Äustria-Angrumlmtt. Kui ka civil-abielu ettepanek Ungrumaa riigipääwal weel aega võtab, fiiSki ou kirikupoolitika  võitlemine seal juba elavusega lahti läinud. Nõuupidamine kirikute ja koolide ülespidamise kulude üle on valitsuse liigetele aSja annud, kiriklaSte kaua-kannatatud pealelungimtSle peale vastata. Koolide-miniSter Graf Chaky on esiteks vägevas kõneS oma käsku »eestära-ristimtSe"  kohta kaitsenud. SitS on tema ametlikkude aktide järel seletanud, et aastatel 1874 künni 1890 Ungrumaa erzpiiskopid ja piiskopid sagedast keelanud ei ole, segapaaride  laSte ristimise-tunniõtufi Ewangeliumi usutunnistuse  kirikuõpetajatele välja anda, et nemad sel aeal fiiS ka minisugust südametunniStuse-sundmust ega usuõpetusevaStast  aSja selles leidnud ei ole, mida eestära,ristimisekäsk  Küünlakuu 20. (8.) pääwast 1890 ainult kindlast, kõikidele maksvaks saaduseks korraldab. — Ungrumaa Rooma-Katholiigi kiriku ülem juhataja, WÜrstprimaS VaSzary,  on ministerpräfident Wekerlest. adreSfist monarchile ja Ungrumaa valitsusele saatnud. AdreSfiS Keisrile saab seletatud, et valitsuse kiriku-politika programm, kui see maksvaks pandud saab, koik Ungrumaa vanad seadused ümber lükkaks, määramata segadust teekS ja Rooma-Katholiigi  kiriku põhjuseid põrutaks, ühel aeal, kuS ümberlükkamise  õpetused thronide ja riikide kallale kipuvad, pidada kõik eemal hoitud saama, miS rahvaste ufu-meeldust nõrgendab.  Waimulik ametkond lõpetab oma adreSfi palvega, Keiser tahaks kui kiriku kaitseherra kõiki kardetavaid munk-, mifi kirikust ja isamaast eemal hoida. AdresS ministeriumile arutab viide? jäuS segaabielude laSte paika usutunnistuse aSjuS, Juutide vastuvõtmist täis-kodanikkudeks, usuvabadust ja civil-abielu. Juutide waStawötmise kohla ei olla märgukirjal ühtigi nende usutunnistuse vaba tallitamise  vaSta ütelda. Juudid olla Ülepea riigi põhjusseadust  mööda Khristlastega kõikides kodanlikkudes õiguSteS ühcöiguSlistekS tunnistatud. Piiskopid ei anda oma healt aga mitte Juutide usutunnistuse waStavstmisele nii kaugelt,  et Khrlstlaste ja Juutide usutunnistuse vahel see kord figikS, mis nüüd Kooma-Katholiigt ja teiste waStavõetud  khristlikkude usutunnistuste vahel maksab. — Poolametlik  pWiener Fremdenblatt" onPaaStukuu9. (Küünlakuu 25.) pääval ÜheS juhtkirjas Saksa sõeaväe-ettepaneku tagafitöukamtst  esimese? lugemises arutanud. Saksamaa sõeawägi  olla Prantsusmaa sõeawäe taha jäänud; see tulla sellest, et üleüldine sõeawäe kohuS Satsamal küll seaduslik olla, aga mitte üleüldiselt maksma pandud ei saada, sest sõeawäe-valitsuS ei võida aaStaS rohkem mehi waSta võtta, kui määratud ou. Kui nüüd Saksamaa valitsus seda parandada tahta ja tSrelejad takistusi teele vedada, stiS pidada viimased ometigi nenda Saksa riigi söbrade healt tähele panema, keS meele tuletavad, et hooletus ja hirm rahaohwrite eest, Prcusslased Jena'Sse ja Auerstädti'sse (kuS selle aasta-saea hakatusel PreuSst sõeawägi Prantslastest  nii kangest löödud sai, "et riik otse lõhutud oli) viidud saiwad. RaSke waötatamine langeda nende peale, kellel Saksamaa sõeaväe-ettepaneku ja sellega üheS ehk kõige riigi tuleviku üle otsustada ou. Saksa-keelinue ,Peterburgi  Zeitung" tähendab selle juure: ,See juhtkiri saab vist paha verd tegema ja Sakslased saavad ütlema, et palju kergem on, häid sõbru ikka suurematele ohvritele kihutada, kui oma õlast määratumate koormate alla paenutaba."  — Luremburgi Sunrherzog tuli Paastukuu 14. (2.) pääwal Wten'tSse. Herzog von Cumberland käis teda teretama?. — Wien't politsei on mitmed inimesed kinni võtnud, keS kahtluse all seisavad, et nemad Feldmarschall Nadetzkt marschalli keppi varastanud, miS kolme aaSta eest ära kaduv. Daanimaatt. Majestät Wene Keisri sündimise-pääwal oli Jumala-teeniStuS Kopenhageni Wene kirikus. Koik kuninglik perekond, ministrid ja diplomatika korpus oliwad seal. Kuningas ja Kronprinz oliwad Wene mundreS. (Majestät Wene Keiser sündtmise.pääwa on ka teiSteS Europa  riikide pealinnade? pühitsetud, kui ka mitte nii pidulikkult.  ,T. S." t.) — Wäinad Daantmaa ja Rootstinaa vahel on nüüd täieSte lahti ja laevasõidud takistamata. Nootsi-KormmaaN. Tähtjas on, et sel silmapilgul, kuS Norramaa radikal-erakond otse omad laevad ära põletas  ja üheS koosolekus oma keSkiS nõuukS võttis, oma eeSmärgi poole tõtata, Rootst poolt pakutud wenna-käest hoolimata, radikal-ministeriumi leht üht kirja toob, milleS kinnitatakse, et fee erakond koguni mitte Roolst-Norra ühendust  lahutada ei tahta. See leht kirjutab; ,Kõik mida meie tahame, on see: ükS kõikidest wanunenud monarchlikkudest  ja rahwa-oiguSlitest mõtetest puhastatud, s. o. nooruStatud  ühendu», miS üheks tõe poolest rahu-ühendusekS ümber muudetud on, üheks ühiseks kahe weike ühenduserahwa  tsiolemtse kaitsemiseks. Mete kahjetseksime kõrgema?  graadiS, kui nüüdne ühendus kokku langeks; sest kui meie ka istolemist üle kõige paneme, siiski teame mete väga heaSte, et need mõlemad rahvad, kui nemad ühendatud on, üht suurt teenistust rahule ja edendusele teha võivad." — See Norramaa mtuiõteriumi leht põõrab ennast siis weel Kuninga ja Kronprinzi waSta, keS oma sugukonna kasu kõgemakS pidada, kui wend-rahwaste kasu. — Kui radikal erakonna mõtted Norra-Rootst ühenduse üle ka tõeSte nenda olekstwad, kui see leht kirjutab, siiski paistab lausetest ,wanunenud  monarchlikud ja rahva-õiguSlised mõtted" ikka välja, et fee erakond Kuningast wõerdunud on ja sedaviisi Rootslastega vist mitte kokku ei mahu. Selle kõrwaS koStab aga ka Norralaste tasasematest erakondadest hoiutavaid  healefi, radikal-erakond pidada oma tuhinaid jahntama, sest rahva suurem bulk ei soovida tuhinaid, miS ainult isamaa alandusele saata võivad. Kui palju mõistlikumad healed mõjuvad, seda on ära oodata. 8chweij'tst. Baseli kõhtude poolest oliwad mõned raudtee  ametnikud nuhtluse alla mõistetud, keda süüdlasteks suureS raudtee-õnnetuseS Mönchensteini juureS pealt. Ühendufe-kohuS,  kõige kõrgem Schveizi'S, on neid nüüd 8 healega  1 heale waSta süüst lahti mõistnud. Kuida lugejad ehk veel mäletavad, kukkuS seal üks raudtee-sild sisse, kui rong üle sõitis, ja peale 100 inimtst saiwad surma. Seda filda oli Prantsusmaa kuulus insheniör Eiffel ehitanud,  keS nüüd Panama-pahandnsc pärast vangis tStub. — AuStria Keiser on Paastukuu 15. (3.) pääwal Torritetist Münchenisse reisinud. Itall'a'st. Kõikis on suur rõõm Saksa KeiSripaari  tulemise üle Jtalia Kuninga-paari hsbe-pulma, mis Jürikuu 22. (10.) pääwal peetud saab. Niisamati rõõmustavad ennast ka monarchlikud lehed mõlemis teises kolmühenduse-riikkS. AuStrta ,Neue Freie PreSsss" ütleb, see wõeruSkäik saada kõigele maailmale näitama, et ühendus  Saksamaa ja Jtalia vahel kindel on, kui ka Paapst selle ühenbuse vaSlaSte pool seisab. Keisriga üheS minna mõne jutu järel ka Graf Caprivi, miõ aga teiselt poolelt mitte tõekS peetud ei saa; Keisriga minna ainult väliste aSjade riigisekretär Freiherr von Marschall ja keisrikoja ülemmarschall Graf Eulenberg. Peale selle minna hiilgav sõeawäe-kaaSkond ja KeiSripraua kaaskond. Keiser Wilhelm minna ka PaapStt juure, selsamal viisil naa» tema isa, selleaegne Kronprinz Friedrich Wilhelm seda tegi. Jtalia Kuningas Humbert seisab niisamati nagu tema isa, KuningaS Bictor Emanuel, Rooma-Kalholiigi  kiriku needmise all ja see hakkab ka tema wõeraõte külge. Kronprinz Friedrich Wilhelm läkS sellepärast omal sõidul Quirinal'ist Vatikan'iSse Saksa saatekonna-paleeSse la sõitis sealt kui omast ametlikust korterist PaapStt juure. Et Kuningas Humbert needuse all seisab, sellepärast jääda AuStria Keiser, kui Katholiiklane, hõbe-pulma tulemata; Saksa Keisril, kui Evangeliumlasel, ei ole sellest needusest hoolida. Ametlikult ei olla Saksa KeiSri tulemist Vatikan'iS  veel mitte teada antud, paavstlikkudele lehtedele on aga ette kirjutatud, Saksa Keisripaari wõeruõkäiku mitte ühegil viisil arutada. -— Caltanizetto maakondaS on Paastukuu 6. (Küünlakuu 22.) pääwal mässamine olnud ja selle juures kakS rahurikkujat surma saanud, kakS on raskest haavatud ja umbeS kakskümmend on kinni võetud. — Wene väliste aSjade minister, Riigisekretär von GterS, tuli Paastukuu 12. (Küünlakuu 28.) pääwal San Remo'st Florenz'iSfe ja võttis Paõli pensionis korterit, pitkema aea peale, kuida arvatakse. Paastukuu 1S. (3.) pääwal sõitis Wenemaa saadik Rooma'S, Geheimrath Vlangali, Riigisekretär von Giers'i juure. 8siania'st. KorteSide (Spanta parlamenti) valimised saiwad viimasel nädalil peetud. Paiguti ou rahurikkumisi ette tulnud, nenda VeleziS, Granada maakondaS, kuS ükõ inimene surmatud ja mitmed haavatud salvad, nende keSkis ka bürgermeister. Ka Barcelona's ja mujal on rahu-ritkumifi olnud. Walimised ei ole mitte täieSte valitsuse meele järel; republikanlafi ja teist rahutumaid vaimust on palju sisse sattunud, kui ka ws imuS mitte just nende kätte et ole langenud. Lürgi riigist. Konstantinopel tst on sõnumit saadetud, et endine EgyPtuS'e Khediwe, Ismail Pascha, mitte Londonisse  ei lähe. — Helvadji linnast oma perekonnaga KonstantmopeliSse asunud suur-kaupmeeS Hadji Ughu HuSsein  tappis Paastukuu 14. (2,) pääwal armukahtlusetuhinas  oma abikaasa, selle õe, ühe politsei-ametniku ja ühe teise ametniku ära, ja pärast iseenese. sireekumaalt. Seespidiste asjade minister on PaaStu-11.  (Küünlakuu 27) pääwal Londonisse reisinud, rahalaenu  seal korda saatma. — Preili Weber, KronprinzeSfi kaaskonnast, kukkus Paastukuu 8. (Küünlakuu 24.) pääwal  Parthenonilt maha ja oli paigal surnud; järgmisel pääwal laSkiS tema peigmees, üks sõeawäe-arst, ennast maha. 8erkia'st. Kindral Sava Grnttsch, Serbia saadik Konstantinopel'iS,  on sealt telegrafi läbi järsklisel wiifil ära kutsutud.  Radikal- (Wene-sõbraltne) erakond oli teda omaks kandidatikS sknptschina walimiSteS wslnud ja sellest ei tahtnud tema taganeda. See on neid pahandanud, kelle käeS nüüd wöimnS Serbia's on ja keS AuStrta poole hoiavad. Tyana'S Uficzart kreisis on verised kokkupõrkamised  olnud. RahwaS võttis sõeariiSlad shandarmide käest, stduS neid kinni ja saatis ära. Kohtuvanem sai pool-surnukS peksetud. Sõeawägi lämmatas mässamise järgmisel pääwal ja võttis 40 mässajat kinni. Skuptschina-liige  Jokszimovitsch on kui kõrge-äraandja kinni võetud. Weel mitmes leifeS paikaS on waslapanemised ja mitmed waStapanijad on kinni võetud. Cacaki kreisis on mitmel vastapanijal talupojal korralised sõeapüsfid olnud. — Endine Kuningapraua Natalia on kuulutanud, et tema kolme nädalt pärast Marseille ja Konstantinopeli kaudu Ialta'sse reisib ja Sinaja'? Kuningas Aleksandriga kokku saada tahab. ButMmst. Pahandus, mida metropolit Klementi Prinz Ferdinandi fündimise-pääwal Ttrnowo's peetud jutlusega tegi, milleS tema rahvast Bulgaria nüüdse valitsuse  vasta võitlema kutsus, keõtab ikka meel edasi. Esi' tekS vits rahvas teda kloostreSse ja päris tema äraheitmisi  ametist; nüüd päritakse et tema kohtu alla antud saaks. Selleks ei olla, kuipa ametlikult kuulutatakse, kirikliku  ülemkohtu luba tarvis. Metropolit Klementi oli ka nende kestis, keS Würst Aleksanderi elu nii kibedaks tegiwad,  et tema throni pealt taganes. piStiS pea välja ja hüüdis üht talunaest ,Atsinja!" Naene kohkus, tahtis ennast ümber pöörata, libises aga ja kuttuõ raskest maha. Mascha käänas ennast tagasi ja naeris täiest kaelast; ka Tschiertapchanow hakkab naeratama, NjedapjuSkin sufiseS suures rõvmuS. JärSku kargasime kõik üleS. Kõue-müriu kostis, välk lõi pilvest alla . . . õhk hakkas ennast puhastama.  Pärast poolt tundi et olekS meid keegi enam tunnud: meie lobisesime ja tembutastme nagu lapsed. Mascha oli kõikidest kõige vallatum. Tschiertapchanow neelaS teda oma silmadega. Tema nägu oli veel kahvam, sõermed venitatud, film kuumas ja pilwttas korraga. Melõ-inimene oli omad päitsed lõhkunud. NjedapjuSkin lonkaS oma lühikeste jalgade peal tema järel, nagu isa-part ema«pardt järel. Isegi Wensor (puudel) roomas pingi takka eeStuaS välja, jät lävele seisma ja hakkaõ korraga kargama ja haukuma. Mascha hüppaS teise tuppa, tõi guttarre, viskas  shali õlade pealt, iStuS ruttu maha, tsStiõ pea püsti ja halkas üht MustlaSte-laulu laulma. Tema heal koStiS ja vabiseS, nagu raputatud klaaS-kellake, pea kosuval, pea nagu sureval kõlal. . . Meie süda sai rõõmsaks ja sai kurvaks — Tschjertapchanow hakkaõ tantsima. NjedapjuSkin  koputas ja õeruS jalgadega. Mascha'l läks nagu kasetohul tuleS: tema õhuksed sõrmed libisesiwad üle keelte, tema tsmmnkas kael paenuS pitkamefi kahekordse merewaiguehte  alla. Kord jäi tema järSku vait ja kortsus wäfimuseS  kokku, nagu kisuks tema tahtmata keelest, ja siis pidaS Tschjertapchanow kinni, nikutas õla ja tuetaS jalgu põranda waSta, kuna NjedapjuSkin nagu porzellanist Khiinlane pead ntkutaS; — pea laSkis Mascha jälle lahti nagu pöörane,  sirutas ennast kõrgesse püsti, sirutas rinna wäljaspoole  ja Tschjertapachanov iõtus jälle põranda peale maha, kargas laeni üleS, loõritseS nagu lõuke,luSti, luSti I, tarjudeS. ,LuSti, lusti, luSlt, luSti I" hüüdis RjadapjuSkiu rutuse kõnevooluga vahele. Wast õhta htlja lahkusin mina BeSsonowo'st. Mascha elu-lugu jutustan lahketele lugejatele teisel korral. Mõnda. Rumänia Kuningapraua Elisabeth et ole, kuida teatakse, mitte Kronprinz Ferdinand'i ja Edinburgt  PriuzesS Marte pulmaks Sigmartngen'isse tulnud. Sellest arwati nüüd, et Kuningapraual ikka meel paha meel selle JngliSmaa-koõja üle olla, kuna temast Kronprtnzile  määratud pruut, preili Helene VacareScu kõrvale jäätud sai. See et olla aga mitte nenda ja Kuningapraua  olla tõe poolest nii haige, et arstid temale uõuu olekstwad anda võinud, "sel aasta-aeal Sigmaringen'tSse reisida. Nimelt olla tema jalad pea halvatud. Täheks, et temal mitte paha meel noore KronprinzeSfi vasta ei ole, on tema noorele paarile ühe nii kalli kingituse saatnud,  miS kohe Inglismaa Kuningapraua ja Saksa KetSri kingituste järel tuleb ja mis peale selle veel Kuningapraua  Elisabeth'! enese kuiistritta käe ja luulerikka vaimu töödega kaunistatud on. See on üks weike kuld-kafette, pühapiltide-kapi kujul wanal Bpzanz- (Konstautinopel-) Rooma viisil tehtud. SeeS ou üks kimbuke 30 Kuningapraua  enese käega elfenbeini-laaStukeSte peale maalitud piltidega  ja ühe luuletusega, ka Kuningapraua enese käega kunstlikult kirjutatud. Kimbukese peal seisab ,Rännukepp" ja stSse on kirjutatud ,Rä»nukepiga käeS mine wõerale maale ja ole seal võitja." ühes lauluõ: ,Minu palve", näitab Kuningapraua suurt välimust maailmast ja igatsust ärakutsumise järel. Kui vaimurikas kena-kirjaline on Kuningapraua Elisabeth juba ammu nime all „0armsn Sxlvs" — Metsa Laul — tuttav; kaua-aegne hatguS näib tema vaimu aga nüüd kurva meele alla rõhuma. Omalt maalt. Tallikmast. Erzellenz Eestimaa ritterkonna-peameeõ Otto Baron B u dbe r g on Paastukuu 5 paamal Peterburg'ist  tagasi tulnud, kuS tema Paastukuu 3. pääwal Majestätide Keisri ja KeisripraUa jutule wõ etud oli. Temaga ühes oliwad teiste keSkiS ka Senator  Wirkl. Geheimerath von Lielienfeldt (Duhala päriSherra), Kuuramaa maaivolikit Bawu H e y hi» g ja