bolSkt kubermangu Beresowi ja SmgutSki ringkondades.) LäbtS tikku vn tänine igal aaStal umbeS 500,000 meest maatormt-wäe sekka luetud ja sedawitst wõib sellest maksust aaStaS IV, milliont rubla sisse tulla. TeiStel maadel on see maks palju suurem. AuStrla'S ja Uugrumaal  maksetakse seda 12 aaStat järgeS, 14 järkuS 1 guldnast 100 guldnani. Schweiz'iS maksetakse sõeawäemaksu  24 aaStat, ainult selle wahega et witmasel poolel pool maha jääb. PõhjuS-makö on aaStaS 0 franki, selle juure tulewad aga Ifranki iga 1000 franki waranduse pealt, miS sõeawäekohuse-kandjal ehk tema wanematel on; see tõuseb seal kuuni 3000 frankini. Prantsusmaal maksawad  kõik teenistusest wabavtatud mehed ühetasa 6 franki aaStaS, peale selle aga üht lisamaksu oma enese ehk kortert-maksu  kohaliselt. Wist saawad need, keS Wene rtiktS soeawäe tegewast teenistusest wabavtatud saawad, seda weiket koormat rõõmuga kandma, mis ikka kergem on, kui äraolemine kodusest elust ja majapidamisest. RayaministeriumiS on nöuupidamised wiljaxaupl  emise paremaks korraldamiseks. — ÜlemaS p aikaS peetakse nöuu Põllutõö-ministeriumi  asalamisekS. Et kholera koitis riikis kaduma? on, sellepärast ei saa selle tõbe üle edaspidi mitte enam awaltkkust kuulutust  wälja antud Lifa-makS kõwa sukru pealt, 40 kopikat puuda pealt, saada ,Rtia Pääwalehe" sõnumite järel ära kautatud,  ltiw-sukru aktsis selle waSta aga poole kõrgendatud ja ebaSpidi 2 rubla puuda pealt olema. Riigi-tabunt walttsuse poolest on Wõidusõitmiseseltstd  koitis riikts nelja jäutusesse jägatud ja Tallinna SeltS hobuste kaSwatamise ja ratsasõidu kosutamiseks neljandema jäutuse fiSse luetud. Abiraha selle Tallinna seltsile on 000 rubla määratud. ,Walitsuse kuulutab, et Maria taewaminemise - naeSterahwa - ühendus Püha, Synodi otsust mööda selle aaSta Talwekuu 9. pääwast, nunne-kloostrekS tõstetud on, nii palju nunnedega, kui klooster ise üleS pidada jõuab. Pahategudest on wiimasel nädalil jälle wäga palju kuulda olnud. Nenda on hiljuti sealise majorat-herra kulu peale ametisse pandud urjadniku peale laStud ja teda raskest jalast haawatud. Arwatakse, et seda selle pahategijate-salgu peremees teinud on, mis juba mõnest aeast saadik Märjamal ja ümberkaudu kõiki hirmuga täidab. Ehk on aga ka ütS neist ülitoornSlaStest,  kes sel snwel Wtgala surnuaida löhkustwad ja Baron üxküll'ede surnuaida (Perekonna- mäge) metsalisewiifil  roojaStafiwad. Wladimiri-uulitsaS majaS Nr. 38 on Magdelena W. korterist 20 rubla eest mitmesuguseid riideid waraStatud. Talwekuu 19. pääwa õhtal waraStati  SuureS Arcwjewi-uulitsav herra H. korterist mitmesuguseid  riideid. Muist nendest on Maker-uulitsaS H. korteris  leitud; waraS, Eduard H. on ka kinni wõetud. Öösel waSta Talweknu 21. pääwa kargastwad kakS kaabakast  Kirna'st päritud HanS P. peale ja katsustwad tema uuri rööwtda. Appi ruttanud gorodowoil läks korda, üht nendest, Pärnu kreifiS sündinud Wladimir K.. kinni wõtta. Teine peafiS ära. —> Turul wõett wiimase nädali estmeSte  pääwade see» kuuS tangus figa müütajate käest ära. Öösel waSta Talwekuu 12. pääwa waraStati Herküla waldaS koolmeister 3aan K. hobune ja wanker. Hobune on ühe-aaStane körw täkk halli karmadega otsaees.  Kahju on 135 rubla suur. Talwekuu 25. pääwa õhtal kargastwad kaks tundmata meest Liiwamäel kõrtsis Nr. 235 talumehe Peter K. peale ja haawafiwad teda kolm korda nii raskest, et tema hospidalisse pidt wiidud saama. Pahategijad on kinni wõetud.  Talweküu  22. pääwal waraStati Rataõkaewu-uulitsaS Grove maja kästkamrist mitmesuguseid riideid. Öösel waSta Talwekuu 14. pääwa waraStati Narma maantee ääreS maja hoowiS ühe wankre pealt kolm lahitud lammast ja üks kangaS lõuendit. öösel waSta Talwekuu 23. Pääwa lõhuti pood majas Nr. 270 Wladimiri-uulitsaS lahti ja waraStati sealt wihtiff ja teist aSju.  Talwekuu  19. pääwal wõett Wene turul talumees Willem A. kinni, kui tema waraStatud plekk-tornst ära kauplemas oli. Öösel waSta Talwekuu 17. pääwa waraStati Kople ülesõidu juureS raudtee-Vahi Jaan T. laudast tema must lehm, 30 rubla wäärt. Talwekuu 27. pääwa õhtal wöeti Eduard T. Sadama-uulitsal waraStatud gaafi- wudega kinni. Pea pärast seda leiti merekalda ligidal üks kelk umbes 25 puuda torudega, mida wargad senna peitnud oliwad. Selsamal õhtal waraTtati SuureS Arewjewi.uulitsaS majast Nr. 420 mitmesuguseid riideid ja üks uur, ja söõma-poest Nr. 301 Maker-uulitsaS 40 naela soolatud looma-liha. »Msk'ist. Meil on wiimastel pääwadel rohkest lund sadanud ja nüüd hea saanitee. Külma oli kord juba 8 graadi, täna on pehme ilm. Peale raudtee-telegrafi on BaltiSksts nüüd ka poSti-telegraf awatud; raudtee-telegras wötab edaspidi ainult neid telegrammist waSta, mis raudenese  külge puuduwad. Aärwamaatl Õõösel waSta Talwekuu 0. pääwa on Aru-Halliku mõisa suur uuS küün heintega ja palju pekSmata  odradega maha põlenud. Silmanähtawalt on tuli pandud. Sellesama mõisa tööhobuSte-tallist waraStati öösel waSta Talwekuu 10. pääwa parem hobune riistadega.  ülepea kaevatakse sealt ümberkaudu, ZSrwa-Zaant kihelkonnast, wäga palju pahategude üle. Mitte üks pääw ei minna mööda, ilma et fiSselõhkumiStest ja warguStest kuuldakse. ühest hirmsast õnnetu sest Killingi waldaS  Saarde kihelkonda? toob, Postimees järgmist sõnumit:  Talwekuu 14. pääwal läks W. talu peremees oma sulasega tõrwa-ahjule süst wälja wõtma. Kui nemad ahju lahti teinud ja mõned tormid süst wälja wõtnud oltwad, fiis kärgafiwad õhud ahjus järSku põlema ja mõlemad saiwad tuleS surma. Peremehel on lesk ja kaheksa last leinama jäänud. PeterSurgist. Keiserlik KörguS Suurstwürst Auujärjepärija  on Nishegorodi dragoni-rügementi ülemaks nimetatud, mis KaukasuS eS seisab. Keiserlik KõrguS Suurwürst Aleksander Michailowitsch on Peterburgi Looduse  teaduse-seltfi Auupräfidenti ametit waSta wStnud. Kuida ,Grashdanin" kirjutab on Galizia talupoegades iSserändamine Wenemaalenüüd pea seisma jäänud. Kõigel sellel aaStal on umbeS 20,000 Ruthenlast ja Tjchechilast fiSse rändanud. See Uitamine ei olla sedamööda ülepea mi suur olnud, kui mõned pealinna-lehed kirjutastwad. Suurem, palju suurem on see aga ikka olnud, kui AuStria lehed kirjutastwad. Ao»»o«»o yvttsxpmo. L 10 ll«,»r»ua » »SA»M r«nar?»chjs» I»»Acho?o» « ?v«s^> Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" Peale saawad köitis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad. niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1893 aasta peale: postiga ehk kodu katte saata aastas 3 ruöla kop. I Tallinnas iseäratuua aastas 2 rubla 40 kop. poolaastas 1 „ 70 „ I poolaastas 1 „ 40 „ ..TaUiana Sõbra" uiäljaaildja Kadsorsl pärijad, Kaia aul. Nr. 48 Tallwias. Praegu on ilmunud: Aus Zahi-seadus Juhatutega metlnwahtidete. wüljawahtidele, meljatinhuüe-hoidjatele  ja üks keeluaja lahel. Wäljaontud Gestimaa Jahimeeste seltsist. UM' Hind tngewaste köitetud S kop. "TV on saada . . pärijate trükimajas, Hassinuas, Laia-uulitsas keslima Põll«t«õ-selts annab sellega teada, et 22.. 23., 24. ja 25. Jaani k. ?. 1893 aastal Tallinnas üks Wllulõö-wälMäitus olema saab. Waljanaituse Komitee. ?> Pookimata li Eestimaa rahwa il ts Koda jaKmku raamM« wanast seltstst !! on weel saada I! x Mforsl triikmajas, x l I Tallinnas, Laia-uulilsas. I S Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti um-rahW Miider ehk T ii lj t - r a a m a t I S SA aasta peale Hind: S kop. WrtssM kuiwa, soea korteriga, hätSti käida» wal kohal, oa uuest aastast äraüürida.  Narwa-uulitsal 417 MW j« K«M mis pruukimises, (pole heaSte Lra-õientatud),  niiheaöti uued kui wanad saawad õiendatud ja kölwaliseks tehtud. W. Pachvw, waSsesepp ja metalliwalaja, Rotennanni poewastas. T«r« hinnad Tallinnas, Jõulukuu S. ptäwal 1352. l tsetwerik kartuhwlid . . sb—7o k . Herne toop 8 „ ««Stse 8 „ Tauqu ....... . B—9 . Weise liha nael .... 10—15 Sia liha . . 12 . Laua wõt „ . . . . . 40—4 L , KSögt wSi .... . . 30—SL , Kana muna paar. . . . « Sooja piima toob. . . . . . 8 Rõõsa piima „ . . . > . . 5 , Hapu piima . , . . . . 7 . Wahukoore . . . . . . , 40 , Rõõsk koor, kottel . . . . . 5 , Hapu koor, „ .. . . . ü —lO „