kohas märgust katsunud toime ajada, aga igal poal olla katse nurja läinud.  Jaska. Ko lga - Jaanist. Nüüd on taewas meie Pääle halastanud ja märja järele jänunenud maad wihmaga  tublisti kosutanud, nii et sumi wili hästi paranes. Rukis on siin ka üsna ilus ja tõotab hääd saaki. Heinasaak saab sel aastal parem olema kui minema! aastal, kui aga mihm lubab ilusasti ära teha. Jaska. Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra, tõsine riiginõuunik E. N. Skal o u, reisis 26. juunil sisemisesse  riiki ja ou oma äraolemise ajaks kubermangu juhatuse abikuberneri, riiginõuniku S. N. Dirini, kätte andnud. Oma päewakäsus 1. skp. juhib Tallinna polizeimeister  polizei ametnikkude tähelpanemist  puudulikult ehitatud puusarkide pääle, mis mitte kindlasti küllalt tehtud ei ole, nii et wedelikku läbi lasewad. Pristamid peawad puusärgi-tegijatelt  nõudma, et need oma käe allkirjaga tõotawad, ainult kindlaid  puusärkisio walmistada ja neid seestpidi pigiga tublisti tihtsaks teha. Kohalikud sõnumid. Tulekahjukellad ja ööwahtide sarwed kohutasiroad  Tartu linna elanikkusid minewal ööl jällegi magusast aounest ülesse. Tulukene oli nimelt Uues uulitsas Katarina Wassiljewa puumajas nr. 30 mõni minut enne kell V» 2 teisel korral ü'ewast sahwrist, kus üks tüdruk  maganud, lahti pääsnud ja siis nii ruttu wõimust wõtnud, et esimene maja kõige lühemal ajal maha oli põlenud. Sääl lõl tuli warsti ka kõrwal olewa rnaja nr. 28 kiilge, mis ka Wassiljewa oma on. Selle maja teisel korral oleksiwad elanikud peaaegu juuresse hädasse jäänud, kui neid mitte weel aegsasti ei oleks päästetud, aga kõrwenud  ja tulehaawu saanud olla mõned  siisgi. Mõlemad majad oliwad hiljuti tõrwatud pappkatustega koetud,  millest siis ka sündis, et tuli nii kiiresti laiali wöis laguneda. Mõlemad majad ühtekokku on 3000 rbl. eest kinnitatud olnud, mis nende kohta just mitte kõrge hind ei olla. Kurjatöõd. Juuni kuu lõpul läksiwad Hellenurme talupoeg Reinhold U. ja Mihkel Arni Aleksandri  uul. tülisse. Esimene haawas  oma wastast noaga käewarrest. Nagu hiljem ilmsiks lai, oli löök nii õnnetu, e: mees terwel eluajal enam kätt wabalt ei saa tarwitada, sest käewarss on halwatud. a. k. Kohtukojast. Riia ringkonna-kohtu kriminal-osakonnas,  mille praegusel  ilmumisel herra Wladislawlew pesidendiks, kaaskohtunikkudeks herrad Prisselkow ja Mogutschi on, kuna prokuratura hr Moschewitinowi käes seisab, tuli 2. juu l i l järgmine prozess seletusele, kuna teised, mis Päewakorral oliwad, tähtjate tunnista  jäte puudusel teiseks korraks jäeti. Warguse süüdistusel wõeti 35 aastane soldati poeg Aleksander J. wastutamisele. Ta oli juba hoowikohtu  poolt warguse pärast kolm korda nuheldud ja 1894 aastal oli teda ringkonna - kohus jälle kahe ja poole aasta pääle, ikka jälle warguse pärast, kõige iseäraliste õiguste kaotamisega wangirootu mõistnud. Nüüd oli ta 2. jan. s. a. siinsel raudteejaamal õhtul  kell 8 katsunud ühel herral uuri taskust nälbata, mille juures ta aga uhe käega endale ninarätiku suu ette hoidnud, kuna teine käsi wõõrast weskitaskut  rewideerida püüdis, mis tal aga mitte õnneks ei läinud. Wi- Innud waras salgas muidugi oma süüdi ja tõendas, et ta kogemata wõõra herra külge olla puutunud.  Wast oleks ka niisugust ütlust ustud, kui kaebealune juba enne ei oleks warguste Pärast kinni istunud. Tunnistajate seletused käisiwad otse. warga wasta, nii et kohus teda Kõu gekõrgema armumanisesti mõjuvuse, kahe aasta pääle wangirootu mõistis 3. juulil wõeti kõige esitiks 31 aastase Sootaga walla liikme Madis  Hansu poeg M., Laius-Tähkmere walla liikmete 30 aasta manuse Hendrik  Mihkli p. T. ja 14 aastase Johanni:  Gustawi p. K. heinaw argu  s e asi seletusele. Nagu kaebealused  ise salgamata üles tuunistasiwad, oli asjalugu järgmine. Kaebealune Madis M., endine Marama mõisa ööwaht, oli minewal aastal enne lihawötte  pühi Tartus Hendrik T«ga tutwaks saanud ja ööwaht lubanud Hendrik T-le heinu müüa. Öösel 13. aprillil tulnud T. ühes oma 13 aastase poisi Johan K-ga, kaubeldud heinu ära tooma. Ööwaht awanud ise heinaküüni ja olnud ka abiks koorma päälepanemisel. Heinu olnud umbes 4 puuda, mille eest ostja T. 1 rbl. 50 kop. maksnud. 24. aprillil  saamad mõlemed tutwad M. ja T. jällegi Tartus kokku, kus M. soowib  T. käest liha osta. M. saab ka liha ja lubab T-le jälle heinu anda. Järgmisel öösel tuleb T. oma poisiga heinte järele. M. annab neile küüne wõtme kätte ja läheb ise mõisa hooneid waatama. Kuna T. aga oma poisiga küünis oliwad, tuli mõisawalitseja meestega ja Labas nad kinni. Kohus mõistis Madis M. 8 kuu pääle wangiroodu ja Hendrik T. 4 kuuks mangi, Johann K. aga süüst wabaks, saadab teda aga wanemate ülewaatamise alla. August Johanni p. T., 31 aastane Kuikatsi walla liige oli süüdistatud, et ta 15. augustil  minewal aastal kesk päewa ajal oli Raatuse uulitsas Anna Laari käest rahakoti ühe rublaga ära riisunud.  Et ta ennast ise süüdlaseks ei tunnistanud, oli tarwis neli tunnistajat  üle kuulata, mille läbi asi järgmisi  selgus, ülemal nimetatud päewal  olnud Anna Laar Raatuse uulitsas  poodi minemas ja rahakott ühe rublaga olnud ta! suure räti all rinna pääl käes. Raatuse ja Uue uulitsa nurgal näinud ta kolm tundmata noort meest seiswat, kellest ta mööda läinud. Waewalt olla ta mõne sammu edasi astunud, kui ta korraga tundis, kuda tal selja tagant keegi rahakoti käest kiskus ja siis nägi ta kaebealust Uues uulitsas ühte hoowi kaduwat, kuhu ta temale järele jooksis.  Naese palwe pääle, et waras rahakoti tagasi annaks, wastanud see: „Kas sa hull oled, et mina sinu rahakoti  olen wõtnud?" Selle pääle läinud kahjusaaja, kellel ühtegi abi käe pärast ei olnud, uulitsale tagasi, kus weel need kaks meest seisnud, keda ta enne kaebealuse seltsis näinud, ja kaebanud neile oma häda. Teine neist, tunnistajateks ka ette kutsutud meestest. Kruus ja Tedder, ütelnud selle pääle, et kaebealüne T. rahakoti wõtja olla. Selle pääle jutustanud kahjusaaja oma lugu gorodowoi Käppile,  kes siis umbes ühe tunni aja pärast kaebealuse ühe sepa õuest, kuhu ta ennast ühe puurida taha ära peitnud,  kinni tabanud. Kaebealune ise ütles selle wasta, et ta ennast sugugi ei olla ära peitnud, sest et tal wiisiks  olnud alati sääl puude wahel magada, aga gorodowoi seletas, et T. sel ajal sugugi ei olla oma endise  meistri juures töös olnud. Kui ka tunnistuste läbi kaebealuse süü otsekohe täiesti ei tahtnud selguda, siis ikka nii kaugele, et kohus kardetawa  kurjategija, kes juba 26. aprillist  saadik rahukohtuniku otsuse pääle türmis istub, ühe aasta ja kaheksa kuu pääle wangirootu mõistis. Dokumentide  wõltsimises süüdistatud Kabala  walla liikme Karl Markuse ja Emastwere walla liikme Mihkel Kipper!  asi jäeti, niisama kui laenukassapidajate  Sahme ja Wnra prozessid, tähtsate tunnistajate puudusel teiseks korraks. Kohtukojast. 26. august  s. a. wõib küll mõnele kohaomanikule  muret teha, sest Tartu- Wõru kreisi rahukogu saalis  tuleb nimetatud päewal hommikul  kell 16 õige rohkesti talukoh - tasid enampakkumise teel haamri alla ja nimelt järgmised: 1) Jaan Raua talukoht „Kossoja," suur 50,10 dessätini Kawilda kroonu wallas. Koht seisab Jaan Raua walitsuse all. Müüdaw Jaan GuStawi  p. Kurriku kasuks, kelle nõudmine  515 rbl. 95 kop. Krepostis 1274 rbl. 50 kop. Pakkumine algab 800 rublaga. 2) Johann Madissoni  tatukoht „Marranitsa" nr. 53, wäärt 15 taaltrit 8 grossi, Kurrista wallas. Tartu kreisis. Koht on Johann Madissoni walitsuse all ja pandiks Liiwimaa Mõisnikkude Kredit. Seltsis ja ühel erainimesel 2836 rbl. Aiiwimaa Möisn. Kred. Seltsi nõudmine 1173 rbl. 56 kop. Krepostis 1736 rbl. Pakkum. alg. 1200 rbl. 3) Johann Madissoni talukoht „Lätte" nr. 51, wäärt 14 taalr. Vn» grossi, Kurista wallas, Tartu kreisis. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimes: wõlg 2085 rbl. Liiwimaa Möisn. Kred. Seltsi nõudmine 1173 rbl. 56 kop. Krepostis 985 rbl. Pakkum. alg. 1200 rkl, 4) Jüri Hansu p. Kase talukoht „Tamme" nr. 68, suur 53,29 dessät. Koha walitseja Jüri Kask, Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 3500 rbl. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi l öud> mine 2133 rbl. 66 kop. Krepostis 1500 rbl. Pakkum. alg. 2200. 5) Ado Kosapoja talukoht „Wardja" nr. 26, Nasina wallas, Tartu kreisis. Koha walitseja Ado Kosapoig, Liimimaa  Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 2340 rbl. Liiwimaa Mõis. Kred. Seltsi nõudmine 1280 rbl. 24 kop. Krepostis 1140 rbl. Pakkum. alg. 1320 rbl. 6) Jüri Johanni p. Paderniku talukoht „Wengri  Turna" Tähkwere wallas, Tartu kreisis. Koha walitseja Jüri Padernik. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 2773 rbl. 73 kop. Krepostis 3400 rbl. Pakkum. alg. 2825 rbl. 7) Jaan Puusepa talukoht  „kamma" nr, 20. wäärt 28 taalr. Tähwere wallas 39 gr. Koha walitseja Jaan Puusepp. Liiwimaa Kred. Seltsi nõudmine 2240 rbl. 27 kop. Krepostis 1889 rbl. 8) Johann ja Adam Pettäi talukoht „Wana Lauri" nr. 55, wäärt 20 taalr. gr., Ungra wallas, Wõru kreisis. Koha walitjejad Johann ja Adam Pettäi. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 1706 rbl 95 kop. Krepostis ei ole. Pakkum. alg. 1760 rbl. 9) Jüri Grünthali talukoht  „WilleMi" nr. 10, wäärt 25 taalr. 80 gr., Tammiste wallas. Tartu kreisis. Kohawalitseja Jüri Grünthal. Liiwim. Kred. S. ja ühe erainimese wõlg4oor.LiiwimaaMõisn. Kred.Seltsi nõudmine 2026 rbl. 98kop. Krepostis 2100 rbl., pakkum. alg. 2095 rbl. 10) Karl Kärbi talukoht „Kella Kaarli" nr. 78, wäärt 13 taalr. gr., Ungra wallas, Wõru kreisis. Koha walitseja Karl Kärb. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 1700 rbl. Liiwimaa Möisn. Kred. Seltsi nõudmine  1066 rbl. 88 kop. Krepostis 700 rbl. Pakkum. alg. 1100 rbl. 11) Peter Auni talukoht „Leies-Lauwat  II.," wäärt 22 taalr. 67 gr., Kaagwere wallas, Wõru kreisis. Kohawalitseja  Peter Aun. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese  wõlg 3500 rbl. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 1493 rbl. 59. kop. Krepostis 2190 rbl. Pakkum. alg. 1540 rbl. 12) Karl Jõgi talukohad „Tüüra Kaarli" ja „Alliko" nr. 95 ja 96. Wäärt 27 taalr. 19 gr., Sangaste wallas, Tartu kreisis. Kohtade walitseja Karl Jõgi. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimise wõlg 4130 rbl. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 2133 rbl. 66 kop. Krepostis  2130 rbl. Pakkum. alg. 2200 rbl. 13) Jaan ja Mikk Saare talukoht „Meusse," wäärlt 27 taalr. 75 gr., Tahewa wallas, Wõru kreisis.  Koha walitsejad Jaan ja Mikk Saar. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimrse wõlg 3100 rbl. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 2240 rbl. 34 kop. Krepostis  1000 rbl. Pakkum. alg. 2300 rbl. 14) Ado Ado p. Küüni talukoht „Posti" nr. 51, wäärt 16 taalr. 25 gr., suur 33,47 dessät., Saadjärwe wailas Tartu kreisis. Koha walitseja Ado Küün. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese  wõlg 3680 rbl. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine 1280 rbl. 99 kop. ja Charlotte von Heckeli  nõudmine 456 rbl. 92 kop. Krepostis 2480 rbl. Pakkum. alg. 3950 rbl. 15) Aleksander Masingi liikumata warandus Tartu linnas, krep. nr. 222 a, nimelt aga neil Nsenllxi» poodi nr. 1, 2, 3 ja 4, Tartu I. hypothegi ringkonnas. Waranduse walitseja Aleksander Ma» sing. Erainimestc wõlg 10,250 rbl. Peter Barsi nõudmine 133 rubla 50 kop. Krepostis 10,250 rbl. Pakkum. alg. 1400 rbl. 16) Lese Luise Feldmanni, sünd. Perette ja Natalia Feldmanni puust elumaja omal päriskruudil Karlowa uulitsal, krepostis nr. 152, Tartu hypothegi 2 ringkonnas. Maja on Luise Feldmanni,  sünd. Perette, ja Natalia Feldmanni walitsuse all. Erainimest  wõlg 15,300 rbl. Fänni Merklini  nõudmine 79 rbl. ja Nikolai kapitalinõudmine, mis Tartu linnawalitsnse  hooles seisab, 32 rbl. 10 kop. Krepostis k 5300 r. Pakkum. alg. 3000 rbl. 17) Jaak Reilsoni talukoht  „Otsa", wäärt 10 taalr. 56 gr., Kammeri wallas, Tartu kreisis. Kohawalitseja Jaak Reilson. Liiwimaa  Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese  wõlg 1500 rbl. Mart Wiira nõudmine 68 rbl. 20 kop. Krepostis  1500 rbl. Pakkum. alg. 900 rbl. 18) Karl Marraniku talukoht „Tontoli" nr. 19, wäärt 17 taalr. 66 gr., Krüdneri wallas, Tartu kreisis.  Koha walitseja Karl Marramk. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 2550 rbl. Liiwimaa  Möisn. Kred. Seltsi nõudmine  1386 rbl. 91 kop. Krepostis 1250 rbl. Pakkum. alg. 1430 rbl. 19) Pawel Jwani talukoht „Pärtli" wäärt 25 taalr. 34 gr., Kowaküla wallas, Wõru kreisis. Koha walitseja  Pawel Jwan. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 5400 rbl. Liiwimaa Kred. Seltsi nõudmine 2026 rbl. 98 kop. Krepostis  3500 rbl. Pakkum. alg. 2095 rbl. 20) August Swirbuli talukoht „Prange" nr. 24, wäärt 12 taalrit 12 gr., Kowaküla wallas, Wõru kreisis.  Koha walitseja August Swirbul, ühe erainimese wõlg 280 rbl. Liiwimaa  Mõisn. Kred. Seltsi nõudmine  960 rbl. 20 kop. Krepostis 280 rbl. Pakkum. alg. 990 rbl. 21) Johann Kotka talukoht „Simson" wäärt 28 taalr. gr., Kowaküla  wallas, Wõru kreisis. Kohawalitseja  Johann Kotkas. Liiwimaa Mõisn. Kred Seltsi nõudnune 2347 rbl. 7 kop. Krepostis ei ole. Pakkum. alg 2400 rbl. 22) Märt Uinti talukoht  „Elia", wäärt 18 taalr. 63 gr. Scharlottenthali (?) wallas, Tartu kreisis. Koha waliis:ia Märt Uint. Liiwimaa Mõisn. Kred. Seltsi ja ühe erainimese wõlg 19,500 rbl. Liiwimaa Kred. Seltsi nõudmine 1493 rbl. 59 kop. Krepostis 18100 rbl. Pakkum. alg. 1540 rbl. Teistest lehtedest. Olewik teatab südamliku rõõmuga,  et „Baltijas Westnesis" ja „Rigaer  Tageblatt" iseäranis Hermanni juhatust ja ühte laulu Tallinna pidul puudulise leidnud olewat. „Her mann ei olla suutnud Bortnianskij „Kiituse laulus" ja Mozarti „Sanctus"  laulmises lauljaid taktis pidada. Bass jäänud teistest taha." Imelik on seda kuulda ja lugeda: Bortnianskij  laulu nõuti pidul kahte korda kuulda, nõnda siis oliwad kuuljad nii wähese tundmisega, et nad seda laulu, mis „Hermann taktis ei jõudnud  pidada" nii hau meelega kuulasiwad!  „Teisi juhatajaid kiidetakse rohkesti", kirjutab Olewik. Hermannil  ei ole selle wasta midagi. Wõib küll olla, et Hermann liiga palju pidusid juhatab ja wiimati selle liia harjumise läbi noorematest maha jääb. Muude rahwaste juures on lugu nii, et mida rohkem ja kauem keegi laulu juhatab, seda osawamaks teda peetakse. Eesti rahwa juures wõib see ju teist wiisi olla. Hermann  on kord Eesti rahwa suurte pidude laulu-juhatajate seas nii hästi wanaduse  kui laulude poolest praegu elawate  seas kõige wanem, ja selle pärast  püüab Grenzstein tui noorem mees teda ükskord nurka kolikambrisse  wirutada ja tema lauludele niisugust mürakat anda, et nad enam kusagil rahwa seas ei kõlaks. Wõib ka olla, et Eesti seltsid Tallinnas wäga juure wiga tegiwad, et nad GrenZsteinile taktipulka kätte ei andnud.  „Rigaer Tageblatt wördleb  Kappeli „23. Taaweti laulu" ja Hermanni „Kiituse laulu" . . . ja ütleb, et Kappeli laul muusikalije  wäärtuse poolest palju kõrgemal seisab kui Hermanni laul ... Et Hermanni laulusid rohkesti lauldakse, tulewat sellest, et need kerged on", nii teatab Olewik ja lisab weel juurde: „Midagi wäärtust, nagu näha, arwustaja Hermanni lauludel ei arwa olewat." Wiimane sõna on Olewiku wõltsimine: Kui keegi ühte laulu ütleb teisest muusikalise wäärtuse poolest wähem olewat, siis ei tähenda see ütelus weel mitte, et kõigil lauludel „midagi wäärtust ei ole." Aga kui Olewik Herman- nist räägib, siis ei wõi ega saa ta teisiti, kui la peab torkama wõi ebaldama. Ka ei wõi siin ütlemata jätta, et Hermanni „Kiituse laul" juba enam kui 20 aastat rahwa suus lauldakse, kuna Kappeli 23. Tamveti laul alles piduks esimest korda trükiti, sellel on waks wahet. Pea kõik wanema aja laulud on lihtlabased, nõnda ka näituseks Nägeli,  Silcheri, Erk'i ja teiste laulud mis 20 ja enam aastat juba laul, dakse. Saksa rahwas laulab agaka  neid wanemaid laulusid keerulisemate  uuemate seas hää meelega. Hermanni lauludest oliwad see kord, wõib olla ka meelega, just kõige kergemad  üles wõetud. Hermann on palju raskemaid laulusid komponeerinud,  aga just neid lauldakse wäga wähe selsamal põhjusel, nagu kõiki raskeid laulusid. Et Mozarti „Sanctus" küllalt hästi ei läinud, on tõsi, aga ta ei läinud siisgi liimist  lahti. Proowil läks ta ilusamini,  ja sääl oli ta sellesama laidetud  Hermanni juhatuse all. Ka konzerdil ei jäänud bass sugugi maha, sest siis ei oleks ta enam teistega ühte saanud, ja laul oleks sassi läinud, aga laul läks ühes koos läbi, kuid ei läinud nii hästi. See laul oli, nagu ühel häälel ka tundjate poolest üteldi, suure pidukoori tarwis liig raske. Hermann ei oleks seda laulu mitte programmi wõtnud, km La pidulaulude walimisel isiklikult oleks olnud. Niisamati oleks F. Schuberti  laul, mis Türnpu juhatusel konzerdil pooleli jäi ja uuesti eest otsast algati, eeskawast pidanud wälja jääma, sest ka see laul oli liig ränk. Hermanni nii sandil juhatusel ei algatud ühtegi laulu uuesti, waid kõik läksiwad siledasti läbi. Parem on, kui kergemaid laulusid suurte pidude programmi wõetakse, siis teeo ka pidu ise palju enam rõõmu ja waimustust, sest laul kõlab hästi. Pidulaulude walimine on üleüldse iseäraline kunst ja tuleb wäga lauljate  jõuu ja siisgi täie ilu nõudmise järele toimetada. Lõpuks ei wõi ma nimetamata jätta, et ajalehtede kirjasaatjad sagedasti wäga wähe muusikat oskawad ja siis oma lehtedel?  nõrku kirjeldusi annawad. See sünnib ka see kord iseäranis „Rigaer Tageblatti" pidukirjelduse kohta, mis koguni nõrk on. Paneme Tallinna pidu laulu bääduse poolest mullu Mlitawis peetud Läti pidu kohta, siis peame ikka weel tunnistama  : „Eestlased laulsiwad paremini kui lätlased." Seda wõime „Balt. Westnesis'ele" julgesti suu stsse ütelda. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Moskwast, 4. juunil.  Lipeschkini  wabriku hoonest põlesiwad 3. skp. õhtul hilja 2 kiwist kahekordset  tiiba ühes kaupadega maha, niisamati  mitu lähedal olewat aita kaupade  korwide ja kastidega. Wabrik oli „Salamanderi" seltsis 375,000 rbl. eest kinnitatud. Kahju 'pole weel määratud. Kasauis, 4. juulil.  Heinaniitmine  on alganud. Ilm on wilu. Niitjad saamad 50—60 kop. päewas pni söögiga, loowõtjad 20—25 kop. ka prii söögiga. Nishuigilskis, lPensa kub.) 4. juulil. Nukis on öitsnud, heina, niitmine algab pärast Kasani Maarja päewa. Hein oü paiguti hää. Parisis, 3. juunil.  Wabariigi  president Felix Faure pööras Rheims'ist tagasi. Jeanne d'Arc'i malestuse-kuju  paljastamise pidust wõttis  määratn hulk rahwast osa. Felix  Faure annetas mälestuse - kuju walmistajale, kiwiraiuja Paul Du« bois'le Auu!egion'i suure risti. 3. juulil. Täna sõitis president  Felix Faure Rheims'isse Jeanne d' Arc'i mälestuse-kuju paljastamise pidule. Nii hästi Parisi, kui Rheims'i raudtee jaamas ootas teda määratu suur rnhwakogu, kus teda waimustatud  hurraahüüdmijega wastu wõeti. Mexikos, 3. juulil. Kindral Porfiriv Diaz waliti uuesti wabariigi  presidendiks. New-Uorkis, 3. juulil.  Tuttaw  miljonär Vanderbilt on rängasti  haige. Tema keha külge on halwamise tundemärkisid nähtawale tulnud. H 14 5. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja Väljaandja or. K. A. Henmum.