rääkinud, nüüd on ,Frankfurti -väljaandja, Zulius Ritterhaus, wana Würsti jutul olnud ja sellele on tema oma mõtteid uute woimude seespidise ja wäljaspidife  politika üle weel selgemini ära seletanud. Esiteks  on Würst Bismark Saksamaa aeakirjanduse üle kaevanud,  lellel mehist meelt küll ei olla, waid keS kõikuda, kuida tuuled täna ja kuida homme puhuwad. Nenda olla ja , Kölni Zeitung" enne tema politika eestkostjad olnud, olla teda aga nüüd maha jätnud, kui üht ,langenud  suurust." Riigi seespidisest politikast on Würst Bismark  kaevanud, et see üle-aru üliwavalaste poole nihkub, kelle määramata himu ometigi keegi täita ei -või, künni kõige seadusliku elukorra põhjused lõhutud on. 'lseäralist seadust Sozialdemokratlaste wasta ei ole Riigipääkvale mitte enam ette pandud, see lõppeda nüüd Wiinakuul ära ja tema ei arwata mitte, et ilma iseäralise seaduseta selle seltskonna wasta läbi saab. Töõliste-kaitse konferenz olla küll weel tema ameti-aeal Keisri poolest kokku kutsutud, aga mitte tema nõuga. See olnud jnba ammu noore Keisri foowimine ja nõuuandjad selle juureõ olnud Hinzpeter,  Douglaus ja teised, kes koguni mitte teenistuses ei seisnud ja kellel siis ka wastatamist ei ole. Tema ei ole muud teinud, kui kutfekirja sõnakäiku tasasemaks muutnud  ja see kutsekiri ilmunud wiimaks ilma tema allkirjata. Wälja tulnud ei olla seal ühtigi, muud kui paljast sõnakölinat,  mis muud teha ei wöi, kui segadust. Saksa- Inglis lepitusest on wana Würst tunnistanud, et selleS Inglismaale üle-aru järel antud on. Helgolandi saart omale saada, see olnud noore Keisri südame-sooivimine, aga seda oleks odawama hinnaga saada wõinud. Selle saare pea! olla suuri kindlust ehitada waja, muidu wõida sellest üheS sõeas Prantsusmaaga rohkem kahju kui kasu tulla. Aastal 1870 olnud see saar Inglismaa oma ja Prantslased pidanud seda rahule jätma, kui mitte Inglismaa'ga  ka sõda saadaZei tahtnud. Edaspidi pidada aga Sakslased seda ise kaitsema, muidu teha -vaenlased sellest omale tuetuse-paiga. Mis fala-kanpadest selle lepituse juures räägitakse, see olla tähtsuseta. Lahkuks Lord Salisbury  täna ametist ja Gladstone tuleks tema asemele, siis ei päriks keeg' enam kõige nende salakaupade järel. Lühidett, jWürst Bismark on otse kõiki Saksamaa uut politikat hukka mõistnud ja see teeb palju tuska. Teiselt poolelt arutatakse ka. Würst Bismarki aeal olnud Eurapa suure politika kedrawars Ber!m'is, nüüd nihkuda see aga tafakesti  Londonisse ja nimelt Wenemaal ei olla selle üle mitte hea meel. Mida kõiki ka aealehed omais rahwuslikkudes  tuhinates kirjutawad, tõsist tüli-asja ei olla Saksamaa  ja Wenemaa wahel kusagil, küll aga Inglismaa ja Wenemaa wahel Taga-Asias ja Balkani poolsaarel. Laiades ringkondades kaswab ka paha meel Walitfuse une polilika-joone wasta as-uuaade aSjadeS ikka suuremaks. Nüüd räägitakse, Major von Wissmauu ei saada mitte enam Zda-Afri!a'sse tagasi saadetud, waid tema asemel üks Kindral-Konsul, kes ainult sulega ümber käia oskab, mitte aga mõegaga. Selle üle on pahaudus wäga suur. Jälle olla karta, et Saksamaa diplomatikufed seda sulega rikuwad, mida Saksamaa tegude-mehed ehitasiwad. Uus Kanzler olla asumaade laiendamisest suuremat muret kartnud  ja noor Keiser olla näidata tahtnud, et tema ka ilma BismarNta midagi korda saata suudab, selleparast olla see lepitus turtsakalt, üle pea ja kaela tehtud. Kui aga Walitsus asumaade wasta ikka seesugust wõera-ema tundmust  näidata, fiis wõida juhtuda, et Riigipääm asumaade tarwilusteks ka mitte penningat enam ei anua. Kui palju need urisemised mõjuwad sedw ei wõi teada, üks paha nähtus Saksa Keisriigi kohta on need aga ikka ja Lõune- Saksamaalt hakata ka jälle healed kostma, mis üksikutele riikidele suuremat isiolemist päriwad, mis ju omas -viimases  joones muud ei tähendaks, kui Keisririigi lagunemist. Rootsis on see -väga pahandanud, et ,Köln- Ze-t-mg" Rootsi Kuninga sõnu, tema et saadaoma mõeka sõea aeal iialgi Saksamaa wasta pöörama, maailma ette puhunud on. Sõeast ei olla ju kusagil juttu ja sõea aeal pidada iga riik -vabaduses oma enese asjade peale -vaatama, mitte ennast juba ette teisele ära lubama ja sellega teise riigi alamaks tegema. Kuningad pidada oma sõnadega kahewõrra  ettewaallitud olema ja see olla ka kõige tantse pruugi wasta, et aealehed Kuningate sõnu nii edewat -viisil maailma ette kannawad. Peale selle arutatakse, et pKötni Zeituug" Rootsi Kuninga sõnu natuke käämttanud on. Need arutamised wõiwad ikka tagajärel natuke ssapvi selle rõõMu-karika sisse kallata, mis Ähnstiania's Saksamaa  KeiSri ja Rootsi Kuninga wahel joodud sai. Heinakuu 13. (1.) päawal on Saksamaa Keisri sõidulaew .Hoheuzollecn" O'den'isse jõudnud. Sõiduplaan ou natuke  muudetud ja Keiser tulla waremini tagasi, kui hakatuses  määratud oli. Major vou Wifsmaun on liikmete-rheumatismuses  haige ja piab mõned pääwad woodis olema. Kardetaw ei olla see haigus mitte. Heinakuu 13. (1.) pääwa! põrkasiwad kaks kaubarongi Baierimaal Zapfeudorsi jaama juures uduse ilmaga kokku. Kaks ametnikku ou kergest haawaud, kolm mashinat wigaStaiud ja wits wagonit lõhutud. Kalged wihmasajud oliwad wiimasei nädalil Maini ja Neckau jõges, nii langest weega täitnud, ek Rheini jõge üle kallaste kohama kardeti. Ilmad on sen nt aga selginud ja wesi alanenud. Austria-Nngrumqqllt. Nahwnsliknd kinstlenused TfchechilaSte  ja Sakslaste wahel Vöhmimaal on weel kangemaks  läinud. Prag'iS on Tschechilased õhe mehe, loskf Heinrich, Sakslaste wolimeheks Maakooli - nõnukoguSjk saatnud, kes kii? Saksa sugust aga juba auruni omast sugurahwast ära taganenud on. Sakslased ähwardawad selle wasta, Võhm im aa näitusest mille osa wõlla, mis Tschechilaste poolest nende eneste kasuks plaanitud on, ilma Sakslaste osawõtmise.a aga wahest koguni mille peetud saada ei w?i. Tülid on uii kauged, et juba arwali. MiniSler-präfideul Graf Taasse olla wnsinud ja tahta taganeda. Wlimaks on J. Heinrich kuulutanud, et tema pakutud ametil mille waSla ei wõta. Kas nüüd kedagi walilakse, kestel mitte ainult Saksa niini ei ole. see ou weel teadmata. Vulgaria asjad nälnmd Auskria'S muret tegema. Senui oli Prluz Ferdiuaud Austria poolt salamahti kaitsetud, nüüd näib ka seal himu temast otsas olema, tema sugukond nõuad tema taganemist, aga tema ei taha taganeda. Tema ema ja KBnrgl Herzog Ernst on selle asja parast Miinisse usun pidama tulla tahluud, on aga tulemata jäänud. Wkst on neile tähendatud, et Austria Walitsus oma osawõtmist Vulgaria asjadest uil emalikult näidata ei taha. Tyrol' is oliwad Wschi jõe arud mitmepääwase wihma tädi kuuni kolm melril üle keskmise aru tõuSnud ja Vrauzost'! junrcS oli üts tamm lõhutud, Ahwang'! juures ütõ stld alla aeliw. Naudtee-sõidud  jamad seisma ;Mnran's seisiwad uulitsad wee all. Belgia'st. Kuningas Leopold on testamenti teinud ja Parlamentile teada anda, et tema selles Kongo-,iiki, mille korraldamiseks tema kõiki oma warandust ära oir kulutanud,  Belgia riigile päranduseks jätab. MlekS, s. o. sel aeal, kui Kongo-riiki ülepea asutama hakati, ei tahtnud Belgialased sellest asumaast ühtigi kuulda ja jäksiwad kõiki Kuniuga hooleks üksi. Asutamise juures sai määratud,  et kui Belgia riik seda suurt maad, mis edaSpidl wist kord wäga tähtsaks saab, mitkc omaks matka ei taha, siis pidi Prantslastele selle peale cflmeue õigus saama. Nüüd on suurem jagu BelgialaStcft Kongo-rligi omastamise  poolt; Kuningale tahetakse 20 millioui franki weikekS tasumiseks tema kulude eest anda ja siis riigi kuluga Kongo-riikk korraldama hakata, üht raudteed ehitatakse juba, esiteks weel Kongo-feW kuluga ja sellest loodetakse määramata kasu. Seal on nüüd kaupade wedamine kandjate  läbi nii kallis, et ühe tonni (62 puuda) kandmine Matadi'st Stanleupoolini 1000 franki maksab. Kaubale wõib sellepärast ainult elfenbelni ja kanlfchukki wkia. sest ühe tonni elfenbelni eest maksetakse Guropa's 28,000 franki, ühe tonn! kanlfchukki eest 6000 franki, kuna Msed kaubad peale 450 franki tonni eest ei maksa. Raudteel wõiwad aga kõik kaubad Curopa turule weetnd saada. Raudtee kallal on nüüd 74 Mroplast ja 1000 Negrik tööl; ehitamine wõtab neli aastat aega. Kosub aga pärast sealine kodurahwas omas hariduses m omas maranduseS,  siis leiawad Belgia wabriku-kaubad. mida, kuida teatakse, Belgia'S wäga palju tehakse, seal ostjaid, töölised wõiwad kodumaal paremal palka saada ja alalised lülid ja tõrkumisel) wõiwad kaduda, mIS nüüd Belgia nuhtlus on. See on Kongo-riigi sunc tähtsus Belgia kohta, nagu ülemerlSte asumaade tähtsus Eurooa riikide kohta ülepea. Inglismaalt. Parlamenti pealttuaS on Helgolandi andmine Saksauraale kolmandemas lugemises wasta wõetud  ja see on sedawiisi seadtikukS saanud. Andmine ja wastawõtmine saada sügise poole suurte mercwäe-pidudega toimetatud. Jnglis-Saksa lepituse teiste jägudega ei taha laiad ringkonnad Inglismaal ikka weel õiele rahul olla. Nende ringkondade ,südame-soow" olnud täieline ühendus Inglismaa põhjapooliSke ja llõmiapooiiSte Aftlka asumaade  wahel. s. o. ja Kapmaa wahel, ehk teiste sõnadega walitsnS kõige Afrika üle Aleksandrias Kapfladt'ist saadik ja nüüd olla ometigi ka Sakslastele selle tee peal õigusi antud. Need IngkaSte-ringkonnad ek suuda sellest mõttest lahkuda, ek kõik ülemrriied maad nende omad olla, piawad aga nüüd wist ometigi natuke teistele järel andma, kui ka raSke südamega.  Politseimeeste  eeskuju järel on ka kirjakandjad Londonis tõrkunud  ja aegu li korralist kirjawabelnst takistanud. Asi on lepitatud. Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) vääwal on Stanley pulmad MisS Temiant'iga peetud. RahwaS on sellest pidust ütlemata waimnStnsega osa wõknnd ja laulatatud  paari teele kallid lillest puiskanud. Kuningaprm-a on Stanley'le oma pildi brilliankidega saatnud. Teiselt poolelt hakkawad aga .ka Inglismaal healed Stanley waõta tõusma. Sir Barttelok, selle wend, keS Stanley kaasas oli ja Namvuya's sealksest kodurahwast ära tapetud sai, on üht kirja wälja annud, milles tema kuulutab, et kõik need jutud waled on, mida Stanley selle aSja üle teinud. Tema palub otsustamisega kannatada, wnni tema oma wenna pääwaraamatud wälja annud on. Prantsusmaalt. Talumised, mida'Prantsusmaa selle eest pärib, et Sansibar! SuUaukuud Inglismaa n-emalikkuse  alla wõetud saab, ou järgmised'. 1) JugliSuma poolt peab löpupänlisell tunnistatud saama, et ainult Prantsusmaal  õigus on Wõeramaa Konsulitele Madagaskari saarel kinnitust nende ametis anda. 2) Inglismaa poolt ei pia Prantslaste liilu-uisi Rigre jeel kuidagi takistama. 3) Kanbaajanlisc-ühendzls, mis Inglismaal Tunesta'S on, piab Jlalia kanbaajamise - ühendusega ühed aaötal 1896 lõppema. See ei tähenda wahem, kni seda : Madagaskari saar, Rigri jõgikond ja Tumesta pinwad täitsa Prantsusmaa  walitsnse alla langema. Wahe ei ole see mitte, aga wist saab see uenda lubatud. Prantsusmaa Walitsuse pool! on kuulatatud, et kui Kongo>riik ära plaks müüdud saamu, siis Prantsusmaal aaStal 1884 peetud Kongokongressi  otsast müüdu esimene ostmise-õigus on. Seda pidada ka Belgia Watltsns protokolli panema, kui Kuninga krSlamrnÜ mu! Kongouiiki omale wötab. Daho nt e y Kuningas on Präsident Carnol'le kirja saatnud, selles kolki süüd tülide pärast PrantSlaSlc peale ajanud ja pärinick, et Prantslased rahu piakflwad. Whydah,  Godome, Abome-Kalawi, Kotonu j. u. e. olla tema omad, neid ei anda tema mitte Prantslastele. Prantslased  olla KotonuÜ lõhkunud, naest ja lapfl ltapund ja raskejalgseid meresse wiSkamid, sellepärast olla tema vüSst kätte wõtuud ja lasknud. Porlonowo Kuningas Tossa olla ka tema atam. mässata aga, lasta palmipnid maha raiuda ja keha teist üuja. Seda ei wõlda tema sallida. Maakondast, niis EnioplaSie omad, ki tahta tema mitte mõtla, ci aga ka oina maid CmoplaSiele anda. See näitab otse kui laula s> cakuulniuS wälja. Mis Prantslased  tegema saamad, see on weel teadmata. -- KuuluS rahwa^najapidamjse-õpetaja P aul? e r o y » Beaulie n noomib Prantslast, seda mitte järel tegema hakata, mis TAAliStrkaitse-konfermzik Berlinls ueuukS wõetud on. Hra olla küll selle eest eest hool! kauda, ei laste termis waliriknteS rikutud ei saa, aga poisikesed wõida omast 12. elu-aaSiast saadik küll juba osa perekonna ülespidamisest mdl ta, TMMcte käskida, kui palju ehk kui mähe nemad küsd leha wõiwad, selleks ei olla Waliksnsel õigust. Niisama  mähe alla õigusi naeslerahwale iüüd Zö aeal wabrlkutes  Zra keelata. Kui Walitsuse! mõimalik ei ole naeSterahwast omast käest toita, siis ei pidada nende teenistusele  anusal wiisil, takistust ette pandama. Muidu möida naesterahwas kergest öüsesi teenistust otsida, mkS palju pahem on. kui üüsene töö wabrikutes. Seesuguste nõuudega tahta ainult Sozlalistlased rahwast oma poole meelitada. Nagu igal aastal, nenda on ka tänawu Heinakuu 14. j?) päämal Paris'iS suurt rahwa- ja wabaduse-pkdu  peetud. OtrasSbnrgl kuju ees on küll selisitasrd" natuke kembukanud, aga kõnede pidamist ei ole Politsei lubanud. Üks poolpüürane, Jakob, on palja rahuga PrDdenti külla peale lasknud, et ennast tema paole püürakS, sest tema olla hädaS, olla mõnda katsunud aga kõik olla nurja läinud. Teda on arStide tähelepanemise alla antud. Wene lippu on rahwa poolest kange aunchõiSkamisega teretatud. ,Echo de PariS" kirjutab, et St. Etienne püsstwabrik Wene Walitsnsega  StWMö weike-kalibriga püssi tegemise süle kaupa teinud. ,Pekerburgj Zeilungl" poislest on küsimise-mark selle sõnumi juure kehlud. Voulanger tahta andeksandmist  nõudma hakata, tema tahta ennast selle kaubaga asumaadele saata lasta, et pärast jälle sdemväe sekka üles wõiks wõetud saada. Arwalalse, et tema soowimist et tcktdeka, nlk kaua kul Constans Minister on. Greeka - maa Kuningas reisis Heinakuu 16. s4I pääwal AirüeS-Batusllst ära ja läheb Mailand'! kaudu kodumaale tagasi. Itakiast. Mitmelt poolelt koStawad Italla's healed, mis kõigiga kahul olla ei taha, mida Afrika aSjuS Saksamaa,  Inglismaa ja Prantsusmaa wahel kaubeldud ou wõi olla. El Tunesta nüüd täitsa Prantsusmaa omakõ saama piab. see on kõige rohkem ZtalialaSke meelt-waSla. Enne kui Prantslased seda maad pool salamahti omale wSkffmad, seisis see kõige rohkem Italia wõimuSkonna all ja ItalialaStel oli seal kõige suurem kanbaajamme. Täitsa seda oma endisi tühisusi seal kautada ei kaha nemad mitte. Ka ei taha Ilaliatased sellega leppida, et Somali-maa täieSte Inglastele saab, waid tahawad sellest üht suurt jägu omale, nimelt aga wabat ssilu GjuVa jõe sa selle arude peal. Afrika jägamises saab wist weel palju, kui ka mjkte werd, siis ometigi tinti walatud. Italia kuulus reisija, Kapitau Casali, kes Emin Paschaga üheS Wadelai'S oli, vn sealt tagasi tulnud ja mis tema räägib, see on täitsa Stanley juttude waSta. Mille Stanley ei olla Emin Pafchat Wadelai'S MahdistlaSte käest peafinu d, waid Emin Pascha ja Casaki teda suurest hädast ja ainult nende abiga on teMa Sansibari rauda lagast pea Suud. Orjata,lptemise HZwikamik ei pka Easati Aftika's mltke wSimalikulS, niisamati ka mitte raudtee ehitamist Sansibari  rannast Kes?-Bfrkka'sse. Stanley wiimases kirjas olla pahu mis mille Slge ei ole. AbeSsynia'? jõuda