külm mõnikord neile ülekohut teeb. Et külmawõimu enesest eemale hoida, selleks tarwitanud mööda läinud talwel keegi papa" järgmist abinõun: ta seganud  toobi osa pctroleumi (lambiõli) toobi piiritusega kokku, öörunud sellega külmakardetawaid kohtasid, kallanud siis oma mõlematesse saabastest V» toobi osa nimetatud  rohtu, nõndasama ka kinnastesse keegi kõrtsisöbra kaest oli ta kuulda saanud, et seesugune rohi külma wastu wäga hää olla kastnud „wa' kibedaga" meel hästi „kuiwanud keelekeft" ja heitnud siis ree pääle puhkama, kus ta wa kibeda tõttu warsi magama jäänud. Kuid kiidetud piiritusest  ja ja petroleumist walmistatud rohi ei andnud mehikesele külma waStu mingisugust  abi, waid külmanud päälegi ist saabastes  ja kinnastes täiesti ära, mille läbi ka ta käed ja jalad nii kui see teisiti olla ei mõinud ära külmanud. Praegugi  ei ole weel mees mitte õieti terme. Sõrmed olla tal külmetamise läbi enamasti kõik wigafed. Seda tegi miin ja rumalus ! Mustjalast. 14. Juunil oli siin P. küla ümberkaudu kange rahe sadu. Juba kaua wältawa kuiwa läbi oli põllumehe lootus hää wilja saagi pääle wäikene, aga nüüd on see rabe läbi weel enam wähendatud.  Kahju on rahe sadu sääl, kus ta läbi käis, rohkesti teinud: kartohwli warred on purustatud, wili maha löödud jne. Kuid õnneks ei läinud rahe sadu mitte laialt läbi, arwata 50. sülla laiuselt. Sellestgi tuli et pooled P. küla põllud rahest täiesti puutumata jäiwad, kuna pooled raskesti wiga saiwad. Mötte-terad. Ära tee ialgi ühe hääteo järele kellegi üle otsust, aga ka mitte ühe pahateo järele. Kumanud lehed teemat suuremat kahinat kui haljad. Sagedasti tunnistatakse wäikseid wigasid üles. et sellega suuri wigasid marjata. Kes palju räägiwad, need teadwad enamasti mähe, sest et neil aega ci ole teisi kuulata. Ära otsi õnne mitte küllusest ega sooivide täide minemisest, maid otsi seda enese hingest ja südamest. Õnn ci ole ju mitte igakord kuningate  ja würstide majades, aga sagedasti ehitab ta ka wacSte kodasid. kui haljad. Naljaks. «Armaü Johannes, Sa tahad mind siis ometi ainult armastuse pärast ära wõtta, aga mitte mõne muu põhjuse pärast?" „Ei. Põhjused on minu juures kõik kõrwalised asjad". Ema: «Liini, mis sa sääl papa «Üleüldise teaduse raamatu kallal nosid?" Liini: «Ma otsin oma nuku ärakadunud sukka; papa ütles ju hiljuti, et «Üleüldises teaduse raamatus kõik leida olla!" - Vangimaja ülem: «Missuguse süü läbi oled sa siia sattunud?" Wang: «AewaStamise läbi." «Armastamise läbi?! Kuida nii?" «Waatke, mull cli kange nohu, ja kui ma parajasti aknast sisse ronisin, hakkasin ma kangest! aewastama, mille läbi pcrerahwas ülese ärkas ja mind kkinni MM- Majaproua uuele tüdrukule: „Pane tähele WsW, et sa siin seatud tundide järele pead elama: !Ms k tõused üles, kellu 1 sööd lõunat M tckl 10 lähed magama!" Madli (rõõmsalt):  ,Rch. bli siin muud midagi enam teha ei »le, siis ao ju siin kuldne Mi!" Jurjeivist. „PoStimehcs" kutsuwad preili Miina Hermann ja D. WirkhanS ümberkaudseid laulu- ja mängukoorisid üleS, sügisel JurjeiviS Dr. K. A. Hermanni 25 aasta komponisti jubileumiks „Hermanni jubeli-kontserti andma" tänu täheks sellele mehele, kes meile nii palju ilusaid laulusid on loonud ja EeSti laulu mõjumast edendanud.  Kontserdil saamad aina Dr. Hermanni  laulud laultud. Ülesandmist wõttab preili Miina Hermann, IDpueou-, wastu. Soowime ettewõttele igapidi edu. „Jurjewi EeSti Põllumeeste selts" pidas, kuida „EeSti Post." teatab Jurjewis,  Lippingi ajas, 17., 18. ja 19. Juunil hobuste, kariloomade, käsitöö ja põlluproduktide  näitust. Loomasid oli wähcpooole näitusele toodud, aga nende seaS oli mõnigi silmapaistew ilus loom. Käsitöösid, iseäranis  nacsterahwaSte poolt, oli arwurikkalt ja nende hulgas andis nii mõnigi suur rätik, nii mõnigi willane wõi Unune riie Eesti noorikute ja neidude tööosawusest hääd tunnistust. Aga ka meesterahwa käsitööde eest jagati auurahasid ja kiituse-kirju oma jägu wälja. Rahwa osawotmine näitusest ei olnud just mitte wäga elaw. Riiast. Walitsewa senati ülem prokuror, tõsine riigi-nõunik Gassmann saab suwe jooksul Niia ringkonua-kohut ja Riia-Wolmari  rahukogu rewidcerima. Remideerimine  saada terwe suwe kestma. Riia ringkonna-kohtu  president, tõsine riiginõuuuik Maksimowitsch saada „RishsU Wcstnikn" sõnumi järele selle aja sees kõiki Liiwimaa  ja Saaremaa rahukohtuid rewidcerima. Riia kooiikonna kurator Lawrowski läheb suwiseks puhkuseks Harkowi kub. Kotschetowi mõisa. Kuramaalt- Kura mõisnikud on Kuramaa  saja aastase mälestuseks Wcnemaaga  100,000 rubla kokku pannud. Sellest rahast tahawad nad waestele mõisnikkudele,  iseäranis nende laste kaswatamiseks  abi anda. Ülemalt poolt on nad luba palunud, sellele kapitalile Keisri Majesteedi Nikolai 11. abiraha nime anda. Peterburgist. Walitsuse poolest on käsk antud, mille järele kaardimängimine raudtee wagonites kõwasti keelatud on. Raudtee  ametnikud, keS raudteel kaardimängimiseft  osa wõtawad, lastakse kohe teenistusest lahti- Armenlaste katolikos ehk kirikupää Mirtitsch I. sõitis Peterburist Bloskwa kaudu kodumaale Kaukäsiasse tagasi. (Raudtee jaamas,) kes talle ~kezze Airil" järele hüüdsiwad- Kroonlinnast. Sääl ilmuw ametlik leht „Kronschtatski Westuik" toob „Post." teate järele nende usurändajate üle, kes kuulsa preesti Joann Sergiewi pärast, teda näha ja kuulda tahtes, Kroonlinna kokku woolawad, pika kirja, milles ta kõiksugu pettusi awalikuks teeb, mis läbi mõned kelmid wõi ka ebausust pimestatud usurändajad  oma ligemist kahjuStawad ning nööriwad. Nimetatud leht kirjutab: „ Selle üle ei maksa kõnelda, isa Joan on suur, tema teod ja kordasaatcd on lugemata, siisgi jääb ta ikka lihtsaks surelikuks inimeseks. Heidke aga pilku meie usurändajate pääle l FanatiSmuse (usu-liialduse) walitsuse all seistes, langemad nad, ilma seda ise märkamata,  jämeda ususegamise sisse ja tõmbawad  ka teisi enese järele. Nende arwamise järele on isa Joan Õnnistegija, kes ennast ainult sellepärast mitte tüütamaks ei tee, et ta ristiusu waStaste paäletikkumift kardab,  kuna nad nendeks mastaSteks teisi waimulikkusi mehi ja neid toekamat riigiwõimust  peawad. Palju aega ja waewa raiskab auuStatud preester selleks, et kaswawat  ususegamise kahju maha suruda, aga usuräudajad ei lase endid parandada. Jumaliku auustamist, mida isa Joannile pakutakse, awaldatakse ka tema pildile, mis paljudes korterites pühade piltide kõrwal  ripub ja mida nagu pühasid piltisidgi kumardatakse. Meie silmade all on isa Joann enam kui üks kord oma pildi wihaselt  seina päält kiskunud ja põrandal puruks tallanud. Niisamasugust auu antakse ka preesti Joani kübarale, kasukale, ja galoschidele  jne. Jumalateenistuse järele astub korteripidaja naesterahwas enamisti preestri ette ja palub teda kolme klaasi theed õnnistada, mis pärast usurändajatele ära müüakse. Nõnda käib usuliialdamine kasu püüdmisega käsi-käes. See tuleb sellest, et usuräudajad endid armawad kõigist muudest palju kõrgema! seiswat. Nad ei ole „siit ilmast" ja neil olla imelik anne preestriga „waimus" juttu ajadas nad tõendawad, et nad teda iga kauguseni alati wõida näha. Sel teel saamad paljud „usu-õcd" isa Joannilt  käskusid, nad pidada selle wöi selle inimese juurde minema ja preestri nimel andeid kiriku wõi waeSte hääks paluma." Nõnda petwat ja kurnawat usuräudajad, kes mingit muud tööd ei tcgewat, oma ohwrisid. Kirikus wõida neid nende wiisakuseta  olekust ära tunda: nad eksitada teisi palwetamises ja tülitseda isekeskes: mõned minewat mitu korda päewas Jumala armu wötma. Kui kergeusulisi inimesi olla, näidata järgmine lugu. Üks „usu-õde" kuulutanud ennast neitsi Mariaks, ning paljude inimeste seas, kes seda nurjatut malet uskunud, olnud ka rikas Peterburi kaupmees K., kes temale oma terwe waranduse  jalgade ette pannud ning omast noorest abikaasast lahkunud." „Kronscht-West." lõpetab oma kirja maenitsemisega, et linna niisugustest inimestest warsti puhastaks, sest et Krooniinn muidu warsti teiseks Lourdessiks shalwa kuulsusega usurändamisepaik  Prantsnsemaal) wõiwat saada. Wäljamaalt. Saksamaalt. Keiser Wilhelm tahta Saksa sõjalaewu nüüd igale maale, kust laewad Kieli pidul oliwad, saata tänama pidust osawöunise eest. Ka Prantsuse maale tahta tema laewn saata, kes president Faurele Musta kotka auumärgi pidada wiima. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäeisal, N. Zuukil. Eeslikeeli jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 5K 2? Saarlane, Z 895 Mi>- j> Me «chi> saamad tellimise pääle igal ajal wastu wõetud ja odswalt tehtud ning wanat hõbedat ostab kuldsepp Lindholm Pitkas uulitsas 17. Häid põletatud katuse kiwisid, linkrid ja uing ahju kahlid müüb J. F. Roseufeldt. Ära reisimise pärast ou Kohtu uulitsas Nr. 25., müüa.