waid täiendusi tuttawatele tõeasjadele  juurde lisada. Kui siisgi tähtis osa katsetest uuema hypnotismusepjychologias  eksi teele on astunud, siis on see awalikult sest tulnud, et need mehed enda psycholagiaga okkultismuse  poole kalduwad, nagu ma juba eespool väitasin. Pjychologiaga  on jällegi siin lugu nõndasama, nagu magamise psychologialije seletuse  juures juba sagedasti on nähtud. Puuduline psychologialiste nähtuste analyse on selle juures pääsüüdi. Schellingi kooli tondisarnane unenagemise-psychologia  oleks waewalt wõimalik  olnud, kui selle auustajad unesnägemise  tõsiste sündmise tingimistega  selle koosolekut meelteliigutustega  ja -ühendustega natukenegi rohkem  tuttawad oleksiwad olnud wõi nende pääle enam tähelepanemist kulutanud." Hypnotismuse praktilise tähtsuse kohta kirjutab Wundt nii palju, et see pääasjaliselt haiguste parandamises  seisab, ja on tema hoopis selle arwamise wasta, et hypnotismusel kaswatuse teaduses, kurjategijate parandamises  ja prozessi asjus, kui ka kunsti ja kirjanduse wäljal ja muudes  teaduse osades seesugust tähtsust oleks, nagu tema apostlid küll ilusate  sõnadega ette kuulutawad. Ja pääle selle, kui ta selle kohta seletusi on teinud, kirjutab ta edasi: „Hoopis  asjata on nende teaduslikude olema peawate warjuwaimude kohta edasi kirjutada. Selle wastu on aga küll waja selle pääle waadata, kui kahjutikult  see asjalugu awaliku elu pääle wõib mõjuda, kui hypnotismuse-ewangeliumi  kuulutajad enda õpetusele jüngrid leiawad, kes teaduslikult koolitamata  olles hypnotiseerimist nagu plaanlikult ette wötawad. Sest saadik- kui LiõgeoiS katsete läbi kindlaks  tegi, et wõimalik on inimest kurjateole suggererida, mis tema kas kunstunes ehk selle järelmõju all korda saadab, ilma et ta ise sest teaks, mis ja mikspärast ta seda teeb; ehk et inimene nõndasoma kunstunesse  panemise läbi nii kaugele wõib wiidud saada, et ta isegi usub ennast mõnda kurjategu teinud olewat, millest  ta aga tõepoolest midagi ei tea, sest saadik on see küsimine mitu korda arstide ja adwokatide käes seletada olnud. Ka on kunstunesse panemise kohta kaitse seadusi tehtud, nagu Belgias, aga weel enam ja sagedamini  on neid kui tarwilisi seadusi soowitatud." Siis kirjutab Wundt weel selle kohta, kudas hypnotismus nii hästi fysikaliselt kui ka psychikaliselt kahjulikult  mõjub, ja hoiatab tema eest iga ühte, kelle juures mitte arsti nõuu pääle seda otse tarwis ei ole ette wõtta. Mina ei hakka seda siin mitte pikemalt ümber panema, waid ütlen ainult, et tema juba kord tähendatud raamatus see ülipikemad seletused leida on. Weel enam aga tema raamatutes „Essays" ja „Grundzüge  der physiologischen Pjychologie", mõlemad Leipzigis W. Engelmanni kirjastuses ilmunud. Nõnda kirjutab üks otse sellel teaduse  wäljal töötegija, kelle õpetused suurtes koolides ette kantakse ja kelle töödest ja katsetest-experimentidest suurt lugu peetakse, selle asja kohta, mida J. Järw Krafst-Ebingi järel ütleb selle talwa olewat, mis siiamaalse teaduse lõhki saab karistama. Noh, Wundt ja tuhanded teised on wähemalt  nõndasama õpetatud, kui Krafft- Ebing; zja kui nemad teaduse lõhkikärijemist  weel ei karda, siis wõime meie ka ilma kartuseta olla, ja seda hoolimata sellest näitusest, mida hr Järw oma teise wastuse lõpul kuuhaigest  ette koob: Haige olek ei seleta  terwet olekut mitte l Ja mis siin „läbi nägemisest" ja „raskuse kaotamisest"  kõneldud on on pehmelt öeldud luuletus. Teised, wähemad punktid, mis alles harutamata on, jäägugi nii. Mitte, et nende kohta harutusi tuua raske on, waid et wähem tähtsate asjade seletamine pikale wiiks, mis aga mitte hää ei ole. (Pooleli.) M. M. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Inglise lehed °n juba selle üle aru pidama hakanud, kust küll siis raha Sudani sõjakäigu tarwis wõtta, kui Kairo edasi kaebamise kohtus prozejs rahasumma Pärast, mis Egiptuse wõlatasumise kassast wöeti, jälle protesteerijate kasuks lõpeb. Mõned suuremad lehed annawad  riigivalitsusele nõuu diwidendid Inglise walitsuse käesolewate Suezikanali  akziate päalt selle sõjaUse ettewõtte pääle ära kulutada. Need akziad kannawad Ingli semaale aastas umbes 7 miljoni rubla intressist. Kui aga sõjakäik kord tõsiselt on alganud,  siis ei suuda see rahasumma muidugi mõista kõiki kulusid ära õiendada; siisgi oleks ta suureks toetuseks Egyptuse pooltühjale riigikassale.  Aga kust peab puuduw summa tulema? Kust mujalt, kui Suur-Britannia riigi alamate tasku' test. Inglased ei armasta küll mitte raha sõjaliste ettewõtete pääle wälja anda, aga see kord on Suur- Britannias sõjatuhin derwischide wastu nii kaugele laiali lagunenud, et lord Salisbury wõib julgeda parlamendilt  raha Sudani sõjakäigu tarwis küsida, ehk küll tema wastased,  wabameelsed, agarasti rahwast selle ettewõtte wastu üles kihutawad. Inglased ei ole just mitte Transvaali boeride ja nende presidendi,  Krügeri, sõbrad, siisgi on üks Inglise nädalileht,wabameelne «Lpoaksr»,  tarwilikuks arwanud ühes pikemasMrjatükis  uitlanderite päämeeste prozessi puhku president Krügeri tarkust  kiita. Sääl kirjutatakse selle tähtsa Lõuna - Afrika politika - mehe kohta pääle muud järgmisi: „President  Krüger on oma tarkuse läbi nüüd mitte ainult Johannesburi uuenduste-komitee ja vr. Jamesoni, waid ka rumalamad mehed boeride seast ära wõitnud. Uitlanderite uueuduse'komitee päämeeste wabakslaskmine  tähendab, et president Krüger  suurmeelsust sääl oskab tarwitada, kus seda hädasti waja on. Meie loodame, et inglased edespidi tast paremini oskawad lugu pidada. Ta ei ole muidugi mõista mitte inglaste maitse järele mees: tal on nõrkusi, mis inglaste omadega mitte ühte ei käi ja eksiarwamisi, mida inglased ei salli. Kuid iga otsekohese maimuga mees peab tunnistama, et president Krüger tark ja kaugele ettenägew mees on, maba tigedusest ja kättemaksmise himust. Johannesburi uitlanderite priikslaskmine olgu alguks parematele olekutele Transvaali ja Jnglisemaa wahele." Roomas hakati juba siis, kui major keda kindral Baldissera Meneliki juurde rahu sobitama saatis,  Massauasse tagasi jõudis, arwama,  et kindral Baratieri süüst wabaks mõistetakse. Major Salsa teatas nimelt, et kindral Albertone, kes praegu Abessinias wangis on, talle ütelnud, et kindral Baratieri Adua lahingi kaunis targasti olla sisse juhatanud, Albertone, saanud näit. wäga hää seisukoha ning oleks wõinud kuni õhtuni wastu pannakui teised brigadid talle õigel ajal appi oleksiwad jõudnud. Et seda ei tehtud, olnud teiste alamate juhatajate  süü, kes kindral Baratieri käskusid  ei olla täitnud, waid oma sepitsetud  plaanide järele jchoalaste kallale tunginud. „Kui kindral Baratieri käsud oleksiwad täide saadetud, oleks wöit meie olnud," ütelnud kindral Albertone oma lahingu - kirjelduse lõpus. Sõjakohtu ees ütles päälik Stefani, kes ka Adua lahingist osa wöttis, et kindral Baratieri ennast sugngi tapluse-paigast eemal ei olla hoidnud, nagu pärast seda sündmust suurem osa Jtalia lehtesid teatas. Tema, Stefani, leidnud kord kindrali 40 mehega juure waenlaste salga keskelt, kust ta teda hädawaewaga saanud päästa. Kindral Baratieri tahta, kuda kuulub, ühte kloostrisse elama minna, sest et ta maailma kärast täiesti ära olla tüdinenud. Türgi lehed teatawad, et Ma - kedonias mitmes paigas jälle mässulise liikumise algu olla märgata. Newrekopi linnakene, kus hiljuti üks wäikene mässuseltskond kinni wõeti, on natukene maad lõunapool Rhodope  mägesid sellessamas maakon» nas, kust kaudu minewal aastal mässajatele  Bulgariast abi anti. Mvnastõr,  kus ka neil päiwil ühte mässajate  seltskonda nähti, on Albania piiri lähedal. Ka Belgradisse teatati,  et Bulgarias asuwale Makedonia  keskkomiteele korda olla läinud Makedonias mitmes paigas rahwast mässule üritada. Ehk küll Serbiast tulewaid teateid selle asja kohta iga kord ei wõi uskuda, sest et bulgarlased  ja serblased sääl Makedonias üksteisele waenulikud on, siisgi tule b wissisti suurriikidel pea jälle silmad sinna poole pöörata ja säälseid olekuid  paremini tähele panna. Transvaali boerid on oma presidendi  praeguse politikaga wäga rahul.  Minewal laupäewal ilmusiwad Krügeri juurde Pretoriasse bürgermeistrid  kõigist Transvaali linnadest, et teda armuheitmise eest reformerite päameeste pääle tänada. Krüger wastas nendele piibli pääle tähendates:  „See raamat on mulle mu tegude juures alati juhatajaks olnud. Meie pidime kallale tungijatele sõjariistadega  wastu hakkama, kuid pärast  wõitu armuheitlikud olema." Wahe-ajal on Oranje tvabariigi  parlament otsuseks teinud Kapimaa,  Natali ja Transvaali walitsusteke  ühte tollilepingut ette panna, mille läbi need maad edespidi Suur- Britanniast ökonomialiselt Vabastatud  saaks. Delagoa raudtee kaudu olla nendel nüüd wöimalik teiste maailma-nikidega ilma wahemeesteta kaubitseda, kelleks senini sääl enamasti  Suur-Britama inglased oliwad. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Mitmed semstwod jätsiwad wiimasel ajal nende maakohtade  pääli maksud Võtmata, mis koolidele ja haigemajadele oliwad kingitud.  „Nowosti" teatawad nüüd, et see pruuk, ehk küll senini mitte seaduses kinnitatud, aga seaduse sihiline määrus, warsti ka päris seaduseks  tehtawat. Peterburi Wene karskuse  seltsi seas olla „Nowosti" teate järele kahetsemise Väärilised segadused  tõusnud. 3. skp. ilmunud pääkoosolekule ainult 20 liiget. Eestseisuse  poole saadetud liikmetele iseäralised  kandidaatide nimekirjad, millega  aga suurem osa mitte rahul ei olnud ja millest siis segadused sündisiwadgi.  Mängu-kaartide müümrse  kohta teatab „Now. Wr." et riigi rentei ja Keisrinna Maria asutuse  eestseisuse kokkuleppimist mööda luba olla anwd mängukaarta kõigis kubermangu- ja kreisi-renteides müüa. Nifhnij-Nowgorodist. Ettewalmistused  Keiserlikkude  Majesteetide wastuwõtmiseks  jõuawad „St. Pet. Ztg-" teate järele pea lõpule ja pidawat  juulikuu keskeni täiesti malmis saama. Sisseastumise hind olla 30 kop. pääle alandatud. Et kehwemad külalised Nishni-Nowgorodis rvõimalikult  odawasti wõiksimad elada, pidawat  lähemal ajal söögimajad sisse sea» tama, kust täiesti hääd toitu odawa hinnaga on saada. Asju tuleb näituse  täienduseks ühte puhtu juurde. Sisseastumise hinna alanduse tõttu on kohe märkjasti rchkem waatlejaid näitutele tulnud. Kullaseppade seast on suuremal osal asjad alles saatmata,  mis sellest selgub, et kõige osawamatel  meistritel kroonimise tarwis tellitud asjade walmistamisega palju aega ära kulus. Nishnij-Nowgorodi näituse üle toob „Now. Wr." oma säälse teataja poolt kirjelduse, milles Balti ja Poolamaa näituse-asjad iseäralist kiitust leiawad, kuna wäljapanejad sisemisest riigist mõndagi mõrudat laidusõna peawod kuulma. Esmalt siunab  teataja selle üle, et näitus malmis  ega täielik pole. „Wahtige aga," hüüab ta, „kus Wene nimi sildi pääl seisab, sääl ei ole näituse-asju kas weel siiagi jõudnud, mõi nad ei ole wälja pakitud. Aga Riia, Lodz, Warssawi sakslased ja poolakad jah, neil on juba ammugi kõik omal paigal ilusasti ehitud, need wõiwad endid näha lasta. See on lihtsalt häbi-asi men laiskusest ja hooletusest. Teataja saab siis ühe naesterahwaga kokku, kes kaua wäljamaal  elades õõguwaks isamaalaseks on saanud. Naesterahwas on esmalt täis röõmlikku imetlemist, saab aga siis ikka leigemaks. Sääl waimustab teda aga jälle üks ilus asi. „Kust see imekena asi tuleb? Isegi wäljamaal  pole ma sarnast näinud." „Warssawist!" kostab teataja. Naesterahwa  kulm läheb weioi kortsu; nüüd langeb La pilk imetledes kunstlikult  üles seatud kaupade pääle pressitud  nahast. „Kust need-„ Riiast!" on wastus. Ja nõnda läheb lugu terwes kunsti-tööstuse jaoskonnas edasi : mis hää, ilus ja korralikult üles seatud oli, tuli Riiast wõi Wars- sawist; mis tähtsuseta, korratu ja, kui ka uhke, siisgi maitsewastane oli, tuli Moskwast ja Kesk-Wenemaalt... „Meie läänepoolsete piirimaade töödel  on midagi, mis meie noor kunstitööstus  weel mitte pole omandanud: Europa maitse. . . Meie idapoolne tööstus on wast rikkam ja mitmekesisem  kui läänepoolne, aga wiimase produktid on kunsti, iluduse ja tarbekohasuse poolest esimestest Vaidlemata  ees. Tiflisist Suurwürst Troonipärija  jõudis 2. juunil Abbastumanisse.  Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch  jõudis 3 skp. Tiflisi. Warssawist Kindral sõirewski reisis 4. skp. Saharowosse,  et feldmarsall Gurko'le sõjawäe-jaoskonna  liigete kingitust kätte wiia. Harkowis oli 2. skp. raske wihma- ja rahe-jadu. Wiljaaiad  on raskesti kahju saanud, tuhandete  kaupa akna-ruutusid purustatud. Kasanis algasiwad 3. skp. selle kommissicni istumised, kes diphtheritis'e  haiguse wastu Võitlemise programmi  walmistab. Grobno kubermangus näiwad külateed wäga huwitawas korras olewat, nagu „Now." teatawad. Swilotschi jõe üle, 25 wersta Grodaost,  oli minewal sügisel sild ehitatud.  Kewadel, kui teed juba tahedad oliwad nähti siin aga järgmist pilti. Sillale sõitis tubli hobusega üks talupoeg  oma naesega. Wanker sattus porisse, hobune jäi ka porisse rabelema  ja ei pääsnud wälja Et loomale koormat kergitada, astub talumees wankrilt maha, jääb aga silmapilk sitkesse porisse kinni; naene astub wankrilt maha meest wälja aitama, aga ka tema waob nii sügawalt porisse,  et enam wälja ei pääse. Hadaliste  hüüdmiste pääle jõuawad wiimaks  lähematest taludest mehed appi ja tõstawad teiwastega õnnetu paari mudast ja kangutawad siis ka.hobuse kõige Vankriga wälja.j Kodumaalt. Rõngu laulu selts pidas  pühapäewal 2. juunil Lemmatsi mõisa rehes konzerti, kus ka mitmesugust  muud lõbu pakuti. Laulud kanti puhtalt ette, kui ka mõned meile sisu poolt ei meeldinud. Setukõnõ, kes ualjakõnet pidas, oli oma ema keele murraku hästi ära unetanud. Setu laul aga kõne lõpul tegi hästi nalja ja soowiti teist korda. Gimnastika  kunstid, mida keegi pidul etendas,  oliwad kõhnad. Tasku kunstnik hr Laurson täitis oma kohust kiiduwääriliselt  ja etendas koguni mitmed uued kunsttükid. Toimetas ka kõhurääkimist,  mis ta kõik Eesti keeles ette kandis. Lõpeks etendati tummnäitemäng  „Miljonäri testament" ja pärast tulewärk. Osawõtmine oli wähene, nii et toimetajad kulusid tasa ei saanud. Selsamal päewa peeti ka Worbuje mõisa rehes näitemüüki. Osawõtmine oli keskmine. -n. Rõugest. Zoorust. Rukkid  on siin pool kaunis ilusad ja öitsmine praegu weel ilusam, aga suwewili on kohati liia kuiwa läbi üsna kängus ja kollaseks minemas. Paiguti on aga jälle liiga wihma tulnud, nii et kõrgema mägede päält kõik ühes wiljaga alla on jooksnud. —w. Laius-Tähkwerest. „Postimehe" 110 numbris kirjutab keegi Laius-Tähkwere lauluseltsi kroonimise-pidu  üle, millest ta ütleb, et selts „pidu eeskawa mitte taielikult täita ei suutnud, sest et pidu kõne „Eesti Postimehest" ette loeti ja näitemäng „Poissmehed", nagu öeldi „hiljaks jõudnud aja pärast"  etendamata jäi. Et säärasel puhul  wiimaks ka mõni piduline ilma wihmawarjuta, (?) pääkatteta (?) ja galoschideta (?) pidult lahkus, ei ole just mitte imeks pandaw. Nii „ Postimehe" 110 numbris. See nõuab sugu seletust. Kui mina, nende ridade kirjutaja, pidu kawa järele waimuliku kõne tarwis  määratud ajal kõnetoolile astusin,  siis tähendasin kõige päält, et palutud kõnepidaja meel ilmunud ei olnud ja selle tarwis „Eesti Postimehe"  kohane tükk kroonimisest ette loetakse; peats kõneleja aga kuni waimuliku  jao lõpuni ilmunud olema, siis wõiks kõne ka weel järel peetud saada. Oodetaw aga ei ilmunud, ehk ta küll kuni pidu alguseni kindlasti tulla oli lubanud. Niisama oli ka „Postimehe" auusale kirjasaatjale näitemängu etendamata jäämise põhjus  teatud, mida ma ka kõnetoolilt awaldasin ja mida ta ka omas teatuses  nimetab, nimelt „hiljaks jõud- nud aja pärast." Paremaks arusaa- miseks olgu tähendatud, et Pidu s alustus kell 3 P. l. määratud oli, 5 kuna hiljem walitsuse poolt teatati, et enne kreisiülemalt kroonimise korda- mineku üle telegrammi saamist pidu awada ei tohi, mis aga umbes kell j 6, seitsme pääl, pidu paika jõudis j ning seega tublit 3 tundi, mis ni- j mett näitemängu „Poissmehed" etendamiseks  ära kulub, pidu hiljem algama  pidi. Ka oli pidu kawa isegi pikk. Sinna oli 5 waimulikku ja 11 ilmalikku laulu pääle Keisrilaulu < ülesse wõetud, mis kolme koori poolt ette kanti. Pääle selle peeti weel pikem kõne isamaa - armastusest, oliwad  ilutuled, pidusöök jne., mis isegi pidu lõppu hommiku suure walgeni wedasiwad. Päälegi lubati täh. näitemängu  teine kord pileti hinna alandamisega  ette kanda. Mis auus kirjasaatja  siis w?el lõpul wihmawarjudest,  pääkatetest ja galoschidest ilmajäämise  kohta awaldab (kuiwa ilma pärast ei wõinud kellegi! esimesi ja wiimseid kaasas olla) on täiesti arusaamata  saladus. Auusat kirjasaatjat  palun mulle asja kirja teel ära seletada,  kui ta omandusest ilmajääjaid nimetada. Mihkel Kask, seltsi selle-aegne esimees. Haapsalust. Läänemaa  Eesti laulupidust, mis 23. ja 24. juunil ära peetakse, wõtawad 28 laulu- ja 6 muusikakoori,  umbes 500 tegelast, osa. Pidu  toimetaja on, nagu tuttaw, karskuse-selts  „Kungla" ja juhatajaks selle seltsi president K. Hellat. Riia aurulaewa-sõidu  selts, kui ka „Osilia" seltsi laewad lubawad pidu osalisi poole hinnaga Haapsalusse ja tagasi wiia, kuna „Progress," mis Hiiu ja Haapsalu wahel sõidab, pidu tegelasi maksuta edasi ja tagasi wiib. Rakwerest. Kohtukojast.  (Järg.) 29. mail. 1) Toodi süü-pinki Narwa linnas elaw Slepan Hamutow, 22 aastat  wana. Ta oli 4. webr. m. a. Hungerburist kaupmehe L. poest lukustatud  uste tagant, järel tehtud wõtme abil, mõned pakid paberossisid ja 1 rubla 50 kop. raha näpanud; mõisteti kõige iseäraliste õiguste kaotamisega  8 kuuks wangiroodu. 2) Toodi süi pinki Narwalinna kodauik August Jüri poeg A. 18 a. w. ja Juhann Gustawi p. E. 20. a. w. Petrowski walla liige. Nad oliwad järel tehtud wõtme abil 19. jan. 1896 a. A. pööningule tunginud,  selle mõttega, er säält pesu warastada,  kuna aga E. pööningult kätte saadi ja A-l korda läks ära põgeneda, keda aga ka warsti käte saadi. Mõisteti  E. kuuks ja A. 2 kuuks wangi. 3) Toodi süü pinki Maria walla liige Juhan Tooma p. P. 15 a. w. ja August, Andrese poeg S. 23 a. w. Undla walla liige. Nende pääl seisis kaebtus, et 27/28 okt. öösel m. a. esitiks Otto P. sahwri murdmise  abil sissetunginud ja säält natukene  wõid riista seest näpanud; teiseks  Karl A. sahwrist, nõndasama, pool ohja rihma ja mõned puu kruuwid  kaasa wõtnud, kuna nad weel 4 teise sahwritesse sisse oliwad murdnud,  kust midagi kaasa wõtnud ei olnud. P. tunnistas ennast süüdlaseks,  et nalja sunnil, toitu otsimas, nõnda üksipäine mööda sahwreid käinud,  kuid siisgi mitte leiba leidnud. Kohus mõistis P. 2 kuuks wangi, kuna S., kes oma süüdi köwasti salgas,  8 kuuks 20 päcmaks kõige iseäraliste  õiguste kaotamisega wangiroodu  mõisteti. 4) toodi süü-pinki Woka hiugekirjas olew Jüri Siimu p. A. 44 a. w., tema pääl seisis kaebtus tule süütamises. 8/9 augusti öösel 1895 a. oli A. Toila kõrtsi põlema pannud, mida aga juurde ruttanud  inimesed waratselt ära kustutasiwad,  enne kui tuli laiali lagunes. Nimetatud A. oli kõrtsmiku pääle pahane sellepärast, et wiimase tuttaw  tema käes olema rendi koha kewadel  ära oli ostnud, mille põhjusel A. mõlemaid ähwardannd. Nõnda oli ta ühe tunnistaja wastu ütelnud  : teie lähete siit majast wälja Palja jalu, kuid kõrtsmiku kohta : ma tahan kõrtsmiku wiina waatisid ära põletada. Päewal, enne tule süütamist ütelnud A.: Täna õhtu teen ma misgi tähtsat asja, nõnda et l2l. Postimees. 1896.