 wasta wõetud ja 4500 töölist läkstwad Heinakuu 9. (Jaanikuu 27.) pääwal tööle; teised pidtwad järgmisel pääwal minema. Tõrkumine on 70 pääwa kestanud. Arwatakse 10,000 tõrkujat ja igaühele läbiStikku 3 franki pääwapalka, stiS on tööliste kahju 2,100,000 franki (nüüd ametliku kurfi järel 728,000 rubla) suur. Seda kasu on oma maa rahwamehed ja Prantsusmaa wennad Belgia töölistele saatnud. Schweiz'st. Kõik, keS TeSfin't mässamise pärast kohtu all seifiwad, on Zürichi Kriminal-kohtu poolest süüst lahti mõistetud. Rahwa poolest on see otsuS rõõmu-höiSkamisega  wasta wõeiud. Riigi-nöuukogu liike Rossi mõrtsukas,  Castioni, kes Inglismaal on ja sealt wälja antud ei saa, on kaheksaks aastaks tuhthooneSse, kodanlikkude õiguste kautamisele ja kohtu-kulude kandmisele mõistetud. Inglismaalt. Wäljaspidtste asjade Rtigi-sekretär Fergusfon on Parlamenti Alttuas kinnitanud, Inglismaa ei olla mingisugust kohust Jtalia wasta oma peale wõtnud,  olla aga Jtalia'ga ühel-meelel selle kohta, et nüüdne seisukord (staw3 yno) ja rahu WahemereS piab üles peetud  saama. Inglismaa ei olla mitte Kolmriigi-ühenduse kõrwa astunud, seista aga nende riikide pool, keS rahu üles pidada tahawad, mis ka Inglismaa tarwituste kohaline  on, ja nende wasta, kelle poolt rahu rikkumist karta on. Tema kahjetseda, et Labouchsre Parlamentis üht kõnet pidanud, miõ Prantslastele julgust anda wõib, sõea läbi Elsass-Lothringi maid tagasi wõttma hakata. Tema loota ka, et Prantsusmaa ennast mitte jäävamalt Brüsseli konferenzi otsustest orjakauplemise häwitamiseks, eemale ei jää. Inglismaa laewustik et olla mitte Prantslaste ärritamiseks  Venedig'i lahele läinud. Inglismaa aealehed olla suurtest wõeruspidudest nagu natuke uimaStatud. Nenda 'aStub »Daly News" ühe plaaniga Saksamaa ja Prantsusmaa  lepitamiseks ette ja kirjutab: „Rahu pärast piaks kõigist südamest soowitama, et Saksa Keiser pea Prantsusmaa  Republika Präfidenti wõerusele minna wõiks ja tahaks. Nüüdse Keisri auuwäärilise isa lühikesel walitsuse-aeal  olla räägitud, et Lothringen Prantsusmaale tagasi woikS antud saada. Lothringeu olla taieste wana seisupaiga  peale jäänud, ElsasS aga juba täieste saksastatud. Kui Ketser aga kõiki kahtlaid mõtteid kõrwale jätaks, raskustest  ei hooliks ja üht nii kõrget õiguse-tegü täidaks, siis saakstwad weel kõige hilisemad tulewad pvlwed teda kallimaks litkeks tema kuulsast kojast pidama." Saksamaa poolt arwatakse, et Sakslased üht nii kallist Walitsejad ei soowi, watd ennemini Lothringenllt omale hoida ja seda wärawat kinni pidada, kust Prantslased nii sagedast laaõtateö  nende üle woolanud on. Mida aga Saksa Keisril Parissis oodata oleks, kui tema Republika Präfidenti wõerusele  minna tahaks, seda on Prantslased wiimasel tälwel tema emale selgest küll näitamid. Parnell olla walimistes  suuremalt osalt Rooma-katholiigi preestrite  läbi olla jäänud. Parnell'! wastased arwawad, et tema erakondlased Parlamentis järgmistel üleüldistel walimistel  rohkem isteid et saa, kui ainult kolm. See ,lirimaa  kroonimata Kuningas" olla nüüd nii wõimatumaks saanud, et tema wist ülepea awaltkust elust taganema piab. Prantsusmaalt. Toulon i lahel saiwad wiimasel nädalil  suured soomuslaewade-manöwrid peetud, kus 63 sõealaewa  koos oliwad. mis wäga uhked wälja näitanud olla. ÜkS seltskond Prantsusmaa Parlamenti-liikeid on nõuukS wõtnud, Inglismaa Parlamenti-liike Labouch6re wasta, tema Prautsus-sõbralise kõne eest, oma tänu tunnistada ja temale selleks kunst-asju kingituseks saata. Üks Prantsusmaa  leht kuulutab üht Labonch6re kirja, milles tema kinni, tab Lord Salisbury ei olla se"a Parlamentile mitte teada annud, mida tema Jtalia le lnbannd. üks kentsakas Parlamenti-liige,  kes wõeral maal abi oma Minister-prästdenti wasta otsib! Labouchöre on selles kirjas ka omast lootusest  rääkinud, et uued Parlamenti-walimised Lord Salisbury'!  tema istelt maha pühkima saada, kus siis Inglismaa  sõbrus Prantslastega algata. Parlamentis päriti neile andeksandmist, kes wiimaste tööliste-tölide juures Lehekuu 1. (Jurikuu 19.) pääwal tööliste wihawaenu löötsutanud on; seda on aga 258 healega 174 heale waSta tagasi lükatud. Minister Constans tahta üht erakonda asutada, mis Nooma-katholiigt kirikut ja Republtkat täieSte lepitama piab. Ka olla tema selles nöuus, et ktriku-waStased  kooliseadused muudetud ja Vaimulikkude Seminaride kaswandikud sõeawäe-teeniStufest Vabastatud saawad. Parlamentt-liige Laur (Boulangistlane) on Parlamentis Walitsuse poolt wastust pärinud, miks kaubamajade-reifijatele  passist maadel keelatakse. WäljaSpidiste  asjade Minister Ribot päris, et see küsimine teiseks  korraks jäätud saaks, sest et sellest nüüd pahandust naabri-riigiga karta olla. Parlamentis wõeti aga pärast käredat läbirääkimist nõuuks, seda ometigi pääwakorrale panna. Miuislerium on selle peale uueste wiiwitamisest pärinud ja sellest üht neudanimetud usalduse-pärtmist teha nõuukS wötuud, mis seda tähendab, et köit Ministrid ametist taganewad, kui Parlament nende pärimist mitte ei täida. Sellest wöiks sedawitsi suur tüli tulla, kuida Bou- langistlased seda juba ammu soowinud on. Heinakuu 14. (8.) pääwal sai Prantsusmaal Me suurt rahwusepidu  esimese suure mässainise mälestuseks ja auukS peetud. Elfass-Lothringeni-seltstd käisiwad jälle harjunud wiifil pidulikkus rongis nende . magde kuju-samMast rnööda, könefi ei ole aga sel korralpeetud ja suuremat kära ei M kä stehtud. Törkumised tööliste ja raudteede teeitijate  kehkiS lähemad aeg-aealt ikka uuehte lMtj, söikuwad jä hakkawad paiguti jälle peale; nende wolimehed, ümbeS 4000 meest, on Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) pääwal Paris'ts suurt no rukogu pidanud ja tööd seisma jätta ähwardanud, kui nende pärimised Heinakuu 14. (2.) pääwa õhtani mitte täidetud ei saa. Tigedate kirjade wasta, mida aealehed ,Matin", »Figaro" ja »Gil Blas" hiljuti  Wenemaa kohta töiwad, on nüüd MonarchistlaSte leht ,Gaulois" üht kirja toonud, milleS tema kinnitatud ühendamist Wenemaaga pärib, kui waStust uuendatud Kolmriigi-ühenduse  peale. Palgaks ei paku see leht Wenemaale wähemat,  kui Konstantiuopel'it. Wahemeri ei wöida nüüd kord Prantsusmaa järweks tehtud saada, sellepärast saada Prantslased  ennast rõõmustama, kui Wenemaa peremees KonsiaminopeNs  on ja omad laewuStikud ka takistamata senna saadab, et see mitte Kolmriigi-ühenduse järweks ei pia saama, mille kõrwa nüüd ju ka Inglismaa astunud olla. Prantsusmaa  Monarchistlased, kellest palju Peterburgi kõxgetes ringkondades lahkest wasta wõetud saamad, pidada seal kinnitama, et nemad ka seda kaupa pidada tahawad, kui Republika wahe-aeal lagunema piaks. Kuipalju usaldust Wenemaal ühe erakonna tõutamiste peale olla wõib, kelle kätte wõimus mast pärast merist kodusõda langeda wõiks, seda jätab ,Gaulois" arutamata. Heinakuu 13. (1.) pääwal sai Paris'is uus de. la Republique" pidulikult awatud. Präfideni Carnot oli ka seal. Järsku kargas Üks inimene rahwa keskist tema tõlla juure ja laskis wiis kord rewolwrist õhku, Teda on segameeliseks peetud ja rahwas on Prafident'i selle peale suure auuhõiskamisega  teretanud. Seal katkes ka üks Vaatajatele üleS löödud lama ja kolm inimestsaiwadraskest wigastatud. Ülem kohus on otsust meliniti-aSjus Turpinst, Triponä, Fasselor'  ja Feuvrier' waSta kinnitanud. Tonlouse's oli Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) pääwal suur tulekahju. Sõnumi-saatmise aeal oliwad juba 10 maja maha põlenud.  Kaks tuletõrgujat oliwad wigastatud, ühe Berlin'i lehele kirjutatakse Roomast, et Prantslaste Republika ja Paapsti wahel kaup ,söea-juhtumiste* kohta tehtud olla, miS järel kiriku walitsuS sõea aeal oma preestritele köitis maailmas käsku anda, Prantslasle pool seista, Prantsusmaa aga Paapsti ilmalikku riiki uueste asutava püüda. Palju usaldust ei teeni see sõnum wist mitte, näitab äga ikka ka, et Katholiigi kirik ilmalikkude asjade peale rohkem waatab, kui see Vaimulikkudega kokku mahub. St. Cyri sõeakooli olla ennast sel korral rohkem  õppijaid pakkumas, kui iialgi enne, mis ka näitab, kui süur Prantslaste sõea- jä ,kättetasumise"-himu ikka weel on. Seine departementt ülema kohtu poolest on mõistetud, et Chili Walitsuse poolest tellitud sõea laewad, ükS soomuslaew ja kaks kreuzerit, tellijale prawad wälja antud saama. Kongresfllaste asjatallitajad, kes selle wasta seifiwad, on kohtu-kulust maksma mõistetud, mis muidugi weiked ei ole. Stanley on Heinakuu 10. (Jaanikuu  28. pääwal PariSsisse tuluud. Greekamaa Kuningas  sai Air-leS-Bains'e terwise-weele oodatud. Prantslaste maa-uurijate rong mis Lieutenant Crampel'i all Tsad-järwe poole saadetud sai ja millest Inglismaa lehed kord kirjutasiwad, et see Afrika kodurahwast maha raiutud ja ära söödud olla, oli ustawate sõnumite järel juba Jürikuul Baghirmt'sse, Kameruni tagamaale, jõudnud ja olla arwamiste järel nüüd juba Tsad-järwel. Prantsusmaa  lehed höiSkawad õigusega selle üle, et nemad seal Sakslaste ette jõudnud, keS oma Kqmeruni asumaad Übangsist saadik on nihutada tahtnud, nüüd aga sealt jäädawall lahutatud olla. Jtalia'st. Ametlikkude sõnumite järel minna Jtalia laewustik pea Spalata, Geafosa, Fiume ja Zara lahedele, söbruse - ülesnäitamiseks Austria - Ungrumaa wasta. Päapst olla üht Katdiualide-kommiSfioni kokku kutsunud, misfiont asjade üle wseratel maadel nõnu pidama. Asja olla selleks Prantsusmaa Afrika Erzpiiskopi, Kardinal Lavigerie, ülesastumine Jtalia Kapüzinlaste wasta Tunis'is annud, keda tema sealt wälja ajas. Paapst on Katholiigi erakoolidele senni tema poolt maksetud abiraha kahe aästa peale maksmata jätta käskinud. Paapsti lehed  sõdiwad ikka weel Kolmriigi-ühenduse wasta; Jtalia Walitsus tahta nende wasta üht nsuu wõttä. -> Heinakuu  12. (Jaanikuu 30.) pääwa õhiäl on margad ennast Chigt-palee sisse lõhkunud, kus AuStria saatekond aset piab, ja on palee walitseja kanzellet kaSsa wälja röörvinud.  Mailand'is on Änärchistlased Hem 13. (1.) pääwal ühe tööliste nõuukogu ühest ära ajanud. Sellest tõusnud kiskumist on Politsei lämmatanud ja mitmed käralsejad  ktstni wõtnud. - tõbi ja pärida palju ohwreid. Mora's oliwad 700, Drgaz'iS SOO inimest selles töbes raskest haiged. Türgi riigist. Tüli-asjas Greeka preestrite ja Fran- Muse munkape wahel Bethleheama'S, on Türgi Walitsus Prantsusmaa Saadiku pärimist mööda mõistnud, et Greeklastele  põhjapooline stSseminek sündimise-koopaSse ära keelatud saab. Bethlehema Mudir on käsku saanud, Oreektast sealt ära tõrjuda) M A söeawäe abiga.— Wäga on tähele pandud, et Sultan Koburgi Prinz Ferdinand'i  saadikud, Natschewitsch ja Wulkowitfch, ema jutule wõtnud M. Pärast Würst Aleksandri lahkumist ei olnud Sultan senni Vulgaria auukandjaid oma ette lasknud. Et see Prinz Ferdinandi kinnitamise eelkäik Sultani poolest oleks,' seda ei taheta küll igal poolel uskuda, üks lepiduse-täh! näitab see aga salgamata olema ja teeb Vulgaria nüüdse Walitsuse wastastele palju tuska. Greekamaalt. (Kreekamaa lehed kiunitawad, et witmaste  nädalite seeS Kreeta saarel mõrtsuka-tegufi ette tulnud  ei olla. Korfu saarel olla Greektaste keskis jälle käärimised kasivamas. Kardeti, et mõllamised Juutide wasta uueste lahti lähemad. Kronprinz ja Kronprinzess tuliwad Heinakuu li (Jaanikuu 29.) pääwal Atheniöse tagasi. Prinz Georg oli omalt Homikumaa-reisult Wene Suurwürst Auujärjepärijaga, juba Amerika kaudu Inglismaale  jõudnud ja tema tagasi-tulemist kodumaale oodati. Inglismaa laewustik on Pylos'est ära läinud ja Kreeta lahedsle sõitnud, kuhu kõik Inglismaa Wahemere-laewusttk,  16 soomuslaewa, Suda-lahele kokku tulla. Wist tulewad  need laewad waritsema, mis Kreeta saarel ehk wahest juhtub. Serbia'st, Tülid Kuningapraua Natalia wäljaajamise pärast ja nurisemised selle wasta, kestawad edasi, üks uuS wabameeline leht, ,Glas Naroda" on ilmunud, mida Ristitschst kõnetoruks peetakse ja mis omas esimeses numres  nende wasta kirjutab, kes aeglist Walitsust Kuningapraua  wäljaajamise pärast laitsiivad ja Ristitsch'it wabameelisest  (Austria-sõbralisest) erakonnast lahutada püsidsiwad.  - Noore Kuninga reisu-plaau on järgmine: Ärasöitmine  Belgradist Heinakuu 22. (lv ) pääwal; tööde läbiwaatamiue Naudwärawa laiendamise kallal, Heinakuu 23. (11.) pääwal; jõudmine Heinakuu 26. (14.) pääwal, selle linna läbiwaatamiue Heinakuu 28. (16 ) pääwal, ärasöitmiue Moskipassse Heinakuu 29. (17.) pääwal;  ülespidamine kestab kaks pääwa; jõudmine  Peterburgsisse Leikusekuu 2. (Heinakuu 21.) pääwal. Odessasse ei lähe Kuningas Aleksander mitte, ei saa reiful ka mitte oma emaga kokku. Tagasi tulles saada noor Kuningas oma isaga 4 nädaliks Osteude'sse minema. Stamnareka koguduse-sekretär on süda pääwa aeal rööwlitest mägedesse wiidud ja 1000 franki luna-raha eest lahti lastud. Podgoriiia koguduse-eestseisja sai teel Söea-präfekturisse, kus temal maksude-raha kätte anda oli, ära tapetud ja wälja rööwilud. Tüli Metropolil Michaeüiga olla nii käredaks läinud, et Koolide-minister Nikolitsch taganeda tahta. Räägitakse, et Vulgaria Walitsus Serblaste  fissetungimift karta Za sellepärast Donau peal söealacwu  sõita lasta. Ara tapetud Minister Beltfchewll haua-ktwi peal on hiljuti järgmine kiri leitud: andeks,, meie fihtifime peale. Sinu leinajad mõrtsukad. " Asia st. Persta s ou üks erakond, kes seda riiki wanunend teedelt juhtida tahab, Schah'ile iiht palwekirja ilma allkirjadeta saatnud, milles nimelt kui pea-asju palutud  on: 1) Schah tahtku üht wastatawat kohut riigi raha tallitamiseks asutada, et tänine korrata tallitus rahaga lõpeks. 2) Pidada Schah iiht rahwa-eestseisjate kogu kutsuma. 3) Kõikidele usututunnistustele nende usukombele wabat tallitust seaduslikult kinnitama ja 4) abielu mitme naesega ära keelama. Kui Schah selle kirja kätte sai, siis sai tema wäga wihaseks ja käskis kõiki neid kinni wõtta, kes iganes sellest osa wõtnud. Politsei astus agarale tegewusele ja mõne pääwa pärast oliwad juba peale 200 inimest  wangiS istunud, kes kui körge-äraandjad kohtu alla piawad antud saama. Pea-toimetajad on aga wöeral maal ja selleparast kestava Schahi wiha ikka weel edasi. Schah Nasr-Eddin saab muidu kui suur edendaja wäga kiidetud. Tema walitsuse hakatusel olnud Perfia pealinnas, Tehranis, ainult 100,000 hinge elurahwast, nüsid olla neid fepl juba kolm-kvrd niipalju. Teheran on uhkete majadega täidetud, seal on suured wõeraste-majad ja teised uhked awalikud urajad ; Persia's on poStid ja telegrafid ja teised uuendused ja parandused, nagu Europaes; sõeawägi on Europa mundreS ja on heaste harjutatud. Mõnes tükkis näib tema qga sitkeks Astatlaseks jäänud olema, kes omast wsimusest karma wäärt ei tagane ja selle kõrwas ühtigi muud ei salli, mida tema omaks ritgi-usuks nimetab.  Kurdlaste wiimase neiu röömimise asjus ootab Prinz Nosrat Täbris käskufi Teherani st, et söeawäega So-uj-Bolak'isse, Kurdlaste waSta, minna wõiks. WalitsuS  wiiwib aga nende käskudega, sest Kurdlased ähwardawad  miss Greensteldstt tappa, kui nende peale tullakse.