Arst sai telefoni läbi kutsutud ja õnnetu hospidalisse wiidud, kuS tema aga juba järgmisel pääwal ära suri.— Ka sellesama pääwa õhtal uppus Uuemõisa walla mees Gustaw Jaksmann ülemeeste jarwes ara, kuhu tema joobnud peaga ujuma läinud oli. Lehekuu 29. pääwal juhtus Christian Lutheri wabrikus Pärnu maantee  ääres see õnnetus, et lakk, mida keedeti, järsku põlema läks ja ka h t tö ö m ee st mi kangest põletas, nimelt näust, et nende elu pärast kartus oli, mis arsti tunnistust mööda hiljemini õnneks kahanenud on, km nemad ka rasket walu kannatama pidiwad. Lehekuu 27. pääwal waraStati Wene turult Pridik P. hobune wankcega ära. WankreS oli paar halli püksa, kaks pintsakki, üks kott leiwaga, üks köis ja umbeS neli puuda jahu. JürikuuZl7. pääwal waraStati herra Franz G. korterist mitmed aSjad, teiste keskis ka üks brongs-laua-uur. See uur on nüüd endise wangi Aleksander  N. juureS leitud, kes kinni pandud sai. Baltiskist. Jaanikuu 3. pääwal. Wiimasel nädalil katfiwad idapoolt tulewad udud sagedast kõiki maad Valtiski  ümber kinni. Waewalt oliwad pilwed lahkuma hakkanud,  kui jälle paks udu idapoolt tuli ja kõiki õhku täitma ja looduse kosumist lämmatama kippus. Nüüd oliwad mõned selged ja soojad pääwad, aga ikka weel wilumad, kui Lehekuu esimesel poolel. Täna on ilm pilwine ja aeguti tuleb natuke wihma. Rukis on täieSte õitsemas ja on wäga uhke. Suwiwilja orased on heaste tõusnud ja senni kosunud. Esimesed täieSte küpsed maasikad on, kulda meile lahkelt poolelt teada anti, siin Lehekuu 31. pääwal nopitud, miS palju tähendab, sest sagedate mertuulede  pärast jääb loodus siin kewadel ikka natuke keskmaa  taha. Kilu-püüdmine oli kord kaunis hea, on aga wiimastel pääwadel kahanenud ja osalt seisma jäätud, nagu enamist ikka Jaani- ja Heinakuul. Selle kuu keskmiste pääwade see? saab suurem jägu Baltimere sõealaewustikust  meie lahele oodatud. Merewee wõeraid on senni weel wähe tulnud, neid oodatakse aga pärast kooli-aea lõpetust rohkem tulema. Soojad merewee-sannad saawad selle kuu tS. pääwal algatud. Rakwerest. Kohalise „Teadaandja" sõnumite järel on Tammiku metsas Rakwere juures ,stidikedraja" rööwikud  ilmunud ja nimelt tammest lehtedest laastanud. Õgimise krabinat olla eemalt kuulda. Maalt. Ülewiimasel nädalil on Einmann' i möld maja maha 'põlenud. Enamist kõik warandus ja ka kaks figa ja kakS wafikast on stSse jäänud. Kardetakse, et „kuri kast" fiin mitte ilmasüüta ei ole. Selsamal nädalil on Tapa metsast umbes kuus dessätint maha põlenud. Tartust. Lehekuu 29. paamal on uks noor ineeS, LtuS. tdeot. Konrad Meuschen, oma elule kuuliga otsa teinud. Keegi ei wõi arwata, miks see noor mees, kellel ühtigi häda ei olnud, keda igal poolel lahkest wasla wõeti ja kellest palju loodeti, seda teinud on. Stnderimas oli tema aastast 1888 saadik ja oli ,Ma weuuMuse" (,Frst. Rig.") liige. Parast õnnetumat tegu on tema weel kolm tundi elanud. ,Eesti Kirjameeste Selts" kutsub raha korjama, et Dr. M. WeSke surnukeha Kasan'ist ära loodud ja kõduma pinda puhkama pandud saada wõiks. Selle korjandusele  soowime omalt poolt head järge. ,T. S/ i. Tartu Kreispoliksei poolest on kaks meest kiuni wõetud, keda Nielsen'i mõrtsukateks peetakse. likS neist ou juba tunnistanud. Riiast. Uus õhusõikja Leorr Aer, keS Lehekuu 27. pääwal Wörmaun'i parkis õhku tõusta ja ennast shirmiga alla lasta katsus, ou ka seal oma kunstiga äpardusesse sattunud. Õhnkera nöörid on mnsika-pawilljoni külge kinni jäänud, sasisse läinud ja õhujõilja on unllja hüppanud,  kui umbes kaks sülda kõrgele lõu Suud oli. Peallwaatajad  on hkrwilakes käsi plaksutanud. Arwatakse. et see tema wiimane kakse oli. Walga maakondas, Erme S'e kihelkonda? ou kange rahesadu Lehekuu 27. pääwal ivaga palju kahju teinud. Nimelt on rukis Wiegandshosi ja Kokeuberg" mõisa-põldudel  taieste maha löödud ja ka ümberkaudsete talupere meeste rukkipõllud on palju kahju saanud. Selsamal pääwal on ka Pärnu ümberkaudu kange maru ?õ»e> müristamisega,  raSke wihmaga ja rahega patju kahju teinud. Wagewast kaSwauud rukis oli juba õitsema? ja on paiguti  täitsa maha peksekud ja ära sasitud. Saaremaalt. Roobaka maldas on ühe talukoha peal loomatõbi (põrnapõletus) lahti läinud. Miin kooma on juba langenud ja peremees onMt looma nii ettemaalamaia tapnud, el tõbi ka tema enese külge hakkas. Politsei poolest on kõik mis wõimalik tehtud, et tõbi laiemale ei lagune. Kuuramqalt. Manade kõhtude aktid on pitsari alla pandud ja Politsei-kohtuSse hoida antud. Kokku on neid 2972 puuda. Kõige rohkem, 480 pnilda, on Miilawi Raekohtust tulnud. Bächofi maldas Niitawi kreisis on ülewiimasek nädalil lihe talupereurehe isa oma iZ2 aastast süudimkse. paäwa pidannd. Mana mees ou oma manadusc kohta meel õige heas jõudnS. Ikka on tema kasinast ja palju wärskes õhkus elanud, armastab ka nüüd meel mäga õngitseda. Petcrbnrgist Pääwakästz järel sõmwäe asju? saab Keisri M a j e st ä k i kaaskond Kasakate» mäest 155 meest ja hobust rohkendawd, Krimmi Ta karlaSte-wäest ära kantatnd. MeeSkekond sellest kaaskonnast  saab tagawara-wae sekka kirjutatud, ka need. keS oma aastaid meel kai? teeninud ei ole. Keiserlikud Kõrgused Snurwürstid Georg ja Aleksander M i chailowirsch on Lehekuu 25. pääwal suwektz Michailowskoje mõisa Strelua juures elama läinud. ; LäunepooliStcst kubermangudest. LjuSanto w'i, linnas ja ümberkaudu on marutõbi koerte ja sigade kr MS wäga suup. Jürikuul on rohkem kui 100 koera ja umbes niisama palju sigu hulluks läinud, kes.omalt pooleli jälle rohkem kui 500 kodulooma kiskunud.  Aemale käsu peale on kõik kiStud loomad kohe surmatud ja selle läbi ei ole la ükski inimene kistud. Must mere muldkonnast. Akkerur a u ' i st, Lehekuu  26. päämal: Ikka sajab mihma; oodatakse head wiljasaaki.  Ka puumili annab head lootust. Alefchk' i st, Lehekuu 27. pääwal: DujeprewsN kreisis on nõuuks wõetud 9000 deSsaiim kaitsemetsa istutada. Sewasto - P ol'ist. Lehekuu 27. pääwal: Krimmi urägimaadel on pölluwili. rohi ja puuwili ja keeduwili maga head; uradalatel maadel ou kõik keskmisest arust alamal. Taganrogist Jaanikuu 2. pääwal: Wihma on rohkest tulnud, miS rohtu lagesdikkudes kosutas. Kaukastast. Tiflis 'ist . Lehekuu 28. pääwal: Heile jõudis Persia Schachli esimene aaikaasa Miinist seim -- Jaanikuu 1. pääwal: Heike sadaS jälle rasket mihma rahega, miS kõiki häwitaS, mis esimesest rahest üle jäänud. Aiduikud mwawad oma kahju 20.000 rubla peale. Taga Kaöpiast. A s ch k a b a d ' i s. on uõuukS tööelud  üht 209 sülda sügawal ka emu puurida. Tschardfchui'  s sai Lehekuu !7. paamal uuk sild Ae Amu- Tarja kahe aru lahll tehtud. miS 2 werSia 241 sülda pitk on. Enne oli seal iga aru üle ükS sild, et aga see jõgi oma jooksu sagedast muudab, sellepärast on nüüd sild üle kõige selle maa korraga ehitatud, kus seda muutmist  elle kulla mold. Niiske ilmadega sel kewadel on puumisio islaudusrd TmtestaniS. Buchara's ja Chtwa'S uukga heaSle kosunud. Ainult Wene-Ferghana Audishaumaakonda?  loodetakse 300.009 puuda puumillu Amerika seemnest saama. - Aschkabad ' i st, Lehekuu 27. päämal: Vuchara'st luluud sõnumile järel ou Emir oma Peterburgi-relsu  leisekS korraks jätnud. —. Samarkandist, Jaouiknu 3. päämal 5 Tasthkeums on kholera kergemat tõbe eite iuknud. Wöillemiseks selle wasta ou 18,000 rubla määratud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Uerit »' t st, Jaanikuu j 3. (>.) pääwal: Spandau  ö kargaS püsinohu.wabiitu kniwatamije-kammer üleS. Mitmed hooned ümberkaudu ja inõned inimesed on kergest wigaSlatud, PreuSst Maapaäwa kooöolek sai lõpetatud. V»gxpk>»i. S»r« l«M IMt. Trkktwb Lln f»r », Ir11«? > t« fMgs xxxxxxxxxxxxxx:xxxxxxxxxxxxx PöllntSö-näitus toimetatud siiwiinaa Pöllutöö ja Kodutöö edenemise Seltsi poolest selle aaSta DM Leikusekiuu 25., 26. 27. pääwal. mZM Program: Loomanäitus tõugloomade taadaga> - Kodutß - Wõidukündmine. ÜleSandeid wõtab wasta ja annab ksiki tarwilist seletust Direktor Ed. Beckmann, Toompeal, Tartus. xxxxxxxxxxxxxx:xxxxxxxxxxxxx X XiXlX' X XX 7^ PssUvWEöG Eeslimaarahwa Kodll jaKiriku-raamatud ~ wanast seltsist I I on weel saada x Kindsarsl kiõliimajas, x ! I Tallinnas- Laia-mliksas. i ! > Teadaandmised. UKS tMWW, 68 wakamaad, põllumaad ja see juure lar-! wilik heinamaa jakarjasmaa, Tapa.jaama^ ligidal, no ii' kahe rendi peale antud saada Ligemat teadust annad > Tapa mõisa watitsus. j Ä möifa põllumaad saad rendi peaski antud. Looma-tall ja elutoad on hark? mata maa peal. Holopina Äarshami! raudtee, jaama Velajast. Ligemat teadust! saab wallawanema Heinrich Pud°! d e r s e n i Mi rest. Head heinad mWa ! ! Siamiie-liiõislis^ üks ' ! ma^a BaltisktS, lahe suurema krundi peal mls kruntraha all seisad, on wabalt ktielki miiüa. Puumaja ja öuc°hooncd on umbee Zl> oaSta eest ehitatud. Ligemat teatust saab „Talllrma Sõbra" toimetaja K s F. Gichhoru BattiSkiS. »» «j. G lm Kiliiiti lelle aasta kõige paremast seltsist miiüimab abama hinnaga Georg Riik, Tartus. Woldemar Vokk, Nemvõs. J. Troegemütter Nakwerrs. Gebr. Müller Laisholmis, Theodor Büll, Hapsatns. 0000cX>^OQO000ZO0SOO0OOQ000O0 Lindfors i trükikojas on ilmunud: Eesti maa rahma Kalender eht l» 90 M aasta peate Hind! Z kop. IVO tükki A rbl. SO kt!p> Z VOV tükki TS rbl