Tallinna Sõber M 16. NeltteistkümueS aastakäik Ta Ninnas, Jürikuu 23. PMval 1892. Üleüldine arstehl Eesti rnhivnie «na! ja linnades. Tuleb ükskord nadalis wälja- Matsad TalltunoS eivdforsN stõrijate ttö?imajas: aaStai ......... S rubla, 40 kop.-7- pooNaaStaS l rubla 40 kbp Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla pool-aaStaS ....... / ! rubla 70 ksp> Ftuusutufed maksa«ad iga rea ehk teNe aseme peatt 5 S»?. Tclliinised «võetakse «oasta « Haffwuos! Tindtsr»'' põrijate lrüklmalas. - Peterkurgt»! S. KeelauSt. 0»-usper-»R S 4. Sari»»: eaaõmauu. - Makweres: H. Auks. - Paide», A. Heidelvera. - Hapsalu»: - Mula» k A Aiit«u,r-« peodia. -- .«5.A. Fiarsw i rsamatupood. - V-rw»» M. Põder. - «»,«» Praua Wielrasl ' Malta»- W. Nuöslõ Auretaare» k M T°«a». Maat: tuwa v, taulutakke. WaStaja redaktor W. tz. Lich hor n. «lad «jalliina. - kirjad tiiwati SmNaki (valN'chr»r! - Akegkster. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maast.. .Tallinn ast: Auüinmed ja auutähch. Amenilud rahwa- ! lehed. Kaerte asjust. Rahwa-ülelugemiiir. -- UnS jalpsoadüs. Lnuelus.Äarcscte titsinülie. —- Rõuged. Hobuse-warguD. Battisk'ist: Ilmad. Mere-sõmmitd. lärmainaalt Koeru Kratsejad. ! Oimetu surin. Emajõe tõrge weii. WSxu'st: Rööivinõrtsuka-tegil.. Pärmi st: Kõrge wöeraõ. j «civabvlomiinid. ». NrljMd. > -Pni-rbünsjsi. MtSntojH. - Haiged Ministrid. Kiir Taani Mnivga-paarile. - T»«ct«lii»>d -- «Se,,.- IWede trcldiis B»lqvrta's. Soomemaalt« MmniiiUlii-kiliiv -- AwepMiSiefi MwmanMdks,: - Uos,aw'ij« - Staod«ec.üimt»,s-. - Odcssa'st : Msikupvetaja'wali> mine. Kajanut: OuAnite siagttiis. ScgafSmmiid Wgist riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Jünkiiu 11. päciwal Saksamaalt. Hoidlaste erakonna keskis on tüli lahti läinud, kuida juba selle lehe «viimases nurmes lühidelt tähendatud, ja see tülis ou ka uks järg uue rah wa - koolide-seaduse läbemata ettepauemisesi, enne kui see rutuga tehtud uudis, mis peale 100 paragrast pitk on, ka Miuisleriumis täieSke läbi waäöatud ja arutatud oli, ja selle seaduse pea niisama läbemata tagasiivõtmisest, enne kui Prenssi Maapääwa-liiked ennast sellega weel taieSte tuttawakS teinud oliwad. Nüüd seisawad Hoidlaste  erakondaS ühel poolel herro von Helldorff oma erakonnaga, keda teised juba erakonnast wälja heitnud oit, teisel poolel Ha m merstein ja Stöcker oma erakonnaga. Esimesed oliwad hakatusest saadik uue rahwakoolide  seaduse üleüldise ettepanemife «vasta ja tahtsiwad, et sellest ainult seda ettepanemisekS Maapääwale wälja kooritud fäaks, miS koolmeistrite palga kohta käis. Teised päcifiwad kõige selle seaduse ektepaneinist ja «vastawõtlnist. Herra von Helldorff olla läbi kõige selle aea, kus uue rahwaköokide-seaduse üle «väljaspool Parlamenti nii patju «vaieldi ja tolmutati, ikka Keisri ligikonuaga ja ka Graf Caprivi'da sidemes seisnud ja tema süüks annawad teised seda nüüd, et see seaduS >«! i järsku tagasi «võetud ja Parlamenti pääwakorralt maha kustutatud sai; sellepärast on nende wiha tema waSta ka määramata. Helldorff ja tema erakond tahta ennast nüüd wabameelisemate Hoidlastega  ligendada ja nendega üdcs üht siunrt uut erakonda asutada, mis Walitsust uudes joones Aetada, selle köcwas aga ka lepitust Keisri ja Würst Bismarksi «vahel omas programmis üles wõtnud olla. Läheb see neil korda, nis saada«oad nemad Saksamaale wist suurt kasu. ,Norddeutsche  Allgemeine Zeitung", mis kõige «vähemast üks pool-ametlik leht on, on üht käredat kirja Hoidlaste programmi  waSta toonud, miS fedawiist tähendatud saab, et WalitsuS Hoidlast (Hämmersteini ja Wöcker'i juhatusel) enesest ära tõugata tahab. Keskpaiga erakonna tähtjas juhataja, Graf Ballestrem, on Breslau's suurt kõnet pidanud  ja selleS kinnitanud, uus koolide-seadus olla ainult usuta Profesforide ja Juutide tagakihutamise peale lagast «võetud, KalholiMased olla aga walmiS «võitlema, kuuni nemad oma «võimust koolides ja Jesuiitide tagasikutsumist kätte saanud on, Wist ou tema omaS köneS natuke üle viire karganud, sest peale .usuta ProfeSsoride* ja Juutide koststwad kahtlased healed selle seaduse kohta ringkmrdadest, mis kõige truuwuscga Ewangeliumi usutunnistuse pinna peal seisawad. Laened, mida selle kiwi ettewaatamata «viskamine tuhinate meresse liikuma pani, saamad aga «vist weel kaua kohama ja Saksamaa seespidist rahu rikkuma. Saksamaa söeawäge rahu aeal, mis nüüd seadust mööda 468,409 meestsunron, tahetakse rohkendada ja 50,000 meest juure lisada, ühes piab ka soldatite tegew keeniStuse-aeg 2 aaSta peale lühendatud saama. Seda rohkem noori mehi wõib sedawiist sõeameestekS harjutatud j ä seda suuremaks tagawara-wägi kaSwatatud saada. Mitmed tähtsad healed on küll selle «vaSta rääkmlld ja arwanud, et see aeg harjutümisekS liiga lühike alla, teised niisama tähtsad healed on aga selle eest kostnud. Kindral Graf Waldersee on Jürikuu 8. (Paastukuu 27.) pääwal oma öya.islast sündiMise-pääwa pidanud, kus tema kui 9. sõeaVäe-korpufe tommandõr clab. Keiser Wilhelm on temale oma õnnefoowimlsegg uhke sõeazväe->««antle kingituseks saatnud, miS sellest kale«vist  kohtad on, mida Keiser oma «viimasel Wme-wderaskäigul  Narmad ostis. Nende kar ajs e m iSle j U.H atajad. miS BerlinstS Küüklaknu 25. (!A Z paaival  nendanimelatud poolest lehlnd sai wad, oa ruttu kohtu eile randud ja nende üle otsus tehtud. Reisi on 48, kes kergema kaebtuse all seisiwad, lühemaks aeakS ki>l««j,.2k aga kuueks nädalikö kn»««i kolmeks aaSiakg lubthoonesse  mõitztetnd. Kokku on need ?t meest 28 aastal II kuud tuhthoonet saanud, mis läbi St illii igaühele ligi laaStat «välja teeb. Peale selle sai üks 2 aastaks. ükS 3 aastaks wairgi, üks 4 aastaks luhthooneSse mõistetud.  Enamist kõik o«« nuhtlust fsna-lausumata «vaSta «võtnud, ivähem süüdlased ka juba wMa kan«iakanud, teised kanualamaS. mõned on aga ka kõrge,««ale poole kaebonild istutvad weel eedkunlamise-wangik ja nende aSja saab edasi aru laiud. Neist neljast Anarchi st i a j e st, keS Posensis Dekan Pouiuski majasse iitugifitvad, keda raskest haawasiwad ja pärast ise surina sai wad, ja keS enne BerlitGs teenistuses olnud, kirjutatakse uüüd, et nemad seda röõwi-käiku niitke oma feltsilasle käsn peale ette «võtnud ei olla, «vaid oma käe peale, AnarchiftlaSte lipir all. Mõiie nädali eest on mitrned Berlinsi Anarchistlased  kardetud nuhtluse eest Amerika'sse redusse läinud. Berliusis räägitakse, et nõxuptdamised üksikute riikide «vahel Ühiseks etteaStu«i«isckS Auarchistiasle waSta, rnilie korda läinud olla, kui ka igalt poolelt ära lmttud ja tiinniStalnd, et nrnde waSla «valju,nal nöuu tormis läheb. Lootust olla aga ikka, et üksikud Walitsused üksteist selleS aitawad, kui ka esiteks 'veel ilma korralise kaubata. - VerlinllS plaanitakse suurt üleilmlist näitust Möjuwates paikades on seda plaani juba waSla «võetud, kui ka see erakond, keS ,Kre>«zzeilu»«gi* poole hoiab, sellest toidukaupade hm««a kanget köuSmtst, kahtlase rahwa hulkade  liiga kogumist Saksamaa pealinnas ja muud urudtulu  kardab. - Abi-arst Berlinsi linnachaigrtemasas, Dr. Canon, on leetreke-bacillnie Üles leidnud. -- Wälj a rä «« dam in e B«eme««si kaudu on selle aaSta PaaStukuul suurem olnud, kui «viimasel aaStal. Se! aaSlai on tähendatud kuul Bremensi sadamast 18.V83 wäljarandgjat ära sõitnud, mullu sel aastal 14.768. Bihawõte-Zö Jumala-teeniStusel Wene Saatekounakabelis  on ka Greekamaa Saadik Berlin'iS ja pea kõik WenezkolonießerlinstS olnud. Pärast Jumata-teenislust läksiwad  köit Snnesoowtuiisele Wene Saadiku, Graf Schuwalowst,  juure. Jürikuu tS. (7.) paamal andis Graf Schuwalow piduliku lõunelaua Saksa KeiSri ja KeiSripraua  auukS, kes palumist tulemiseks wasla wötnud oliwad.  Ka Keisrikoja ülem ametkond, Keisri kaaskond ja Keisnkoja-minister oliwad kutsutud. Saksa üleni  eri s t e asumaade kohta on Sakfeni Kuningas hiljuti ütelnud, tema rõõmustada ennast, et nii Mitmed Saksa mehed igast seisusest sellest rahwuSlikust aSiaft waimustufega  osa wötawad, sellest hoolimata, missuguse silmaga  ülemalt poolelt selle peale «vaadatakse. Meie aeo suurematest «vigadest olla üks see, et üleliiga ülema  le poole wa avatakse ja sealt juhatust oodatakse.  ,ülemai* olla ka head uõuu tarwiS ja seda wSeta seal tänuga waSta. Austria Ungrnmaalt. AuStrta Rtigi-nöuukogu on Lrhekuu  6. (Jürikuu 24.) päawalS kokku kutsutud. Sellele «Mukogule saada ka, Ma mait nagn Ungrumas Riiginsuukogule,  Bosnia raudteede ehitamine Zanjice'st Jajc«'sse ette pandud, miS edaSpidi mereni pidada pitkendatud saama. Äee on jälle «'iks samm, BoSnia tja Hcrzogoivwall  iaäd.l voli Ansuia llngrumaaga «Hendada, nii pahafe silmaga müntll poolelt selle peale ka «vaadatakse. A«lSkria.l>ngrl,»«aal saawad rahad inltndecnd. TäniSke guldnate asemete saatvad povlguldnal nime all ,kr«'i,e" löödud, miS tW jänSje jägakud v>«. Reed u,«ed rahatükid  seisawad Saksamaa markidega ühe hinna peal ja tähmdawad sedawiist weel ligedamat ühendust Saksamaaga,  tui see j, «ha muidugi on. —. Sseawäk-walilsnsx pooli saab Dekeg allani de ke kahe uue ralfawäerügementi  asutamine ette pandud. lalawäe kompanied piawad 100 meest suureks tehtud saama, mui-- dugi itta ja ainult kaitsemiseks*. > Bõh„«i Maapää,va kooSolek on Jürikuu 11. (I.) pääwal  iõpetakud. Saksa'«vaba «neel i«ie erakond on Mhmin«aa GakSlaStele ringkirja saatnud ja selles kinnitanud, et see rrakond Graf Taaffe MinMeriumi waSta rääkida ei kaha, kui rahwnSM tepitnS ka «veel mitte korda läinud ei ole. Pahandus selle üle on Whmimaa Sakslaste kestis küll suur, aga lootust paremate aegade peale ei olla nemad siiski iveei kaMaimd. .Hoiame ennast kindlast kokku, üks «vendade--rahmaS! Usaldage meid, nagu meie Teid usaldame!* on ringkirja lõpul üteldud.  Rumänl  a s l e - R a d v ii S - e r a k o n d llngrnmoal ja Siebmdürg  iaS o,« HermannstadtllS nõnukogu pidanud ja üht «närgiikirja üles pa««««nb, milleS RnmänlaSte rusn?nife üle MagyarlaSte läbi kaedatakse. Tee märgukiri piab Lehekmll  wäheniast M RumänlaSke woliknd rahwasaadikule läbi Keiser Franz Jasefl eite pandud saama. Rah. wuSllknd külid ikka ja igal poolel felkeS HabSburglde Monarchi-rilkis, selle kõrwa» aga ka igal rahwuSkonnal 'võimalik, oma kaebtust teise üle Ühise Monarchi ette panna Eh? stgib sellest ometigi wiimakS lepitus. Nachod is on tõrkujad töölised shaudarmide waSta hakkannd.  kt«i üks nendest kinni pidi «võetud saama. Shandarmid  ajasiwad käralfejaid lagast, kellest mitmed poodideSfe  t«,ngistwad oma peremeeste rehnungi peate kaupafi pärima. Poed faiwad kinni pandud ja jhandarmidele sai abi lnadk!««d Mitmed käraisejad faiwad kinni wõetud. Sivari cIS, Dalma«ia'S. sai Jürikuu t 3. (i.) põawal MouteMgrinlase Czemogorazsi trahker vynamitipadronitega  osalt õhku lastud; inimestest ei ole keegi häda saanud. Daammoalt Folkethingi-walimised, miile ettewalmiskamiSieks  r dlem aega ei ol:,»d. kui Jürikuu l. pääwast 2ik fPaaSkukun l!> pckäwasi Jürikuu 8.) pAAwanr, pantivad  kõiki liikuma. Kuida arwalakse. saab uueSse FolkekhingiSse  rohkem rahulist mehi walitlld, kui tõrelejaid. Wiimastest, kes iga asja waska rääkisiwad, mis Walit suse Poolest elle pandud sai, oli rahwaS muidugi juba lndinennd ja nende awalik silmitsemine SvzialdemokratlaSkega  ja teiSke rahutumaia maimudega, keS rohkem ehk wähem AnarchisilaSke poole mhtnwad, paneb walijaid just nüüd, kus igalt ooolelk sõnumid AnarchWaSle knrjategnde üle tukewad, mõlema. WalitsuS ootab omale uudes Folkethingis rohkest knelaja-d. kuS siis ka riigi majapidamine  jälle seadusliku korra peale mõttS pandud saada, mis Daanimaal igarr õliseks kahjuks, juba nii kaua puudunud on Tee oleks siis ka Knmngo-paarile wift kõige armsam  kingitus kuld-pulmaks, miS Lehekuu 26. (j 4.) paamal  peetud saab, Esiteks on aga Kopenhagenis tööiiStk  tõrkumist karta. Peale ehituSte- ja gaaswärgitööliSle  on ka töölised pristadama kallal lööd seiSma jätta nõuukS wõtnud