wälja tuleb, siis saab see 6 rubla iga ühele sadasid tooma. Tema libeda keele luulerikkast juttu uskusid kõik suguselts, mis ta rääkis ja maksid iga üks seda raha rõõmuga ja meel palju rohkem kui ta nõudis, keda ta aga seltsist ütles olewat. Kuulu järele olewat ta seda wiist ligi Z,OOO rbl. saanud. Kehmad inimesed (tütrukud), kellel nii palju raha ei olnud, müüsid omal niipalju riideid ära, et 5 rbl. said; ka waesed sandid on omad kopirud kelmile ohwerdanud. J. M. käis suwel Wirtsu alt laewaga Tallinnas ja PetcrburgiS seda raha läbi löömas, linnas härrat mängimas. Tagasi tulles rääkis ta raha ootajatele, et tõesti poole aasta pärast suur raha wälja tuleb, olla weel weikesed takistused eeS, mis pea saada lõpetud jne. Temal olla Peterkwrgis adwokat ees, kes selle raha wälja protsessid, see tahta palka saada, selle jäuks korjata raha! Sai see korjatud raha otsa, siis laenas ta mõne rikka mehe kaest weel pääle 1000 rubla. Need rahaandjad ei olnud aga mitte nii rumalad, kui esimised oliwad, kes oma 0 rubla ei tahtnudgi enam kätte saada, waid sadasid ootasiwad; tegiwad kindlad mõla kirjad ja saiwad kohtus ära kinnitub, nõudstwad aga termini ajaks üksi oma raha kätte ehk J. M. küll nelja silma all ilma tunnistuseta raha tahtis laenata ja i/s osa weel juure lubas, head soowi ei wõetud mitte kuulda. Termini aeg sai täis, ja J. M-il ei olnud mitte rublatki maksta. Kohtu poolt wõeti tema hea talukoht käest ära ja anti wõlalistcle, kcS oma raha wõlakirja pääle antsid. Aga esimesed laenajad jäiwad kõik iga üks omast 5 rublast ilma, raha wälja toomisest ei olnud juttugi, kadus kui tina tuhka. Nii rumalad on weel rahwas uskuma. S" annab teistele õpetust. Suur tükk ajab ikka suu lõhki. MellbörncZ, 25, Detsembril 1839. Kiri Australiast „Olewikule." (Järg). Selle asemel rändab Jõulupäewa õhtuks igamees  linna, kuS linn haljaste puudega ära ehitatud ja kus uulitsad rahwast nii täis on, et keegi sinna poole ei saa minna, kuhu tahab, waid igamees peab rahnm laencga ühes liikuma, kuni ööse kellu 12, kus iga haritud inimene jälle koju läheb. Ainult alamad sugu Australia noored herrad jaamad uulitsale hulkuma ja üksteist ruusikatega peksma. Nende peksmine on siin ka teist moodu kui meie kodumaal. Kodumaal kistakse juukseid, siin tikutakse palge kallale. Siinsed töölised wihkawad kõiki wõeraid, sest et need tublimad töömehed on. Nad põlgawad nende keelt ja sõimawad neid äraneetud Germanlasteks,  olgu nad kes tahes. Haritud inimesed aga pcawad wõerastest keeltest ja rahwastest lugu ja otsimad enestele nende seast teenreid. Wõeral inimesel on siin esiotsa möga raske läbi saada. Töölistel on omad seltsid, ja kcS seltsi liige ei ole, saab igal pool kõrwale lükatud. Ilma Inglise keeleta ei saa kuhugile. Seda siin ei ole, et linnas ehk maal palujale ilma rahata paluke leiba antakse. Ennemine ässitatakse talle koer paale. Kui ma kord Lätimaast läbi Riiga läksin ja taludel teed küsisin ja mett palusin, juhatati mind igal pool lahkesti ja wanadmoorid tõiwad meel piima ja leiba. Siin ei anna mõerale keegi abi ega juhatust. Sagedaste tuleb ette, et küsija kogum eksiteele juhatakse. Kord pidin ma Australia metsas õõ magama. Enne kui ma magama heitsin, hüüdsin ma Australia moodu suure häälega, kas inimesi mu ligidal on. Kui kvstust ei kuulnud, heitsin magama. Homiku edasi minnes leidsin paari saja sammu tagasi ühe mehe telgi juurest, kes thccd keetis. Kas teie eile õhtu mu hõiskamist ei kuulnud? küsisin ma temalt. Kuulsin, kostis ta. MW wastu ei hüüdnud? pärisin mina. Ega ma ei teadnud, mis te tahtsite, oli tema kostus. Kes iseennast aitab, seda aitab ka Jumal. Nii ütleivnd siinsed inimesed sa jätaivad kõik abiandmise Jumala hooleks. Jumalasõna ei tunta siin palju. Rligiwaliisnse sundimise püüle saadetakse silu kõik lapsed kooli ja kooli eest ei ole midagi maksta-, aga usuõpetust ei anta koolis. Kes usuõpetust tahab saada, peab selle eest iseäralikult maksma. Koolis õpitakse siin lugemist, kirjutamist, rehkendamist) ajalugu, gcograhmiat, laulmist ja muud ja «valitsus katsub järele, kas koolis ka tõesti õpitakse. Poisid ja tüdrukud kütivad üheskoos koolis, nädalas neli ehk «viis päewa terme aasta ümber. Kuuest kuni «viieteistkümne aastani sunnitakse lapsi koolis käima, kuni nad küll targad on ja eksami ära mõistawad teha. Tütarlapsed õpiivad ka muusikad ja õmblemist, turnimist ja sirgesti istumist. PoiSlapsed peaivad tubliste nagu soldatid utsitama. Kena on waadata, kui 20 kuni paar sada pisikest paari jala pikkust poisikest nagu «välja õpinud soldatid munserdawad. Suuremad ja tublimad poisid «valitakse «vähemate seast «välja, antakse kroonu munder selga, «väike püss kätte ja mõek õlale, ja «veel suuremad poisid seatakse mahtmeistriteks ja päälikuteks, kcS kui kindral Skobeleivid uhked on, ja auumärkisid kammivad. Paar korda aastas käiivad nad «versta 50 linnast «väljas laagris ja neid on ligi 3000. See toob päältivaatajale üsna mee silma, kui näed, et paar tuhat wäikest poissi soldati mundris marsiwad, oma poiste musikanti koor ees, «väike püss hiilgama pajunetiga õla Ml, ja «võib olla, et kõige wanein nende seast ainult 15 aastat mana on. Pärissoldatit siin ei ole. Kes tahab palga eest soldati teenistusesse minna, see «võetakse 18—35 aastani wastn. Nad elaivad enainlste kodus ja käsivad seatud päeivadel ja tundidel soldati teenistusel, mille eest ««eile tunni paalt palka maksetakse. Aastas on nad paar korda kolm ehk neli päeiva laagris. Sa paned imeks, kust kõik need ilusad prisked mehed on «välja tulnud. Pea iga noormees on nende seltskonna lüge. H. Kauper. (Ots tuleb.) Wäljamaalt. Saksamaalt. Üleilmline po liti ka päewaküsimus  on ikka meel Bismarki ametist lahkumise järeldused. Kõik suuremad politika ajalehed arutawad seda küsimust pikalt ja laialt ja püüawad selle Mic igaüks nii mustata, knda talle kõige õigem ja ta seisukohale parem näib. Et see sündmus otsata tähtjas on ja Bismarki ameti käest andmine tükatilajaloo vööripäewaks saab, on kindel, kuid mis nägu Saksamaa sisemine ja Europa üleüldine politik cdsspidi saab, kuna nende mõlemate tähtsam tugiteiwas BiSmark nüüd ära on, selle paale ei suuda keegi mustust anda, mida üleüldiselt maksmaks wõib arwata. Imestust Bismarki ametist äraastunüse üle suurendab meel oma- kui matjamaalt ta järeletulija nimetamine. UuS kantsler kindral Capriwi on seni ainult wäeteenistuses tegew olnud, kus ta ISB3—lBBB ka meremäe ülem juhataja oli. Temast ei teata seni head ega halba ütelda, on alles riigiametis nagu walge leht, mille pääle midagi kirjuiud ei ole. Et ta keisri usalduscmeeS ja ka Bismarki hea tuttaw olnud, teatakse, niisama ka et ta keha poolest wäga „raudse kantsleri" nagu olla, kuda aga maimu poolest lugu, peab ära oodatuma. (Uus kantsler on alles täies meheeas, 59 aastane ja poismees). Ta on kohe pärast ametisse nimetamist  endise kantsleri juurde wõersile kutsutud kus siis mehed söögilaua taga wististi ka politikat arutasiwad. El uuest riigitüürimehest nüüd kõik oma mõtete toetajat loota wõiwad, siis terwitamad ka kõik ajalehed teda ta ametis kauni rõõmuga. Kui aga kõik märgid ei peta, näib uus kantsler ainult keisri käskude täitjaks seatud olewat, ilma et ta oma inõju palju maksmaks teha saaks. Jtaliamaalt. Jtalia waliisus kiidab oma Asrika asumaast ikka häid sõnumid saamal. Nende sõber Me nelik, kellega nad nüüd meel ühe lepingu lisanduse teinud, mis teda wcel enam Jtalia külge köidab, olla praegu oma wiimsest wastaliscst, mastik-kuningast Mangasha jagu saamas, kes seni meel Tigre maakonnas oma woimn püüdis alal hoida. Ta olla nüüd malmis Moneliki alla heitma ja oma päelinna Adna ta kätte andma. Üks Jtalia leht räägib nüüd ju, et Jtalialased JnglaStcga ühes terme Suudanimaa  oma alla wõiwad heita ja säälseid asju korraldada, kui asja ühiselt ette wotawad. Uuemad sõnumid. Psterburgis, 20. Märtsil. Keiserlikud majesteedid  käisiwad 16. Märtsil sõjawangimaja üle waatamaS. Keiser majestecd käskis kõigile -vangidele kuu aega nsnde trahwist järele jätta, mille pääle teisel pääwal 61 mangi wabaks lasti. Selle juures peeti Jumalateenistust, kus majesteedi arpzu palamas eestpalwes mälestati. Peterburgis, 20. Märtsil. Püha sinodi poolest tahetawat kõigis piiskoppkondades awalikkusid raamatukogusid awada, kus ka õpetlikkusid kõnesid rahwale saada peetama. See sündida nimelt Wenemaa ristiusku heitmise 1000 aastase püha mälestuseks. Berlinis, 19. Märtsil. Wene riigi majanduse  aruande awaldamine on siinsetes rahameeste ringkondades hääd meelt sigitanud ja Wene rahahinnad  selle mõjul tõusnud. Berlinis, 19. Märtsil. Würst Bismark on keiserlikku perekonda jumalaga jätnud, mis wäga liigutawalt sündis ja selle pääle oma FriedrichSruhe mõisa ära reisinud. Berlinis, 19. Märtsil. Tööliste konwerentsi tähtsamad otsused olla piihapäeiva pidamise maksmaks  panemine, tööliste ja tööandjate tülitsuse korral mõlematest malitud wahelepituss kõhtude asutamine ja acgliste konwerentside pidamine üleilmlise  tööliste õiguse korraldamiseks. Londonis, LO. Märtsil. Kreekast tulnud sõnumite järele on sääl peatselt uut mässu karta. Naefcd ja lapsed põgcncwad hulgana saarelt, kuna selle wastu sõjariistades mehed Greekamaalt walmistada saarele minema, nagu Türgi wäeülemad teada saanud. Seni ci ole meel wäljafl sõdijaid tulnud, aga salk koduseid mässajaid on ju Türgi wüehulkadega SphakiaS meriselt kokku puutunud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Suurel ueljapäewal, (ÄS. Märtsil.) Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Ecstikceli Jumalateenistus ja armulauale wõtminc kell VelL. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Suurel reedel, Märtsil.) Saffakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust Ecstikceli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Suurel lanpääwal, s.tl. Märtsil.) Eestikeeli mastu laulu ja koori lauludega Jumalateenistus õhtu kel! 6. Õpetaja Willbcrg. Ülestõusmise csimise pühal, (l Aprillil.) Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ülestõusmise teisel Pühal, <S. Aprillil.) Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. l3 Saarlane 1890