ja waldkondadtst sn ainul! neli, mis wsel rohkeM wõlga jäänud on: Nishxgorodl kubermKug 27, z prstsenii, TüMbowi  kubermang 2N,» protsenti, CherZsoni kuberWang protsenti, mis aastal 1891 suure wiljaMlduseS seis-md oliwad. Seletatud saab seda nähtust pm«ssjast sellega, et Kuma maa kroomunõisade talupojad wZga  maksude-maksjad  on, iseäranis oma kohtade ostuhindade maksmises.  Mõned, puudused kohalises seaduses kanda MM poolest omast Md. Liimi maal, kus palju wöhem kroonuuiõisade talupoegi km Kuummaal on, su talupoegade  maksud wäga heaste sisse tulnud: Riigikassasse on 605,479 rubla sisse maksetud, kuna ainult 533,839 rubla maksa oliwad; rohkem on selle järel 67,640 rubla ehk 12„ protsenti maksetud, mis endiste wõlgade tasumiseks tarwitatud saab. Mõisnikud on Z.z protsenti wõlga jäänud,  linnade kruntmaksudest on O„ Protsent rohkem sisse tulnud. Mustmaa wõlad Riigikassal; on 163,356 rubla suureks jäänud. Eesti» s I on talurahwa maksudest  Riigikassale 1,? protsenti, mõisnikkude maksudest 2., protsenti ja linnade kruntmaksudest o,z protsenti wõlga jäänud. Aasta lõpul jäi Eestimaa Riigikassale 11,976 rubla. ehk protsenti ettemwatud maksudest wõlga, mis 110,053 rubla suured oliwad. Eestimaa maksab sedawiisi,  omast saudemast kliimast ja maapimmst hoolimata, omad maksud paremini, kui meie kodumaa ?M teist kubermangul.  Eestimaal ei ole aga ka kroonumõisade talupoegi. Wõitlemistesi majapidamise-kitsikuse wasta kirjutab : Suurema! Ml Keakirjanduftst ette pandud adinõuudest majapidamise- (nimelt põllutöö) kitsikuse  wasta, on mõtte-kahwus näu peal, nimelt neil, mis künni õiguse-murdmestni roniwad, kahjust Ühtlaselt kapitalistide  (rahameeste -- era4amajate ja awalikkude laenukassade)  peale, nende wvlapärtmise Mahajätmise läbi, weeretada  tahawad. - Et majapidamiss-kitstkus, kui meie aea elawam tarwituse-küfimine, küll weel edasi arutatud saab, selleparast on ehk ststarbelik, ühe peastmiss-abinõuu peale tähendada, mis meie ProvinZial-feaduse W. jau art. 3512 ja teiste Zsskis ka selle juure wõswd Kõigekõrgemast  kinnitatud RMrathi - heaksarwamine Jürikuu 25. pääwast 1811, Nr. 24,604 all ütleb: Seal on määratud: , . , ,Kannatuse.klrjad (indulted ja moratoriad) wõiwad üksikutele wõlglaStele nii heaste, kui ka nende terwetele seltskondadele, nagu kõikide wõla-andjate waStas. ja Kõigekõrgema  armu läbi antud saada. Zndultede (kannatuse-, kirjade) tingimised samoad selle üle iseäranis tehtud üksikute ettetulemMe kohta antud seaduste järel määmtud." ÜkS Kõigekõrgemast wälja antud moratoriam (indult —. kannatuse-kiri), esiteks ainult põllumeestele (suur- ja weike - pölluperemeestele ja mõisa - rentnikkudele) põllutöö kikstkuse-aea lõpuni, olla need zinstde-käigu aeglise mahajätmisega  ehk et wõla-andjatele ja laenukassadele mitte kahju ei tuleks ilma mahajätmiseta, ainult sunnitama siSseaiamise keeluga maksetawaks saanud kapitalide ja zinside kohta, mitte ainult häda alla langenud Põllumeeste peastmiseks, waid ka selleks, el ka teised, kes nende häda läbi kaashädaöse sattuksiwad, selle eest hoida. Medi z i na l-d e pa rtem e n t i poolest on järgmist korda diptheriemrslimise-seriumi walmiõtamise ja müümise kohta kuulutatud, selle arsti-rohu kohta, mida Professorid Beh ring Berlin'iS ja Rour PariS llõ wiimasel aastal selle kardetawa kaela-haiguse wasla leidflwüd  Z 1) Medizini-sakultätidele (jäutuStele) ja nende sarnasetele  kõrgematele medizini.asutnStele, saab nende maSlaiamise  peale diphtherie-arStimise-serinmi walmistamtne ja ärasaatmine lubatud, kuna kõik teised asutused ja inimesed selleks üht iseäralist luba Msdizinal-depmtemeuti poolest tarwitawad, kus juures arstimise-seriumi walmistamine ainult ühe bakteriologiaga tegowalt tuttawa arsti ülewaatamise  ja wastatamise all lubatud saada wõib 2) Diphtheriemrstimise-seriumi müümine ei wõi kõikide walmistamise- ja ärasaatmise-asntustele mitte teisiti lubatud  saada, kui ainult iseäralistes plomberitud klaaS-riiStades  ehk joodetud klaas-ballonides asutuse pitseriga ja arstimise-seriumi kanguse ülesandmisega, kui ka walmtStamise  aeaga (Seespidiste asjade MiniSteriumi ringkirjalik kast Näärikuu 20. paamast 1395 Nr. 130 all.) Une Apth e ki de-s ead u se maksma-panemise juures saada, kuida ,St. Peterbnrger Zeitung" kirjutab, ka kõik tänised kaalud ära kautatud ja nende asemele uued kaalud decimal-korra (Prantsusmaa kaalude) järel pandud. Ka ei pia maakonna- ja hospidali-avthekide walitsns mitte enam weltSkerite kätte jääma, waid pharmacentide (studerinnd  apthekrete) kätte antud saama. on Pühapääwal, Näärikuu 29. xääwal üi-korralift koosolekut pidanud, millest 35 liiget osa wõwud. Nõuuks on teiste asjade keSkis wõetud awalikknfi n a i t e m ä n g u - õ h ta i d jälle algata, mis wiimasel sügisel seisma jäätud saiwad. Lõppeks saiwad Linnanõuumees Erbe, Nikolai - gymuasiumi Direktor Zantschewezki, Censor Mag. Truu sm aun ja Politseimeister A von Nottbeck ,Looluse«-seltfl Anuliigeteks  walitud. RiiksrathiS on wiimasel nadalil Põllu töö-Ministri poolest ette pandud seaduse plaan arutamise all olnud, mis järel põllumeeste lammad selle majawaranduse sekka piawad luetud saama, mis mitte sunnitud wiisil ära müüdud saada ei wõi, lest et selle läbi majapidamine lõhutud saaks. Kõigekõrgema armnkäsu läbi Talwekun 14. paamast  1894 on peale 20,000 kurjategijal nuhtlusest  lahti ehk rohkem ehk wahem nuhtluse kergitust saanud. ,„ UuS Kalender, s. o. Wene nuudse Zuliani-Kalendre  parandamine Gregoriani-Kalendrekõ, saada lähemal aasta-sadade wahelamisel, Nääripääwal 1900, maksma pandud. Seitsetelflkümnemal aasta-saeal, s. o. aastast 1000 kuuni 1700, oli wahe mana ja uue Kalendri wahel 10 pääwa, järgmisel aasta-saeal 11 pääwa ja sel aaSta saeal, üheksateistkümuemal, miS nüüd lõpule jvuab, 12. pääwa. Muidugi weel suuremad oltwad wahed üleStõusmise-püha wahel wanas ja rmdes KalendreS kumu wiie nädaleui. ,RWi Westulk" on jälle kord EeSti rähmakoolmeistreid  oma kihwtiste noolede eesmärgiks teinud, uimelt wanemaid koolmeistreid, kes joodikud olla, ja tnetab eunast selle juures ,Ole viku< peale. See pahanda  w ast tarwitab pitkemat tõsist arutamist, milleks meil selleS numreS enaur rnumi ei ole ja mida meie sellepärast järgmiseks uumreks jätame. Wremja" sõnumite järel saada tööd Pihkwa -Bologoje - raudtee kallal sel kewadel algatad. Ka olla üks raudtee Pihkwaft Pärnusse plaanitud. Õite aru saada ei ole wnmasest sõnumist mitte, sest Pihkwa-Riia-raudteelt saab ju muidugi Malgast raudtee Wiljandi kaudu Pärnusse ehitatud. sõnumite järel olla Wene Üleüldise Tulet s r ju jate-üh e n d u s e konfeilis (nõuukogus)  nõnuks wõetud, kõikidele Priitahtlikkudele Tuletsrmjate  seltsidele ühist mundret ette kirjutada. Selle mundre muster (eeskuju) pidi juba wiimasel uädalil Tuletõrjute-Ühenduse Kõrgele Aunpräfidentile kmmtamisew ette pandud saama. ' Suur wõit wiimases loosimises, 200,000 rubla, on Starzewsi peale Nowonschinski kreisis Podolia kubermangus langenud, kes seal kaua aega wallakirjutaja olnud on. Õnne-sõnum on teda nii kangeste läbi põrutanud, et minestusesse langes ja waewaga toibutatud  sai. Kuida ,Charkowi Kubermangu kirjutab, olla temal uüüd rohkem mnud-midagi, kui seda hulka raha soowida. Weue kathedrale ehitamise ettewalmiStaimsed  Toompeal, oliwad Küünlakuu esimeste päawade sees pehmemate ilmadega jälle elawamalt ette wõetud. UmbeS 200 hobust oliwad kima wedamas ja üsist juba schlossi ees ja homvis peale 300 kubiksÜlda üles laubatud;  niisamati oli palju liiwa schlossi aidas kottu weetud. AlguS-plaan, mille järel pea-sisseminek schlossi poole pidi pööratud olema ja kõik kirik otsekohe schlossi waStaS seisma, saada nii patju muudetud, et tagumine, Pittajala  poole pööratud külg natuke wassawle poole wiltu nihutatud saab, sest ühes paikas, endise Graf Rehbindsri maja juures, kuus sülda sügamas, weel kindlat põhja leitud ei ole, Millest mööda minna sa sellepärast kõiki kirikut natuke wiliu nihutada, tahetakse. Kewadel saamad tööd aluse kallal atgallid, pshjuskiwi panemine saada aga wäst hili-suwe! olema. ÄaStal 1897 pidada kõik ehitus mi kaugele jõudma, et toor-ehitus katuse alla pandud saada wõib. Kulud nii kaugelt on 285,000 rubla peaie armatud,  mis ka juba Malmis seisawad. Tallinna ,H eategew a - s x l t s peanõuukogu  juhatajaks on Erzellenz Eestimaa Kubernör Wirkl. SaatSrath E. N Scal on, kõige selle seltsi juhatajaks Kubernöri abikaasa, praua J. Scalon wMud. nurm z selle lae cteal saate Teie wMsmaja wsitma, eh? lattgema. kuida Jumal tahab Z" .Köied lahti!" koStis nüüd kommaudo. ,Lääne wöi lääne-põhja-lääne poole?" küfiõ hiiglasekujuline  tüürmann, kelle paljad jalad raskest laewa lae peal röhkufiwad. Kulla poole!" wastas Kapitän Grenouille meestekonna  kölawal hõiskamisel, kes selle kommando auuks klaafi wiina wöttiS. Et tugew tuul puhus, kui kntter lahelt walza soitlS, sellepärast kogus ennast kõik weike sadama-lmna rahwas sadama-fillal. üleüldine osawõlmine sai oma tasumist. Kõik laewa-kere kadus kiirel jooksu! kord-korralt wee sees ja määratu puri heitis oma marju weerand-penikoormat mere peale. Linnalased wärisesiVad kohkumisest, kui nemad kutterit kaljude wahslt läbi jooksma uägwad Laened woolafiwad üle laewa lae, miS ennast pea-ümberkätmisekS ühe külje peale heitis. Kui madrused omad käed tuule masta wälja sirutafiwad, siis puutufiwad need walgete wahu-harjade külge, mis kakS-kolmat zägu pmzust labi niisutanud oli, millest hoolimata julged meremehed rahuga jutuStateS ja tubakast suitsetate? ennast laftttide waSta tuetasiwad. (Järg tuleb.) HMMK MK aastal 18Z4. H. Meie lähemal kodumaal. Riigi-, maa- ia kogudufe-ametnikud: Äkade, miker Geheimrath Leopold von Schrenk, Naar:kuu 8. pääwal P-terbmgl». 74 a-Slal wanm Alad-mk-r G-- Aleksander Theodor von M iddeudorff, HeLenmme  mõisas Liiwimaal. Näärikuu i 6. pääwal 79 aastat waua Baron Robert vouSimolin, endine Kreiskohtu- Näärikuu 23. Pääwal Niia'S, 84 aastat wana. Maal Eduard loldan, E-Slimaa Swtiftika.lomw- Ar-ISr, K»anlat«a pääwal T->l>mn-.S, SS aastal wana. Alb«! «llmamaa KndWtfi Ring. konna-kurator, 57 aasta! waiw, Küünlakuu 14, paamal Mitaw'is. Adolph Ricss, endine Linna-ältermann, Küünlakuu 18. pääwal Libawss, Staatsrath Otto von Hor n, endine Knuramaa Kameralhofi-präsident, Küünlakuu  23 paamal Mitawi's. Admokat UaZ. Au-. Ferdinand Seraphim, 66 aasta! mana, Küünlakuu 27. paamal Mitaw'is. Linnapea-abiline Karl von PiÄardt, endine Riia Raeberra, 51 aastat mana. PaaStu-kuu 4. (16.) pääwal Würzhurgüs. Heinrich S chnakenburg, endine suure gildi Mermann Riia's, Paastukuu 13. pääwal Riia's. Wirkl. Staatsrath Hermann von Struve. PaaStukuu  19. pääwal Riia'3. 73 aastat wana. Titullärrath Aleksander Willig, Tallinna LinnakaSsa raamatupidaja, Jürikuu 3. pääwal Jurjewis. 52 aasta! wana. Geheim-- rath Karl von Radnicki. DwinSk-Witebski raudtee Direktor,  Jürikuu 11. pääwal Riia's. Arthur von Köcher, endine Wönnu Sillakohtu - herra. Jürikuu 15. pääwal Riia'3, 49 aastat wana. Wilhelm Baron Wrangell. Rocka pärisherra, Eestimaa Landralh, Jürikuu 25. (Lehekuu  7.) pääwal Baden-Baden'is, 62 aastal wana. Chrifloph Friedrich von Ditmar-Wana-Wändrast, Liiwwaa Rltterkonna  Kassa-saadik, Lehekuu 5. pääwal Riia'3. Staatsrath  Friedrich von Sommer, wanem Metsarevident Baltimaa  Kroonumõisade-walitsuses, Lehekuu 19. pääwal Vilderlingshofis,  74 aastat wana. Adwokal Wilhelm Erdmann,  Lehekuu 27. pääwal Zurjewlls, 47 aastat wana Titulärrath Johann Albert Kranz, endine Lidawi Linnasekretär,  Jaanikuu 14. pääwal Libawis, 79 aastat wana. Hugo Zoege von Manteuffel, Eestimaa Rittekonna sekretär, Jaanikuu 16. pääwal Tallinnas 64 aastas wana. Geheimrath Paul von Helmersen, Jaanikuu 30. (Heinakuu 12.) pääwal Oberriedlls (Schweizüs), 93 aastat wana. Freiherr Karl von Mirbach. endine Kuuramaa ülemhoskohtu Landmarschall, Heinakuu 24. Pääwal MitawÜS, 80 aastat wana. Staaksrath Gerhard Baron Maydell, endine EeStimaa Manmichter ja TallinnaLinuasaadik. Tihnuse pärisherra, Leitusekuu 5. (17.) pääwal Emsüs, 59 aastat wana. Siiwimaa Tandrath Harry v. Stryk, Arca pärisherra. Mihklikuu 15. Pääwal KorkülaS. Hofrath Ewald Mert en 3, endine Riia-DwinM mudtee Direktor, Mihklikuu 18. pääwal Riias, 78 aastat wana. Geheimerath Würst Sergei Wladimiröwitsch Schachowskoi,  Eestimaa KubemZr, Wiinakuu 12. pääwal Talli Ma's. StaatSrath Peter von Rogotzky, omamaa kirjade jäus-- koudlik Censor, Talweekuu 15 pääwal Riias. Eduard von Noigt, Kroonuametnik Allschwangeuls, Zõulukm 6. pääwal RothenberM, Riia juures. Kõrgemad sõeawäe-ülemad: Oberst Dieirich von der Pahlen, Näärikuu 4. pääwal Tallinnas, 86 aastat wana. Kindralmajor Aleksander vM Dehn, Weltsa Pärisherra, Küünlakuu 2. pääwal Weltsa mõisas Haljala kihelkondaZ. Kindralmajor Wilhelm von Harder, Küünlakuu  12, pääwal Tallinnas. Kindrallieuienant Julius Baron Rosen, Küünlakuu 23. pääwal Oriwistowo'3. Kindrallieutenant Dietrich von Br ev eru. Paastukuu 12. pääwal Peterburgüs. KindrallieutenMt Eduard von Dehn. Jürikuu 7. pääwal Karawetel. Kapitän Ernst vou Hahn, Jürikuu 8. pääwal Tallinnas, 46 aastat wana. Kindralmajor Wilhelm von Wolff, Heinakuu 4. pääwal Tallinnas, 82 aastat wana. Kindralmajor Julias Baron Maydell, Heinakuu 10. Pääwal Tallinnas, 86 aastat wana. Kindralmajor Semen Maksimilouowitsch Shukowski, Mihklikuu 23. pääwal Riias. Oberst Petrowisch Platonow, Witnakuu 2. pääwal Riia'3. Kindralmajor Richard Boron Krüd e ner, Jõulukuu 13. pääwal RiiaS, 75 aastal'wana. Stabskapitän Karl von Landesen, Jõulukuu 16. pääwal Riia's, 64 aastat wana. Oberst Pau! von Ruediger, ZSulukun 22. pääwal Mitawi's 71 aastat wana. (Järg tuleb.)