aSjad sasts ja kõik sõnakuulmine kadunud, üks jägu rah> wast seisab Prantslaste pool, teine nende waSta, suurem jägu ei taha aga Prantslaste aga Maurelaste Valitsusest ühtigi teada. Wiis saadikud, keda Marokko Sultan saatnud,  saiwad ära tapetud. Kardinal Lavigerie on nõuu annud, söeawäge Jn-Salah suurele orja-turule saata, mis läbi ka Tuat Marokko'st lahutatud saaks. Marokko saab orjasi Sudan'ist, Zgli ja Mimi MouSfi kaudu. Seda teed pidada kinni pandama. Keiserlik Kõrguste Suurwürst  Wladimir Aleksandrowitsch'i, Aleksei Aleksandrowitsch'i ja Herzog Eugen Makfimiltanowitsch von Leuchtenberg't auuks on Präsident Carnot esimese jahipidu sel aastal annud, millest ka Keiserlik Kõrguste adjutantid, Wene Saadik PariS'is, Baron Mohrenheim, ja Prantsusmaa uus Saadik Peterburg'iS, Gras Montebello, ja Kindral Brugere osa wõtsiwad. Wenemaa Wäliste asjade Minister, Riigisekretär von Giers, tuli Talmekuu 19. (7.) Pääwal Paris'isse, käis järgmisel pääwal Präsident Carnot', Sõea-minister Freycinet' ja teiste riigi-meeste ja auukandjate juureS ja õhtal andis Präsident Carnot tema auukõ pidu-laua 21 asemega. Teretamine on wäga südamelik olnud, aga mitteametlikul  kujul. Riigisekretär v. Giers ei ole mitte munbres jaauutähledega  Prantsusmaa kõrgete auukandjate juure sõitnud, waid kui era-inimene lthtlaseS riides. Riigisekretär von Giers sai Talmekuu 23. (11.) pääwaks Berlin'iSse oodatud  sai, kuhu tema Talmekuu 25. (13.) pääwani jääma pidi ja kus temale pidulikku wastawõtmist plaaniti. Keiserlikud  Kõrgused Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitsch, ja Herzog Eugen von Leuchteuberg on Paris'! ümberkaudu mitmetest jahtidest osa wõtnud, aga neil on seal ka kurwastust  olnud. Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsch'! adjutant, Graf Rüdiger, suri Talmekuu 19, (7.) pääwal kopsu-paestetusesse ära. Selsamal pääwal reisis Herzog Eugen von Leuchtenberg Paris'ist ära. Prantsusmaa sütekaewandustes on tööliste-tülid kardetawal wiifil lahti läinud. Lyon'is on Talmekuu 13. (1.) pääwa õhtal kaks tantsu-neiut theatre-lawal surnuks põlenud. Boulanger' erakonna riismed, nimelt Laur, teemad ikka peale Parlamentis suurt kära Rothschild'i waSta, Rahaminister Rovier on tema eest kostnud. — Lorient'ispõles Talmekuu 12. (Wiinakuu 31.) pääwal haigete-maja maha. Muist haigeid peasteti läbi aknate, teised jäiwad sisse. Püssirohu-torn, mis hospidali kõrwas on, sai suure waewaga  üleskargamise eest hoitud. Wene sõealaewad, nimelt ,Dmitri Donskoi", on Algier'! sadamasse tulnud ja pealikute ja meestekondade auuks seisis linn Talmekuu 17. (5.) uhkest Prantsuse ja Wene lippude-ehteS. Õhtal oliwad uulitsad walgustatud, wõerastele walmistati tulelontide  rong ja pärast oli suur pidu linna-majas, 250 asemega ja waimustatud terwise-hüüdmistega. Wene kreuzer Minin" on Portugali randaS häda saanud ja läheb parandamiseks Toulon'i sadamasse. Jtalia'st. Rahu-kongress on Talmekuu 16. (4.) pääwa õhtal Roomas lõpetatud. Järgmiseks kokkutulemiseks  on Bern määratud. Peale kena sõnade ei näi kongressis palju tehtud olema. Palermo's sai Talmekuu 15. (3.) pääwal näitus awatud, kuhu ka Kuningas ja Kuningapraua tulnud oliwad, keda rahwas waimustatud hõiskamisega teretas. Auuwahtideks oliwad 400 Garibaldianlast tulnud, kellest 5 Kuninga tõlla alla sattusiwad ja kergemast wistatud saiwad. Paapst tahta ühes ringiirjas kuulutada, et järgmine Konklave (Kardinalide  nõuukogu) Väljaspool Jtaliatt peetud saab. See oleks jäädawa wihawaenu kuulutamine PaapSti ja Italia Kuningriigi wahel. Aliare's, Tavana juures, oliwad Piiskop Martinus'e pühal, Talmekuu 11. (Wiinakuu 30.) pääwal, suured tülid, üks shandarmide Korpural sai surmatud, üks shandarm ja mitmed kodanikud wigaStatud. Ligemaid sõnumid ei ole tulnud. Massauah'3 peetud protsess Livraghi ja tema seltstiaste waSta näib liiwa sisse nõrisema. Juba Talmekuu 13. (1.) paamal oli kaebtus raha kõrwale-saatmise pärast maha jäätud, sest selleks ei olnud põhjustatud tunnistust leitud. Talmekuu 16. (4) pääwal pidiwad eestkosijade kõned algama. Hiljemini  ei ole sõnumit tulnud ja see näitab, et ka seda leent nii palawalt ei sööda, kui seda keedeti. Italia asjad Asrika's ei näi ülepea mitte wäga puhtad ja selged olema. Türgi riigist. Kuida wiimases numres kirjutatud, on Türgi WalitsuS mitu sada suurt suurtükki Kruppst Vabrikus,  Esseutts Saksamaal, tellinud, Bosporuse ja Dardanellide  kallaSte kaitsemiseks. Nüüd on Prantsusmaa wabrikutes suurtükkisi Türgi laewustiku tarwituseks tellitud  ja kaks uut kiir-kreuzerit. Raha küll ei olla, aga Persia tubakakaupluse ainus-õigus on ühele seltskonnale 40,000 Türgi naela aasta-maksu eest müüdud ja seda raha tahetakse ühe laenu intressideks tarwitada. Kuida sellest näha, tahawad Türklased ennast iga juhtumise wasta walmiStada ja selleks olla neile Prantsusmaa poolt nöuu antud. Jäädama rahu peale et näi Konstanttnopel'iS  suuremat usalhust olema. Wene Keisri teretamiseks  on Sultaui poolest Marschall Fuad Pascha ja Sultani kodu-sekchär KiaD Bes. Liwadia'sse saadetud. Arwata on sellest, et Türgi WatitsuS Wenemaa ja Prantsusmaa poole nihkuda heaks arwab. R«mä»ia'st. Kuida ka nimelt Prantsusmaalt, selle waSta Vaieldakse, fiiSki kinnitatakse teiselt poolelt, et Kronprinz  Ferdinand Edinburgh Herzogi tütrega kihlatud olla ja pulmad juba tulemal kewadel peetud saada. Rumänia endine MiniSter-präsident Carp, keda pea selle ameti peale tagasi saama arwatakfe olla Rumänia heitmisest Kolmriigiühenduse  kõrwa ütelnud, et ükst-olcmine Rumänia önnetuS olla. Tema olla ikka astumise poolt Kolmriigi-ühenduse juure olnud; aegadel nagu nüüd, olla ka ühendus Wenemaaga  Rumänia kohta wähem kardetaw, kui ükfi-olemine. Talmekuu 2. Wiinakuu 21.) pääwa õhtal kargas ü?S JaSsy'st wälja sõitnud kiir-rong Paschkany ligidal roopatest.  Maschin kukkus ümber, kuus wagonit saiwad lõhutud  ja mõned neist läksiwad põlema. Neli inimest saiwad  surmatud, peale 20 wigastud. Õnnetus on kurjategijate  poolt tulnud, kes mitmed roopad wälja oliwad kiskunud. Serbia'st. Üks imelik jutt heliseb läbi Europa lehtede.  Serbia endine Kuningas Milan olla üht kaupa alla kirjutanud, milleS tema kõiki oma õigusi, mis temal seal riigi põhjus-seadust mööda meel oliwad, nagu walwamine  noore Kuninga kasmatamise üle, Kindrali rang, kodaniku õiguS isamaal j. n. e. maha jätab. Tema olla seda raha-puuduse pärast teiuud, kui laen Wolga-Kama bankist raskuste wasta töukanud oli, olla selle eest 2 millioni franki saanud ja tahta Lõune-Amerika'sse elama minna. Palju osawötmist omalt isamaalt ja kõigist Europaest ei wöta tema senna mitte kaasa, kui tema tõeste senna läheb ja oma pillutawat elu Paristts maha Mab. Uusi Ministreid ei olnud Serbias meel leitud ja manadega ei taheta koguni mitte enam leppida. Seespidiseid liikumisi, wsib ka olla kärgatust, on seal wist oodata, aga Europa rahu külge need küll palju ei puuduta. Bulgaria ft. Inetumamad ja ikka inetumad sõnumid protsessist Minister Beltschew'i mõrtsukate waSta ei taha lõppeda- Prantsusmaa lehed oliwad kirjutanud, Bulgarlane  Tufeltschijem, kes ka selle aSja pärast kaebtuse all seifis ja kinni pandud oli, olla wangimajas piinamistesse ära surnud. Sealt waieldakse selle waSta ja kinnitatakse, tema olla hospidalis, kus tema kaks kuud olnud, tiiskuseSse surnud, aga kahtlane näib see asi ikka olema. Nüüd on kõikide nende emad, abikaasad ja õed, kes selle aSja pärast ülekuulamise all ja mängis istuwad, suurriikidele üht kirja saatnud ja toimetada palunud, et mangide piinamised lõpetatud saakfiwad. Kuida asjad seal tõe poolest seisawad,  sellest ei ole õiele aru saada, nii palju on aga selge, et need, kes oma kätt Bulgaria esimese Würsti wasta tõstsiwad, sellega oma isamaad määramata segaduse ja õnnetuse fiSse tõukunud on. Püha mände murdmine ei wöi nüüd kord paremat wilja kanda. Astast. Sõnumid mis Khitna'st tulewad, on wäga mitmesugused, näitawad aga kõik, et asjad seal kaugelt mitte kordas ei ole. Shanghai st kirjutati Talmekuu  14. (2.) paamal, et wiha-kihutamised Europlaste waSta ikka meel edafi kestada. WalitsuS püüda Inglismaad  ja Wenemaad üksteise wasta tülisse kihutada ja ei tahta lubatud kahjutasumistest enam ühtigi kuulda. Khiina ja Japani wahel olla kaup tehtud, mis järel mõlemite meremäed üksteist sõea aeal aitama piawad. Wiimast sõnumit on hiljemini maleks tunnistatud, aga õiete usaldada  ei ole seda mitte. Sõnumite järel Talmekuu 16. (4.) pääwast olla kahju-alustele Wuchu's 2000 nael stärlingi ja Wafich'iS 4000 nael stärlingi maksetud, mis aga kaugelt mitte küll ei olla. Fooshow iS olla lausa mässamine lahti ja 75,000 mässajad olla Tchwei wälja röömiuud. Mässamine käia kohtute waSta. Omalt maalt. Tallinnast', üks Kõigekõrgem käsk Liiwadta'st, Wiinakuu  28. pääwast, kuulutas et wilja wäljawedamine Soomemaalt  niisamati ära keelatud on, kui riigi teistest jägudest.  Teine Kõigekõrgem käsk sealtsamast, Talmekuu 3. pääwast, kuulutab, et ka nisude ja kartuhwlite, tangude, taigna, leiwa j. n. e. wäljawedamine ära keelatud ou. See käsk on kolme pääwa käitus maksmaks tehtud. Lubatud  oli ainult laewadesse seda lastida, mis enne selle käsu kuulutamist lastist puudu oli jäänud, raudteedel seda üle riigi lääuepoolise piire wiia, mis enne selle käsu kuulutamist juba piire poole weeremaS oli.  Rahaministeriumi  poolest saab kuulutatud, et jutud linade wäljawedamtse keelust, niisamati ka tollist wäljaweetud linade pealt, tühjad on. Ministeriumis ei ole üht ega teist plaani tehtud. Tartu koolikonna Kuratori ringkirja Nr. S kirjutab  uueste täie rõhuga ette, et Ewang-Luth. usutunnistuse  maakoolides, kihelkonna- ja malla-koolideA ainult need kui koolmeistrid ametisse piawad pandud saama, keS Wene-keelt nii selgest oSkamad, et nemad selles keeles takistamata õpetada wõiwad. »Eestimaa Kubermattgu.Zeltu tgi" kuulutust Mööda saamad tagawara-wäemehed tänawusest aastakäigust  aastal 1892 järgmisteks pääwadeks harjutusele sisse kutsutud: Tallinna kreisis Mihklikuu 15. pääwaks, Rakwere kreisis Küünlakuu 25. pääwaks, Paide kreisis Mihklikuu 1. pääwaks, Hapsalu kreisis Jürikuu 15. pääwaks. Kubermangu-Zeitungi" kuulutust mööda on selle komitee läbi, mis Eestimaa Vicekubernör Tschaikomski  all asutatud sai, nälja-hädaliste heaks Wenemaa seespidistes kubermangudes Wiinakuu 29. paamani kogutud:  4317 rubla 99 kopikat raha, 100 puuda rukki-jahu, 21 puuda naela kuiwatatud leiba, 50 puuda erneid ja 4 mõetu rukkid. Eestimaa Kubermangu Maamõedukamri,  Kubermangu - trükimaja, Nikolai - Gymnasiumi ja Hapsalu ja Paide Kreispolitfei-walitsuste ametnikud on üheks aastaks 1 protsenti omast palgast nälja-hädalistele lubanud. Toompea turu puieStikkuS saab Kubernöri käsu peale kubermangu-baumeistri juhatusel aukusi puuritud ja nende järel plaan maa põhjast tehtud, et näha saakS, kas senna Wene uut kathedral-kirikut ehitada wõib. Tallinna Ringkonnakohtus sai Wiinakuu ;25. pääwal  kaebtus , Linda" endise Direktori, 70 aastat mana Päern Tulpa S'e wasta arutatud. Kaebtus läks selle peale, et Tulpas wiimase aasta Küünlakuul ,Linda" kassast 700 rubla wõtnud ja sellega Riia'sse reisinud, kus tema ilma wolita meel ,Morgenroden'i" kapteni käest 3000 rubla Võtnud ja siis Tartu'sse sõitnud. .Linda" maja asju korraldama. Kuida tema ise ütleb, olla tema Tartu wakshallis leidnud, et need 3700 rubla tema taskust  kadunud olnud. Esiteks on tema seda saladuses pidanud, pärast aga, kui aSjast rääkima hakati, oma peale seda raha kui wõlga .Linda" raamatusse kirjutada lasknud  ja aegamööda tasuda lubanud. Seda ei ole tema mitte teinud, ei ole ka, kui teda Jürikuu 30. pääwal ametist lahti mõisteti, kontori wõtmeid mitte käest ära anda tahtnud, on koguni meel kassast 120 rubla wõtnud ja sellest ainult muist .Linda"-seltsi heaks tarwitauud. Kohtu eeS ei ole tema jutud mitte kokku läinud, teda on süüdlaseks leitud ja 8 kuuks mangi, iseäralistest õigustest lahti ja 3700 rubla tasuma mõistetud. Kas tema hiljemini  .Linda" kassast 120 rubla wõtnud, selle üle ei ole .Linda" raamatutes selget tunnistust leitud. Et Tulpas kautfioni maksa ei jõudnud wöi ei tahtnud, sellepärast  sai tema kohtumajast kohe Vangimajasse wiidud. - ,Walguse" Nr. 109 seeS, Talmekuu 30. pääwast  1889, seifis üks kiri, milles jutustati, Tallinna Jaani koguduse kirikuõpetaja Grohmann olla üht last kodu ristima kutsutud ja seal pärast ristimist, kui temale üht käterätikut sõrmede kuiwatamiseks pakuti, seda räkikur selle tähendusega tagasi lükkanud, et sellel punased tähed peal ja see siis .Wene" rätik olla, mille külge tema, kui .Saksa" kirikuõpetaja mitte puudutada ei tahta. Kirikuõpetaja  Grohmann kaebaS selle laimduse üle esiteks Tallinna kohalise Rahukohtu-wanema juures ja lubaS leppida, kui .Walguse" toimetaja J. Kõrw Jaani kiriku Vaeste heaks 25 rubla maksaks ja seda juttu .Walgus'eS" maleks tunnistaks. Seda ei tahtnud J. Kõrw teha ja asi läkS Ringkonnakohtusse, kuS tema süüst lahti mõistetud  sai. Kirikuõpetaja kaebas Peterburg'i Kohtute-palatesse  edasi ja kinnitas seal uueste, et tema küll pakutud kätterätikut waSta mõtuud ei ole, aga ainult sellepärast, et see mitte puhaS ei olnud. Kohtute-palate poolest on .Walguse" toimetaja J. Kõrw nüüd 2 nädalikS kinni ja seda kohtu-otsust omas lehes ja mõnes teises, mis kohtu poolest määratud saamad, kuulutama mõistetud. Wiinakuu 27. pääwal sai Tallinna Rahukohtukogus  abielu-paar Feodor ja Tatjana Parfemow'i edasikaebamise  asi seletatud, keS Marguse ostmise pärast Rahukohtu-wanema  poolest mangi mõistetud oliwad, mees 2 kuuks, naene I'/, kuuks. Nimelt oli nende juureS 87 miili leitus mille ühe jäu peal Balti raudtee stempel seifis, teise pealt aga häwitatud oli. Naene, kelle waSta selget tunnistust ei leitud, et tema, kes neid miilist ostnud, kui meeS kottu ära oli, neid Varastatud asjadeks ära tunuud oleks, sai lahti mõistetud, mehe wasta aga, keS stempleid hämitanud, esimene kohtu-otsus kinnitatud. Õsel waSta Wiinakuu 27. pääwa on margad Kadrinthalis Rilkt maja ukse luku naeladega kinni luupinud, et keegi wälja ei peaseks, sits ühe alumift-korra akna luugid lahti teinus akna ruudu sisse töukauud, sealt sisse läinud ja praua S. magamise-kamrist ühe kohwri hind-aSjadega wälja wiinud. Wana praua S>, keS mast hiljuti magama heitnudj oli aga ärkanud ja kojamehe naese kutsunud, akna-luuki kiuni panema, mis tema armates tuulest lahti aetud. Mõlemad ja kojanaese 15 aastane lapse-poeg, kes ka tulnud,-kuna kojamees ööteenistuses wäljas oli, on nüüd fisselöMmist ja märgust leidnud. Wargad, keS mitmeid inimest näinud, on oma saagi maha jätnud ja üle aia põgenenud. Wiimasel nädalil on Tallinna's kolm kardetamat kaabakast, Gustaw Truu, Juhan Kallaspnt  ja Aleksander Fimerstange kiuni wchtndz M Jürikuu 5i pääwa! Wladimtr'i-uulitsas wana abielu-paari Renner