wiisi wälja. Nende keele-murd tunnistab neid Schwablasteks. Nemad räägiwad, et iseäranis pärast häda-aastat wiletsus Wolga koloniedes wäga suureks läinud on. Wist rändaks pool kõigcist kolonistidest wälja, kui suuremal hulgal mitte wõimatu ei oleks reisi-kulusi kanda. See wäike kogu läheb enamist Kansas'se, mõned ka teistesse paikadesse,  kus neil wäljarändanud söbru ja sugulasi on." Sakslased Wolga-koloniedeS  oliwad ennamist selle eksituse sisse langenud, et omad maid Wene talupoegade eeskuju järel koguduse-maa wiisil jägama ja tarwitama hakkasiwad. See on nende maid killutanud, wälja kurnanud ja neid wiletsuse sisse saatnud. Wäljamaalt. Belgiast. Ajalehed toomad hirmutawaid  sõnumid ettewalmistamiste üle mässamisele  tööliste keskis, kui üleüldist healeandmise-õigust  neile mitte ei lubata. Sõjaminister  Kindral Pontus olla käsku juba kirjutanud, mis läbi tagamarawäe-mehed sellest aasta-käigust sisse kutsutud saamad. Sozialistlaste pea-leht „Le Peuple" (Rahwas)  ähwardab kurjaSte, aga teiselt poolelt soigutakse hirmu sellega, et ähwardatud mässamised tõe poolest iialgi lahti ei minna. Tööliste-müssamine ei olla Brüsselis ilma kodanikkude abita koguni mitte wõimalik ja need saada ennast hoidma, oma näppudega waenlastele kastanjeid tulise tuha seest kiskuma.  Adwokatide-kangress on ennast üleüldise healeandmise-õiguse wasta tunnistanud.  Tasasemate wabalaste juhataja, Frere-Orban, on ühes kõnes ütelnud, üleüldine  healeandmise-õigus anda ivõimust küll suure hulga kätte, mite aga õiguse kätte. Loodetakse, et ka tööliste juhatajad nii rumalad ei ole, et mässamiseks nõuu annawad, mis töölistele ainult kahju saata wõib. Teised lehed. „P o s t i m eh es" kirjutas hiljuti keegi kolmes  numbris ühe juhtkõne: „L õ p p e k s t a n t S," kuS ta tantsu üsna maha ajas, sest see olla ainult kahjuks ega mitte kellegi mõistliku inimese lõbudus. Tantsust tulla kõiksugused pahad üritused, millede tagajärg wahest õige kunvalt lõpeb. Ühtegi pidu kuulutust ei olla muidu, kui selle lõpuks mitte „tants" pole kirjutudz isegi mööda läinud kallil ja magusal paastu ajal pole kontsertid ehk muud sarnased teised pidud ilma tantsuta kusagil ära peetud. Sääl on selle suguwennal täiesti õigus, et paastu ajal küll pole iluS tantsida, sest muid aegasi on ju aastas armuta küllalt. Kas muul ajal ka seltside pidud ilma tantsuta lähemad, see on küsimine, sest meie praegune noor rahwaS, iseäranis õrnem-sugu, ei wõta ühestkist pidust muidu osa, kui selle lõpeks tants ei ole. Seda olen ma siin KurcfaareZ mitu korda kuulnud. Hiljuti andsiwad Kaarma lauljad siin Karskuse setfis laulu kontserti,ioh kui palju noori neidufi jäid sellepärast kodusse, et lõppekstants ei olnud. Nõnda on enamast igal pool meie Eesti rahwaga. Kui nad mitte hüpata ei saa, siis pole muu lõbustus temale mitte midagi ja see on wäga kahju, et see meel praegusel ajal nõnda peab olema! Tantsu hoopis ara kautada, see pole ka suurem asi, sest ta on ju ikka üks mana pärandus aga teda nagu kõrwa asjaks pidada, see on küll soowitaw. Kuresaarlased on siis ometi mõistlikumad  olnud, et nad mööda läinud paastu ajal mitte pole tantsinud, kunas Ülemaalaste kuulutustes  alati „lõppekS tants" helises. Hoopis ilma tantsuta on wäga raske seltsides pidust pidada, sest mis lõbu wõib ainult tühjade tubadele  pakkuda. Ootame, ehk paraneb aeg, millal tants enam kõrwaliseks asjaks ja lõbuks peetakse. C. A l l i k. 17 Saarlane 1893 nnan weel kord teada, et need, kelle uurid paari aasta eest Kuresaarest ära põgenenud uuride harija juud Jakobson  minu kätte oma mõla eest jättis ja mille üle ma kohe selle järele kõikide Saaremaa kirikute juures maha lugeda lasksin, neid kahe kuu aja sees oma knntungitega  minu käest wastu wõtaksid, kui mitte, siis lasen pärast seda termini neid ära müüa. A. C. Thomson. W kangru lõngu iga jämust karwa ja kirja nii kui: eht mustad, hallid tumedad ja walwakad, tumed sinised (Jndiko), õli sinised, tumedad ja walwakad, türgi punased, bordo punased, kirsi pruunid, pruunid tumed ja walwakad 6 karwalised, rohelised tumed ja walwakad, kollased, walged pleegitud ja pleekimata,  walge ja musta lapilised ja Vs tolli l-, walge ja punase lapilised, rohelise ja musta lapilised V» ja Vs tolli 1., punase ja musta lapilised ja tolli 1., kollase ja musta lapilised ja V- tolli 1., pruuni ja musta lapilised IjM" Head Saksamaa wärwifed I seltsi toosi kui ka loodi wüsi, müüb õige odawate hindadega A. F. K«g. Kukuni jn Wnlilirkntubakat  (kasüst) ja Paberossist saab halwa hinnaga müüdud Kuresaare lwnaS Rehschi konturis. Teadaandmised. Teadustan oma auustud töö tellijatele, et ma nüüd Schenkgasse uulitsas Feldbergi majas elan ja niisama kui enne tellimisi kõigesugu Kingissepa tööde pääle wastu mõtan, mida ruttu ja odawaste walmistan, kõige paremate tingimistega. Iseäranis tänan kõiki neid, kes mind enne rohke tellimistega on auustanud ja loodan, et ka selles uudes korteris see auu mulle jälle osaks saaks. Kingissepp A,. WsLtig. Paadla mõisas on magusad sööma-kartuhwlid ja kartuhwli seemed müüa. I—2 Rahaministermmist. Kõigekõrgemalt 13. Nowembril 1832 kinnitatud ministrit-komite- otsuse põhja pääl on endiste 13. Webruaril 1868 Kõigekõrgema käsu pääle wäljaantud St), 25, 16, 3, 3 ja 1 rublaste, kui ka 26. Oktobril 1886 Kõigekõrgema  käsu pääle wälsaantud 25 rublaste paberirahade  ümbertoahetamise wiimseks tähtpäewaks 1. Mai 1894 a. Pärast seda tähtpäewa ei wõeta endist paberirahasid ei kroonumaksuks, ega mu inimeste wahel pruukimiseks  wastu. " 56 rublastel Keiser Peter I. pilt. 23 „ Zar Aleksei Mihailowitschi pilt. 16 „ Zar Michail Feodorowitschi pilt. 5 „ Suurwürstt Dmitri DonSkoi pilt. 2) 26. Oktobril 1886 Kõigekõrgema käsu pääle GOOSSSSGOGGOGGOK Walka kogukonna Seadus Illlliiu MK NoWÜILÄpoSI-.) Anton Aan. Hind I rbl. 73 kop., kõwasti naha sisse köidetud  3 rbl. Saada ajalehe „Saarlase" trükikojast. SSGSOGGOOGOGOOWG Sasckstk kalendri ostjad, kellel allnimetud kalendrit käes on, saamad järgmised kingitused: 1) ss IBSS aasta pääle. 2 399 1028 1634 2119 13 342 1122 1685 2222 56 740 1397 1794 2450 101 904 1509 2005 2468 207 1000 1531 2114 2500 2) RV igapäewast palwe-raamatud. 10 512 804 1258 2262 93 610 1115 1459 2307 3) IV suurt wärwitud seina Pilti. 26 442 1025 1376 2084 88 607 1289 1708 2325 4) 5 Mirri rohuaida. 837 850 1231 2384 2409 Kingitusi wötsiwad wastu: 1. Saarlast. 1) nr. 2 Aleksander Rcinfeldt, Kuresaares. 2) nr. 2222 Friido Oru, Kaarma kihelkondaS, Kaarma-Suures maldas, Tahula külas. 8) nr. 1635 Laas Tamm, Kuresaares. 4) nr. 1531 Peeter Saun, Kuresaares. 5) nr. 904 Aleksei Jli, Ansiküla kihelkondaS, Tiirimetsa maldas, Jmare külas. 6) nr. 2114 Jaen Merrits, Hansjala kõrtsis, Kaarma kihelkondaS. 7) nr. 101 Peeter Oesel, Jammaja kihelkondaS, Torgu maldas, RahuSte külas. 2. Igapäewast palwe-raamatud. 1) nr. 1115 Elfriede Weisimann, Kuresaares. 2) nr. 610 Karl Mürson, RoomasaareS. 3) nr. 2307 Iman Alwius, Jaani kihelkondaS, Maasi maldas, Tagawere külas. 4) nr. 2262 Mihkel Koppel, Püha kihelkondaS, Kõlljala maldas. Soone peres. 5) nr. 145 S Mihail Luks, Peude kihelkondaS, Maasi maldas. 6) nr. 512 Friidu Kesküla, Karja kihelkondaS, Riigi maldas, Linnaka külas. 3. Suurt wärwitud seina Pilti. 1) nr. 26 Hans Mikkaus, Ruhno saarel. Saarlase trükikoja valitsus.