Peterburgist. Rahaministri käsu pääle saab uueste 25 miljoni rubla eest paberi raha wülja antud. Rautee masinaid on terweS maailmas praegu 109,000 tükk. EuropaS üksipäini on neid 63,000, Amerikas 40,000, AsiaS 3300, AustraliaS 2000, Afrikas 700. Europa riikide hulgast on Inglis maa selle poolest kõige rikkam, sest temal on 17,000 masinat; siis tuleb Saksamaa 15,000, Prantsusemaa 11,000, Austriamaa 5000, Jtalia 4000, Wenemaci 3500, Belgia 2000, Hollandimaa 1000, Spaniamaa 1000 ja Shweitzimaa 900 masinaga. Soomemaalt. Soome kirjanduse selts kutsub  kodumaa kunstnikkusi ühe Soome ooperatüki loomiseks wõistlusele. Pää auupalk on 2000 marka järgmine 1000 m. Oopera sisu peab Soomekeelne ja Soome mytologast ehk ajaloost wõetud olema. Tööd tulewad enne 1896 aasta lõppu sisse saata. Rasked ajad seiSwad Soomes kahtlemata  ukse ee» ja kole näljatont kohutab jälle nimelt Põhja-Soomes oma tulekuga. Teated, mis wilja saagi kohta tulewad, on kurwad. Rukki saak ei ole kusagil üle keskmise arwu, küll aga palju alla selle. Oder, mis põhjapool maal suurelt rukki ased täitab, on halla läbi wäga palju kahju saanud. Kartuhwlid on põhjapool külmawõetud, lõunapool kartuhwlite tõbest häwitatud,  nii et saaki mähe on. Parem lugu on loomatoiduga. „Uufi Suometar" on Kuhawallast  teateid saanud, et säält inimesed ja näljapakku  lähewad/muist Lõuna-SoomeSsejmuiss-koguni AmerikaSse. Kurwad lood. Moskwast. Smolenski raudteel 314 wersta sääl pool Moskwat on üks soldatite rong rööpadest  wälja sõitnud. Uks osa wagonisid ja 50 sülla pikkuselt rööpaid purustatud on, aga õnneks ei ole inimestele iviga juhtunud. Warssawist. „Kurjer WarSsawki'le" teatatakse  Parisist, et sinna üks Wene Prantsuse ühisus olla asutatud, kelle siht ja otstarbe kauplemise  edendamine Wene ja Prantsuse maa wahel on. Ühisus toimetab kaupade ja kraamide wedu Prantsuscmaalt ja Prantsuse asumaadelt Wenemaale  ning õiendab kauplemise juures cttetulewaid weksli - rehnungisi. PõhjuSkapital 12 mill. pranki Seltsi juhatajaks on Warssawi kaupmees Skalski nimetatud. Rostowist. Doni jõe äärest. „Grashdaninile"  telegrahweeritakse, et säält wilja juba 3,200,000 puuda matjamaale on saadetud. Et hinnad wäga madalad on, wäljaniedu seisma jäätud,  aga õige rohkesti tulla Dooni jõge mööda wilja linna. Tislisis- 10. Sept. on säälseS kohtupalatis naljakas protsess otsustamise all olnud, nagu „TiftiSki Listok" teatab. Aleksei Tschumatschkow kaebanud oma abikaasa Olga pääle selle pärast, et tema mitte see naisterahwas ei olla, keda tema omale abikaasaks soowinnd. Tschumatschkowi ämm oli oma tütre Olga surma järele oma sohitütre Olga ristimise tähe abil mehele pannud, kuid wõltstmine tulnud walge ette ja wäimccs kaebanud kohtusse ja tahtnud abielu lahutada lasta. Kohus ei ole tema palwet kuulda wõtnud, mõistnud aga mõlematele naiSterahwaStele 100 rubla trahwi ehk kumbagi kuuks ajaks türmi. Siberist. Nagu „Peterburger Ztg." teatab on Siberi kubernerid telegrahwi teel palunud, Wene talupoegade mäljarändamisele Siberisse tõkkeid ette teha. Wäljamaalt. Saksamaalt. Gumbinnen' i kreisis on üks talunik ennast liig odawa wiljahinna pärast üles poonud. Mees oli minewal nädalal rukki koormaga linna tulnud, kus temale 4 marka waka eest pakuti. Siis poon ma enese ennemalt üles," kostis talunik ja sõitis oma koormaga koju tagasi. Tund aega hiljemalt leiti teda surnult warna otsas rippumast. Enesetapja olla jõukas mees olnud. Norramaalt. Sääl on alatised wihmad suurt meeuputust teinud. Tedel on sillad, linnades  majad ja uulitsad mee all. Inimesed põgenewad  oma elukohtadest wälja. Kardetakse kahju suureks tõuSwat. Londonist. lirimaalt hakkawad jälle sõnumed  segadustest talurahwa keskel tulema. Kohtadest  wäljaaetud rentnikud püüawad oma kohti wägiwaldselt tagasi saada ja on kahel korral uute rentnikkude pääle püssidega lasknud. Sääl ei ilmu pühapäewal mitte ainukestgi lehte. See suur ilmalinn ja maailma äri keskkoht  elab pühapäew täitsa ilma uute sõnumiteta üle. Ja see kombe on nii üleüldiselt rahma elusse juurdunud, et Amerika leht „New-Aork Herold," kes kord katset tegi Londouis üht pühapäewa  numbrit wälja anda, selle katse läbi ühe miljoni franki kahju sai. Bernis. Helwcctsias peetud üleüldisel rahu kongressil on Poola saadikud muu seas seda tähendanud, et Poola riigi uuendamine Europa rahu kinnitusele kõige kindlamaks toeks oleks. Sääl on aruldased würstlikud pidud ukse ees ehk praegu ju käes: Saksi Weimari suurhertsogi  paari kuldpulmad. Muidugi ei jää Saksa keiser sellest pidustusest eemale ja tahtwat ta säält ikka ka meel Wieni minna. Saksa keisrinna oli ju enne pidupäewa sääl, ühes ka mõned muud würstlikud wöörad, nimelt Wene K. K. suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh. Kuldpulma paaril on rohkesti sugulasi walitsusekodadcS ja nii tõotab osawõtmine suur ja pidu tore saada. Belgiamaalt. Üks kaupmees Brüsselis seadnud oma ukse luku külge rewolwri, mis niipea  kui keegi teadmata inimene wõtme lukuauku oleks pistnud, sellele kuuli rindu oleks lasknud. Muidugi teda ta seda wargate hirmul, kuid õnnetuseks  pidi ta isekõige päält õpetust saama. Ühel õhtal läinud ta asjatoimetustes wälja. Kui ta koju tulnud, olnud juba kaunis hilja ta ise ka natukene nokastanud, nii et äraunustanud, ühe teatama wedru abil rewolwrit luku augu juurest kõrwale pöörda. Nii pea, kui ta wõtit tarwitanud, käinud kange pauk ja ta saanud laengu enese rindu. Õnneks oli ta aga patronist kuuli ära wstnud ja pannud peenikesed haawlid sisse, nii et tal surma karta ei ole. Ikka jälle see wiin! Hispaniast. Üsna waiksel wiisil on neil uus Jesuiti-ordu kindral walitud, nimelt paater Marthe. Grekamaalt. Sääl kuningas Georg on neil päiwil Triestist aurulacwaga 'lõbureisile läinud.  Aga enne maale minecut peab ta, nagu muudgi reisijad, wiis päcwa arstlise walwu all olema kolera pärast. Arwatakse et ka kuninga hõbepulmad 15. okt. õige waikselt peetakse, kuna ajad kurwad on Möndasugust. Wanadus ei kaitse rumaluse eest. Neapelis ou järgmine lugu sündinud: Terwe Neapeli linn tunneb wana Giusoppe Capriellot, kes teadmata pika aja juba mööda linnauutitsad on rändanud ja tuletikkusid kaubelnud.  Ühel päewal sattus wanakene ühe oma noorema ametiwennaga tülisse ja tulises wihaS kippus ta noaga oma wastalise kallale. Aga teda wõeti kinni. Politseis pani kommissar temale järgmised ette: „Tcie nimi?" Giuseppe Capriella."  „Kui wana?" „Arwake ise järele; ma olen aastal 17 90 sündinud." Ja nii ka lugu oli. Äge manamees oli tõesti 1790 aastal sündinud seega 102 aastat wana. Kohu» mõistis teda tema wanaduse pärast wabaks, andis aga eemale manitsuse kaasu, nüüd ometi kord mõistlikuks saada. Wägilafe tüki ujumises on üks nei u hiljuti teinud: Ujunud üle Bosporuse merekitsuse Europast Aasiasse, päälegi kardetawal weewoolu ajal. Kangelase-neiu on Rumeniast, ise meel würstinna, nimega Maria Bibesca. Muinasjutust on tuttaw „Hera ja Leanderi" lugu, kus räägitakse, kuda Leondor, kellel seks muud teeb keelatud oliwad, üle Bosporuse oma armsama juurde Sesto kindluse juurde ujunud. Seda tegi äge armastaja seni, kui wiimati mere jumala ohwriks ja mässawate laenete saagiks langes. Hiljem on ka kuulus kirjanik Vyron seda teed ujunud ning nüüd on seda üks neiu ka teinud. Ringkiri walla ja mõisa politseidele. 1. Kuresaare kreispolitsei walitsuse poolt saamad otsitud: 1) Wolmari maakonnas Durenhofi mõisast ära warastatud walkjas kõrw ruun hobune walge lakaga ja niisama suguse sabaga, 7 aastat wana, 2 arflnad kõrge, 120 rubla wäärt; töö wanker raud telgedega ja tumeda pruuni maaliga ära maalitud, 40 rubla wäärt; rangid, look, ühed nahksed ohjad ja kahed suitseb. Kui need nimetatud  asjad üles leitud on, peawad nad ära wõetud saama ja margad kinni hoitud saama. 2) Tweri kubermangu, Wisnewolotski linna kodaniku MihailLisoipoegLariopowi kelle pääle nuhtluse seaduse 2 jau § 287 järele süüd tõstetud saab. Tema märgid: 27 aastat wana, kõrgus 2 ars. 6 wcrs., juuksed ja kulmud walkjas pruuni karma silmad pruunid nina ja suu loomulikud, nägu puhas. 8) 114 jalawäe Nowotorski polgu tagawara musekanti Mihel Eliase poeg Mihkelsoni.  Kui ta üles otsitud on, siis peab tema elu korter teada antud saama. 4) Kaupmehe Ernst Trulli ära kadunud hobust Märgid: 15 aasta wana, kõrgus 1 ars. 14 wers. Kui need üles leitud, peab Uemõisa walla walitsuse juure toodud saama. 2. Annan käsku walla wanematele, et nemad kõik kuulutuse kirjad (powestkad), passid ja muud selle sarnast, mis peawad Kuresaare linnas elawate inimestele wälja antud saama, mitte politsei walitsusele  saatma, aga et wähem kirja wohetust oleks, otsekohe Kuresaare linna politsei ülewataja nime pääle saatma. 3. Annan walla ja mõisa politseidele käsku kõige elanikudele teada anda 1) et nemad igast koolerasse haigeks jäämisest ilma aja wiitmata kohalise walla ehk mõisa politseile ehk urjadnikule teada andwad, kes oinalt poolt jälle mind kohe stafeti ehk telegrammi läbi teadustawad: 2) et koolerasse ära surnud inimeste kehad ei pea mitte pestud saama, waid haiguse külge hakkamist keema wedeliku sees märjaks tehtud lina sisse mässitud, «võimalikult ruttu kirstu sisse pantud saama mis, selle järgi kõwaSte kinni löödud saab; 3) haiguse külge hakkamist keelwa wedelik saab tehtud kloori lubjast ehk puhastamata karbool hapust, nimelt I klaas seda 20 klaasi mee pääle, missuguse wedelikuga ka need toad puhastatud saamad, kus kooleras olewad haiged sees elanud on. Need arstilikud abinõud on igast aptekist saada. Järgi waatamine selle järele, et niisugune puhatamine korralikult tehtud saab ja abiandmine selle juures saab kohalise politsei hooleks antud. 4. Pea-mäe kantselei trükikojas saamad müüdud : käsiraamat alamate mäe teenijate arupidamise  tarwis, hind 40 kop., nekrutite wõtmise käsi raamat, hind S 0 kop. ja sellest wiimasest wälja wõetud punktid walla walitsuste tarwis, hind 2 kop. iga raamatu eest. 5. Sest et sügised pimidad ööd ligenemaS on, annan ma walla walitsuStele käsku külades öö wahtisi sisse seada, et see läbi märgust keelda. Kuresaare kiriklikud sönumid. Pnhapäewal, 11. Oktobril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeZtikeeli Jumalateenistus ja lauavahwa ivaStu  wõtmine kell V 212. Ülemõpetaja Lemm. Lauarahwa üleskirjutamine ja pihti lugemine laupäew kell 2 pärast lõunat. U 40 Saarlane 1892 WaStutaja toimetaja: HartwigSatz, eauä. oe«. poi.