(kk.) pääwa peale wälja kirjutatid. Sööma-rahs Parlamentiliiked  edaõpidi ei pta saama, ainult õige waesed natuke abi. Türgi riigist. Mihklikuu 17. (5.) pääwal on Koustantinopel'is  2000 softat (MohamedanlaSte pceestri-Sppijat)  kinni wõetud ja ühe aurulaewaga ära saadetud, ütlemata  kuhu. SSeawägi seifis kasarmides iga juhtumise waSta walmis; mitmed aealehed saiwad trükimajades Politsei poolest ära wSetud. Üteldakse, et need softad mässamist plaaninud olla ja ülepea tahta Türgi WalilsuS  koolist fostadest pnhaStada, keda seal liiga olla. Telgemat  teatust ei teatud selle ootamata nõnuwõtmise üle anda, mis omast kohast wägiwaldne küll on. Berbia'st. Weue-sõ bralis e (radikal) erakonna-leht miS nüüd AuStria-sSbralise (liberai) Ministeriumi  tagakiusamise all seisab, kuulutab, et lahkunud Paschitschi MiniSteriumil 600,000 franki sala wäljaandmiSteks  wõeral maal olnud ou. >..» s eest waStatamift waja ei olnud.—Serbia Walitsuse ja Vatieani (PaapStj) wahel on kauplemised ühe Roomc-Kacholiigi Piiskopi aseme asutamise üle Serbia s, mis peale üks liige Rooma Propaganda- (Rooma-Katholiigi nfutunniStuse wäljaiautamtse)  seltfist piab nimetatud saama. Diakovar'! Piiskop SLross meyer Ungru maal, üks wäga kare meeS, kes oma ameti poolest küll Rooma-Katholiigi Piiskop on. oma waimu poolest aga rohkem Greeka-Katholiigi kiriku poole hoidma näib ja juba sagedast Austria Keisrit pahandanud on, walitseS täuine Rooma-Kalholiigi kiriku üle Serbia's, on aga nüüd käsku saanud, oma kohalist mehi sealt ära kutsuda. See asi näib üht õige kanget liikumist Serbia Wene-söbralise (radikal) erakonna wasta tähendama  ja et saa wist mitte ilma tähtsa järjeta uue Sknptschina  walimisteS ja Serbia politikas ülepea jääma. Mihklikuu 15. (3.) pääwal on tuntud talupoegade ees vedaja Ranko TajszicS umbes 300 mehega AuStriasõbraljse  erakonna kohtumaja peale Stopanij koguduses tormanud, kohtuwanema maha löönud ja teist läbi lõhkunud.  Walitsuse poolest on sõeawäge senna saadetud. Ruiuäulust. Sõeaminister on Kuningale aru annud, et kindlused Galazi, Fokschau ja Ramoloafa ümberkaudu nüüd juba walmis on ja Rumänia sõeawägi ka stiS weel ühe wälise pealetungija waSta panna wõib, kui Moldau maa Pruthi ja Secethi jõgede wahel, wasta Wcnemaa piiret, ehk juba selle kätte langenud on. Wenemaal ei wõi fee suuremat rõõmu leha, sest sellega on Rumänia ennast Wenelasle aealuguliku kutsumise wasta, Knnftantinopel'it  ükskord omale saada, tunnistanud. Nüüd on Rumänia ja Pulgana kakS malli Wenemaa ja Konstantinopel'i  wahel. Rusgariast. Terwisehoidmife-nõuukogu ettepaneku järel ci wseta Bulgaria'S kholera-kahtlaStest pailadest tulnud kirjast ja asju wasta, peale raha-pakkide, kui need deSinfizirilud on. Kõik Mustmere Asta rannast tulnud laewad piawad 11 pääwa qnarantäne all seisma. Europa rand Cherbourgist Kronstadt'ist saadik ja Inglismaa Londoni,  GlaSgowi, ja Liverpooli sadamad on Bulgaria'S tõbiseteks kuulutatud. Astu st. Ufghanistan ' i Emir on lellalabad i märawatele ühe kuulutuse üleS panna lasknud, et tema omaks abiks kaks brtgadi Inglismaa sõeawäge kutsunud on. See sõeawägi sada Amu-Darja kallastel seiSma ja pidada Wenelast tagast tõrjuma. Inglis-India walitsuS saadab sõeawäge Afghanifiani Emirile abiks mässajate waSta. — PS h j a-K hiina ' S on Kolla-jögi kolme pääwaga 50 jalga tõuSnud, umbeS 100 ruutwersta põllumaad  wee alla pannud, 40,000 hoonet löhkuuud ja palju inimest uputanud. ZsõW Amerika'st. New-YorN synagogis (Juutide kiritnS) töustS Mihklikuu 25. (13.) pääwal tühi tuie-kära. Umbes 1000 inimest, enamist naefed, keS seal Juutide UuS-aasta piduks kooS oliwad, tungisiwad kange rõhuga wõlja, 4 saiwad surnuks piigiStatud ja 12 raskest wigaStatud.  Omalt maalt. Callmna'st. Pealinnast tulewad sõnumid, et RahaminiõteriumiS  uue juhatuse all nõuu olla, soolaaktsisi  jälle maksma panna, mis Kõigekõrgema käsu peale Näärikuu t. pääwasi iBBt maha jäätud sai, alama rahwa kergituseks, kelle peal sel aeal ka ju weel pearaha seisis ja kes oma enese toiduks ja loomade kaSwalamifeks kõige rohkem soola tarwitab. Nüüd, kus pearaha maha jäätud on, saada arwatud, et rahwaS ka jälle soola-aktflsi maksa wõib. — Ka käiwad jutud, et RiigiwalitsuS tubakakauplemist  omakS monopoliks (ainus-õigusekSZ wötta tahta. Wene leht /Sudebnaja Ga jeka (, Kohtu-Zeituug ) arutab küsimist, kaS neile, keS ilma süüta nuhtluse alla mõistetud ehk ka ülekuulamiseks wangiS peetud saiwad, mitte ei piaks tasumist maksetud saama. ZHkchnWe juures, kus kohaltsed ametnikud omaS üli-agaruseS kedagi on kinni panna lasknud, wsida tasumise kulud nende peale pandud saada. Sellest olla siis ka seda head loota, et kHalised ämetmkud Wangtstamiscga õige ettewaatttlud olema saaksimad. Muidugi oleks teiselt poolelt lõdwcndainist  pahategijate üleõotffmiseS karta. Tartu koolikonua Kura tori ringkiri selle aaSta Heinakuu 15. pääwast määrab, et koo l i - õ ppi j a l e raamatn > k o g u d keskmiste» ja alamate» koolides, läbi piamad waadalud ja need raamatud wälja heidetud saama, mis mitte Rahwaharidnse miniScerlumi õpetatud komitee kirjaS kui selleks lubatud itteS pandud ei ole. Keskmiste koolide ja semiuartde eestseisustele on ja rahwakoolide  ülewaatajatele ou Rahwahariduse-Ministri ringkirja järel Lehekuu 6. pääwast 1883 lubatud, ueid raamatuid kohalise ringkonna kooltde-walttsufele ette panna, mida nende arwamist mööda kooli raamatukogule oSta kasulik olekS. Neid kooli-õppijatele lugeda anda wõib aga ainult fitS, kui need Rahwahariduse-miniSieriumi õpetatud komitee voolest heakS arwatud on. , sõnumite järel piawad ka ueed raamatud kooli-õpelajate ülewaalamije alla pandud saama, mida sppijad kodu luewad. Kooli» piab stiS parajal aeal küstmiSte läbi säre?* katsutama, kutda lugemine mõjunud on. Et kooli raamatu-togu walusemine ja walwamiae õppijate koduse lugemise Ae kooli'õpetajatele  tööd teeb ja aega tarwitab, selle pärast piab meile see tallitu? kooli tseäraliStest stSsetulemiStest tasutud saama. ,Nowoje sõnumite järel seisab RahaministeriumiS  ükS unS seaduS >v ilja k a u ple u, i s e korraldamiseks nõuupidamise all. Teile järel pidada kõik wili edaspidi laatadel, lurudel ja teistel wiljakauplemise-paikadel ainult kaaluga oStetud za müüdud saama, mitte mõetndega, tuida see tamne oli. Kaalutud saada ametnikkude ülewaa laulise all. keda maakonnad ja linnad selleks ametisse panemad. UnS Tallinna Rshwakoolide-direktor Staaisraih Blagoweschtjchendkij. on mõne pääwa eest Tallinnasse jõudnud ja oma ametitalitused waSta wõlnud. Mihklikuu 13. pääwast saadik saamad reisijad. keS raudteega Talltnna'Sse tulewad, enne ivagonul wälja» laskmist arstlikult läbi waadatud, et mitte kbolera fiSse toodud ei saaks. Cnne kut rong makfaltSse jõuab, pannakse wagonite uksed kiuni ja l-nua-.ust um.ttab irtjäte  keelt ning katsub nende 'veresoont. Tuuri aeawiitt mift ei tee see mitte. Kõik Balti raudke wagouid ja wakfalid saamad hoolega haiguse idudest puhastalud. NarwaS ja Tapal on khslera-latsaretid juhtuma te haigete tarwis malmis seatud. Eestimaa kubermangu-walikfus annab »EeStimaa teada, et J õel eht me laat, mis 5. ja 6 Wiinakuu paamal ära veetud pidi saama, looma-tõbe pärast tänawn pidamata jääb. Kanged maru . tunled Mihklikuu hakatusel ei ole ka ulkie kõdun,aast kahjuta mööda käinud Rrnda on Mihklikuu 8 päawal kolm kalameest oma paadiga WiimSl randa paisatud ja kakS on ära uppunud, kui ka maalt kõiki nende peastmisetS tcha katsuti. Setsamal väckwal  on üks süce-aurulaew Kõrgesaare juureS kiuni nud ja kardeti laewa kõige laSttga kõdunud olema. Leikusekuu 30. päawal anti Tallinna Politseile teada, et Tagad,st päritud ÄTaaSkane puulaema madruö Johannes Bcokmann öösel ära kaduuud oli. Kuida hiljemini leitud, oli tema sealt puu-kaewa peale läinud ja sealt wist meelega mette karganud. Surnukeha  sai leitud ja Tornimäele wiidvd. EeStimaa Põllumeeste,seltS pidaS Mihklikuu 7. pääwal Tallinna'» koosolekut ja wSktiS löpupariliselt uöunkS, tulewa aaSta Jaanikuu 22 pääwast 25. pääwani Tallinna'» näitust pidada Ligemad nöuu. ptdamijed saawad koosolekus Zõulukuul ette wöetud. kirjutad jälle kord, et SeeSpidiSle  asjade MiniSteriumi uõuupidamised Balti maa kubermangude uue jäukamise iile ees olla. Kolmest kubermangust taheta kaht teha, Üht Riia kude,, mangut Kuuramaaga ja lõune- ja läaue-voolise Liiwimaaga,  kuS maarahwaS säti-keelt räägib, ja üht Tallinna kubermangul, tänifc Eestimaaga, põhjapoolile ja idapooiise  Liiwimaaga ja Saaremaaga, kus maarahwaS EeSlikeelt  räägib. Kholera on Wene riikiS kuStumaS Mihklikuu 16. paäwa li?unest 17. pääwa löuneui jäiwad Pkterburg'iS ainult weel 13 inimest tholeraSje haigeks, 24 satwad terweks ja 9 suriwad, miS Ahe linaa kohta rohkem kui üks milllon hingega vea ühtigi ei ksttzttda MsneS Wene kubermangus ou kstll weel haigeks-saamist ja imemist  ette tulnud, aga ka need atiwad rahwa hulga kohta pea tähtsuseta, ülepea oliwad Weae riikiS Mihklikuu 1. paamani 172,363 inimest kholerasse ära sumud, pärast ehk weel nii palju, et umbes 296,000 käis saab, mis 100 millioni hinge peale tõbe aeal ka patju ei ole. ArStide rehkendatud teadus sellest tsbest an stlmauähtawalt ka palju Mauud: umbes kolmest haigest on üks ara sur nud. Wene lehtedes hakatakse arutama, kmda «Hukn ülepea kholerast lahti saada wsib. Selle t?Ke veevärk olla Indias, Gangese jõesuus, ühes maakouSas, 6000 rnutpcnikoormat snur on, kub aga rohkem rahwast alaliselt elaMll ei olla, kui «ZWN Mge. LeikujeaeakS  tulla smaa aga kuuni MMV iWuest kotta jw need wedada tõbe sealt eemale. See maakond pidada nüüd ühe Europa kommiSstoni läbi kindlast määratud ja kslk inimesed sealt wälja asutatud saama. Mere poolt pidada ükS üleilmline laewuSiik ja maa poolt üks Inglismaa  kulu peale üles peetud sõeawägi walmama, et keegi enam senna elama ei lähe. Leikul-kuu t 3 pääwast on ka RügaA ja ümberkaudu mõned inimesed kholeraSse haigeks  jäänud ja mõned ara surnud, suuremat hirmu cl wöinud tõbi seal aga mitte teha, sest ligi ühe kuu käiknS ei ole seal peale 290.999 inimesest rohkem kui 42 sellesse haigrks jäänud ja 23 ära surnud. EeStimaa Kiudralfuperiutmdent Leopold HZrschelmanu  on Mihklikuu V. paamal omalt reisult lagast tulnud ja oma amelt-iallitust jälle oma kätte wVtnud. Hageri uus kirik sai Mihklikuu 13. pühitsetud ja üheö ka uus kirikuõpetaja Thomson oma ameti peale õnnistatud, August HArscheimaun'i asemele, ka ametitastÜuSkc  pärast Greeta.kathoiiigi koguduse sekka lnetnd üumcSie juures EeStiumalt ara minema pidi ta nüüd kirikuZpetam Galschina'S on. Hageri uuS kirik ei olla iönumike järel mitte ainult üks kõige suurematest,  waid ka kõige kenamatest maakirikutest EeStimaal. õäsel waska Mihklikuu 2 paäwa eu Tuula mõisa m aschina - rehi Keila kihelkondaS maha põlenud. Kahju on sige suur, sest ka peale 209 koormat wilja on siSse jäänud. Tuld arwalakse pandud olema. MMMM, Mihklikuu 2? pääwal. Rüüd on Shk omeügi zuba jahtuma ja puud kosteta halkauud, kui ka mi imed meel õige haljad on. Pääsukesed on kadunud. Orased jun Ümberkaudu on wäga ilusad ja uSstdest puu» duia-nata. Rallnmest. Kohalist sõnumile järel on Rakwere ümberkaudu Mihklikuu 12. pääwa homikul eflmeve kaugem külm ainud ja pun« ja aiamiljale kahju teinud. Kaiustb ja maa olnud härmaga kaetud ja wee peal kirmiteS. Rakwere Mihklip.iäwa.laal algab sel aaSlal W, Mihklikuu pääwal. .lurnmmaaii Koeru kirikwkomvenMe. mis belkusekuu 27. pääwal veetud sai, on Uruküta mdija-praua teada annud. et tema oma patronal-õMk kirikuSpetaja walimise«  komveuli kätte anda soowib. El aga jälle pahandust ei tuleks, nagu PaaStukuu 15. paamal, sellepärast on kouwent paremaks armand, sel korral Koeru kirlkuspekaja walimist ülepea Eestimaa Ewang-Luih. usutunnistust KonWoriumt hooleks anda. Wöru'st. Riia Ringkonnakohtu kriminal-jäutuse eeS, mis Feikusekmi 2',. paamal Wõ.m'S kohtu pääwa pidaS. sai teiste asjade keskis ka protsess Kahkoma's tehtud kolmekordse mõrtsukate,, üle otsustatud. W oli pPoStimehe'  sõnumite järel järgmine! öösel waSta Näärikuu ä. pääipa laiwad Wähja talukoha peremees Peter Wähk, teena poeg Mihkel ja tüdruk Anna Hanson kirweStega ära tapetud ja nende kehad hirmsast lõhutud. Kahtluse alla kangestmab ära tapetud peremehe 22 aaStane poeg Wiidu Wähk, Peter Säkna ja Jakob Tereping, kõik halwa nimega mehed. Wiidu Wähk kinnitaõ küll kohtu eeS, tema ei olla mõrlsukateust osa wstnud, maid ainult oma isa raha rööwida tahtnud, kõik kolm saiwad aga süüdlasteks leitud ja kui arutamised 18 tundi kestanud, mSistekud? Wiidu Wähk mangttööle määramata aea peale, teised kakS igaükS 11 aastaks wangilööle >a pärast Siberi asutustes st. Ilitts>w'ü Mihkli',!» 2. päõival seistwad Rõuge kirikuõpetaja  Rudolph Kallas ja Marienburgi kirikuõpetaja  Vrenner Walga linnak Riia Ringkonnakohtu kriWinal-jäutuse «M kaedluse all. et nemad Grecka-Kakhotiigi  usutunnistusest wanemate lapn omasse usutuuniStusekse  ristinud ja segspamist laulatanud, kirikuõpetaja KallaS nimelt sel aeal, k«t tema Walga Eesti koguduse kirikuüpetapr  oli. Tema sai watmulikust ametist lahti ja 8 kuuks Vangi mõistetud. Kirikuõpetaja Vrennerl protsess jäi peoltik. seti et tema ja üks tähtjas tunnistaja Mitte tulnud  ei olmid. D kisamas sai ka lolumeeS Karl Treuberg. kes oina Greeka-Kakholiigi nsukunuiSkuseSse ristitud poja iumiikcha. ilma selle kiriku preestri osawõkmiseta Ewang.- Lnlh. usuiunuiStttfe surnuatdaS oli inaha matta lasknud, kümneks pääwaks kinni mSiStekud. Cl!ll,!'i? Mihklikuu Iv. paamal sai Otkepäe kiriku' öpelaza Burchari Äverrlingk Riia Ringkonnakohtu  kMinal-jäUlstse »solest sezapamide lauks tamse pärast waimullW aNekist lahti möilkeknud. Selsamal pääwal saiwad sealsamas kolm noort meest, keS oma sceawäe-koh>«!c  tänmiik eest pelgu cliwad minna katsunud, neljaks knukS wastgi sõeawäewangimajaS, ehk neljaks kuuks ükstk-wangi weel ja leiwa peal üheS kodauliktuS wangillmjaS  MÄStetud. Mthttikuu W. pääwal sai sellesama kohtu poolest taluname Marie Wellmer keS oma last seaduse wasta uhes teikeS kui Greeka-Katholiigi usutuuniStuseS krStmnuid. kaheks I'uukS waugi mÄStekud. ist. SKisriksiast y ole nüNl», k,s Maftstä. k.d SvalaH ja krtkH KöigekSrgemad muist ka seal, Muist maial tähtsamaid sõnumid tulnud. Manõ-vnlel Mazestätide ligiolemlsel OMstMw 3Vi 5 Hääival kakS suurtüki-wäemeest