Kaks neist on Vangiroodu, teised wangitööle ja parast elu aeaks Siberisse mõistetud. Peasüüdlane  oli ise oma elule otsa teinud, Moskwqst. Oõesel wasta Küünlakuu 15. pääwa põles MoskwaS Aknwwsi kahekordne puumaja maha, kuhu kaks inimest sisse jäiwad. Filippow'! wiilawabrik Moskwa kreisis põles Küünlakuu 14 pääwal maha. Kahju ou 59,999 rubla suur. Moskwa-Wilna raudteel ou ühe reisija juurest 7599 rubla, teise juurest 6599 rubla ära warastatud, kuua nemad wagoniõ uinunud oliwad. Küünlakuu 13. pääwal on 19 aastane kaupmehepoeg  J. Minajew, keS ühe noore neiu, Marie Bobrow'i  maha lasknud oli, Rmgkonna-kohtu poolest eluksaeaks  Siberi kaugematesse maakondadesse mõistetud. Sellesama kohtu all seisiwad kuus naeSterahwafi sellest meeletumast erausn-seltfist, keda Skopzöi fkohitfejad) nimetatakse. Nemad on noori talutüdrukuid, kes nende paelakedruseS tööl oliwad, oma erausku eksitanud. EestlaSte elnst Tweri kubermangus kirjutati meile wiimase aaSla tõpul: , Kuida juba enne kirjutatud, asuS mõne aasta eest kaunis rohkest Eestlasi Tweri kubermangusse elama. Nagu kõigil neil, keS omalt kodumaalt wälja randawad, kaugel tundmata maak omale uut elupaika asutama, keZ kodumaal kõiki oma majatarwltust  pool-muidu ära annawad ja uudeS elupaika? uusi täie hinnaga tagasi muretsema piawad, raha poolest puudus  peale tulema kipub, nenda oli lugu ka Tweri kubermangusse  wälja rändanud Eestlastega. Paksust metsast põldu leheS, kaub kewadene aeg ruttu ära, neuda et ?N--wamiue  hiljaks jääb. Uue maa peal kaSwab Vili lopsakast,  selle läbi wiiwib küpsemine ja esimene wili langeb enamist ikka sügisel külma ohwrlks. Kõik' need raskused ou asujatele palju waewa ja kulu teinud, nenda et mitmed weel kaugemale jõudnud ei ole, kui nemad hakatuses oli» wad. Mõned teised on ka juba natuke kosunud. Muidu elawad Eestlased siin kaunis rahuliselt. Neid on aga fiku ka, kes kohtumajas rohkem käia armaskawad, kui kodu rahuga tööd teha Waimu-haridusest piab üteldud saama, et noor sugu selles kaunis tuimaks ja tundmatuks jääb. Kooliga on taieste wilets lugu. Koolmeister ureil küll juba on, aga koolimaja ou weel ehitamata. Kooliõpetus saab ühe peremehe kamris peetud, mis muidugi selleks nii heaSte korraldatud olla ei wõi, kui kohaliselt ehitatud koolimaja. Suruu-aia tarwis sai maa juba wiimasel aastal Vraird'i poolest anlud, aid ümber tehtud ja wiimane rahupaik kirikuõpetajast pühitsetud, ja ligi kümmekond rändajat Eestlast  on seal ka juba puhkamas. Kirikuõpetaja Johauuson elab Tweri linnas ja käib kaks kord aastas, üks kord suwel, leine kord talwel, meil lumala-leeniSlust pidamas. WenelaSte elu meie kõrwaS on mitmeS tükkis teisiti ja iseäraline. EeSti peremehel ei ole sündmust omale suwel ja waheft ka talwel wäljaspooll teenistust korjata ja kerjata, nagu WmelaStel, kellel seda nende elu-ülespidamiseks  kulub. Naha, mida neil kodu tarwis läheb, piawad nemad wäljaSpooli teenima. Nenda on nende töö ja tegewnS igas aSjaS kõige seltskonna tahtmise läbi piiratud ja takistatud. Wene külade? ei ole üht põllumeest leida, keS omast põllutööst Varandust oleks koguda Võinud ja sell wiistl rentnikust pärls-peremeheks saanud, kuida seda Vallimaa kubermangudes  nähakse, kus stj? ka põllutöö aSjn ja korraldamist palju paremaks pidada tuleb, kui riigi seespidistes kubermangudes.  Sellepärast ei nähta Vallimaa kubermangudes ka talupoegi seesuguses kirjus riides nagu suu Tweri kubermangus, kus üks osa kuuest linane, teine willane, kolmas mõnikord ka lambanahkne on. Kirjud pilti näitamas  ka tüüura-lainsteks tükkideks lõhutud küiapsllud kus sagedast tühjad põllud Mwatud põldade Vahel selsamal».  Kes talupoegade keskls jõukam on, see on oma wara Väljaspool kauplemisega ehk mõne teise kõrmalise lallitusega kogunud. N. l-õötkwanu. Kertschisi, Küünlakuu 16. pääwal. Wilmaue torm on palju jäed Asowi merest wäkja ajanud ja meie nrerel ou 20 werstani kaldast kiuni. Wernöist, Küünlakuu 16. pääwal. Meil saab hiline kewade olema. Lund on wäga palju. Kirgislaste loomadel  ou toida st puudu; kõik tagawara oa otsaS. Kohatised  kohtud paluwad KkrgiSlaStele mõnda tuhat rubla abiks. Orenburgist kirjutatakse, et seal Küünlakuu 2. pääwast saadik pääwa aeal 39, öö aeal kuuni 35 graadi külma ou. Pärast suurt tulekahju aastal 1879 ou majad enamist kergest puust ehitatud; häda ou wäga suur ja puukauple-- jad päriwad 35 kuuni 59 rubla kubiksütla puude eest. Snchumist, kuhu ju mõne aasta eest palju Eestlast rändas, ei olnud mõnel aeal enam jutu olnud ja Väljarändajate  elu seal kaugel maal oli nagu paksu waeba alla pandud, nii palju neist ehk weel seani senna jäänud ja seal elamas ou. Nüüd on Keiserliku Põllutöö  seltsi lilge Roso w PelerburgiS üht kõnet .Asutustest  Kau k as iar a un awaldk o n d a s Mustmere  ääres'' pidanud, milleS küll senna rändanud Eestlastest iseäranis ei räägita, miS aga siiski ka nende kohta tähtjas on, sest selleS sai üks üleüldine pilk selle maakonna loomusest, ja elust kuuljatele ette joonistatud, miS paraku mitte maga rõsmuStaiv ei ole. Wist täidame mõne lugeja tahtmist, kui sellest kõuest ,Peteeburgi Zeitungi  järel mõnda nende ette paneme. Seal seisab ulmelt:  , Pea-asi, mis selle maakonna rahwamaja-pidamise ülesõitsemist  kaklStab, on see kurwastaw nähtus, et suremine nendel uutel asumaade! Vatumi ja Suchumi wahel, nii suur on, et rohkem kui poolt nendest asutustest lagauewate sekka lugeda wõib, s. o. seesuguste Valdkondade sekka, kus suremised süudtmiSlest üle käi wad. Suchumis langemad koguni kaheksa suremist nelja sündimise peale. Selle täbi ou pääwavalgad nii kõrgesse tõusnud, et põllutöö  selleks tormilise kapitali intressi wälja ei kanna. Selle Nearulise suremise põhjus ou wäga laiali laguuew malariahaigiiS.  ltkaukasias on see haigus palju kardetawam, kui Krimmi lõuncpoolises raudaS, kus seda ka ette tuleb. Kuida teatakse, lõpeb see haigus Krimmis armast surmaga, selle wasta sureb aga Suchumi sa Vatumi maakondades rohkem jägu malaria-hakgetesi ära. See haigus on koguni  iseäraline. Wõerad. keS senna tulewad, langemad järSku sellesse haigusesse, kus siis veaaju-nähtuStest uimastas  sigib, miS sagedast otsekohe surma toob.'' Kõneleja pani imekS. et Suchum'it üheks terwise-otsimise paigaks kiidetud on, sest selle liuna alumine jägu ou otsekohe sooks arwata, kus põhja-wesi waewalt üks arschin maapinnast alamal ou. KeS sügisel Suchumisse tuleb, see saab küll sealkfe looduse ilust ja uhkusest otse nõiutud. Mõne rikka maaperemehe rohu-aiad ou ülirikkad, ilu-taimstest. Seal leitakse uhkemaid kyvressi, magnolia ja loorberi puid ja thee põrsaid, aga ka kasulikkust, nagu stdroni, apfelsini, wiigi, dakle, õli ja teisi puid. Aga nende kõrwaS kaswawad  sõnajalad nii lopsakast, nagu maadel maawöe ümber, ja teatud on, et sõnajalad maid näitawad, kus malaria-tõbi Valitseb. Kui Moskwa Professor Osiroumow sügise aeal senna tuki, siis arwaS tema seal seda terwisepaika  leidnud olema, mida tema otsis, pealegi weel, et Näärikuul ilmad seal läbistikku 6 grandi soojad on. Sellest