on ihulikult ja hingelikult määramata suur. Sclgub, et rändajate raamatumüüjats toimetus mitnicpidi kahjulisekS paiseks meie kirjanduse põllul on saanud. Sopakirjanduse  laialilaotamisega takistawad nad paremate  raamatute ilmumist. Kirjastajatel pole wõimalik, häädcst raamatutest mitte nõnda kergesti lahti saada, kui halwadcst. Paljuks jõuawad linnade ja alewikkudc raamatukauplused mid laiali laotada, sest rändajad raamatumüüjad on ju halivad raamatud igale poole ette sahkerdanud. Ei wõi küll mitte ütelda, et kõik rändajad müüjad seesugused oleksiwad. Sest ka mõistlikkusid  ja asjatundjaid mehi on hulgas, keS mitte ainult oma kasu taga ci aja, maid kel ka parema kirjanduse edenemine, rahwa wooruS ja kombeline elu südames seisawad. Kahjuks ei ole aga nende arw wist mitte palju suurem, kui Soodoma ja Komorra linna õigete arw oli. Mis oleks tarwis teha, et sellele halwale nähtusele piiri panna? Ajalehed toomad küll sagedasti uute raamatute üle kriitikaid ja arwustusi, aga see ei näita weel mõjuwat.  Tuleb küll sellest, et ajalehed oma arwuStustcga mitte igasse nurka ci ulata, kuhu raamatumüüjad oma paunadega tungiwad.  Selle läbi jääb ajalehtede hoiatus  ainult „hüüdja hääleks kõrbes." Abi wöiks sellest tulla, kui walitsuS oma tähelepanemist  rohkem sarnaste müüjate poole pööraks. Rändajate raamatumüüjate lüüasaamist  wöiks nii palju kitsendada, et luba ainult neile antakse, ke>Z kõigiti auusad ja tublid on, nõnda et see äri mitte iga poisikese  ajada ci oleks, nagu ta praegu on. Ka wõiksiwad maal asujad kordnikud sarnaste  rändajate testisid ja paunasid wahel läbi waadata, kaS Ml mitte ka keeldud kaupa ei ole, sest püüle tsenseeritud raama- tute ei ole luba ilma patendita mingisugust muud kaupa müüa. Eesti parema kirjanduse edenemise ja kaSwamise pärast oleks maga soowida, et see paha paise kaoks. „PoSt." Petko mõek libiscS ja lõi temale käe pihta. Petko tõstis wcel kord kätt, aga oli korraga  Baschi-Bosukitest kinni taritud. Kergelt haawatud ja wühe merine, mörises  Butkurow hirmsas wiha-hullustuscs. Ta silmad põlksiivad nüüd tigeda uhkusega. Siduge kõlwatut, käskis ta Baschi- Bosukifi, - ja wisiue teda kinniseotult minu ukfs läwe ette, waatku siis igaüks, kuda see koer minu ukse lame ees tolmu sccs pöörleb, kuni ma paschaga pidu pean. Tema tahtis minuga wõidelda. Mina wvitsin  ja näitan nüüd, mis see wõit tähendab. Kümnes päätükk. Surma ootuses. Petko lamas kinniseotud Butkurowi ukse läwe ees maas. Tema kõrwal seisimed kuus Bofchi-Bosuki, kes teda mahtifiwad. Mõned teised Baschi-Bosukid saädsiwad kärmesti üsna maja akente kohta -võllast üles. Rahwa hulk seisis liikumata paigal. Kõikide näod o limad tumedad, kulmud kortsus.  Mõned nutsiwad- Neil ei maksnud mitte oma palawalt armastatud Petko eest wöitlsma hakata, sest nende jõud oleks ometi liig nõrk olnud, et teda Baschi-Bosukite käest wabaStada. Butkurowi maja aknatest kõlas jutuhääl, naer ja joobnudpaä kisa wälja. Sääl pidas maja peremees paschaga pidu. Baschi-Bosukid pidustasiwad Luues. Sagedasti ilmus Butkurow tigeda naeruga  akna pääl. Korra hüüdis tema kogum: KaS sul on nüüd hüä, Petko? Säh, joo siis nüüd ka pascha uue orja ierwiseks! Nende sõnadega pillas Butknrow kruusist wiina Petkole palgesse. Olgu sa neetud! hüüdis temale Petko asemel rahwa hulk. Wennad, tapke mind ära! palus õnnetu Petko rahwa poole pöördes, Jumala parast, päästke mind teutawast poomise surinast! Argu saagu Juudas mind mitte enam elusalt teotada! Tapke mind ära! Laske maha! Rabwas waatos tumedalt tema pääle. Keegi K julgenud kat tapmise mõttes tõsta. Ärge wiimitage! hüüdis Petko mcelcheitwalt, muidu pean ma äraandja käe läbi surema. Tal au ju siis see! Võimalik mind naerda ja teada. Oh, kaua cr saa nemad meid enam wöima tcoiada! KäitcmakSmise tund on ligidal, ligidal Bulgaaria  igatsetud priikssaamise tund. Butkurow  saletas, Suure Walge keisri õigeusulinc  söamägi tuleb üle Doonau, päästab  meie õnnetuma isamaa orjakütkest ja peseb waenlaste merega tema põlised teotuse-plekid  ära. Keiser on suur. Ja nagu Petko sõnadele maotuseks, kõla« siwad kaugelt suurctüki-paugud körwu. Rahwas waatiS ümber, igaüks wõttis mütsi peast ja tegi ristitähte ette. Wennad! Sääl wvideldakse meie eest! Tuldakse üle Doonau hüüdis Petko. (Järg tuleb). Isamaalt. KurssKarsst. Ekstsellents Liiwimaa kuberneri  herra käis oma siinolemise ajal mitmeid Kuresaare linna ujutusi waatamas, nagu kohtuja  kooli asutusi, laatsareti ruumisid jnd. Reede 3. Oktobri! sõitis ta teist korda ameti talituste pärast Lümmada, kust ta järgmisel päewal Kuresaarde  tagasi tuli. EeStutewaks Ewangeliumi õigeusuülcSwõtmise  pühaks soowitob „Postimees"  kooridele kirikus laulmiseks hiljuti ilmunud raamatust J- Kappelsi «vaimulikku laulu „Ristiusu wõit," mille sõnad täitsa pöcwa kohased, wiis kau—  Pühapäewal, 28. Septembril mängiti Kuresaares Saaremaa karskuse seltsi poolt näitemängu  „Mõrsja ja märatsejad, mille üle „Olewik" järgmise kriitika toob: „Mängimine ci läinud kõige paremme, sest et mängijad oma alades lindlad ei jatele Tiiu unenägu bengali tnlewalgel muusikamänguga.  Waheacgasid lõbustas „Lhra" mängukoor.  Osawõtnnne oli wähepoolne". 1. Oktobni sai Kreeka-Wene usu Kurs- Me önniSlaiud. Õnnistamisest mõtüs ka ekstsellents  Liiwimaa kuberneri herra osa. Ruhnu saare Ew. Lutheruse kiriku paale nüüd Kuresnares igal aastal rohkesti inimesi, sest et sel ajal Lunguse laata peetakse ja nekrutite wastuwõtmist toimetatakse. Selle tõtta juhtub siis ka mõnda, mis Kuresaare linna hõäd korda rikub, mis oga iseäranis nende poolt sünnib, kes wähe „nokastanud" on. Kuid politsei ei salli korra rikkumist, waid „iirib" aga korrarikkujaid „pogrisse." Sarnase tegswuse kohta ei wõi küll midagi paha lausuda, sest et see hääkorra ülewel pidamist ala! awitab hoida, kuid siin juures peaks aga soowima, et korra järelcwaatajad „nokaStanud"  korrarikkujatega enam inimselikumalt ümber  käima peaksiwad. Kõigil on ju ühesugune inimselik õigus, kõik on ju meie ligimised, kõikides tuksub ju inimselik hing ja jookseb meie wennaweri, kui ta ka põlatud joodik ehk mu kurjategija oleks. Endine Äksi õpetaja Wegner, kes kohtu poolest mangi mõisteti, aga Kõigekõrgema armu läbi ainult Baltimaalt wälja elama saadeti, on Kõigekõrgema nime pääle palwekirja sisse aimud, et temal lubataks Baltimaale tagasi tulla ja siin jälle õpetaja ametit pidada. See palme on kuulmist  leidnud ja talle luba antud jälle tagasi tulla. Waheajal on ta Arhangelskis ja Peterburis õpetaja ametis olnud. Pärnumaalt teatatakse Tallinna Wene lehele, et Juulikuu lõpust kuni 23. Septembrini Wana- Wändra wallawalitsuselt ära warastatud olla 1250 ruba sularaha sa 5200 rubla wäaripaberiteS. Pärnu linnawolikogu on linna supelmaja suurenduseks 9500 rbl. määranud. Ehitus antakse ehitusmeistri G. Darmeri kätte 5100 rbl. eest. Jurscwi kreisist. Hiljuti jäänud keegi abielu  paaril laps haigeks. Mindud „küla-arsti" juurde abi otsima. See käskinud meest kõrtsi juurest paar pudelit wiina tuua, sest „ilma rosinata"  ei olla ivõimalik arusaada, mis „wiga" lapsel olla ja kui „wiga" tundmata, siis ei olla ka wõimalik „arZtimises" õpetust anda. Kui wiina toodud, ivõtnud „arst" pudelid kätte, padisenud „salasõnu" sinna pääle, rüüpanud esite ise ühest ja teisest pudelist ja annud siis ka teistele rüübata. Möndasugust. Maailma elanikkude arw ja nende elu vilkus. Uuemale arwustikkude põhjusel elab maailmas  3,000,000,000 immest. See kaunis hulgake räägib 3.004 keele murret sa langeb 1000 usutunnistusesse.  Igal aastal suured 333,333,333 in. ehk 91,954 in. päewas, 3730 in. tunnis 60 iu. minutis sellega igas sekundis 1 in. See kahanemine saab sündimistega tasa kaalus hoitud, mõnel aastal aga kaswab juurde tulijate arw mõned tuhanded surnute armust suuremaks. Inimese  keskmine eluiga on 33 aastat. Surejatest saab neljas osa 7 aastaks manaks; pool osa 17 a. 10,000 inimese kohta tuleb üks 100 aastane, 500 kohta üks 300 aastane ja 100 in. kohta üks 90 aastane. On tähele pandud, et abielu rahwal üleüldse pikem eluiga on, kui lahtises põimes seisjatel. Pikema keha kaswuga inimesed elawad kauemini, kui lühikese kasmuga. Aaestcrahwad, kellede arw meesterahwaSlcst üle käib, elawad üleüldse kauem. (NaljahamaS lisaks siia juurde: pahad ämmad ei näi üleüldse ära surra tahtwat). Europas jaamad 100 inimesest 70 saStat manaks. Waimulikust seisusest 42 in., põllu harijatest 40 in., kaupmeestest 36 in., sõawäcst 32 in., ametniku seisusest 32 in., õiguse teadlastest 29 in., kunstnikudest  28 in., lZrgcma teaduse meestest nagu prohwessorid 27 in., arstidest 24 in. Waidlemata  tõsi on see, et rahwaste sugu elupikkuse kohta mõjub. Europlastest on flaamlased need, kellede hulgas saja aastased raugad sugugi aruldanc  leidus ei ole. Iseäralised on see Austrias silma paiStew, kus saja aastased manad raugad Slämm maakondades aru tihti ette tulewad, kuna sarnase wanudusega inimesi Jngria ja Saksa maakondades leida ei ole. Mägistel meresaartel wõi poolsaartel, kus puhas, mere õhk oa, leiame ka tugewamoid elauikkusid. Sarnaste hääde omadustega  maade hulka armutakse Norra ja Greekamaa,  ning mägelised kohad Inglise ja Schotimaal. Imelikku ajalehte tahab M HiSpania ajalehetoimetaja wälja andma hakata. Tema tahab nimelt oma lehe linase riide püäle truKda lasta ja trükimust peab niisugMs olema, et seda pSäle Saarlane, 1897. .V- 40