renli nõuti. Nii kui igal pool, nii ei mõistnud kirik ka sääl mitte wähesega  rahul olla. Suurt kahju tegiwad  waesematele rahwakihtidele mungad, kes hulga kaupa mööda maad kerjates ümber hulkusiwad; ande keelamist mungale arwati aga suureks patuks. Kirik muretses ka selle eest, et rahwas wöimalikult rumalusesse jääks; koolisid  kiriku maa pääle ei asutatud. Kolmas pääwiga Hispania asumaa politikas oli säälse kaubanduse ja tööstuse takistus riigiwalitsuse poolt. Asumaadele keelati otsekohene kaubaajamine  teiste maailma riikidega ära osalt selle pärast, et nad sunnitud  oleksiwad tööstuse . produktisid Hispaniast ostma, osalt kartes, et kaubaga ühes wahest ka niisuguseid aateid asumaadesse jõuab, mis riigiwalitsusele  meele pärast ei ole. Kaua aega seisis kaubaajamise pääl wälja'waaga  surmanuhtlus. Kaubandus kodumaaga oli esiotsa ka täiesti päris  Hispani-a linnade käes. Wast 18. aastasajal, kui Hispania oma wägewuse  merel kaotas ning Hollandi-, Inglise- ja Prantsusemoa suurteks merewõimudeks saiwad, kui Hispaniast asumaadesse aastas mitte sadant kaubalaewagi  ei jõutud saata, anti asumaadele  õigus laewasid ehitada ja kõige wähemalt kodumaaga wabalt tkaubitseda. (Pooleli.) Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. ZaarMihail Feodorowitschi, praeguse Keisri-sugu  esi-isa 300 aastane sünnipäew olewat 12. juulil sel aastal. Sisemiste asjade ministeriumile on miimsel ajal palju palweid semst. wode ja erainimeste poolt ette pandud,  et luba antaks kitsaroopalisi  raudteesid ehitada. Nüüd on ministerium, nagu „Nowosti" teatawad, seletanud, et neid palweid Kubernerid otsustada wõiwad. Kõigekõrgemate ukaside  läbi anti sisemiste asjade ministrile  kui shandarmide ülemale kõik need õigused, mis shandarmide walitsuse  seaduse 665—667 paragrafides  ülemal on; teiseks asutatakse shandarmide ülema abilise amet sõja» wäejaoskonna ülema õigustega; kolmandaks  kaodatakse selle ministriabilise  amet ära, kes polize: üle walits  es, niisama ka shandarmide kogu komandeerija amet. Kõigi kuberneride palka, maha arwatud Poolamaal ja sõjaministrite all seiswates kohtades on Kõigekõrgema käsu järele 15. maist 10,060 rubla pääle kõrgendatud;  abikubernerid saamad 4500 rbl. Ülematrükiwalitsuse päälikus, senatoriks nimetatud Feoktistowi asemele, olewat kuulu järele M. S. Solowjew määratud, kes ka kirjanduse põllul tuntud on. Peterburi jalgrattata  uplej a t e st on keegi, nagu „Now. Wr." teatab, järgmise kuulutuse  awaldanud: „Ma annan kiiduwäärt  jalgratta ja täielise jalgrattasõitja  ülikonna igale ühele, kes minule  ühe kopiku sisse maksab. Ostja peab selle juures lubama 15 päewa järgimööda iga päew pool rohkem maksta, kui ta päewal enne seda maksis." Kui järele rehkendame, siis leiame, et ostja, kes sarnase kauba on teinud, wiieteistkümnenda päewa lõpul jalgratta ja ülikonna eest terwelt  327 rbl. 67 kop. ära on maksnud.  Noh, selle summa eest wõib päris  hää jalgratas ja täieline jalgratta  sõitja ülikond anda ning ise küllalt weel kasu ka weel juures saada. Moskwast. Keiserlikud regaliad wiidi 5. juunil Orusheinaja palakast Peterburisse. Moskwast. Tuntud Moskwa häätegija Julia Jwanowna Basanowa andis 4. skp. Moskwa ülikooli walitsuse kätte 515,000 rubla wäärtpaberites, mida ta kliiniku  asutamiseks kingib, kus kõrwakurgu  ja nina- haiguseid parandakse. Sinna asutatakse ka 25 maksuta wooUt. Wologda ja selle naabri kubermängude  kroonumaa talupoegade  maade asjus on ju mõnda aega segadusi olnud. „Now." teate järele on riigi' maade ministerium kindlaks teinud, et see pikale weninud asi kolme aasta jooksul korraldatud peab saama. Saratowi kubermangus olnud Koslowas hchutl kroonimise-pidu tagajärjel  rahutusi ja korratust. Rahwas  hakanud jooma, kära tegema, kõndinud trobikondades uulitsatel ja nõudnud majade kohal seisma jäädes  nende omanikkudelt raha. Kohutatud  majaomanikud andnudgi mõned  summad käratsejatele. Joobnud inimesed teinud kõiksugu korratust. Keegi majaomanik seletanud osawal sõnal, et rahurikkujaid wastutamisele wõetawat, mispääle aga need wastanud,  et nüüd „manifest" olla ja nad teha wõ'da, mis tahta. Terane majaomanik  ja kaupmees wastanud, et ta siis manifesti Põhjusel kohe nende Pääle saada laskma ja tõmmanud rewolwri  wälja. See mõjunud ja pääletungijad läinud selle järele kohe laiali. Astrahanist teatatakse, et kaks Peter Suure laewa, mida sääl alal hoitawat, aurulaewaga „Wladimir Monomach" teede ministeriumi insheneri  saadetust! Nishnij-Nowgorodi näitusele olewat wiidud; nad olla 200 aastat wanad. Krimmis on wahetpidamata wihmasajud  paiguti weeuputust sünnitanud.  Iseäranis olla, nagu „Now. Wr." teatab, Simseropoli orud weest üle uhutud ja paljudes kohtades aiad ja taimed üleskistud ja ära rikutud. Simferopolis on suur tulekahju olnud, mis terwe linnajao ära häwitanud.  Tulekahju ajal on suur wihmawaling tulnud, mis palju kohti linnas mee alla pannud ja silla ära lõhkunud. Kahju olla määratu suur ja ka inimesi on surma saanud. Kõik S.mferopoli ümbrus olla wee all. Tomskist teatatakse „Sib. Westn." et 20,000 dessatini suur Koltaja mets põleda. Kolmas osa sellest määratust metsast olla juba ära põlenud.  Inimesi olla kustutamisel liiga mähe, sest talupoegi takistada põllutöö, mispärast wäga raske olla tule wasta wõidelda. Pääle selle puududa kustutamiseks ka wesi, nõnda et kartma pidada, et terwe juur mets tule ohmriks saada langema. Kodumaalt. Maarja - Magdalee - na st. Hullud koerad teemad siin pool Palju kurja! Kudina wallas on neid kaunis sagedasti nähtud ja on ka nende läbi oma jagu kahju sündinud.  Nõnda on hull koer nüüd mööda läinud paari päewa sees ühte talu perenaest ja karjast kiskunud, niisama ka mõnda kurielajat. Igal päewal on enamasti uutest õnnetustest  kuulda. Soowida oleks, et polizei koerte kinnipidamise wõi suukorwide  pähe panemise pääle rohkem rõhku paneks, sest nüüd on meil üsna kardetaw käia! Ilmad on wäga kuiwad; wihma oleks wäga hädasti tarwis: Põllu wiljad ei edene ja kapsta - taimed kuiwawad koguni ära, nii et paljudes kohtades kapsta-aiad tühjaks kipuwad jääma! Wahete wahel kerkiwad ka mõned piksepilwed ülesse, mis aga arwasti ilma kahjuta mööda lähemad. Nõnda tegi meil 5. skp. jällegi pikne tublisti kahju. Saare walla wilja magasiait  hakkas pikse - löögist põlema ja suitseb praegu, kus neid ridasid kirjutan,  hulgast kustutajatest hoolimata edasi. Tuli on praegu põrmandu ja seega ka ühtlasi wiljasalwede all täies tegewuses. Walla rahwa kahju on kaunis suur, sest aidas olem wili on kõik enam ehk wähem rikutud ja seega koguni kõlbmata. —j—  Maarja - Magdaleena  st. Paari päewa eest jäi siinsel Kaiawere W. metsawahil üks hobune haigeks. Haiguse silmapaistwad tundemärgid  äratasiwad kartust, et loom hullus tõbes on. Inimeste ja teiste loomade pääle püüdnud ta hirmsa jõuuga tormata ja enese rinnad, kuhu haMbad ligi ulatasiwad, näris ta kontideni paljaks. Ka olla ta metsawahi  pojal, kes talle rohtu tahtnud anda, pisut sõrmesse hammustanud. Loom on wiimaks nii hullumoodi wärijema hakanud, et suure waewaga korda on läinud teda metsa wiia ja ära tappa. Haawatud sõrmega noormees Holla alles teisel päewal kusagile külasse arsti-abi otsima läinud. Kas hobust mõni hull koer wõi mingi teine loom on hammustanud, ei ole mitte teada. --j-  juunil etendas „Paide Karskuse-Selts" linna wall: pääl näitemängu: „Punga Mart ja Üba Kaarel". Näitemäng kanti õige osawasti ette, üksnes Piibu Kadri osas oleks rohkem wana inimese kombeid soowida jäänud.  Rahwast  oli hulgani kokku kogunud, aga siisgi ei olnud pääliwautajate poolt mingisugust segadust, mis muidu tihti niisugusel ajal juhtub. Paide kreisis M. walla S. külas juhtunud järgmine kurb lugu. A. talusse tulnud Jüri päewa aegus keskmiste aastate sees tütarlaps L. N. teenistust otsima; et peremehel just tütrukut tarwis olnud, wõtnud ta ilma järel küsimata teda oma teenistusse, ja et ta oma kohust õige hästi täitnud ja ennast wiisakalt üles pidanud, siis olnud peremees temaga ka hästi rahul. 4. .juunil oodanud aga peremees tüdrukut asjata  töö juurde. Ta läinud wiimaks waatama, mis see kaua ära wiibimine  peaks tähendama, jääl leidnud ta tüdruku magamise-asemelt sündinud  lapsukese surnukeha, tüdrukut ennast aga ei kusgilgi! Kahaline uurija  ja urjädnik wõtsiwad asja kohe ülesse ja lasksiwad hooned ümber ringi läbi otsida, aga kõige wähemytgi  märki ei leitud, mis aimata laseks, kuhu õnnetu ema ennast on peitnud. P. R. Sõnumid Tallinnast. Hõbe waagen, mida Eestimaa rüütelkond Keiserlikkudele Majesteetidele kroonimise-pühal wiis, on Peterburis tehtud ju näitab kunstniku töös Eestimaa- kui ka kõige nelja maakonna wappi. Eestimaa rüütelkonna päämees baron Budberg on ennast  kõige nelja wallawanemaga,  kes Moskwas kroonimisel oliwad, päewa pildi pääl üles wõtta lasknud. Raudtee konsumi - seltsi poes wõib kroonimise peekrid tellida, 1,50 kop tükk. Laulupltu tegelasi jõudis juba reedeks iga rongiga suured hulgad Tallinnasse. Nii tuli Peterburi,  Narma poolt.se! päewal 290 inimest, Narwa, Kabala poolt 860 inimest, Tartust 1149 inimest, Walga  Woldi kaudu 653 inimest, Pihkwa poolt 495, Rakwere poolt 1002 ja Laiuse poolt 900 inimest, mis kokku üle 5000 pidulise wälja teeb. Kuni 7. skp. lõunani oliwad juba 20 laulukoori tulnud. Ka on hulk üliõpilasi Jurjewist korrapidajateks  pidule tulnud. Tulekahju tuld nähti Tallinnas 7. skp. enne lõunat loitwat.  Lin.nas arwati, et Nõmmel suur tulekahju on. Oli ka tulekahju, aga mitte majad ei põlenud, maid mets põles heleda leegiga ja suure suitsuga. Tuletõrjujad mõtlesiwad põlewale majale abi wiia, aga tuliwad  pea tagasi, sest metsa kustutada ei olnud wõimalik. Suure palamaja  kuiwaga juhtub metsapölemisi sagedasti,  nõnda ka siin. Kohtukojast. 22. mail kell 11 õhtul sõitsiwad 3 jalgrattameest  mööda promenadi, kui nende eel parajasti talumees naese ja lapsega  juhtusiwad kõndima. Kella helistamise  pääle astusiwad naene ja laps kõrwale, kuna mees jalgratta juurde tõttas ja sõitjatele hoobi rindu andis,  nii et ta rattaga ühes maha kukkus.  Talumees tuli selle asja pärast  6. jaosk. rahukohtuniku ette, kes talle 5 päewa arresti mõistis. Mere-mesi oli neil päimil  14--16 graadi soe. Kohalikud sõnumid. Linna wolikogu koosolekul,  6. juunil, on, nagu „N. D. Ztg. teatab, Tartu banga kohta otsuseks tehtud kuberneri herra kaudu rahaministrit paluda, et banga puhas  kasu wõiks Maria gildele ja linnawalitsusele jaotud saada. Wene kalastuse seltsi Liiwimaa osa» konnale lubati ta palme pääle kalakaswatuse-koha  asutamiseks Tallinna ja Meltsiweski uulitsa tiigi poolsel nurgal olem linna krunt maksuta tarwitada  anda, nii kaua kui teda räägitawaks  otstarbeks pruugitakse ja kui linnal teda enesel weewärgi ehitamiseks tarwis pole. Krasnojarski polgule ehitatakse Jaama mõisa lähedale puust tagawara-ait, sest et praegune ait, mille eest linn 750 rbl. aastas üüri maksab, selleks ei kõlba, kuna uus ait ainult 10,000 rbl. tuleb maksma. Rahukogu kui ta rahukohtlttlikkude  tõlkisid ei wannutatud siiamaani.  Rahukogu esimees andis aga neil päiwil sellekordse istumiste al- gul teada, et nüüd iga istumist? eel tõlk ära wannutatakse, mis ka kesknädalil  esimest korda sündis. Kroonimise puhul Keiserlikkudele  Majesteetidele läkitatud truu-alamliste tundmuste awaldamise eest on Keisri Majesteet Liiwimaa rüütelkonda, Lutheri waimulikka mehi ja kogudusi kõige-armulikumalt tänada  lasknud, sõnadega: „Meie täname kõiki südamest." Liiwimaa kuberneri herra rewideerimise-teekonna kohta toob „Rig. Tagebl." järgmise täiendama  teatuse: Kuberneri herra reisib Wolmari, Ruhja, Laatre ja Raadi kaudu Wiljandisse, kust ta ka Põltsamaale tahab minna. Põltsamaalt tuleb siis kuberneri herra ka Tartusse ja läheb siit endijes teatuses  nimetanud linnadesse. Wiljandisse  ja Põltsamaale minek pikendab reisi-aega ja kuberneri herra jõuab alles 22. skp. Riiga tagasi.  Rahakirjasidjawäärtpakkisid  kuni 50 rublani hatatakse  nüüd ka, nagu „Wal. Teat." kuulutab, paljudes paikades, kus see seadlus weel mitte ei maksnud, otsekohe koju kandma. Baltimaa linnadest  oli see seadlas Riias juba tarwitusel, nüüd hakkab ta aga ka Tartu, Pärnu, Wiljandi, Walga, Wolmari, Wõnnu, Tallinna,  Narwa, Miitawi, Liibawi  ja Goldingeni kohta maksma. Seadlus hakkab 1. juulist maksma. Meie terwitame seda uuendust kui tähtsat edusammu meie riigi ja seega ka meie kodumaa postiasjanduses elawa rõõmuga. Palju tüli ja ajae wiidet, mis wäärtsaadete äratoominposti  päält sünnitas, jääb nüüd kõrwale. Täna hommikul kella 9 ja 10 mahe! kohutajiwad tule kellad  jälle meie linna elanikkusid. Tuli oli siia maani alles teadmata põhjusel Aia uulitsas nr. 63 Liimi majas lahti pääsnud ja warsti ka kõrwalise maja nr. 61 külge karanud, mis suure kiirusega maha põlesiwad. Kuulu järele olla umbes neli maja kõige kõrwaliste hoonetega tuleroaks saanud, sest et kõik need majad nõnda nimetatud pikendatud Aia uulitsas, mis waksali poolt tulles pahemat kätt on, kuni Kastanis uulitsani ära on põlenud. Kui suur kahju on, ei ole praegu meel mitte teada, niisama ta mitte, kas paar last, keda nende ema enne turuleminekut lukustatud tuppa oli jätnud, tulesurmast päästetud on. Tuulisel ilmal lagunes tuli ruttu ja suure wõimuga edasi, nii et tuletõrjujatel  waewalt wõimalik oli teisel pool teed seismaid majasid kaitsta. Päris ilma inimeste wigastuste  ei näi see tulekahju mitte mööda läinud olema. Praegu, kuna see sõuum meil alles sule all on. tuleb teade, et tuli juba kuni Tiigi uulitsani edasi olla tunginud ja ka Wöhrmanni ehitustesse puutunud.  Niisama kuulukse, et tõesti mõni inimene tule ohwriks langenud. surma sai eila õhtu pääle kell 10 Ema - jões waimuhaigete kliiniku kohal habemeajaja  Michelsoni tööline Richard Tull, 22 aasta! mana. Ta kargas jõkke suplema, aga wajus kohe alla. Korraks kerkis ta meel mee pmnale, aga wajus uuesti alla. Paari tunni pärast leiti ta surnukeha ülesse ja wiidi anatomikusse. "Postimehe" era-telegramm. Tallinnas, 8. juunil. Linn ilutseb pidulikult lipuehtes,  isegi raatus on toredasti  wappide ja pärgadega ehitud. Pidu ilu toetab kõige kenam ilm. Laulu ja muusika-mängu  pääproow andis pidu kõige paremaks kordaminekuks  lootust: puhtalt, wõimsalt kõlasiwad laulud, ülikaunis ka muusikamäng. Kõigis kirikutes, mis rahwast tihedalt täis oliwad, peeti pidulikku  jumalateenistust. Igal pool walitseb kõige rõõmsam pidutuju. Pidurong oli wäga pikk ja tore; uulitsatel liigub määratu rahwahulk. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Tiflisis, 6. juunil. Eila tapeti  eksarki palees archimandrit Ni. kolai koledal wiisil ära. Mõrtsukas on üks õnnistamata jäetud preester Kolmachelidse. Ta lõi archimandritile  trepi pääl kaks noahaawa; õnnetu  suri 10 minuti pärast. Nishnij-Tagilskis, 6. juunil. Talunaese Kolgakowa kohta tehti selgeks, et ta 50 sohilast, kes kahel wiimasel aastal tema juurde kasivatada  oliwad toodud, surma oli saatnud.  . Berlinis, 6. juunil. Eila sõitis marschall Jamagata siit ära Marseillesse. 7. juunil. —Kysthäuseri mäel paljastati täna keiser Wilhelm I. mälestuse-kuju, mis sääl sõjameeste seltside kulul üles seati ja mis umbes  üks miljon marka maksma tuli. Pidust wõtsiwad osa: keiser Wilhelm, palju Saksa würstisid ja umbeS 16000 sõjameeste seltside liiget. Uessana saare lähedal põhja langenud aurulaew «vrumraouä OaZtls» oli 3705 tonni suur. Teda juhatas kapten Pierce. Pääle laewameeste,  keda umbes poolteist sada oli, oli selle aurulaewa pääl weel umbes 250 -ra-reisijat kes suuremalt  osalt Jnglisemaalt Afcika asumaadesse  sõitsiwad. Londonis, 5. juunil.  Aurulaew  «Drummoirck kastis» põrkas öö pimeduses Uessana lähedal ühe teise aurulaewaga kokku ning langes sedamaid põhja. 6. juunil. Or. J a mesoni  prozess algab uuesti mast 8. juulil. Wienis, 6. juunil.  Konstantinopolist  teatatakse siia, et Wanis enam kui 50 inimest surma ou saanud.  Sõjariistad, nns armenlaste juurest leiti, oliwad sinna Perstamaalt  sisse toodud. Roomas, 7. juunil. MeZ nelik on paawstile teatanud, et ta tema palwe pääle küll wangi sattunud soldatid wabaks laseb, kuid ohwitserid nii kauaks oma juurde jätab, kui nende eest lunastuse-maks ära maksetakse. Konstantinopolis, 5 juunil. Want maakonna wali, Nasimpascha,  teatas siia, et sääl wiimsel ajal jälle korratust ette olla tulnud. Üks polizei amttnik tabanud uulitsal  ühte Armenia tütarlast, kellel mässule kihutama sisuga lehed laiali laotuseks käes olnud. Kui armenlased seda nämud, hakanud nad oma majade aknatest türklase pääle laskma. Muhamedlased tulnud pea oma suguwennale appi ning tüli olnudgi lahti. Polizeile läinud küll korda pea hääd korda jalale seada, aga enne seda saanud umbes 50 mimest  surma. Läbi otsimisel leitud armenlaste juurest palju püssisid ja sõjamoona. Tunis is, 6. juunil.  Marquis  Mores marssis 27. mail Eluaziast,  ühest Tripoiisi külast, oma tõlgi, 7'Me teenri ja paarikümne Tuaregi  neegri saatusel wälja. Tuaregidega  oli 50'Ne päewa pääle kaup maha tehtud ja nendele üks osa palka ette maksetud. Kolme wersta maa pääl Eluaziast tungisimad tuaregid järsku marquis kallale, kes reisuseltSkonna  eesotsas kolme teenri keskel sammus. Seda nähes tõmbas Mores  remolwri taskust ja laskis ühe Luaregi maha, teised taganesiwad. Siis lahkusimad tuaregid kahte jakku: üks osa nendest tungis Moresi teenrite  kallale, kuna teine püssidega tema pääle hakkas laskma. Mores sai surma, kuna ta teenrid wangi wõeti. Teisel päewal läks nendel aga korda põgeneda ning nende käest saadigi teatust selle õnnetuse sündmuse  üle. Kohalikud kiriklikud teated. Peeri kirik: 3. pühap.pärast Kalmatnu jum. p., 9. juunil: kell 10 e. l E:sti?eelt jumalateenistus ja wõetakse lauarahrvast. Minewal nädalil on kiriku hääks kin'inud: Kr. A. 1 rbl., E. W. 2 rbl.. JW. 2 rbl., K. T. 1 rbl., O. Köwerik 50 kop., A P. 1 rbl.. J. W. 1 rbl., Miini L. 1 rbl.. Anna Kann 1 rbl. Ristitud: satler Ernst Nilen Magnus Rebane p Alexander Herbert, mSldre Karl Andersoni t Salme Albertine, Adam Sisiak l v Detlef Wilhelm, Mart Prrgzo p. Augull Eouarv. Kuulutatud. Karl Jerkowitz ja Mali Reimann. Surnud: Peter Nagla p. Johannes, 2"/»» aast w. 125. Postimees. IBS6. W astuta» toimetaja ja Väljaandja vr. S. A.