sel jälle kuiw, nii et mõneski kohas kaewud meest tühjad on. Saab nähja, missugune talwe selle naljaka aja järele saab olema! Poidelt. Hale õnnetus. Mihklipäewa  õhtu põles Uuemõisa ligidal üks pood maha, kuhu kõik kraam, kui ka raha, pääle tuhat rubla sisse jäi. Üks nngane mees tahtis heast südamest waest kaupmeest aidata, kuid jäi ise wiimaks maha kukkuma katuse alla, kus ta koledad tule haawad sai. nii et elu kardetaw olla. Tartust. Hobuse märgus on paraku raskesti rahwast punamas. Nagu Tartu kreissipolitsei teatustest näeme, on kahe nädali jooksul umbes 20 hobusewargust  politseile ülesantud. Et see rahwa warandusele suurt kahju teeb, ei wõi küll keegi salata. Ta on kui wits rahwa seljale, aga seda witsa ei oleks mitte sugugi maja. Riiast. 14. Oktobril on sääl 5 kolerahaiget  olnud, nendest surnud üks haige, nii et nüüd weel 4 inimest rawitsemise all seista. Peterburgift. „Nowoje Wremjas" hiljuti awaldatud sõnumi kohta rüütlikonna  asutuste uuenduse üle toob „Ren>. Zeitungi" kirjasaatja Peterburgift  seletuse: Ta awaldab, et maawalitsus Balti kubermangudes nii muudetud saada, et ta ühe mehe juhatuse alla pandawat; see maawalitsuse juhataja ei saada aga mitte riigiwalitsuse poolt nimetatud, nagu loodepoolsetes  riigikubermangudes, waid mõisnikkude  ühisuste poolest, mi et korporatsionids ivalimise-õigus siin ikka maksmaks jääb. Rahaministeriumis olla küsimine läbirääkimisel, et tulewikuS kaubamajad oma omanikkude nime pääl peawad kauplema.  Ainult manadele ja kuulsatele kaubamajadele  lubatawat iseäralise palme pääle oma endist nime uue omaniku kõrwal tarwitada. Mosktvaft. Suur nõiaprotsess oli 7. ja 8. Oktobril Moskwa ringkonna kohtus ülekuulamise all. Asjalugu on järgmine: Minewal aastal, 20. Juunil tuli 73 aastane eideke Darja Wasiljew Snamenskoje küla talunaise Lukeria Jwanowi  käest leiba kerjama. Kuna wiimane oma poja tuast leiba tooma saatis, arwas ta nägewat, et Darja Wasiljew kurja pilgu tema päüle heitis. Lukeria Jwanow jäi haigeks ja nimelt käis tal langetõbi krampidega  pääl. Haiguse ajal kisendas ta ühtepuhku, et Darja Wasiljew teda ära olla nõidunud. Küla rahwas sai seda kuulda. Kui nüüd Darja Wasiljew paari päewa pärast jälle Snamenskoje külasse oma õde waatama tuli, juhtus ta tänamas talupoja Jwan Krjukowsiga kokku. See sasis wana eide kraest kinni ja rebis ta mägise haige naise juurde, üteldes: „Sina oled ta ära nõidunud!"  Waene eit wandus, et ta sest asjast midagi ei tea, aga silmapilgul tuli tõbi uueste haige pääle ja ta karjus kõigest jõuust: „Seda oled sina mulle teinud, suli ei ole halastust minu laste wastu!" Jwan Krjukowja haige naisewendAndreiDerjugin, kes ühtlasi wallawanem oli, rebisiwad Darja Wasiljew! karwupidi õue ja hakkasiwad teda hirmsaste peksma. Kisa pääle tõttas walla ametnik Rõibin sinna, haras kaelkoogu  kätte, lõi selle wana eide selga puruks ja tagus teda siis weel tükkidega. Talupoeg  Paljakow peksis eidekest suure wemblaga  ja wiskas tale tcliskiwi pähe. Wigaseks  löödud Darja Wasiljewa jäi wõimatumalt  tänawasse laamama. Pea tuliwad weel mõned küla mehed ja naised, tassisi- wad „nõia" kõrwalise tee pääle, tagusiwad teda esiotsa ruusikutega ja peksiwad teda siis weel witstega palja ihu pääle. Wiimaks  lõi üks naine teda wardaga kuni see katkes. Wana eit minestas Ml juures ära ja jäi kuni õhtuni tee pääle maha. Siis toodi ta õe majasse ja jääti siin 24 tundi ilma abita; õde oli küla rahwa wiha eest põgenenud. Teisel õhtul tuli urjädnik sinna ja lasi Darja Wassiljewi Sweingorodi linna haigemajasse wiia, kus ta mõne päewa pärast suri. Kohtu ees kinnitasiwad kõik 11 kaebtusealust, nemad olla täieste ilma süüta ja uskuda kõwaste, et Darja Wasiljew nõid olnud. Kohus mõistis Derjugini, Krukowi ja weel 4 kaebtusealust kõige õiguste kautamisega 4 aastaks sunnitööle, kuid otsus peab Keisri Härra Majesteedile nuhtluse kergitamise palwega ette pandud saama. Teistest kaebtufealustest sai üks süüst wabaks, teised 2 kuuks wahi alla mõistetud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Sääl tänawu aastase nekrutide matmise juures olemat Poola lehe „Orendowniku" teate järele truudusewanne  Poolakatelt esimist korda Poola keeles wastu wõetud. Seda teadust ütleb „Nat. Ztg." ebatõe olemat, sest et Saksa sõjamäe seas alati lipuwanne selles keeles on wastu wõetud, mis keelt nekrutid rängimad,  nii Poola, Prantsuse, Daam ja isegi Wendi keeles. Sellest ei wöiwat siis mingit uut näitust saada, et walitsus Poolakate püüdeid toetab. Saksa osariigist Würtembergist tulewad ammu kardetud leinasõnumid: Lesk kuninganna Olga on pika põdemise järele laupäewa õhtu waiksesti hinge heitnud. Kadunud oli 30. Augustil 1822 sündinud; sai nii pääle 70 aastat manaks. Õnnis kuninganna oliWene Keisrikojast: Keisri Majesteedi Nikolai I. tütar ja nii nüüdse Keisri Majesteedi tädi. Seega on ka Wene maale lein tulnud. Auftrmmaalt» Slaawlaste seas Galiitsias on suur liikumine, nad rändawad hulgakaupa üle piiri Wenemaale. Nad ütlewad, et neile kodus räägitud, et nad Wenemaal maad saamad. Kui neile aga siin teada antakse, et nad ei maad ega raha abi ei saa, lähemad nad suurel osalt jälle omas lootustes petetud Austria tagasi. Rumeniamaalt. Rumeenia ja Greekaon nii kangeste üksteisega tülisse läinud, et saadikudgi ära on kutsutud. Tüli tegija on mammon. Paar Greeklaft on Rumenias ära surnud ja oma kaunis suured Varandused Greeka kuningakojale pärandanud. Rumeenia seadused ei luba aga wöerast riigiwalitsust sääl maal midagi seesugust pärandust omandada, ja sest ep riid on tulnud. Amerikast 18. Oktobril. Suurtulekahju  mässas siin terme öö ja häwitas pääle ruutwerSta linna kõige suuremate ürikohtadega ära. Kahju on pääle 10 milj. dollari. Kaks tulekaitse meest on surma saanud ja palju inimesi wigastatud. Tuhanded on peawarjuta ja otsiwad kirikudes ning koolides ulualust. Möndasugust. Poolamaalt. „Warsh. Dnewnik" jutustab:  Kuna Keiserlikud Majesteedid Jwangorodi kindluses oliwad, tuli muude seas ka Saksamaalt päritud wanausulisteasunikkude saatkond oma preestri  juhatusel neile svolaleiba pakkuma. Keisri Härra Majestet wõttis soolaleiwa wastu, tänas, kõneles meestega umbes 20 minutit möga lahkeste. küsis nende käest, millal nad Saksamaalt sisse rändanud, kai nad weel Saksa keelt möistawad jne- Ära usu metsal! st! Nende päewade sees on Amerika Ühendatud riikides MaySville linnas hirmus õnnetus sündinud. Amerikamaal üleüldiselt tuntud loomade taltsutaja „admiral Georg" sõitnud oma pidulikult ehitud loomapuuridega  läbi linna uulitsate ja äratanud julguse läbi, millega ta üheS puuris suurt ja ilusat Bengali tiigrit kõiksugu migurid lasknud teha üleüldist  imekspanemist ja hirmu. Korraga aga karanud kole metsaline hirmsa wihakisaga oma taltsutaja kallale ja kiskunud sellel tükkidena liha kontide pätilt ära. Rahwahulk põgenenud ehmatades  õnnetuse paigast eemale. Palju naisterahwaid  ja lapsi on hirmsa tungimise juures teiste jalgade alla tallatud ja selleläbi raskesti wigaStatud.  Teised loomade juures tegewad inimesed ivõtnud õnnetuse ajal silmapilk raudwardad kätte ja tõtanud «admiral Georgile" abiks, kuid liiga hilja: wihane tiiger oli mõne minuti jooksul oma ohwri tükkideks kiskunud. Kole! Tont wangikojas. San -Jose wangikojas  KaliforniaS, on kammer, milles ühe Mchiko rööwli waim öösiti pidawat möllama. Wangikoja ülemad on seda ebausku oma kasuks tarwitada mõistnud. Kui hiljuti üks wang wasta pani ja uulitsa pääl ei tahtnud tööd teha, pandi teda nimetatud kambrisse kinni, ja järgmisel homikul oli ta juba taltsaks saanud. Wangikoja ülemad ei saa wist mitte katset tegema, seda „waga usku" ära kaotada. JhnuSkaela surm. Hiljuti on Bankowis Berlini ligidal, rahamees Johl ärasurnud.  Ehk tal küll raha kui raba olnud, fiiSgi pole ta enesele mitte särkigi osta raatsind ja söögiga, noh seda ei maksa rääkidagi! Nädalis käinud ta korra turul ja ostnud siis 20 penni eest kontisid, millest ta enesele leiwasuppi keetnud. Elukorteriks olnud temal wilets katusealune kambrikene,  woodiks paberiräbalad ja riidekaltsud. Enese juurde pole ta kedagi tulla lasknud. Nõnda elanud ta kuni oma surmatunnini ehk küll rikas, siisgi kõige suuremas puuduses. Aga wiimakS tulnud surm. Juba mõnda aega pole teised teda toast wäljas käimas näinud ja sellest tõusnud kahtlus. Wiimaks toodud politsei ning siis leitud manamees  surnult, räbalate huniku all, wangiriided seljas (paremaid pole ta kanda raatsinud) ja ilma särgita. Magades oli südamerabandus tema elule otsa teinud surmawoodiks ole temal räbalate hunnik. Järel jäänud oli ihnuSkaelal 240,000 marka, s. o. rohkem kui 110,000 rubla. Oh raha, mis ei suuda sina küll korda saata! Kurtja nurmel. AMa nägin neiu nägusa, W» KeS kõndis nurme pääl; Ta punund pärja ilusa. Mis kandis oma käel. Kõik loodus tema ümbruses Ju lehkab noorus' mäel. Ja linnu laulu helinas Suli rõõmsaks läheb meel. Kuid neiu nägu kurbtuseS Säält paistab walusuS, Miks kewadises hiilguses Tal jäädam kurwastus. See noormees keda armastas Ta puhtast südamest. On surnud puhkab haua sees Und miimist rahulist. See pärjaga, mis lilledest Nüüd tema tõttabki. Et ehtida see künkakest Kus puhkab kallike. Nii mitmelgi siin ilma see» Kell elu-saatus wali. Kui ka küll rõõmus kewad' käes Neil põues kurbtus, tali! Kuresaare kiriklikud sönumid. PühapSewal, R. Nowcmbril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 5K 43 Saarlane 1892