konsistorium ära kaotati, pidas. Aga ka pärast seda aega on ta Ew. Lutheruse kiriku juhatust Saaremaal kui praust oma õladel kandnud, kuni 4. Juunini, kus südame rabandus  tema 28. truuwile tegewusele S 7 elu aastas  otsa tegi. RaSkc on löök küll, mitte üksnes lahkunu perekonnale ja Karja kogudusele, waid ka terme Saaremaa Ew. Lutheruse usu rohivale.  Palju ja palju on kallis hingekarjane  meie hääks töötanud. Õnnelik iga kogudus, kellele see sugune hää hingekarjane on antud. Weel kaua saab Karja kogudus oma hingama läinud õpetajat ja Saaremaa oma lahkunud prauSti meeles pidama ja tema mälestust südames kandma. Rahu haudaS tema kallile põrmule". Kuida kuuleme, olla Saarema kurttummade  hariduse seltsi eestseisus 4. skp. Ürapeetawal kuu-kooSolekul otsustanud, Saaremaa  kurttummade kooli õpetajat hr. Rahuelit  tulema kuu sees üheks kuuks Mitawis olewaSse kurttummade koolisse saata, oma teatust laiendama. Ka Wändra kurttummade  kooliõpetaja herra Laurits pidada üheks kuuks sinna minema. Karjast. Kaebtus ja kurwastuS meie armastatud õpetaja ja Saaremaa prausti herra järele on ikka weel rahwa seas suur. Suures hulkaS käib rahwaS tema kalmu künkal wefiste silmadega palwetamas. Praegus  käiwad wõõrad õpetajad meil jumalateenistust  pidamas, aga ega wõõraS siisgi oma aset ei täida, päälegi nii kallimeelse mehe aset, kui meie hingama läinud õpetaja oli. Jah juhatagu Kõrgem meile pea jälle seesugust hääd ja tarka hingekarjast! Jaani päewast pääle on siin A. mõisa rentnik õigel suurel mõõdul õlut pruulima hakkanud, nimelt „bairist" ja ka toop õlut. Kõrtsimehed wõiwad rõõmustada, sest et kaup nüüd üsna kodus on, karskuse mehed aga kurwaStada, et üks alkoholi wabrik jälle rohkem oma halastamata tööd tegemas on. Päew päewalt kipub siin waeste arw meie pool suuremaks minema nii, et neid siin juba pääle 60 on kes wallast abi saamad,  aga abitahtjaid on siisgi weel küllalt. Imelik on küll see nobe waeste arwu kaSwamine.  Paari aaSta eest ei olnud siin 10-gi waest. Ehk on aga nende keSkes ka mõnda asjata armutahtjat. Mõne päewa eest jooksnud keegi nõrga meelne P. walla naesterahwas karjamaale kirikumõisa rentniku karja sekka, kus üks wihane pull tema pääle jooksnud, ja teda hirmsasti kaewanud. Suur haaw on tal jala sees, kus wihane loom temal suure tüki liha sarwega wälja kiskunud. Ale on aga asi weel selle poolest, et nimetatud wanal naesterahwal kedagit omast ei ole, kes teda rawitseks. Siia ajani on wõõrad teda ligemise armastusest aitanud, aga nüüd kus kibe töö on, ei taha see hästi korda minna. Kohast abi jääb ainult meie walla walitsuse  kääst oodata. Nüüd on taewas meie pääle halastanud  ja meile märja järele janunenud maad wihmaga tublisti kosutanud nii et suwiwili hästi paranes. Rukkis on siin keskmine: kus hästi wara sai kütitud, kaunis hää, aga kus hiljem kehwa poolne. Heina saak saab wist sell aastal parem olema kui minewal aastal. Läänemaalt. Silmade arst Lr. baron Krüdener on neil päiwil Saaremaalt Lihulasse  tulnud ja wõtab sääl hulga silmahaigeid wastu. 70 —80 wersta tagant tulewad inimesed Lihulasse. Juba esimesel päewal on ta Lihulas enam kui sada silmahaiget läbi waadanud ja mõnda nendest ka lõiganud. Iseäralik liigutaw toimetus olnud, kuida „E. P." teatab, 2. Juulil Tallinna kubwangikoja  kirikus. Wangikoja ülema ja rohke rahwahulga juuresolemisel laulatanud sääl preester Nikolski wangi A. Ärgi ühe naiswangi, Paide kreisi tütrukuga Julianna Meschtschkowiga, paari; mõlemad peawad, sest et wald neid wastu ei wõta, Siberisse rändama. Laulatamise järele wiidi kumbgi wang jälle oma puuri tagasi. Wõrumaalt. Kambja khlk. Suure Kamaja wallas on 13. Juunil üks 3 aastane tütarlaps läinud kassi turbaauku wiskama, aga kass tõmbanud lapse ka auku ja laps uppunud ära. Siin uputas ennast nende päewade sees, kirj. „E. P.", üks wähjapüüdja Wõhadu jõkke ära. TaskuraamatuS palunud ta oma sõpru teda armsasti maha matta. Uputamise põhjuseks arwatakse meelenõtrust. Pihkwas on, nagu säälne leht teatab, mulla kaewamise juures tükk kiirustatud rukkileiba leitud, umbes 5 naela raske. Wana asjade uurijatele on see leidus wistist  tähtjas. Minema aasta oli Soomemaal 45 nooresoo seltsi ja liikmete arw nendes 3,577. Seltside toimetusel on 351 kõnet peetud. Rafael Hertzberg Soomemaal on uue rehkendusemasina wälja arwanud, mille abil maksude rehnungisi, rahawahetust jne. hõlbus on toimetada. Masina nimi on „Likwidator" ja talle on 12 aastaks patent wõetud. Masinaid müüb A. G. Lindberg Helsingis. Hiljuti on 40 wäljarändajat Amerikast  tagasi reisinud. Weel olla säält laewa „Urania" pääl 74 Soome wäljarändajat kodumaale purjetanud, lapsed lugemata.— Jaanuari kuust pääle on aga Soomest Amerikasse  1,640 hinge rändanud. Soome meremeeste koolides on, nagu „Now. Wrm." Wene keel seadusliseks Speasjaks  seatud. Kui palju jalgrattalisi Helsingis on, näeb sellest, et sääl politsei käest tänawu 874 lubakirja awaliku sõitmise tarwis wälja on wõetud. Peterburist. Suurwürstinna Ksenia Aleskandrowna on, nagu „Wal. Teataja" kuulutab, 3. Juuli õhtul tütrega õnnelikult maha saanud. Pühal palwcl pandi tütrekesele  nimeks Irina. Kõrge ema ja lapsukese  termis on täiesti rahuloldaw. Keisri Majesteedi lustisõiduks Soome saarestiku seatakse juba laewu malmis. Greeka õigeusu missioni töölised kalmüklaste seas kaebawat, nagu „Swet" teatab, et nende waew sagedasti asjata on. Kui ka kalmüklased sagedasti ennast ristida lasewad, siisgi käiwad nad oma paganausku  suguwendadega ikka läbi, unustawad ristiusu pühapäewad ära ja langewat näimaks  paganausku tagasi. Missioniselts arwawat ülemalt poolt selle waStu abi paluda. Salk noori Wene-õigeusu wamulikusid  mehi tahab lähemal ajal Amerikasse missioni tööle minna. Passi asjus on sisemiste asjade minister kuberneridele ette kirjutanud, selle eest hoolt kanda, et tulewikuS wallawalitsused  passi wiibimata wälja annawad, niipea  kui nad nende eest määratud rahasumma  on kätte saanud. Rostolvis Doni jõe ääres, on ühel õhulaewnikul, Krassinsfkil, hirmus õnnetus olnud. Ta lennanud 17. Juunil oma õhulaewaga Aleksandri aias ülesse ja tõusnud  lühikese ajaga õige kõrgele, kust ta ennast langemise-shirmiga alla lasknud. Õnnetuseks olnud aga ilm tuulne ja tuul kandnud ta edasi kuni ta wiimaks Doni jõkke kukkunud ja sääl ära uppunud. Teisel päewal leitud ta surnukeha kõrjatest üles. Krassinsski olnud alles üSna noor mees. Schtschutschinist. Kunstlik kalakaswatuS.  Eischewo mõisa omanik Lomsha kubermangus tahab 800 desjatini maad wee alla lasta ja selles weekogus siis kunstlikku kalakaswatamist sisse seada. Sisseseade tulla umbes 100,000 rubla maksma ning saada sellega kõige suurem sarnane asutus maailmas olema. Astrahani kub. Sareptiast teatatakse, et maakonna püümees sääl selle aasta sees juba enamisti kõik külakõrtsid kinni on pannud, mille üle rahwas wäga rõõmustab. Naljaks. Harjunud kombe. A. „Miks pärast lähemad  palju emasid oma tütardega, kes sugugi haiged  ci ole, smvcl terwisewec allikatele? B. „Mis muud kui mana harjunud Abrami ajast päritud kombe pärast. Rebeka leidis ju oma tulewat meest kaewu juurest." Ema oma sõbranale: „AH nende Haapsalu merewannidel pole mingisugust jõudu. Siin olen ma oma T. tütrega juba Z aastat suplemas käinud sga ükski pole weel nendest mehele saanud." Pidu pääl pillas teener kannu täie soosti ühe preili uhkete riiete pääle. Kui fee nüüd selle Ae kilgatas, ütleb teener üsna rahulikult: „Olge mureta «mustatud preili, meil on kõõkis sooSti weel külalt." , Isa pojale: „Miku, koer kraabib kõõgi ust. lase ta sisse tulla!" Miku: »Ei papa, see 'pole koer, maid köögi tüdruk Miina kirjutab peigmehele kirja." Mötte-terad. ZrS kedagit ei karda, pale Mest mitte Pa!ju mõrsjatest mõtlewad enam oma mõrsja kleidi, kui oma tulewasse mehe iseloomu x!2'e. Kes oma ema on kaotanud, sn kõige kaZimat  kaotanud; meie tunneme, et meil maailmas kedagi ei ole kes meid sülesse wõtaks. Wäljamaalt. Hiina keiser, kes oma suureks kurwastuseks  Jaapanlaste „üleaunetud teod" nuhtlemata  pidi jätma, karistab nüüd oma „wapraid" sõjamehi. Pitshili abikuninga nõu pääle käskis keiser hiljuti kõigi nende ohwitferide pääd maha raiuda, kes merelahingus  Wci-hai-wei sadamas torpedolaemaga  Jaapanlaste eest putku paniwad. Nimetatud  torpedolaewastiku ülem, nimega Tshaitingkan,  kes keisri käsku mööda ka nupu pidi kaotama, on praegu meel Jaapanlaste käes sõjawangis ega tunne wist suuremat igatsust kalli kodumaa järele. Wene-Hiina laenu tingimised on Hiina walitsus wastu wõtnud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Laupäewal ÄÄ. Juulil. (Meie Kõrge Keisri Hcrra Ema Marja Feodroivana niine päem.) Eestikceli waStulanludega jumalateenistus kellu 1/211. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Pühapäcwal, 2Z. Juulil. Ecstikseli jumalateenistus ilusa ilmaga kirikuaedaS  kellu 1. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. w 2S, Saar l a n e 1895