Tallinna Sõber M 23 Nell teistis,mieS aaSkakSik Tnllinnqs, Jaanikuu 15. Mwal 1892. Ultõldikt llkalch! Ersti rshvalk naill jil liknades. Tuleb ükskord nädalis wälsa. Maljab Tallinnas <iudfyr«'> pärijale trltkmiaja?: aasias 2 rubla. 4l) lop.— pool-oaStaS I rubla 4U kop Avjn ehk postiga fsabcrub: aaStoS 3 rubla pool-aoStos 1 rubla 7V kop Kuusuiuled malllaMod ila rea ehk tele aleme peatt .? kop. TelUittisrv ,f, - w ,'i, ; «aMmw»- -I«dsar>'; parti..«, Uualma,.... - Vn.-.ul- H. - ch. Äatter»,. - FlY..ka»i Viail,»r't p»M«. - Mkla«A» - 0 J F»ar»»i raam-iupaad. -- Nanaa-i: AI. P»»,r. -. MA?»». Pr»»« Vkk«s« Matkas: M. UuSstst. W> Waal: kuida tskkrM« k»aUttalse. Wavtajo redaktor W. F. Eichyor n. Elab kiri»b käiwsd s«ia>li tVaUilch>'«« K»Z?lSvrt>.Nop?» Register. Eesti kurtkeeletumate kolUaunjeft. Üleüldised sõnumid maailmas!, - Omalt manü, Tallinnas! - Kindral- Konsistorrumi uus Biceprüsident. - Näljahädalistest. PSllujöimmid. Studerijad Lätlased. - ->st. tapja. - Õnnetus.— Nuhtlus. Baltisk'ist- Ilmad. Kuresaar'est. Äörge wõeras. - PelcrdurtM - Keisrikojast. Samara Seinsstioo. Lieutenaiit Maskow. Bnchara Emis. Hadaaea loilerie lõosid ka'»- Monstadtß . «'krn-eitija. . äwimMaa» . Wa„»id. - A»cha«aelK'tU - Uus kaubatee. - Lom W.t>iarranda>ad WsAtn.Amvit,»b'ch - Rübeb. . Ob?»ja'ft: luttnnud waMd. -- Tunkred - i, ' ,', «'-teiandatub. oy.M.m. - Z.fttsift: PuMn'i mt»kSluie.ta>n„,aS? J-m LUidUnUic-. ' Eesti kurtkeeletumate koolitamisest. Nende suure hulga õnnetumate seast, kellel mitte wtjt terwet meelt ei ole, on kurtkeeletumad kõige suuremal mõedul  nende õnnelikude tähele panemise wäärt, kellele Jumal wiis terwet nieelt on annnd. Õnnetumad kurtkeeletumad ei lvõi kuulmise ja sellepärast ka rääkimise puuduse pärast mitte ühestki terwemeeletega inimcSte waimuwarast osa saada, enne kui nemad tarwilikku kooliõpetust on saanud. Aga just kurlkeeletumatcie wõib nende õnnetumale seast, kelle! üks ehk teine meel puudub, õige õpetamise läbi kõige rohkem abi anda, sest et koolitajal wsimaiik on, täis kurtkceletumaid seilsme aastase kooli-aea jooksul rääkima  ja sliuliikumise läbi ka teiste rääkimisest aru saama õpetada, nagu seda praegusel 19. aaStasaeal tuhandatest õpetatud kurtkeeletumatest selgeste wöib näha. Seda armastuse tõõd on sest aeast saadik, kui Issand ZeesuS 1900 aasta eest oma suure ja wägewa ,Ehwata" hüüdis, preestrid, mungad ja arstid oma peale katsunud wötta, kui ka aealugu meile küll esimestest sellasarnastest katsetest mitte selgel aru ei anna. Esimene, kellest meie kuuleme, et temal keelatumate õpetamine olla korda läinud, oli üks Inglismaa Piiskop 700 aaStat pärast Khristust. 1500 aaStat pärast KhriStust kinnitab ka Ztalialane Cordan, et kurtkeeletumaid wõimalit olla kõnelema õpetada. Selle järele on HiSpania'S Benedikti mungal Pedro de Pens'el tõeste korda läinud, mittu kurtkeelemat rääkima, lugema ja kirjutama õpetada. 18. aastasqeal äratas Prantsusmaal Pereire oma kurlkeeletntümate  õpetamisega palju tähelepanemist. üks tema kurikeeletu koolipois sai ise pärast kurtkeeletumate koolitajaks  ja aitas omad õpilased Vaimuhariduses kaunis kõrgusele. Kahju, et nende õpetamise-wiifist midagi meie aeani ei ole ulatanud. Nii palju ou sellest ainult teada, et Pereire järeltulijate koolitajate seast Jaan Pebio de Bonet ja Wallis kurlkeeletumate terawot nägemist iseäranis selleks tarwitastwad, et neid suu-liikumise läbi teise kõnest õpetada aru saama. Neude jälgedes käis ka Ammon. Tema oli esimene, kes kurtkeeletumaid selgekuuldawa healega kõnelema  Spetas. Kõik need nimetatud mehed aitafiwad aga muust ükstkuid  õnnetumaid. Abb6 de l'Epäe oli esimene, keS kurlkeeletumate  kooli asutaS ja selle läbi suurema hulga heaks õnnistuSrikkast tööd tegi.- "Kahju, et tema rääkimise ja huulte pealt lugemjse hooletuseSse jättis ja kurtkeeletumaid ainult käte ja näuga tummakeelt õpetas rääkima. Selle läbi saiwad õppijad küll haridust, aga wälise ilmaga ei wöinud nemad ometi mitte läbi käia. Samuel HeiniÄe, keS Abbä de l'Epüe'ga ühel aeal elaS, põhjendab oma õpetatuse wiisi Ammon'i läbikatsutud õpetufe-wiisi peale ja asutaS Leipzig'! linnaS kurlkeeletumate  kooli, milleks tema kroonu poolt abi sai. Selle läbi sai tema praeguse üleüldiselt pruugitama ja päkast weel kurtkeeletumate koolitaja Hill'e läbi parantatud õpetamisewiifi  isaks, mis kurtkeeletumate rääkimist loomulikuks elutegewuseks  püüab teha. Hill elab weel. Ka Liiwimaa Eestlaste seaS ärkaS, nagu igal poolel, kaastundmus waeste kurtkeeletumate wasta, kelle waimuelust  euamaSte sugugi ei hoolitud, waid neid ainult töötegijateks  tarwitati ja sellepärast nendega sagedasti ta toorelt ümber käidi. Mitmed õpetajad, keS omaS ametis nende õnnetumatega kokku puutustwad, oliwad küll juba ammugi selle peale mõtelnud, mil wiistl neid wõikS aidata. Suur põld koduse misfioni töö jäukS feistS fiin weel söö- ciS. Sest usust ja Vaimulikust õpetusest ei wöi ju lamate kurtkeeletumad midagi teada, kui mitte koolis näitliku  õpetuse läbi nende mõiStuS ei saa awalnd ja nende arusaamine nii kaugele kaSwatatud. et nad kui leeritud Ristiinimesed koolist wõiwad wälja aSluda. Aastal 1666 tegi Wändra kirikuõpetaja SskolowSki kurtkeeletumate koolitamisega esimest hakatust et i-'da õnnistust,  mis kurtkeeletnmad mujal koolide läbi saiwad, ka kurlkeelelumatele Eestlastele kälke-saadawaW teda. Tsö oli suur ja raSke, mida tema sellega enese peale wõttiv, tui esiteks ise kaht oma kihelkonna kurtteelelumat last hakkas õpetama ja selle järel siis praeguse kuurtkeeletumate koolmeistri  Zoh. Eglon't esimeseks Eesti kurtkeeletumate koolitajaks  wälja õpetas. Aga nüüd oli meel kooli tarwiS. Selleks muretses kirikuõpetaja Sokolowski kõige pealt Liiwimaa Maapääw käest need 1000 rubla katte, mida Wene Saadik Rootsimaal, Gotthard Baron Krüdner, omaS teStamentiS ühe öiiwimaal asutatawa knrtkeeletumatekooli  heaks oli määranud. Liiwimaa kihelkonnad andsiivad  3800 rubla ja Eestimaa mõiSnikkude-kogu iga aasta 40 rubla. Weel muud k.'rjai,duse'd ja kingitused, nimelt ka selleaegse  Wana-Wändra mõisahecra abi tuliwad juure, ja sellega hakati Wändra'Sse kurtkeeletnmale koolt asutama ja nimekalt seda ka estmcfe põhjus-kapitali kinkija järel kooliks, 25 aastal on see kool nüüd juba seisnud ja selle aea jooksul kanni» suureks kaSwannd. Praegu saab see Eesli-, Liiwi- ja Saaremaa mõisniku, kogude aastamaksudest, mida nemad aega mööda mitmewõrra  on suurendanud, ja weel muude maksude, korjanduste  ja kingiluSte läbi üles peetud. Iseäranis on korraliste  matsude ja korjanduste kõrwaS mitmed kingitused õige suured ja tähtsad olnud. Nenda kinkis Grafipraua Mellin, kes aaStal 5875 oma kuluga WolmmlS Mi kurlkeelctumate-kooki asuka», Wändra kurtkeeietumate-koolile Kingsepa talukoha, kuhu koolimaja sai ehitatud Niisamati  kmkistwad ka weel mõned teised suuremad summad kooli ehitamise tarwis. 1366 aaStast 1832 aaStani seisis Wändra knrtkeeletumate-kool  ühe Liiwimaa õpetajatest seatud kuratoriumi all, keS iga aaSta Liiwimaa Synodile koolitöö üle pidi aru andma. AaStal 1882 asuS iseäraline seltse mida Ministri herca 11. Lehekuu paamal selsamal aaStal kinnitas.' Selle alla anti -Cotchardi" knrtkeelelnmatekool,  miS senni seadusliku õiguse järel Graflpraua Mellin', all oli et koolimaiu tema kingitud krundi peal seisis. Sel aeal, kui kool , Ehmata seltsib alla sai, oliwad  seal 24 kaSwanditku ja 2 koolmeistrit. ,Eh ira la asuta» kolmandcma kkaSsi weel kuure, nenda et nüüd 36 last koolitamise- ja kaswakamise ruumi on leidnud.  Kolm koolmeistrit ja üks noeslerahwa-koolitaja on praega sellel töö-põllul tegewad, mis palju kannatust ja ohwrimeelt nõuab, ühtekokku on >866 aastast saadik 45 kurtkeeletumat koolitatud saanud, 27 poeglast ja >8 tütarlast.  Neist oliwad 24 Liiwimaakt ja 21 Eestimaalt. Surnud on neist 6, ja 33 teeniwad praegu pärast oma kooliaea lõpetust ise oma leiba: 3 kui peremehed, 12 km sulased, 10 kui tüdrukud, 3 kui kingsepad, 3 kui rätsepad, 5 kui õmblejad, 1 kui raamatukõitja, 1 kui waskfep, I kui ehteaSjade-tegija. Nende 45 juure tulewa weel need 12, keS praegu aaStal 1892 Aaanipääwa aeal koolist lahti saamad. Neist on 7 poeglapsed ja son tütarlapsed, 4 on Niwtmaalt ja 8 Eestimaalt. Nenda on stiS kurtkeeletumate-kool  laanipckäwskS 1892 57 kuttkeeketumak last koolitanud, ühtlast sellega ptab kool tänawn Jaani' pääwa aeal oma 25 aastast juubeli-paäwa ja waatab nende 57 õpetatud kurtkeeletuma peale, kui oma 25 aastase tööwilja peale tagasi, kuna 24 last, 10 poissi ja t l tüdrukut  weel kooli jckäwad; nende õppimine lõpeb alleS j 895 ja 1896 aaStal. t l neist on Liiwimaalk ja 13 Eestimaalt. Eh? nüüd küll juba -45 klmkeeletumat Eestlast kookikakud  on ja 36 pea oma õppimise lõpekawad. on fitSki kaugelt suurem hukk. see on "... kõigist kartkeele kuma kest Eestlastest järel, kes sellest õnnistusist ilma piawad jääma. Seda näitab sga aaSka nende laSke arw, ke« kooli tahakstwad  tulla, aga liig weikeSte kooliruumide pärast, kuhu ainult 36 laSw.iudMu wõimalik on waSta wõtta. piawad lagast saama saadetud. Et kurkkeeletumake õpetamine 7 aaötat piab keStama. oleks kõige parem, kui koolil ka 7 kkaSst oleks. ml« läbi mõned, keö ehk iapsepõlweS enne keeletuma kS-jäämist juba oliwad rääkima õppinud, rutemini wõikstwad edasi minna, kuna wähemake waimuannetega lapsed alamates klaSsideS pikemalt wõiksiwad õppida. Aga praegu puudub seltsil koolt seesuguseks laiedmemisekS tarwilik rahawara. SiiSkt on see seltsi kõikumata eeSmark. mida nii pea kui iganes mõimaiik, piab kätke saama püüknd.  Sellepärast piab selt» ka õlge kokkuhoidlik olema ja et wõi ka kargel kooliraha 125 rubla aaStaS mitte alandada, ehk fee laSke-wanematrle küll liig kõrge näitab olema. Ja uue koolimaja ehitamine saab pääw-pääwalt ikka tnugiwamakS. sest et praeguses weikefes puumajas juba 50 inimest piawad elama ja tööd tegema, nenda ei enam katuse all ruumi et ole. Witmase aaSta jooksul sat juba ükS nuS maia juure ehitatud, kus haigete kammer ja teise naesemerS.koolmeistri elamise-ruum sisse on asutatud.  SiiSki pidi see maja raha puuduse pärast nii weikeseks jääma, et laSwandikludele ruumid selle läbt kuidagi  suuremaks et wöinud saada, ehk seda küll hädaSte larwiS oleks. Praegused magamtwruumid on liig kitsad, söödud saab juba klaSstS ja käsitööde jäukS ei ole Ühtiki ruumi. Ja ometigi piawad kaSwandikud kooltS ka üht käsitööd õppima, sest et nemad umbeS 20. eln aaStal koolist  watja kahewad ja siis ennast ise piawad koitma hakkama. Kmlkeel-kumale-ksM ,Ehwata on igapidi püüdnud  kõiki keoli-larwilusi täita, kuna selle abiseltsid jälle omalt poolt iseäranis üksikute laste kooliraha on muretsenud.  Ka CeSlirahwa ofawstmine kmtkeelewmate-koolist on wiimasel aeal elawamakS läinud, nagu seda aallaaStalt  suuremaks minewad korjanduse-summad näitawad. Aga siiski puudub Weel patju, enne kui meie nii kaugele lõname, nagu Daam maa on, kuS iga kooli.taline kurtkeeletu  lap? kovli-sundmuse all seisad ja kus RiigiwakitsnS ligi aitab, kui wanemat ise kõrget kooliraha ei jõua muretseda.  see seadus, mis seal käesolewa aastasaea hakatusel  on tehtud, on ühtlasi eeSmark, mida kõik kurtkeetetn. mate kooti-settsid püüawad kätte saada. Sest nii kaua kui ühel mM üleüldine koolisimdmuS mitte ka kurtleeletümate  üle ei ulaka, piab kahetsemise wäärilifel wiiftl suur hulk seesuguseid lapsi, kes õppida wöitsiwad, ometigi oma elu otsani õpetamata ja sellepärast ka ilma ametita ja igal poolel tõugatawaks ja põlaStawakS jääma, ükSneS sellepärast, et nende õpetamine raSke ja kallis on. Ja kaS see piakS õige olema, kui inimesed, keS Europa's RiStirahma seaS elawad ja õnnsufe teed wöiksiwad tundma saada, fiiSkl oma Õnnistegijast midagi teada ei saa, üksneS sellepärast, et fee rada-tulu poolest natuke maksma tuleks, kuna nende ümbertkaudu tüll suuri summast Aasta ja Astriks paganate heakS ohwerdatakfe!! Gt meie aga nii kangele weel ei ole jõudnud, igat kurtkeeletumat täielikeks inimesugu-liitekS kaSwatada, tuleb wist osalt ka sellest, et suurem hulk meie seast wee^