M 78. Tartus, IV. juulil. RBS«. KolmaskÜmueSueljaS aastakäik, Tellimisi ja kuulutusi wötawao wastu Postimees Tellimise hind on P sstiga aast, 3r.— k. Ilma postita aaSt. Lr.6o k. - Vs. 1»70, » . V- « 1, 40, . V 4 . 1.-. . . '/. .-..30.. .. kuus „50„ „ „ kuus—,,3o,, Iga üksik nummer 3 kop. W.-Wändras: Tannebaum. Kärus: H.Lemberg.Kcr kus: KudewiUä. Abja-P era külas: Sewper. H all °n gas : Kuusik. BiljandtS: Karvw, Feldt, Grünwaia Wintcr. S.-Jävnis:A. Hakkaja. Põltsamaal Lschberg, Puchk, Jürmann, Moks. WSrus: Btelrose' Walgas: Rudolff. Rakweres: Kuhs. Ä. H. Treu m.ann Pika uul. nr. 51. J õ hwiS: Haho. Nar was ' JakõbyckCo., Grigorjew.Schönberg. Kreenholmis- Kuusmann. Paides: Seidelberq. Koerus: Leppik. Tapal: Tiemann't kauplus. Kalles: Luul, Amb las: proua A. Kalpus. Keilas: Maaberg. Haapsalus: Ktmberg, Holllur.i. Langs. Raplas: Steinberg, kaupmess Saarmannlis  : Stedermann. Waiknal: Weidermann. Ga tschinas:  Kirsch. Peterburis: Seelandt. Leovas Tellimist ja kuulutust wõtatvad waStu: Tarrus: Postimehe toimetus ja trükikoda, BareS, Kuuse. Sachker. Tallinnas: Postimehe talitus, Har,u wärawaS. K. Bnsch. Kluge ä) Strbhm, Wassermann, Niphardt Tõnismäel, Troll. Eesti Põllumeeste pood. Pärnus: Treufeldt, Must, Roller. ToriS: A. Martson. Sindis: Kirschbaum. —s—»-6> Tuleb S kord nädalis wälja ja on Tarws ja Tallinnas saada igal teisipäewal, neljapäewal ja laupäewal. Toimetus on Tartus Peterburi uulitsas nr. 3 (Henningi platsi ääres) K. A. Hermanni trükikojas. Tallinnas on «Postimehe" talitus Harju wärawas, Tesloni majas. Toimetuse adress liht-ja raha-kirjadele: toimetusele Tartus; Wene keeles: rsssru mees", jIKpuTN. Kuulutuste torpusrida 5 kop., lehe eesotsas 10 iotz. Tulge wõidupidule! lugejad teawad küll tõik, missugune pidu metl warsti Tartus ukse ees on: Wöidupidu. Juba neljandat korda on see meie rahwa kõige tähtsam pidu kätte jõudmas. See pidu, kus köit meie haritud ja tähtsamad pojad koos on, ligidalt ja kaugelt. Tõtakem siis ka meie talurahvas sellele pidule, mismeie kirjanduse ja kunsti kosumiseks ning maimuwaiguStamiseks,  meie rahwale asutatud. Kirjanikkude, luuletajate, lautu ja mängukooride  osawõtmine on arwu poolest rohke ja saab tulevikus seda weel enam olema; sest et nüüd auuhinna mõistjad nii on seatud,  et keegi ütelda ega karta ei wõi, et ta töö üle asjalikult ei saa otsustatud. Lähewad  ju ka tattawu meie kvige tähtsamad mängukoorid, kes weel enne ei ole olnud, pidule ja wõidule. Rahwale osawõtmist st st pidust on wäga soowida, sest seda wäärt on ta tõesti. Mis on ennemuiste loana Greeka rahwa kunsti, teadust ja tarkust j. n. e. nii ära ütlemata suureks tõstnud nagu ajaloo tundjad teawad. Noh, seda on nende wöidupldud teinud. Jah, nemad on teed teinud ja siis edasi läinud ning enam kui meie ehk teised, järele jõuaksime laia. Oh kudas oli sääl ka wöidupidudel tähtsus ja anu! Iga Greeklane, kes oma nime mõne auutuma teoga rüwetanud ei olnud, tõttas seks piduks kokku. Waadake, mis paganad ju muistsel ajal teha möistsiwad. KaS meie nüüd seda ei ei suuda? Aga wõidupidud on meilgi ka aasta aastalt kaswanud ja õieti suured olnud. Muidugi oleks nad weel suuremad olnud, kui see pidu mitte kõige kibedamal töö ajal ei oleks olnud, mispärast siis ka hoolsasti põllutööd tegija talurahwaS sest pidust osa ei ole saanud wötta. Tean mitutgi meest, kes kindlasti otsuseks oliwad.teinud wõidupidule  minna, aga nimetatud minemise ajal nägin neil kas sirpi kibedasti välkuvat ehk rihä vM viglaga tööl olevad. Seda on ka auustatud Kirjameeste selts ära tundnud  ja võttis sellepärast nõuuks, seda pidu paremal ajal nimelt-siis, kui ka kõik loodus wöidupidu peab ära jäi aga seekord siiSgi mõne Põhjuse pärast endise aja Pääle. Õnneks on ka nüüd selle ajal küll kõige pakilisem tööaeg möödas ning wöimalik minna. M mõte pidule seekord rahwa seas suur. Näidakem siis kord armas Eestirahwas üles, et ka oma döige tähtsamat pidu suurel  wiisil oskame pidada nõnda kui mõned korrad i,. Wene maalt. Kaugemalt riigist. Aelerõurist. blne trahwi seaduse  raamatu walmistamiseks oli kohtuminiStcriumi  juures iseäraline komitee asutatud.  Nüüd olla see oma töödega walmis saamas, mis warsti seaduseandmise teel kinnitada tulewad. Uus p. As si-se a d us oli kord ju riiginõuukvguS ees, kust ta muutmiseks ja täienduseks sisemisesse ministeriumi tagasi saadeti. Nüüd olla ta sääl hoolega korraldatud  ja pidada jälle riigiuötzpkoWle ta ligemäl  koosolekul ette pandama. peterburi kiri Peterburi kuberm. SchlüSselburgi kreisis Põlewad kangesti metsad. Ilmad on wäga palawad, kuiv on kõik mets ja sellel mõõdul edeneb weel see. Ka on palju heinakuhjasid  metsade äärtes ära põlenud; rahvas on kartuses, et ka metsa äärsed wiljapöllud tule läbi otsa saatvad. Tihti katab paks suits silmaringi, ja teeb hingamise raskeks. Määramata on need kümned tuhanded, mis tu!ilmeisa läbi tuhaks Põletab. Ka on inimesil kinni wõctud ja ülekuulamise alla Pandud, keda põlema süütamise juures süüdlaseks  arvatud. Siin Waldase (Soomlaste) külas oli wäike 3 aastane tütarlaps kõdust nägemata metsa läinud ja ära eksinud. Kolme päewa Pärast leidnud keegi teda kodust 4 wersta kaugel metsast üles. Sooja päewaga oliwad teda söödikud, sääsed, kärbsed j. m. raskesti wigastanud. Wäetike oli uimaseks jäänud. Paari päewa pärast kadus 4 aastane laps ühest Wene külast ära. Aga pole senisaadik  kuulda teda leitud olewat.  Kisk;ad  metsaloomad, hundid ja karnd, teemad siin karjale palju paha, mitmed lehmad on nad karjast ära murdnud, ka karjastele, kes neid eemale kaitsenud, on viga teinud, aga teised inimesed on appi saanud. - —n. —z. Kodumaalt. Wesneri valla mees K. P. 56 aastat wana. katsunud 12. jl. oma kõri maha lõigata. Ütelnud teine, et ta enam Plkemat põdemist ei suutwat kannatada, waid surma tahta. Teisel päeval toodi õnnetu korramku poolest Tartusse, kus mees warsti surnud. - 6. ja 7. juuli wahel, tuli Rannu kihelkonnas nädalase tuima ja liig palama Pääle suur hoog wihm a, aga ime rohke wälgulöömise ja müristamisega. Sündis siis ka selleläbi palju kahju, nähti kolm piksest sünnitatud tuld. Üks neist oli Rannu vallas, kus Rake talu uus elumaja Põles, kraam ja mõned loomad tulesse jäiwad. Pritsi abil, mida saal lgidal mõned peremehed  ostnud, jäiwad aga kambri seinad terweks. Ott soowida, et igasse külasse seesugune  miift saaks muretsetud. Teised kaks kaW oliwad üle järwe Wiljandi maal. Teine olla Siutsepa karjalaudad olnud (Pikasilla ligidal) teine oli Tarwastu Pool. - Toris pandi 8. juulil noor, lootusrikas  elu mulda: päevapiltnik M. Tilk, kes ainult oma nõrkemata tahtmise ja laasimata  püüete läbi päevapildi kunstis nii kaugele oli saanud, et meistrilisid töösi walmistada  mõis. Tilk oli täitsa waene poiss, läks soldatiks ja sai- wiimaks Pärnu wäekantseleis  wauemükskirjutajakZ. Selle körwas  sai ka mahti oma armsat pildi kunsti muidugi harjutada, oma käe pääl. Mullu hakta  kas Wäudras oma kunstile elama, kus surm Jutunurk. Poissmehe rehnungi raamat. Sagedasti on põllumehe majapidamiseraamatust  juttu olnud, kus seda igale põllupidajale  suure kasuga soowitati. Ja tõesti on majapidamise-raamat põllumehele tähtjas ja tulus, sest säält wöib ta aasta lõpul järele waadata, kaS ta majapidamine talle kasu ehk kahju toonud, millest kõige enam kasu tulnud jne., et siis järgmisel aastal sel/e pääle nimelt rõhku panna. Ehk jälle näha, kui palju raha tühjade asjade eest on wälja antud ja nii asjata ära raisatud, et siis selle poolest enam kokkuhoidlik olla. Ilma raamatuta  ei ole aga sugugi wötmalik teada, kuhu keegi kopil jäänud. Ükskord ja teine kord natuke ja nõnda edasi juba palju korda natuke, teeb wiimaks hää summa kokku, ise ei tea aga arwatagi, .et juba niipalju raha Mjata wälja antud. Nii tormilt! kui majapidamise raamat põllumehele, on ta ka iga muu seisuse- ja ametile, ka poissmehe majapidamisele. Teenijad poissmehed saamad praegusel aja! enamasti igal pool kõrget palka. Kudas ehk mis eest nad oma raha'välja annawad, ei tea suurem huik neist isegi, ehk ei taha sest teada, aga aaSta "lõpul on raha wiimse topituni otsas ja aasta palka mõni hää rubla ettegi võetud. Kuhu see hulk raha on jäätud? Wötame aga rehnungi raamat ette, siis näeme seda warsti. Kui sul teda weel ei ole, siis soeta enestle kohe, küll sa näed, see riistapuu teab warsti ütelda kus su kopikad elawad. N>i palju ütlen aga, et 60—80 rubla ühel üksikul inimesel aastas  ära tarwitada, nagu see tihtl näha, liig palju on; sellest rahast wöib weel häägi summa mustapäewa karmis tallele parma. Et ma isi rehnungi raamatu tulu tublisti  tunda olen saanud ja ka poissmees olen, soowin oma kaaswendadele igaühele ka seda ja annan siin ilusa plaani, kudas kõige sündsam  oleks oma poissmehelist rehnungi raamatut  sisse seada. Muretse enesele wäike raamat. Iga aaSta kohta kulub sellest raamatust üksainukene  leht ära. Lehe esimese külje pääle joonista näituseks järgmine tal? 4 ja lehe teine külg jääb muude märkuste tarwis. Tabel V. 23. aprill 1889 - 23. aprill 189 N. Selgemaks arusaamiseks olen oma wiimse aasta rehnungi tabelisse ülestähendanud. See tabel seisab wiienda lehe esimesel küljel, minu rehnungi raamatus. Seega olen siis juba wiis aastat oma raamatut kirjutanud. Siit wöib nüüd naha, kui palju millegi asja eest on raha wälja antud ja kui palju weel üle jääb. Asjata äraraisatud on 4 rubla 31 kopikat, (see summa peaks weel wähem olema !) ja asm eest on antud 35 rubla 91 kopikat. (Morn aasta saab weel wähcmaga läbi, aga mõni aasta läheb weel rohkem, ei wõi parata  !) Mõni ehk arwab raamatute ja lõbu eest antud summa ka asjataks, mille nime alla teda küll sugugi ei tohiks panna, sest nõnda kui ihu toidust ja katet tarvitab, (uhkuse hilpusid ei tohi sallida,) nii ei saa ka waim ilma toiduta läbi, ehk muidu ta sureb ära. Kui sa nüüd ihule tema tar- witust aunad, siis ära unusta ka maimule anda, kuna ju waim ülem on kui ihu. Nii ei ole siis waimutoit ammugi mitte raiskamine.  Waimutoit kosutab ka ühtlasi ihu, lõbuks arwoms nagu näitusel, tsirkuses kainused ja muud, mille tarwis mul sel aastal õige wähe (1 rubla) on ära kulunud. Mis kasu rehnungi raamat annab, selleks  annan warsti sündsa näituse. Sel aastal  (eespoool joonistatud tabelis nr. v) jääb minu wäljaminekut.st 30 rbl. 18 kop. üle, wiie aasta eest (tabel nr. I. minu raamatu?)  tuleb 1 rbl 30 kop. puudus, mis järgmise  aasta käest laenatud pidi saama. Tabel nr. v on „asjata rehnung" 4 rbl. 31 kop. aga tabel nr. I-ses 43 rbl. 12 kop. Waata wcli kus wabe! Sellepärast armas sõber, waata hoolega ette mis eest raha wälja annad. Sea oma rehnungi raamat juhatatud  wiisil sisse ja kirjuta ka iga wäljaantud  kopik hoolega üles, küll sa selle kasu warsti tunda saad. Ka wõid oma wäljamineku  augud weel peenemini ära jaotada nagu näituseks päälkirja „lirjutus-mater- jaali" juures, milleks meie kirjutuspaberit, postpaberit, tinti, sulge, kuuman, marka jne. peame; nende iga ühe jaoks wõib oma isi kriipsuwahe olla. , Nagu lugeja märkab, ei ole selle tabeli sees suitsetamise kulu jaoks ruumi määratudgi.  Mida ei tarwitada,! seda ei oSteta ja selle jaoks ei ole ruumi taxwisgi. Iga tühja asja ostmise eest ennast hoolega hoidma ja mis on siis — Otse raiskamine! Sarnast korda tuleb ette, kus sul tarwilik on sugu wiina ehk õlut osta, aga suitsetada? I selle eest on kõige kergem  ennast ära hoida. Suitsetamine ei ole elu ülespidamiseks sugugi tarwilik ja et piibuta mitte läbi ei jaa, nagu pübumehed tõcndawad, .ja et suitsetamist maha ei saa jätta, ei ole kogunisti tõsi. Kindel tahtmine  teeb kõik, kindla tahtmise läbi wõib ka suitsetaja piibust lahti saada, kui ta ka esiti sugu waewa teeb. Eks wõi ka naestest eesmärki  wötta, kes nõrgemad mehi ja siisgi piibuta läbi saatvad, knda siis mitte mehed, Et, nagu teadusemehed tõendavad, see päälcgi  weel terwiscle kahjulik on, ei peaks sinu rehnungi raamatus küll tubaku, paberossi, sigari jne. jaoks ruumi olema. Mõtleme weel, kui palju piip majasid, metsi, riideid jne. ära on põletanud, siis on ta küll kõigewähemalt  Siberi nuhtluse ära teeninud. Uhkuse pärast paberossi suus kanda on niisama  uagw kuulsaks saamise pärast kurja Leha. Oled sa siis küllalt juba uhke, kui sul pabeross  suus on, ehk oled sa siis jnba kuulus, kui sa inimese oled ära tapnud? Jah, su nimi kõlas tüll igaühe suus, aga alatult. Kes niisugust kuulsust otsib, ei ole enam oma terwe mõistuse juures, ta on halp inimene. Kes uhkuse pärast paberossi suus kannab, ei ole uhke waid rumaluhke. Isi asi on raha wälja anda mõne kasuliku  riista soetamise eest, ehk raamatute ja