Tallinna Sõber M 46. RMMkümnes aastakäik. Tallinnas, Talwekuu 20. Mwal 1892. Üleüldine aealehl Eesti rahvale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas ewdfor»'i närijate trükimajaS: ,as,as Ä rubla, 40 kop.— poo. aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastad A rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop Kuulutused maiisawad iga rea eijii kelle aseme pealt s kop. Tellimised «voetakse wasra r Hatllunas- Ltui>fors't pärijate trükimajas. PeterSurgis: S. Seelandt, Osuuspo»»» H 54. Kartus: Laakmann. - Aakweres: J. Auys. - Paides - A. Seideköeri, Kapsalus: H. Kollöers» Lihulas: K. Müttirer'! poodis. Wiljandis: IZ. J. Karow'i raamatupood. Aarwas: M. Põder. WSrus . Praua Melross. Walikas: W. Iludolsi. Kuresaares: Tö- Lauge. —Maal: luida iseäranis kuulutakse. WaLtaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport Na-iiSveiS-Ilvpri. Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast! Abikassa aruanne. Tuletikkudc aktsis. Eest: asujad Snchum Kalees. --- Tartu suurkoolist. Kutsumine. Pahateud. Rauua-Lüüiiemaalt. Kooli-õpetajatc ja õppijate alandatud raudtee-söitude maksust. Noor koduwaras. Baltiskist. Maalt. Krahn holmist. Liiwimaalt. Peterburgist: Keisrikojast. Mrrmesugused sõnumid kõigist riigist. Jutu keht. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti»k' t 4 Talwekuu 0. pääwal. Saksamaalt. PrenSsi Maapääw Talwekuu 9. (Wiinakuu 28.) pääwal kaunis ahtra thro n« - kõnega awatud, milleS palju muust juttu ei olnud, kui 42 milltoni markast, mis riigil sel aaStal puudu jäänud ja knida seda auku täita. Rtik tahta 192 millioni marka kogude-maksust maha jätta, hoolt pidada aga kantud saama, et see raha teiste maksude parema korraldamise läbi jälle rohkest kokku tuleb. PreuSfi uuS Saadik Paapõti juures, herra von Bülow, on seal «vist õige kindlaid sõnu nende häbemata kirjade üle räakj. nud, mida Valicani lehed Wittenbergi SchlofSkirilu pühitsemisest  ja KetSri kõnest selle juureS tõiwad. Käratsejad katsuwad ennast nüüd mabandada. ,Voce della Nertta" salgab oma teutamift Saksa KetSri waSta ja tahab ainult seletanud olla, et kui ka Ketser Protestant on, stis ei olla seda kõik Saksa rahwaS mitte. KeiSri kõnet kiidab see leht Md lepplikukS. Ewangeli u m l a S t e nendanimetalud vigeusuliõteS ringkondades on palju tuSka selle «võimuse Üle, mida Juutidele Saksamaal antakse ja et Keiser Wilhelm omaõ telegrammis uuele Berlini ülembürgermeiSter Zelle'le, keõ SozialdemokratlaSte ligidal seisab ja kirikust lugu ei pia, teda kõige sündsamaks meheks selle ameti peale nimetab. Endine Keisrikojakirikuõpetaja  Stõcker, keS oma mõtlemise pärast Juutide üliwõimnse waSta omast ametist lahkuma pidi, on üheS khrtstlik.sozial rahwakoguS ütelnud: pool millioni Juulist ptab 50 milltoni heade SakSlaõte Üle nii hirmutarvalt  walttseda tohtima? SÜÜ on Sakslaste pool. Miks on Sakslased nii lollid, nii julguseta inimesed, keS ennast oma enese isamaa waSta Juutidest nenda tarwitada  lasewad? Eksitaja on küll pahem kui eksija, aga Juutide üliwõimuS tuleb wiimaseS jooneS ikka khristlik. rahwuSltku waimu puudusest meie oma rahwa keSkiS." Kui Stöcker seletanud, mikõ tema omast ametist lahkuma pidi, siiS on tema juure lisanud: »Mõne nädali eest saatis Keiser Zelle'le ühe telegrammi, sisuga, et Berlini linnal paremat ülembürgermeiSterit olla ei wõt. Mina wvtan seda sõna auuStamisega waSta. sel wiisil ei wõt meie monarchUktuS waimuS tcgewad olla. Kni Kuningas üht kiriku-waSlast, edafi-aStujat meest kõige paremaks, kõige sündsamaks tunnistab, fliS piab igaüks ütlema, et meie sel witfil monarchlikkuS waimuS tegewad olla et wõt." Nimelt Saksamaal ja AuStria-Ungrumaal  käratsewad wabameelised erakonnad AntisemitlaSte j Juutide-maStaStc) üle, et need kannatamatu olla, aga scnni kipuwad Juudid koili tähtsamaid tallitust nii kangest oma kätte kiskuma, et uende riikide khristlik loomus rohkem ja rohkem kokku kortsub. Just röomuStaw ei ole see nähtuö  mitte. Hamburgi Senat on kodanikkonna soowimist, nendanimetalud .tulematmist" lubada, wasta wõtnud. Seal wõiwad nüüd surnukehad mahamatmise asemel ühes selleks iseäranis ehitatud ahjuS ära põletatud saada, ka wderalt maalt selleks senna toodud surnukehad.  Berlin'tS  pidi Talwekuu 11. (Wiinakuu 30.) pääwal üks anarchistlit leht esimest korda ilmuma, selle pääwa mäleStusekS,  kuS need Anarchistlased Chicago'? hukatud saiwad, keS seal põletanud, lõhkunud, rööwinud ja kõiksugu koledaid  kurjategufi teinud oliwad, keda nende scltsilafed ksikis maailmas selle eest kui ütlemata kangelast jäävamalt auustava  soowiwad. Ahtal enne seda oliwad juba 4000 eksemplar!  trükitud ja pidiwad wälja kantud saama, kui Politsei  tuli ja kõiki seda pöörast ja katdetawat uudist ära wõttiS. Kirjaladu sai häwitatud ja wastataja toimetaja kinni pandud, «nöne tunni pärast aga jälle lahti lastud. Ka mitmed teised majad olla läbi otsitud. Saksamaa Sozialdemokratlased on Talwekuu 14. (2.) pääwa õhtal Berlin'is suurt koosolekut pidanud. MiS nemad seal nSuukS «võtnud, sellest ci olnud weel sõuumit tulnud. Leipzig'is tahetakse suurt Saksamaa Katholiiklaste-pääwa pidada. Kesk-erakonna (Ultramontanlaste) tähtsamad esimehed  on senna tulla lubanud. AuStria-Saksa uus Saadik, Graf Szögyenyi, on nüüd juba Berlin'iS ja on Keisri poolest suure lahkusega waSta «võetud.  Wenemaa  Saadik, Graf Schuwalow, on Keisri käest ühe kalli maast kingituseks saanud, Wene ja Saksa Keisrite «viimase kokkutulemise mälestuseks Kiel'tS. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Vladimir Aleksandrowitsch sai Talwekuu 17. (5.) pääwa õhtaks Pari S'ist Berlin'iSse oodatud ja pidi UudeS paleeS korterit wötma. Järgmisel pääwal pidi Keiser oma Kõrge wõeraga Goehrde'sse jahile sõitma ja mõlemad sealt Berlin'tsse tagasi tulema. Suurwürstipraua  Maria Pawlowna sai ka oodatud. Kustrla-Angrumaalt. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärrjepärtja wastawõtmisest ja ülespidamisest Wien'iS telegraferitt sealt Talwekuu 12. (Wiinakuu 31.) pääwal: ,Iseäranis sai tähele pandud, et pärast Suurwürst  Auujärjepärija «viimast fiin-olemist, tema nooruSpriSke  nägu mehises keuad««seS kosunud oli. Keiserlik KõrguS näitaS oma Austria ulani-rügementi muudreS wäga hiilgaw (brikant) wälja. Kui Keiserlik Kõrgus auuwahtide rida ära sammunud oli, sai tema Keisrist wakShallisse saadetud, miS, ka galleriede peal, paksust inimestega täidetud oli. Kui Kõrge paar trepil ilmuS, siiS kohaS wägew röõmu-hõiskamine läbi saali, „hurrahd" ja ,sla«vad" kölafiwad igalt poolelt ja saatfiwad Keisrit ja tema Kõrget wõerast pea-wärawani. Platsil wakshalli ees seisiwad paksud rah«vahu!gad laiaS lookas, kes rõõmuhõiskamist  korratafiwad, künni Kõrged herraskonnad Keisrikoja-tõldadeSse  läkfiwad ja Hofburg'isse sõitsiwad. Hofburg'iS  sai Keiserlik KõrguS ülemhofmeiSter Würst Hohenlohe'ft,  Minister Graf Kalnoky'st ja kõikidest Keisrikoja auukandjatest «vaSta wõetud." Tal«vekuu 13. (1.) pääwal:  ,Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepäriia sõitis täna enne-lõnitat Keisrite-hanalc Kapuzinerite-kloostreS ja pani ühe pärja Austria Kronprinzi surnukirstu peale, tegi seal palwet, maatoS hauda ja wiiwiS pitkemat aega Reichstadt'i Hcrzogt (Napoleon I. poja) surnukistu juureS ja Kuningas MathiaS'e surnukirstu juureS, esimene Habsburg't  suguko««nast, keS fiin maetud on. Keiserlik KõrguS oli siiS palwel Wene Saatekonna-kabeliS, kuS üks suur rahwahul? Keiserlik Kõrgust elawa «vaimustusega teretas. Hofburg'tsse tagasi tulnud, sai Keiserlik Kõrgus KeiSrist Keisripraua kaunitesse saadetud, kus Keiserltk Kõrgus pitkemat aega wiiwiS. Lõune aral sõitis Keiserlik Kõrgus Erzhcrzog Karl Ludwig'» paleesse, kuS ligemas perekondlikkuS  ringkondas homiku-laud peetud sai. Kaaskond ja Auukawalierid oliwad sel aeal Wene Saadik Würst Lubanow'i  wöerad." ,Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija  käis pärast lõunat kõikide Erzherzogite juures, kes fiin on. Pärast tagasitulemist Hofburg'isse wõttiS Keiserlik KõrguS Prinz Scha««mburg-Lippe oma jutule, selle peale Graf Kalnoky, keS '/« tundi seal oli. DtplomatikuStest  andstwad oinad kaardid Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija eeStuas ära: Prantsusmaa Saadik Decrair, Saksamaa Saadik Prinz Reuss, Jtalia Saadik Nigra, Serbia Saadik Simitsch, Rumänia Saadik  Ghika. Kell 5 aeal oli suur pidu-laud, millest Keiser ja Keisripraua, Kronprtnziprana-lesk Stefanis, Erzherzogt- praua Marie Theresta ja teised KeiSri perekonna-liiked osa wõtstwad. Tähele pannakse, et Keisripraua, kes juba mitmel aastal Keisrikoja-pidndest eemale on jäänud, Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärtja auukS sel korral pidu-lauale ja Keiserlik Kõrguse käel suuresse pidusaali  Sse tuli." Kõik lehed toowad Keiserlik Kõrgus Süurwürst Auujärjepärijale sooji teretamise-kirjast. »Freie PreSse" kirjutab: Keisrikodade sõdrnS, mis Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärija wsernSkaigu läbi uut kinnitust saab, on omaS aealugulikkus kestamises kohaline, jahulateS nende waõtasle tarwttuSte peale mõjuma, wiS Wenemaa ja Austria-Ungru Monarchiriigi wahel on. Need waStased tarwitused tuliwad ja keStawad aealugulikul  wiisil, ei wõi aga keelata, et Suurwürst Auujärjepärija  wõeruskätk köikist ühe rõõmuStawa ettetulemife tahtest kannab, ja et lootus-rikkale, fiin oma lahkuse läbi weel kallimale Kõrgele wõerale mitte ainult Keisrikoja poolest, waid?a rahwa poolest lahkusega waSta tullakse/ Pool-ametltk ,Wten'i Ohtapost" kirjutab: sõbrnSltkud paelad, miS ikka Wene Walilsejakoja ja HabSburg'ide  koja wahel olnud on ja järgeS edasi kestawad, teewad, et selle Wene Keisrikojast Kõrge wõera käik igalt poolelt südameliku rõõmuga teretatud saab. See näitab kui üks uuS tunnistus sellest südamelikust  sidemest nende KeiSrikodade wahel wälja, millest Graf Kalnoky hiljuti Delegationides nii kindlal wiistl rääkinud on." Pärast pidu lauda Talwekuu 13. (1.) pääwal on Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija Keisriprauat Jumalaga jätnud ja fiiS Keisriga KeiSrikoja-operisse  sõitnud. Sealt on Keiser Franz Josef oma Kõrget wõerast wakShallisse saatnud, kuhu ka Wene Saadik Lobanow ja teised Wene saatekonna litked tulnud oliwad. Lahkumine on niisama südamelik olnud, kui teretamine. Kell sõitis Keiserlik rong Woloczysk'ile. WakShalliS oli jälle palju rahwast. Suuremaid pidust on Würtembergi  Kuningapraua Olga surma pärast pidamata jäätud.  .Politische Korrespondenz" kirjutub, Keiser Franz Josef olla, kui Grerkamaa Kuningas «viimati Wien'iS oli, ütelnud, tema soowida, et Suurwürst Auujärjepärija koduteel Wien'isse puhkama tulekS; Wene Keisrikojas olla seda tänuga waSta mõetud. Selgest on näha olnud, on mõlemad Keisrikojad tõe poolest üksteisega sõbruseS  elada soowiwad, kui aga seda ei oleks, mida meie aegus rahwuSlikukõ ja riiklikuks »tarwituseks" nimetatakse! Parlamenti-liige Lueger on selle wõeruSkäigu järges meele tuletanud, et nüüd paraS aeg olla, Wenemaaga ligendamist otsida, ühenduse külge Saksamaaga puudutamata,  olla see kõige kindlam rahu-tugi AuStria-Ungrumaa-rahwastele.  Talwekuu 15. (3.) pääwa homikul  tuliwad Rumänia Kuningas ja Kronprinz Wien'iSse ja saiwad Keisrist ja Erzherzogidest wakShallis waSta wõetud ja Hofburg'isse saadetud. Kõrged wöerad pidiwad  neli pääwa Wien'iSse jääma.- Aealehed on leiged nende wasta. Talwekuu 17. (5.) reisifiwad Rumänia Kuningas ja Kronprinz jälle ära. Ungrumaa uus Ministeriumonruttu  kokku saadud. EndineNahaminiSterDr. Weckerle on Ministerpräfidenti ametitonra pealewötnud ja teised Ministrid  on paigale jäänud, peale Seespidiste asjade Ministri kelle ase weel läidetud ei olnud. UuS MiniSterium lubab kiriku-politikas sellessamas jooneS käia, nagu endine, s. o. civil-abielu ja laSte üleskirjutamist kõhtude läbi seaduslikuks  teha, et kiustlemised usutunnistuste -wahel selle üle lõpeksiwad. Et see sellel teel korda läheks, seda on raske uskuda ja see et oleks ka mitte soowitaw; sellega oleks üks kiwi kiriku alusest wälja kistud. Palju kahinat teeb AuStriaS Dr. Kohn i walimine Olmütz't Erzpiis-