Maja katused oliwad enamisti kõik rikutud, nõnda et parandamiseks paisu tööd oli. Üks Muhu meeste loew oli tormi hakatusel ranna ligi tulnud ja ankru wette heitnud. Kui torm matsuks läks, oliwad mehed surmahädas. Suure waewa järel oliwad saanud ankru ketid lahti päästa ja iaskfiwad  tormil laewa randa wiia. Lacwamched saiwad  suure waewaga maale. Suures wäinus olnud 2 laewa elu ja surma wahel wõitlemas. Aurulaew „SiiriuS" oli oma hädast hoolimata neile appi tõttanud. Palju mõrdu on torm merest uleS kiskunud  ja ära wiinud, mõrrapaadid mitmes kohas puruks peksnud, nõnda et merepüiidjate kahju wäga suur on. Öösel 7,-8. s. k. p. müristas ja heitis wälku. Selle järel o 9 kange torm ja wihmasadu. Pärnu sadam on nüüd 16 jala sügawuselt malmis ja kohe läksiwad kolm suurt laewa täie koorina linade, wilja ja puudega wälja. 13. Nowembri ööse oli sadamale tolli paksune jää pääle külmetanud,  aga jäämurdja laew „Pärnu" murdis selle kohe puruks, nn et ta laewasõitu takistada ei saanud. Pärnumaalt. Pärnu jaoskonna rahwakoolide inspektor hra W. A. Nowikow on mõne ametist lahkunud kooliõpetaja üle järele pärinud, kuhu koolipõllul töötaja sellest ametist lahkudes läinud. See oleks ehk ka wäikene sammukene „edasi", aga millal mõteldakse ka manadele kooliõpetajatele paiukit muretseda küsib „EeSti PooSiimees". Tõstamaa mõisa saalis peeti Pühapäewal 28. Nowembril karskuse seltsi ~Laene" koosolekut õpetlikkude kõnede ja koorilauludega. Osawõtjaid vi', rohkesti kokku tulnud, nõnda et mõisa suur saal üsna täis oli Hakatuses terwitas paruni proua, kes ühtlasi „Laene" auuliige  koosolijaid  lahkete terwitusesönadega ja awaldaS rõõmu selle üle, et ta „Laene" seltsi sõpru siin omas majas wõib terwitada. Selle pääle pidas kõrge proua pikema kõne Saksamaa rahwaste elust ja loukt; näitas selle sees pikalt ja laialt, kuidas ka Saksamaal karskuse-tööd suure hoolega praegusel  ajal tehtakse. Kõneleja soowis lõpul, et karskuse-seltfid oma tööd kristlikul meelel ja kristlikul põhjal «väsimata edasi tecksiwad, «vaatamata selle pääle, et ka raskusi ja kibedusi teele ettetulek. Kõne oli kõigiti õpetlik. Selle pääle lauldi mitmed laulud lõbustuseks. Esimees kooliõpetaja H. A. kõneles pikemalt „noorerahwa elust." Selle kõne lõpul lauldi jällegi mitmed laulud ja räägiti nii mõnegi asja üle läbi ning loeti „Sirwilaudadest" naljakas „KeelevekSjate" tükk ette. Koosoleku lõpul tänas esimees H. A. „Laenc" seltsi niinel parunioma  majasse kokku kutsus ja kokkutuiijaid õpetliku  kõnega rõõmustas. Läänemaalt kirjutakse „Eesti Postimehele": Juba mõnda aastat kannatas KolowereS üks naesterahwaS  ühe kaSwaja all, mis temal nii suurduS, et elu pääle enam lootust ei olnud. Nüüd käesolcwa  aasta Oktobrikuus sai nimetatud koorm temal diakonissimajaS wälja lõigatud, mis 80 naela (?) olla kaalunud. Tohtrid imestanud. TerwekS saamise pääle olla hääd lootust. Hiiu saarelt teatatakse, et Ristnal wiimane torm tOOO puud on maha murdnud. Jurjewist. Wiitima rahakapi wõti kadus ja seeSolewad paberid, dokumendid ja raha wiidi lähemasse Rõuge rahakappi. Lukud saadeti Riiga ümbertegemiseks. Nüüd anti wallawalitsusele käsk, kahet wõtmed teha. Üks jagu on wallawanema ja teine kommissari hra käeSt kui siis wõtmete kadumist juhtub, ei ole mitte ukse lõhkumist maja. Parandus tulla 150 rbl. maksma. Eesti ja Läti tcgelise usuteaduse professori küsimuse kohta kirjutatakse „MoSk. Wed." siit, et konsistorium selle ivaStu seista- Asi olla aga sisemiste asjade ministeriumi kätte otsustamiseks ära antud ja saawat «vististi hästi lõppema. Kohtukojast. IS. Nowembril tuli Riia sander Wiilipi asi jaoskonna-ülemaatja Karl Hör° raku tapmise pärast harutamise alla. Umbes tunnilise  arupidamise järele mõistis kohus Wiilipi määrainata ajaks sunnitööle, tema warjulhoidjad Johann ja Eewa B. kõige õiguste kaotamisele ja lähemad 6 aastaks sunnitööle. Wastseliinas on «viisiks «võetud, enam rõhku raha-wõtmise, kui naese-ivõtmise pääle panna. Hiljuti pidas üks peig pulme, kes kaks aastat rahalist naist otsinud. Leidis ka, koguni teisest kihelkonna otsast, pilt ilusa pruudi, sada rubla Riiast. Liiwimaa rüütlikogu on 1000 rbl. EeSti kirjanduse hääks määranud. ..EcSti Postimees"  teretab asja rõõmuga ja kirjutab: „Meie auulise Eestimaa rüütlikonnale hääks eeskujuks tohiks olla. kes teatawalt nii mõnegi käsulise inimesssöbralise  asutuse suurem toetaja olnud ja on." Miitawi Läti põllumeeste selts palus Kuramaale  iseäralist kroonu agronomi ametisse panna. Selle pääle on ministeriumist wastatud, et pea küsimus otsustusele tuleb, iseäraliste põllut. winist. organids asutusest, nii et selle palme otsustus nii kauaks edasi lükatakse. Peterburis awati hiljuti pimedate tõõmaja, harja- ja korwipunumise tööga. Töölisteks «võetakse  terwest riigilt täiesti pimedaid mehi aastani. Swjet ütleb, et 70 aastat Peterburis nii suuri weeuputust ei ole olnud kui nüüd 4. Now. Ametliste armude järele on Wene riik läinud suwel wähem lõiganud kui 18S6: nisu 215 mill. puuda, rukist 287 „ „ kaeru 148 „ „ otre 30 „ „ maisi aga 6g puuda enam. Nii on puudus umbes  niisama suur kui wiimsel nälja aastal, kuid mana tagawara on nii rikas, et häda ei wõi tulla. Peterburis asuneb uus artell, mille liikmed  ainult naeSterahwad wõiwad olla. Artell muretseb ärimeestele oma wastutamisel ustawaid kassapidajaid, müüjaid, raamatupidajaid jne. Kroonu hoiu-kassade arm on praegu ühes nende jaoskondadega, mis postkontorite juures umbes 2000 ümber. Nende hoiukassade tegewus ei kata mitte ainult kõike nende ülespidamise kulu ära, maid nad toomad kroonule aastas umbes 2 miljoni rbl. puhast kasu. Astrahani kubermangus möllab kalmükkide seas näljaköhntõbi ja ähivardab selle rahwasugu kisendama, kuni teised abinõud appi wõeti ja ivaiu hoog üle läks. Nali tuleb kohtulisele harutamisele. Kurtummade laulatus. WarSshawis ilmun, Poola ajaleht „Mrenm Kurjer" teatab, et neil põimil kohalikus kirikus kahe kurtumma laulatus olnud. Papp, kes paari laulatanud, pidanud jutlust miimika abil, sest suurem hulk juuresolijaid olnud kurttummad. Naljaks. Onu: Armas wennapocg, mis teeksid sa siis, kui ma kõik sinu mõlad ära maksaksin? Wenuapoeg (üliõpilane): Uusi wõlgasid! Kooliõpetaja (oma seletuse mahel ühele wäikesele koolijütsile, keda ta mähe aja eest noominud  oli): „MiS sinu lõrwal wiga on, et saleda kinni hoiad?" Koolijüts: Ei midagi; aga teie ütlete ikka, et mul kõik teie sõnad ühest kõrmast sisse, teisest wälja lähemad, pean sellepärast teise körwa kinni. Mötte-terad. Iseenese auuötamist ei ole tarwis, kui aga teist auustada ja auusalt elada jõuame. Kõige parem auu on see mis auususe eest saadakse. Auu onauusam, kui arwatakse, aga alatumat  peetakse meel alatumaks kui ta on. Kadedus püüab alati auu määrida, oga see ei lähe tal sagedasti korda, enese armastus püüab alati auu hoida, aga määrib seda kõige sagedamine. Tululikud juhatused. Õunu wõib taimeks ilusad ja warsked hoida keldris kastiga liiwa ehk haganate sisse pakitult. Wäljamaalt. Saksa riigipäew awati minewal teisipäewal. Trooniköue luges keiser Willem ise ette. Muu seas lausus troonikõne Hiina sündmuste kohta, misfionärive äratapmimine sa misfionimaja kallale kippumine olla walitsust sundinud Kianlshu lahte laewasid ja Kiantshu randa sõjamehi saatma. Wägi ja laewad pidawat selle eest muret kandma, et see hiinlaste tegu karistatud saaks, nii et seda tulewikus enam ette ei tuleks. Läbikäimine teiste riikidega olla hää, nii et rahurikkumist Europas karta ei olla, Prantsusemaalt. „Grashdanini" toimetaja ivürst Meschtscherski, kes suure õhinaga Berlinis ja Parisis Wene-Saksa-Prantsuse ühenduse eest tööd tegi, kirjutab nüüd Parisist oma lehele, et see ettewõle täitsa luhta on läinud. Kõik prantsuse  juhatawad mehed olla selle mõtte waSta. Tema arwanud, et Pransiased Wenemaaga sellepärast  ühendust püüawad, et oma majanduSlist wat tema ära, et Prantsuse rahwas oma tasumise mõtet ei jäta, waid kindlasti mõtleb, ükskord surmawat wõitiust Saksamaa wasta algada. Parist maailma näitusel 1390 aastal asutatakse  iseäraline Soome jaoskond ja seatakse Soome asjamees ametisse, milleks Keisri Majesteet „Wiip. San " teate järele luba andnud. Jngkisemaalt tuleb sõnum, et Hiina walitsns  inglastele ühe tüki maad Hongkongi wastu olla ära andnud. Suur torm möllas 25. Nowembril Jnglisemaal  ja selle järele on sääl suur weetõusmine olnud. Themse jõe ja mereranna ääres seitwad wed majad on ära uhtunud ja ümber lükanud Pääle selle on hulk laewu randa jooksnud ja kaheksa aurulaewa ühes meestega põhja läinud. Amerikast. Soomlast on Põhja Amerika külmal kullamaal Klondykes juba sadade kaupa. Üks esimeestest, keda ühtlast õieti selle kullamaa ülesleidjate sekka arwatakse, on Soomlane William tagasi jõudnud ja tal on hää suur warandus kogutud.  Kaasa toodud kullatükkidest, mis ta wälja kaewanud, on kõige suuremad pöidla otsa suurused- Üks kullakaewaja soomlane Gõransson on rikka mehena juba Helstgingisse jõudnud. Külm ja raske olla küll kullamaal elada, aga kes terme mees, sell ei olewat wigs. Teekond Njujorkist Klondykesse makswat 200—3000 dollarit. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäswal, 14. Detsembril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V»k2 peab M 49 Saarlane 1897. WMutaja toimetaja: Hartwig Safi. owä. »«». ps!