mõlemaid. Inglased on Prantslastega ja Türklaste Wenelasle  wasta sõdinud ja pärast mõlemate (Prantslaste ja ja Turklastes käest, esimeste käest teistega ühes Egyptust, teiste käest üksi Kypros'e saare ära «võtnud. Oma kõige paremaid sõbru, Sakslasi, petflivad nemad AfrikaP. > — Parnell tahab jälle kord lirilast  omal maal ja wõeral maal raha korjama kutsuda, lirilaste asjade tallitusekS. Dillon lubab selgeks teha, et Parnell seda liri rahwus-kapitäli, mis Parissts seisis, omale wötnud olla. Prantsusmaalt. Pärimist kirjutatakse Leikusekuu 14. j2.j pääwal: Weue-söbralised ülesnäitused tuliwad kodanlikkude ja sõeawäe kontsertide juures mitmetes Prantfusniaa linnades ette, nimelt Toulouse's,  Rvuenis HavreH, Dijonsts, Narbonne's, Les Mansis, Montaubanis, Contrereville's, z. n, e. oliwad 6666 inimest walshallisse tulnud, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitschi teretama.  Kui Keiserlik Kõrgus Suurwürst wagonist wälja astudes kõrgematele ametnikkudele kätt andis, fiis läks määramata waimuslus lahti. Keiserlik KörguS Suuriv  nrsti tulemine Vichy'sse oli wäga uhke. üks määratu rahwahulk oli ennast wakshalli juures kogunud ja maimustus  oli piiredeta. - Keiserlik Kõrgus jõudis kell 5 ja minutit senna. Muustka khor mängis Wene rahwalaulu ja Präsekc teretas Suurwürsli Walitsuse nimel. Vichy Maire soowis, wennalik, südamelik ühendus Prantsusmaa ja Weuemaa wahel saagu ennast kinnitama, mõlemi rahwa kosumiseks ja õnneks. Preili AurelleS de PaladienS, Kindrali tütar, a««dis Suurwürstile lillekimbu Prantsusmaa  naesterahwa uimel, tänu täheks Keiserliku perekonna wasta, ja osawötmise täheks suure Wene rahwa wasta. Wakshalli-ülema tütar andis lillekimbu raudtee-ametnikude nimel. Keiserlik Kõrgus Suurwürst läks ühte tõlda ja sõitis Vicekousuli saatmisel hotelisse, kus juures Keiserlik Kõrgus kõigel teel määramata rahwahulgast teretatud sai, kes oma elagu-hüüdmistega Zari, Suurwürsti ja Weuemaa  peale õhku täitis. Selle peale läkstwad mitmed seltsid ja saatekonnad paradis hoteli balkouisi mööda ja Keiserlik Kõrgus oli jälle suurte auuhüüdmiste osaline. Linu oli auutuledega «valgustatud ja näitus ime-uh?e wälja. Õhtal läks Keiserlik Kõrgus theatresfe, kus uueste auuhõiötamised  oliwad. Orkhester mängis Marseillaifet (Prantsusmaa  rahwalaulu)." Leikusekuu 16. (4.) päästval: Heile oli Dünkircheni lenvise-faalis määratu Wene-sõbraline  ülesnäitamine. Wene ja Prantsuse lipud saiwad kokku-mässttud üles tõmmatud, mis määramata «vaimustust  — Leikusekuu 17. (5.) pääwa!: „Wenesõbralised  ülesnäitused oliwad heile jälle kõikide awalikkude kontsertide juures Parisis ja kõikides teistes linnades. Mitmetes linnades oli «vaimustus määratu."  Leikusekuu  18. (6.) pääwal: ,ülesnäituste keskis Weuemaa anuks, millest heile weel paljuist palkadest sõnumid tulnud on, olgu «veel see nimetatud, mis D'Ordogue's, Jarös' schlossis, Kindral Obrulschewi su«vimaja ees peetud sai, kelle abikaasa süudtmise-pääwa peeti. Suwimaja ette oliwad  ennast ligi 5666 inimest kogunud, kes Wene maad ja Prantsusmaad kõrgest elada lasksiwad." IKa Bonapartistlased  «vötatvad «vaimustusest osa. Napoleonipää>v  a l, Leiklisekuu 15. (3.) pääwal, oli Bonapartistlasle  komitee Parisis pidulaua walmistanud. Kui üks kõneleja selle reale tähendas, et Prinz Louis Napoleon soldat Wene söeawäes on, siis sai suurel rõõmu-hõiskamisel Wene rahivalaul mängitud. Pärast saadeti Priuz Louis Napoleonile üks telegramm. Pidulaual vliwad umbes 666 osawütjat. Leikusekuu 18. (6.) pääwal pidas uks umbeS 5666 meest suur seltskond  Soziaiistlasi ja Boulangistlasi Parisi talwe-zirtuses koosolekut. Kui ui«nelt Laur ja Millevoye kõnest pidanud,  siis sai prolokollisse pandud: Kahjetsust on selle üle tunnistada, et Prautsusnraa laewustik Portsmonkhi lahele läks, Mfasslasteie ja Lothringlaslele on tunnistada, et nemad oma lootust, Prantsusmaaga jälle ühendatud saada, kiuni pidada wölivad. Räägitakse, et üks Anarchistiane  koosolekus Lauri peale lasknud, kuul aga mööda läinud. Kõige nende üliwaimuölud hõiskamiste ja ärrituste «vasta, millest «viimastest mitmed Saksamaale otse soda kuululawad, kui ka mitte kohe, siis ometigi hiljemini,  on nüüd enarnift kõik Prantsusmaa tähtsamad lehed hoiutates üles astunud. Neuda kirjutab xWafette": „ See meid ei aitaks. See et oleks Wenelaste meele järel. Meie ei tohi unustada, etpoiitikatarwitustest elab,mitte südame-tundmusleft.  Näha ou küll, et Wenemaal ükS tarwitus olla wõib, meile oma kätt wasta sirutada, ja et meil tarwituS ou, seda kätt mitte tagasi tõugata. Aga seda ei ole mitte näha, tt üks waimustatud südame-tundmus Wenemaad meie külge kõdab." »Figaro" kirjutab üheji juhtustusest ühe Weue saatekonna liikega, milleS see kinnitanud, et Prantslaste  nüüdne tuhin kardetaw olla ja sõea-sasidufi sigitada wõida. Ülemääralised, lshpemata ja pealetopitud föbrusetunnistused  pidada Wenemaad kohkutama ja aega-mööda jahutatcs mõjuma. Paris'is saada see, mis Kronstadt'is sündinud, tähendatud ja ülearuliseks tehtud. Nende ettetulemisle suur tähtsus olla see, et Wenemaa müüd omast ootamast seisupaigast KHnri.igi-ühendufe kohta wälja astunud olla, aga selle wäljäastumisele ei pidada mingisugust  pealehakkajal tähendust antma. Piaks Prantsusmaa  iganes umblarklikul wiistl Wene-Prantsuse kaitsewat ühendust üheks pealehakkawaks muuta katsuma, stis olla kõik, mis venemaa poolt saaM).,MdäWt-' Munad.  Nenda kirjutawad ka mitmed teised lehed ja kiunitawad nimelt, et Wenemaal wähematki himu ei olla, werd ja wara Prantslaste täitmiseks kulutada, aga kihisema läinud maimude peale ei taha see mõjuda. Leikusekuu 12. (Heinakuu 31.) pääwa õhtal tuli Greekamaa Kuningas Paris Me. ?us Greekamaa Saadik Delyannis ja üks Prästdent Carnot' kaaskonna pealik  teda wasta wõtsiwad ja rahwas teretas. Järgmisel pääwal oli Wäljaspidisle asjade Minister Ribot Kuninga juures,kes stis Fontainebleu'sse,Prästdent! juure homiku-lauale sõitis. Leikusek. 17.(5.) pääwa õhtal sõitis Greekamaa Kuningas  Paris'ist jälle ära. Minister Coustans oli wakshallis.  Suuremaid pidust ei näi selle Kõrge mõera auuks antud olema. Serbia Kuningas ja tema isa tulimad Leikusekuu 15. (3.) pääwa õhtal Paris'isse. Wakshallis oliwad üks pealik Prästdenti kaaskonnast, üks saatekond Serbia studentite poolt ja umbeS tuhat hinge rahwast, kes neid elawa hõiskamisega teretastwad. Järgmisel pääwal  oliwad mõlemad Prästdent Carnot' juures homikulaual.  Serbia Kuninga poolt on Prästdent Carnot Walgekotka-rittretähe, Minister Ribot Takowa-rittretähe 1. klasstst saanud. Serbia Kuningas sai Auulegionirittrete  suurristi. Priuz of Wales tuli Leikusekuu 15. (3.) pääwa õhtal Paris'isse. Bresti juures jooksis Saksa aurulaeiva-sellst , Hansa aurulaew 18,000 tonni vuuwilladega ja wiljaga Bombay'st tulemas, wasta kaljut ja wajus põhja. Muist lasti, mis kokku 3 millioni marka wäärt on, loodeti peasta wsima, aga laew on lõhkenud ja ei wõt wälja winnatud saada. Paris'iS on 1500 trükkijat, 200 kuuni 300 rullwankrete sõitjat ja kõik kärumehed tõrkuma läinud. Mars la Tour'is peeti Leikusekuu 17. (5.) pääwal selle lahingi mälestust, mis seal ja Gravelotte' juures Prantslaste ja Sakslaste wahel oli. Umbes 20,000 inimest oliwad kokku tulnud. Muufika-khorid mängistwad korda mööda Prantsuse ja Wene rahwalaulu. Präfekt pidas kõnet Prantsus-Wene ühenduse kiituseks. Asrika-reifija Dybowfki on wälja saadetud ueid otäma ja koguma, kes Crampel'i rongist järel jäänud on, ja siis Tsad-järwe poole edast tungima. Kulude kandmiseks on üht korjandust algatud. Jtaliast. Malta Katholitklased on nöuuks wõtnud, Tunis'is, Inglismaa faatekonna maa peal, üht kloostrit asutada, kuSJtalia Kapuzinlased aset saada wõiwad.— Jtalta wiljasaak on ametlikkude aruandele järel sel aastal waewaline.  Saadud on 35 millioni hektolitret ja wöeralt maalt piawad 30 millioni hektolilrit juure ostetud saama, järel on 7 millioni ja tarwis läheb 72 millioni hektolitrit. Spania'st. Barcelona's on Prantsusmaa börst.makler Zaqnes Robert kinni wõetud, kes Spania mässajatega ühenduses seisnud on. Spania laewustikkn üteldakse Wiinakuu Kiel'i, Kronftadt'i ja teistele lahedele tulema. Spania tahta, Europa suurriikide ela vaid liikumisi näbes, ka omast ükstk-olemisest wälja astuda ja suurest politikast osa wötma hakata. Portugalist. Raha-ministeriumi poolest tahetakse wöeramaa wilja fissewedamift ära keelata, künni näha saab, kas omamaa wiljaga läbi ei saa. Türgi riigist. Prantsusmaa Saadiku pärimise peale on Türgi WalitsuS seda luna-raha tasuda lubanud, mida hiljuti rööwlitrst kinni wöetud Prantsusmaa alama Raymond't  eest neile makseti. ülepea suurrigid, et Türgi Walitsus kord kindla käega maad rööwlilest puhastama  hakkaks, kes nimelt wöerastele seal nii kardetawüd on. Serbiast Austria Keiser on Kuningas Aleksandrale oma pildi oma enese allkirjaga kingituseks saatnud. Söeaminisler on taskust suurteks manömriteks annud, mis sel sügisel Lipomo juures piaivad peetud saama. Kuningapraua Natalia olla oma nöuu, Ztalia'sse minna, waefe terwise pärast maha jätnud, minna Mets oma õe juure Sinaja'sse ja taliveks Odessa'sse. Inttusi, mis järel Metropolil Micyael omast ametist taganeda tahab, tunnistatakse nüüd tõeks. Tema tahta jäävamalt Wenemaale  elama minna, kus tema juba mõned aastad elas, kui Kuningas Milan keda kord ametist heitnud oli. Bnlgaria st. Prinz Ferdinand on Leikusekuu j 5. (3) pääwal tagasi tulnud ja RustschuMs Ministritest, Sob« ranje Präfidentist ja Pöhja-Bulgaria saadikutest wasta wõetud. Täheks, kui rahul tema kõigiga on, mis tema äraolemise aeal tehtud,, on Prinz Ferdinand ühe uue auutähe asutanud ja Stambulow'ile selle suurristi annud. Stabi-ülem, Oberstlikutenant Petrow, on Oberstiks, Sõeaminister  Major Sawow ja 77 teist Mazorit Oberstlieutenantideks  nimetatud. Et Bulgaria ennast Sultani ülemalitfuse alt lahli kuulutada ja Prinz Ferdinand sügisel  Konstantinopel'isse reisida tahab, seda tunnistatakse ametlikult tühjaks jutuks. Wist kardawad mõlemad, Prinz Ferdinand ja Sultan, Mest pahandust tulema, muidu ei oleks ühel ega teisel midagi selle waSta. Minister Stambulow ja aealehe ,Swoboda« toimetajad on mitmetest Bulgaria põgenikkudest alla kirjutatud kirjas, saanud, milles neid surmaga ähwardatakse, kui nemad ka weel edaspidi Prinz Feryinandle abiks jääwad. Suuremalt tähele pandud ei ole neK ähwardamisi mitte Rumäniast. DlMmmend perekonda Wene Juntist kes Bessarabja'st Rumänta'sse tulnud oliwad, saiwad sealt Beikusekuu 10. 26.) päawal omale kodumaale tagasi wiidud. Asiast. Jnbia's on nendanimetatud mässamine Manipur'is lõpetatud. Senaputt ja Tongal-Kindral on suure rahwahulga nähes üles poodud, kes ilma kärata pealt waatas. Kihissmine rahwa keskis on aga siiski suur. sest protsessis ou õnnetumale eestkostja kinnitanud ja selgeks  teinud, et Manipur üks riik oma käe peal on kus Inglastel õiguse poolest ühtigi ütelda ei ole. Teised Manipur'i Prinzid, kes ka surmanuhtluse alla mõistetud oliwad, on Andamanen'i saarestikku wiidud ja nende warandus  ära wõetud. Mitmelt poolelt kardetakse, et sellest wägiwallast Inglastele Zndia's paha wilja kaswab. S i am'i Kuninga wend sn GuropaSse tulnud ja reisib nimelt Peterburisse, wastuseks Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija wõeruskaign wasta. Siaul'i Kuningas oli juba mõne nädali eest Suurwürst Aujärjepärijale ühe suure taltsitatudelewanti kingituseks saatnud. Khiina' st kuuldakse, et sealised wõimusmehed, KeiSri käsust hoolimata,  Europlastele tehtud kahju tasuda ei taha. Europa suurriikide ja Põhjaamenka ühendatud-riikide laewad ähwardawad  Khiina sadama-linnade peale tuld anda, kui asi heaga õiendatud ei saa. Afrikast. Major von Wissmann jõudis Leikusekuu 9 (Heinakuu 28.) pääwal Kairo'sse ja reisis kohe Lagamoyo  poole edasi. Sakslased on Bagamoyo'st 399 meest sõeawäge sügawamale maa poole saatnud, Mafililafi  ja teisi wastapanijaid sealifi koöurahwa keskist karistama. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida arwata wõiS, on wiimaSte pääwade  sees oma maa ja wõera maa lehtedes selle Kõigekõrgema  käsu järgesi suure elamusega arutatud, mille järel rukkiste, rukki jahu ja kõiksuguste kliide wäljamedamine Balti-mere, Must-mere ja Asowi-mere sadamatest ja üle riigi laänepoolise piire ära keelatud on. Mõnelt poolelt arwati, et ehk ka nisude wäljawedamine aeguti ära keelatud  saab, sest et selle wilja järel nimelt Saksamaal nüüd wäga palju järelpärimist on, millega seal rukkiste asemel osalt söeamäge toita tahetakse ja seda ehk stis ka rohkem wälja weetakse, kui oma rahwa tarwitus seda kannatab. Wiimaste sõnumite järel ei olla aga Riigiwalitsusel esiteks seda nõuu mitte. Senni kokku tulnud aruannete järel on köitis riikiS kokku nii palju wilja, et rahwas kunui tulema Mihklikuu 1. paamani wõib toidetud saada ja siis meel 99 kuuni 109 millioni puuda mäljawedamiseks iile jääb. Enne selle Kõigekõrgema kasu ilmumist on sel aastal juba 67,, millioni puuda rukkid wälja weetud olnud ja kahe uädali kaikus käsu ilmumise ja maksmaks saamise wahel, mis kesk-ööl wasta Leikusekuu 15. paama kätke tuli, ou meel wäga palju wälja weetud. Nenda kirjutatakse Riia'st, et wankrete mürin, mis neil pääwadel rukkid ja rukki jahu medasimad, nagu kõue mürin kostnud olla. Maanteede ja sildade peal laewade ja Düna kalda wahel, olla järges üht ainust rida liikuwaid koltifi naha. Eydtluhnen'isse arwatud määratud aeani wähemast 1900 wagonit selle wiljaga ja jahuga tulema. See wilja woolamine iile riigi piire on nüüd, lõppenud; nüüd piab seespidine woolamine õnnelikumatest kubermangudest õnnetumatesse, algama. Walitfuse poolest arwatakse selle woolu korraldamiseks ja täitmiseks 209 millioni rubla tarwis minema. Peale selle saab RiigiwalitsuS Liiwimaa koguduse-magasttest 1 million puuda rukkid laenuks, mis tulewal aastal pärast leitust rukistega piab kasutud saama. Liiwimaa on esimene  kubermang, kust hädalisi sel wiisil aidatakse, Eestimaa  saab wist järel tulema. Wallawanemad Waiwara kihelkondas on juba koosolekut pidanud ja laenata lubanud, nii palju kui jõud kannab, tahawad seda wilja ka ilma hinnata raudteele Vedada. Baltimaa koguduse-magafid, mille peale käredamal iiikumise-aeal ka mitmed muutmise,-wõi ,muudatustel himulised tormi jooksiwad, on sedawiifi Jumala õnnistusel meie kaasalamatele suureS riikiS häda aeal omast kohast abi saata wõinud. sõnumite järel saada sel kuul RiigaS arstlikud kursused noortele naesterahwastele  awatud, kus nemad lihtlast abitcgemift haigete juures õppida wõiwad. Kes neist kursustest läbi käinnd, need saamad õigust kohaliste ametite peale ,Punaristi^-asutuSteS. Lii>v i m a a Ki rikuSpetajate-synod astub sel aastal Leikusekuu 21. paäwal Wõnnu kinnas kokku. ,Nowoje sõnumite järel on Peterburg'is ük S selts 5 miiliont rubla suure kapitaliga asumaS, wärske liha wäljawedämiseks Aibaw'i sadamast. —W en e kjrjkut e e h i t« m i seks Baltimaa