elukasimnse läbi MM sugt-st püHiffeiNd murind sn ssa-- wad, selle psak ei waaw herm Chamsiy ülepea Mitts, temal ei näi sellest Mm olema, et ka ühs tähtsa MgemaNsnde  wähsndamifs jVures, Aids seda sunnilyd wälja» lahutMÜse juures oodata sleks, tMmses oma ««Ruse juures tema maMki wasta, few mitts ei tahaks kitssn- Sada lasta, ja kõik talumehed, kellsl MM peale iS kmun 20 desfjatim maad on, ja mi palju on „perede" suuremal  jäul, seda kitsmdamisi piaksiNKd Ksmsd tundusa õppima. Ja selle juures julgeb kirja wZlMndja õigusest rääkida! Niisama kergest kui Agusega ÜAösr kargab, niisama kergest kargab tema ka pNutöZ-lsrwitMM ümber. Et mõisamaa maa-tükkide SwwAt«ised, .nis pöllutsZ tarwituSteks  määratud ja asutatud on, et see MuM sellega wäga tußkawslt tülitatud saaw, fell?st ei isa selle kirja wäljandja ühtigi, Kisama wähe teab tema, kuida ühe s»mre hulga peale LS kuuni 20 deWsti suurte t-üukshtade kitsendamine, läbisiikkU 3,z Zumü deSsjätini pNumsaZ Zueaidadega ja hösmte-xmMiga on, sest Eestimaal su ainult 23,j, z protsenti talukohtadest sellest lsowusefi, ühew üleüldiseks MM-fasidßseK saaks: tuhanded mNdsetH VZllutöö-asutnstest  saakfiwad HZwitatnd, uued NANutsZ-asutKsed oleksiwad ühest sumusest, mis perekondadele ülepea Mitte küllalist tsgewust ei anm ja kehwa MMpkM jumes pärast maksude korraldamist psrekondafi msMist Mitte toita et wöi. Seda oleks tirja Väljaandja sellest tema poolt tarwitatud MiMisr-komites ksnZellei kirjast näha wöinNd, kui tema oma töö peale rohkem järelmötlsmist js hoole-- kandmist Heitnud oleks. Sumem jägu selleõ kirjaS arutatud  materialist läheb seisuMigsst wälja, Müü tmwitust pöllutöõ tööjõudude kohaliseks teha) MM ssad M wäga ettewaatlik rehumg tehtud, kui MIM maad üks töötegija mees Ara tallitada wõib ja sellest M otsusele saadud, et maajoonel põhjapoolis? laiuse 61. araabist 57. gmadini sedawiisi ka kõigil Eestimaal, kuS üks pZllutsö-mees dessjatini seemns-pinds äm tallitada wöiö. Gt nüüd sellesama kirja järel Eestimaal aasia! 5881, seesugused arwud muudawad ennast mmlt pitwmesi, on 75, z protsenti põldu oli, siis on sellest iga MutöZ-tkgija mehe pmle, L„. deSsjatini olnud. Herra Charusin lubab aga igale talukohale 3.» künni 4,« dsssjätini põldu igsle perele, ehk õigem pereeonnale, anda, sedawiisi jpiM igs tööline"  ühe seesuguse maakoha peremeheks saama, tööd otsima, ja seda ligidal, sest et tema ene'se majadamine  teda ikka jälle koja kutsuma saaks. Mis oleks järg? Nende Mkide talukohtade majapidamise MdetuZ mõisaherrade külge, kes pea ainu!! nendele tööd pakkuda wöiksiwad üksi MdetAG, mis seda mSksm kanda slekZ, et see waimlik Mtlich) side mõisaherrade ja talmahwa wahel oli, mis endist Mdetust pehmendas, katki kistud oleks. Et sellest kõidetusest peMa, saaksiwad talupojad tööd pitkema? kangusel omast sl ««paiga st otsima pidama, kM zuureS «nuidugi pN«üZZ oma enese Maapinna peal kmmatsma saaks. Ühe sõnaga: fee oleks kolge talmahwa pNutös-asMde sasisse üjamine, kulda s« paraku riigi sexSpidiZiel kuberMMMdes on, ka Eestimaale «veetud. Za kuna MgiwaMsus en-iüst kauast arast saadik sell? häda kArWale/aatmisega j. n. e. waewaZ, milleS meie KNütZoMsikUfe wiiMane põhjus seisad, paneb herra ChanM omal sundmuse-wüstl selle MewedauM ühes «igi-jauZ, uüS seda «viletsust mille ei tmmei 8-rxiMi M. (Jääb poolele.)  wesi juba seal magajaid Madruseid ära uputanud. .Luup klaariks'/ hüüdis Kapitän Greuouille, -muidu joome meie kõik wiimast korda!" Meeleheitmise rutuga sai luup wälja lastud ja mõned Grmouille elusse jäänud madrused, teise wajuwa laewa mõned madrused ja Kapitän kargasiwad sisse, ka Kapitän Grenomlle läks nende järel, kui näinud oli, et kõik peaski tud oliwad. . See oli Viimane aeg: mõned filmsprlgud hzlzeMM näitas ainult wahutaw Zunstes seda paika, kuS õnnetuZ iuvtunud oli. . . Kõige öö seiflwad mehed sügawamaS waikuses. wahetpidamata  paati wälja pumbateS. , ~ Kapitän Grenouille oli paadi põhja peal oma mantle Me mässitud maas ja needis nagu pagan, si temal kättetafuMiue enam wsimali? ei olnud, kuna «viimaks süaawasse unesse langes. Kui walge tull. fiw äratas teda wäristaw külm; tema sirutas ennast püsti za waatas oma häda-osaliste peale. Kes oskab aga tema kohkumist üleS panna, kui tema mõni samm eemal Kapitän Gueur t iStumaS nägi, kes temale lahke nZuga: -Termst homikuks!"  pakkus. Prantslane kiskus ühe oma mehe kaest kirme ja kargas oma Vaenlase kallale; madrused targastwad  wahele ja ühe silmapilgu wMssS kole mässaMwepaatis. See ei Wtanud aga kaua, W tuli järelmstlemine za rabu Mõlemi poole tarwitns oli teist rahul pidada ;a jõudu mööda tmtada, et üheskoos hirmust Nmfekfiwad Madrused läkstwad tööle tagasi ja Kapitau Gueur pakkus Kapitän Grenouillele aset oma kõrwas, mida ses aga külmalt tagasi tõukas ja luupi teise otsa läks. ,KaS Teil on weebakki?" küsis Kaprtan Gueur msne ole ühtigi/ wastas Kapitän Grsnouille kahjuks niisama wähe teenida",  ütleS teine, -mina annaksin aga näljast ja janust hoolimata köikile maailma leiba ja kõige paremat Burgutn. wiina ühe weike tubaka priimkese eest/ -Minul on weel kaks/ ütles Kapitän Greuonille; ..ühega tahan kõigewägema isa eite Muda; teise amm aga ennemini hai/alale kui Sinu'?- Sina koer/ ja pitkaS  wibuõ lendas see lamete sisse. Ruhuga «võttis Kapitän Guenr ühe suure tüki näri. tubakast taskust, pitkemisi ja nähtama meewheaga leikaS tema ühe, killu lahti ja pistis suhu. g-See häbemata/ urises Kapi lau Grensmlle, /emal on omal küll ja mina pian tema pärast oma «viimase tüki meresse «viskama!" ,Meie piame nüüd üht kindlat plaani tegema/ ütles Kapitän Gueur natukese aea pärast; ,meie oleme Guerasey  ja Cherbourgl wahel, Inglismaa ja Prantsusmaa wahcl, Guernsey on aga ligemal ja senna on selle tuulega  kergem saada, kui Cherbourglsse; minu nõu on sellepärast lääne poole tüürida ja Inglismaa saarel maale minna." sSinu nõu on fedawiisi, et mina jälle priitahtliknlt PlymouthMe lähen? Ida poole'/ hüüdis Kapitän Grenouille,  Cherbourg'iSse!" ,Kus mina Sinu wang oleksin, eks ole tõsi?" künS Kapitän Gueur pilgates. ,Seda mina loodan i" z. Laane poole'/ poolel Sse!" »Ei!" , Minul on kaks madrust rohkem kui Teil/ andis Kapitän Gueur mõtelda, ,ja kuuel neist on terawast laetud  rewolwred möö all; Teie omadel on, kulda mina näen, ainult kirmed, meie wägi ei ole ühesugune/ ,Mlnu juure, mehed!" karjuS Kapitän Grenouille,  /a maha nende Inglismaa koeradega, kui nemad Prantsusmaa poole st pööra/ Mõlemad erakonnad kogustwad ennast ähwardateS ükS paati ühes, teine teise otsaS. ,Rahu?" hüüdis järSku Kapitän Gueur, /eal udus näen mina üht Prantsusmaa laewa meie poole tulema." üks sumtüki.pauk kõlas üle laenete. j,Meid on nähtud/ hüüdis Grenouille, xfee on üks PrantsnZ-MK laswi Nüüd saad Siug tüntsims Kapitän/ selle wasta, see ou üks Inglismaa ssidU-riist, Kapitän Grenouille Teie saale nii lahke olema, õms puuri jälle wasta wõima/- GeZolewats nähtuste põnew sotyZ psui kõik gmtam seisma. WahetpidüMata lähelspanemiftga Zais ssbmde ja waenlaZts film liikUmM 'A kauguse! jäi laew seisma ja tegi Hollandi lipu lahti. Mieldmv küsimine snne ja wabsdufs  üle, ?! saanud sellega mitte sisustatud, sest et fti aea! wähe tnttaw osi,..kche. ennast Hoidis. ,Kes meist Wõlemist on Me'chang?" küWwab mõlemad  Kapitänid/ kui Hollandi laewa peale wöetud olwad. ,Teie olete mõlemad wabad/' oss"wMkus su thrmi pealt tõugatud ja Prantsusmaa on igawsst rahu Inglismaaga teinud/ »Seda ei ole mina «vähematki oownud/ urises Kapitän  Grenville, nagu kahjetseieA. kuulete?" hüüdis Kapitän Gueur, /gawest rahu I Teie kätt, kumerad!" Igawene. . . / waStas KspitM OrmoMe ja tõmmas oma käe tagafi, ,mina tahan oodata/ Dünkirchen'i juures faiwad laewahukatuss-ülussd maale Wtidud. Ühe aaSta pärast saatis Kapitän Gueur GrenoMele Laewahukatuse-Peastmiss-seltsi nimel Zhx ?M°medaljx mille ühe! poolel kiri seisis: -Prantsusmaa Kapitän Gse.' nonill'le sõeast hoolimata Inglismaa Kapitän Gueur xeaSwise eest/ Teisel poolel ssisiwad swad: -ZnMmaa  Gueur'le, keS sõeast Hoolimata Prantsusmaa KaMA Grenouill? elu pmstnud on/ Medaljs paela peal seisiwad  sõnad: „Igaweue sõbrus nende meeSte wahel, nagu nende rahwasle wahel/ Kapitän Grenoille on wanakS saanud, kolm tema poegadest teeniwad Mereväes. Ses jutustus wsikZ ükskord  weel pitkendatud saada. (Lõpp.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jamiikliu «3. pmiwal DKMMmIt. Ülkw-Kohtuhoow KoMUhagxnls KrutasLehs'm  Zl. (19.) pääwa! asja u,en'i aurulKewg sßolandZeck"  ja Londoni amulaewa unites" wahel, mis Jõulukuu i 3. (J.) pääwal 18N3 Sundis kokku MrkMyd  oliwM Kuna esimese kohtu otsus sinult MslandSeÄi"  juhatajat waStatamiseks MZistiZ, leidis Asm kohus, et kokkupõrkamine Mõlemite iaswajuhatajate süüks langeb ja MõiZtiZ neid mõlemaid poole kahju tasumisele. Sellest piab ~Ro'ai«dõe/° 47,009 kroom, xVirlbuS «i--t!Z"  32,900 krooni (1k,377, ja 23,620 kuldrubla) maksma. HMMdlst. ' ParlüMentis päriti seletust AsrerZZwlitZteu  üle Marskko randas, Mills ohwrikS Hollandi lae«v -Anna" langenud on. WÄMe asjade Minister «vMas, et pärast Hollandi Kindral-Ksnsuli tKsumise-päriMiD ja Saksamaa Mawkko MiniZtsr-presidZnti ssswõtmist Marakko  Walichzs kurja tegijate nuhtleMist iõutmmd on. Pärast selle küsimise seletamist saada Hollandi WÄitsuS tsiste riikide WslitsuStega nõuu pidama, Aids mererZAwimist  ülepea HZwitada tuleb. —> Kindral Vetter, -võitja Lambokl jumes, tuli Zasnikuu I. (Lehekuu 20.) pääwal Smds saarest/ust Haag'isse (Hollandi pealinna) ja sai sõeawüest, Msrekohtutest ja Wslitsuse sasMutsst wasta «võetud. Kolouiede-Mwister Bsrgsma teretas Kindralit Walitsufe nimel. Tems tahendas selle sõmkäigu luguliku tähtsuse peale ja soswis, et Kindral Vetter ka edaspidistes kartuse-aegadsS oma jõudu isamaa heaks pühitseks. Tähtsamate kodanikkude komitee nimel teretas Admiral No sl! Kindralit. Omas waZtufsS heitis Kindral Vette? kõiki suu tema enese kohta wõidu eest Tombaki juures kõrwale, Nille sest sõsawäge ja Jda-Zndia laewustikule  tänu anda olla. LmnaS sai Kindral wKimuZ-- tatud auN-wälja-uäitamiStega teretatud. Tema korteri jumes teretasiwsd teda endised wvitlejad Jndi/s. Be!oia'st. Brüsselis «võeti Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal wZMits-tallilaja Cordswemerl ülesandmise peale, kslls juurest hiljuti üks M?"S summa hindpabe» riies wKMsiaissd oli, üleil«nline meestsrahwa- ja Meste- Whwa-w«Wte-sM kinni, Kettde keskiA ka ÜkS Karis/st tulnud seltfilaue, kellele peale ühe Mikisui staM eest hmdMbneid olla. Politsei-asjütallitaja- d on PariSsisse saadetud, iäsimmmisttsi osa MõtM,/ JnglisMilalt. Jaanik. 8. (Lehel. 27.) p. on aumlaewa x City of Topska" Vm! Port TowMenhsis üks iseäraline isi t ap m i.n s ette tlllnud. Omal reisul San FranciakoP  kargas Professor Nush, Körgemate-koolide-ülem India/,, kes reisul ZizgliSmaals oli. laewa laelt meresse. Tema wõö sees keha ümber oli ligi ühe millioni marka (umbes 300,000 kuldrubla) eest kalleid asju ja need on tema stmmkeha ühes põhja «vajunud. Parlamenti Alttuas on järel päritud, kaS Walitsusel midagi kauplemistest  WenemM ja Prantsusmaa wahel teada olla, mille järel nende riikide wahel üks korraline poMika- Zhendus köidetud olla. Selle järel pidada ka WemMaa poolt Prantsusmaa rahameeste käest WM9MV nael siärlingi /00,265.409 kuldrubla) ChiMls lae laiud saama. Kas WMtsus midagi WmemM ja Chins wahel tehtud kaubast teada, WiKe järel WmeMaa tZMK selle laenu ZZst China poolt mM jn teisi kasust ssnda? WZMZ asjade Minister Grey WnstaZ selle peale? Wa-- litsus ei «Nõida kanbotegsmiste As «võewste riikide wahel, millest Wnlitsus oss si wöts, mitts ssletufi anda. Ses waStuS ei tähendada aga wist mitte seda, et küsimise mõtted tõe põhja peal seisgWM Küsija ei ole sellega wisi ka muud tahtnud Zui laixmatele ringkondadele Junlutada,  missugussd jutud IngliSMaal asjadest Venemaa js Chiim «vahel käi wad. Üht awalttku seletust wõersste osjade üle Inglismaa ParlammW ei wõirmd Ufija oodatagi, sest sea! räägitud sõnad nii tähtjatest Äsjasest kestawad läbi WMilma. Znglis-Wsne ksMmWon, mis PnWir'iswsldkoyna piire! määmb, ssadn sellega Heinakuu lõpuni (keskmiste pääwadeni) Victoriajärwe  ligidal üksteise «vasta saama. Aabn lüst wlnyd sõnumite järel olla Emw Umra KHan waNgi Võetud ja karmi wahi alla pandud. Inglismaa WshemsrZssõmlaewuStikust  on 57 laewa Jaanikuu Z. (VehMU 22.) pääwal Beimtsi lahele jõudnud. - ParlameniiA on 80,000' nael stärlingi (278,240 Aldrubla) Jd«-Asti?a asjade kormldsmiftkS päritud js knuwtÄtud, Zt WMsM r/nu?Z «võtnud on, üht mudtttd rmmß UgsnMsse shltada  ja Zuglis-ZdaaftikL-sTttst psolZst maha jäätud waldkondas  UgKZwa jg ranna wahel üht iseäralist kaitsuswNda asutada. Parlsmsnti ätttnba on seda 249 hsalega wasta wõtnud. aimüt Zi heale wMs. TraiiSwa/i RahWa-nõZmksgÄ Lõun?.Äfri?s's on parast elawsi läbirääkimist  oma kahjetssmlst selle üle kuulutanud, et maa To««go - maldkonM smsle «võtnud sn ja/Musi tunnistMud, et Inglismaa sellest taganeb- Shorsdisch  / S smi Jaa«likuu 5./ (Beh/i«, 24) Mwal üks