Jutu leht. Mlju parem pidu. JöuMjutuke H. Fischeri järel. Pime tuli aegsaSte kätte, oli ju talwine aeg, just Zöulu-Laupääw ja ilm paksus pilwes. Oma suure, toreda kirjutuse-laua taga istuS üks R. liuna rikkamatest kaupmeestest. Tema selja-taga seifis noormees Ernst Tellmann, alles õpilane seal konturis, ja andis walmis-kirjutatud kirjad üks teise järele allkirjaks kaubaherra kätte, kes neid rutuga üle waatas ja kohe alla kirjutas, sest täna pidi konturi toimetus aegsamini lõpetatud  saama. Tüki aega läks kõik soowitud rutusel kombel edasi. Korraga jäi wana herra omas toimetuses takistama, Vaatas  ühte rehnungi terasemalt ja ütt?s: , Kutsuge herra Stkler seia. Noormees tegi klaas ukse, mis suuresse konturisse wiiS lahti ja marsti oli kutsutaw seal. See oli noormehest, tes enne seal oli, mõne aasta wanem näha, kahwatanud näuga ja musta jnuksetega. Tema elas ka juba kaua aaStaid linnas, kuna Ernst, kes maalt ühe weikese linna jõuka kaupmehe poeg oli, alles mõne kuu eest kuulsasse kaubamajasse õpilasena teenistusesse  oli tulnud. Sikleri nägu lõi peremehe tõsise pilgu all punetama, kes ühe rehnungi peale näidates ütles: , Kui mina hilja aega Teie elu kohta tasakeste midagi tähendasin, oli Teil üksnes fee trotslik küsimine wastusekS, kaS minul era-asjus ka Teie üle kaebada olla. Mina waikifin selle peale, sest et äkitselt Teile midagi tähendada ei teadnud ja wana leent uuest sojendada ei tahtnud, pealegi weel et Teie esimesest Küünlakuu pääwast minu teenistusest lahkute. Mina kahjatsen aga peaaegu, es Teid Peeterburgsi koha peale soowitafin. Teie unustate  kokkuarwamise ka ära ja minul et ole tõeste aega kõik Teie tööfi uueste üle rehkendada. Waadake Sikler kummardas tähendatud rehnungi poole ja ütles wähe aea pärast: ,Kaks rubla aga ongi rohkem arwatnd I" „Kaks rubla aga!" kordas kaubaherra JörgenS „Teie wabandus on tõeste selle wiga kohane! KakS kopikat oleks ju halb küll ja wõikS niisama heaste kakssada rubla Võinud olla?" Mäematt küll nii palju üksikefi on enam kui sadasi." ,Kas tahate mind meelega Vihastada? Wägise Viimase  sõna omale jätka? Mina ei oleks iial arwanud, et meie sellel kombel piame lahkuma. Neli aastat olen mina Teiega rahul olnud ja Teie wist ka minuga ja nüüd, kui Teie südame-soow täides nüüd, kui Teil hea koht minu läbi käes on nüüd jääte hooletumaks! See ei ole mitte iluS, ega just mõistlik, aga ükS kõik ! esimene Küünlakuu pääw ei ole enam kaugel." ,Mma wsin ka esimesel Näärikuu pääwal minna," waStas Sikler; ,fiis on aaSta löpurehnung tehtud." ,Teie Võite kohe mina! Arwate Teie, et mina ilma Teieta läbi ei saa, ja kui mina ka Teie töö-natukefe ise ära plaksin tegema." V Herra Zörgens," ütleS Ernst tasaselt Vahele, kellele mõlemad, nii heasti peremees kui Sikler armsad oliwad, »herra JörgenS, täna on püha Jõulu-Lanpääw!" »Wäga õige, et minule meele tuletate," ütleö kaubaherra.  ,Selle pääwa auuks wõtan oma Äkilise sõna tagasi, kui herra Stkler minule hea sõna annab." Noormees Võitles iseenesega, aga hea ei saanud wõitu. KaS häbiga wõi kangekaelselt, aga tema jäi waik. Paari minuti pärast tõufiS herra JörgenS üleSse, läkS klaasukse  juure ja hüüdiS: , Herra Mandel, makske herra Sikler  ile tema palk künni 1. Näärikuuni wälja tema läheb juba täna minu teenistusest!" Kui Ernst pool tundi hiljemini kodupoole lätS, ootaS teda endine seltsilane uulitsal ja ÜtleS vlafid kehitades ja naeratades: .Natukene wilu lahkumine nii palama lahwgi järele! Sinu tahtmine oli küll hea, aga see on mulle üSna meeltmööda, et kuus nädalit weel waba aega on. Ära räägi sellest rumalast aSjast enam sõnagi, waid luba parem täna htaks minu kaasa tulla. Täna rõõmustab igaüks ennast nii heaste kui Võib, lapsed Jõulupuu ümber, abielu  mehed oma perekondade seaS, meie noored mehed lõbusa  klaasi juures. Mis Sinagi üksi omaö tua» iStutz? Tule parem Kuldankru trahteri taha tuppa, rõõmsa seltskonna  sekka?" »Mina kardan, seal on minule liiga rõõmuS." ütles Ernst natukene häbelikult naeratades. ,Noh; rõõmus piab seal ka olema. WtekS õige maitseni õhtusöök, fiiS aga ega mina kõiki enneaegu awalda. Wist ehk on hea laStele ka weel Zõulu-puu, miS minagi tean. Mina ei tea sellest weel suuremal, aga ehk mõtlewad mõned muud selle peale. Lõppeks saab ka natuke tantsida,Jest noored naeSterahwad ei puudu ka seal." See oligi just, mis Ernsti kõige enam eemale hoidis, ebahäbiga ei nimeta aga meie sagedaste oma tõlge paremaid  põhjuseid. Sellepärast kogeldaS ka Ernst »See tuleb wist õige palju maksma." ,KaS Sina rikka kaupmehe poeg räägid sedawiifi? Mina elan omast palgasi aga ükskõik! Täna v» weel raha taskus tnle senna! Mina maksan Sinu eest! Sina pead ka märkama, et Iõulu Laupääwa Shta on." , Tänan maga/ wastas Ernst kindlast. Tema oli ennast kogunud, mõtles rõõmsa Zõulnte peale kodu Vanemate  majas, mötleõ oma anusa isa, waga ema, noorema õdede ja wendade peale ja leidis sellega julgust, oma wanema seltstlasele waStata: Mina ei ole mitte harjunud  tänast õhtal sjooma-kohtadeS pidama, ega tahaks ka täna mitte sellega algata. Õigust ütelda, ou minul ka Sinust kahju. Sina olid minu waSta sõbralik ja lahke, ja tead küll. et mina mõni pea norutaja ei ole Aga niisugune  segane seltskond käib siiski minu tundmuste waSta. Kas tead? Tee kord minu nõuu järele. Läheme minu korterisse ja pühitseme tänase Shta seal seltsis. Kodunt on minule täna muidugi midagi saadetud, mis, seda mina weel ei tea, aga eks meie süüa ja juua ikka saa tule! Meie ei saa muidugi nüüd enam nii sagedast kokku." Silmapilgu oli Sikler kahe-wahel, siis waStaS tema: Mina weike sõber mõtled jällegi wäga heaSte minuga; aga mina ei wöi ära jääda, miua toimetasin kogu selle pidu jalale. Mine peale koju ja loe omad kirjad enne läbi. Ehk tuled weel pärast fiiSkt Kell üheksa ümber algab pidu. Kui Sina ka kauemaks ei taha jääda, fiiS üheks tunniks wvid ju tulla millal soowid." Nemad audsiwad üksteisele kätt, ja igaüks läks oma teed, Ernst iseäranis kiirel sammul- Tema rõõmustas,  et enese Üle wsitn oli saannd, niisamati ka selle üle, mida kodunt temale pühadeks saadetud, ja mis wist juba mutdugl korteris ootaS. See on ta töeSte wäga armaS amet. kastist wälja pakkida, kui teab, et kõik asjad seal sees armsaift kätest on saadetud. Kui ruttu ei saa seal nöörid ümbert katki leigatud ja kui kiirelt kast, miS nii kõwaSte kinni naelutatud on. lahti kistud, niisamati ka paber kuhu äSjad sisse mässitud, ära kistud! Missuguse rõõmuga ei saa saadetused, üks ikka kenam kui teine, kastist Välja Võetud, ja seal juureS, arwaS Sikler weel, et temal igaw olla mitte koguni! Ernst ootaS igaühelt  armsalt kodunt midagi, tema lootis, et kõik teda meeles pidanud. Isa kirjutas enamiSte küll lühidelt, nagu kaupmees muistegi, selle ette klrjntaS aga ema seda sitkema  it, ja nii kenaSte ja armsaSle, et kohe trükki oleks wõinud panna, ja peale selle weel wend PrttS k«S GymnastnmiS  käis ja ka weikese õe Else kiri, suurte nurgeliSte tähtedega on teiste keskiS seal loe kirjast ja hammusta armsa ema tehtud kooki, muidugi on pudel ksdar-wiina ka ksSliS, see saab lahti tehtud ja fiiS ema kiri weel uneSle Üle inetud —> selle juurev wõib watmu» kaugel kodu wanemate majav nende keökel olla. kuS nemad kõik, parajaSte rõõmsad on ja mõtlewad: oh oleks tema ka siin! ja temal pidi üksi igawuS olema? Waene sõber Sikler, kui Sina ka poolelt nii heaS seltsis oleksid! »Kõige kenam on fliSki, kui kingitused parajaks aeakS kätte jsumvad, mitte liiga wara, ega ka hilja," mõtles Ernst koju lähedale jöudeS, , oleksin mina neid heile ehk tuua heile kätte saannd, siis oleks esimene meelehea nüüd juba möödas. See on wäga hea, et nemad kodu mitte liiga aegsaSte ära ei saatnud." (Järg tuleb.) IMS TraMud"Li»dforS'i pS-tjst- MM- ja KMW. Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hatlinna Sõber peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad. niisamati ka Lindfors'! pärijate trMmajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellmnsi wastawötta ja tvlmemda. Te liimile hind on 1892 aasta peale: postiga ehk kodu kätte saata aastas 3 rnöta poolaastas 1 .. 70 Tallinnas iftäratuua aastas 2 ruSta 40 kop. poolaastas t 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra Pagarimeister MiecitMcrnn Tallinnas, Küllasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wötnud, kust neid äratava wõck. Sõbn" vSlittNis ?mja, Im »»l. Dr.tB M), SNiaiu. Head heinad on müüa ÄMM llicks. Pihid » imiä mis pruukimises, (pole heaSte Lra-dimts' tud), uüheaSti uued kui manad saamad Sievda'ud ja kölwaliscks tehtud. W. Pialzsv, waSsesepp sa imtaMwalajü, Rotrrmanni poewastas. ehk kihl i««»«I ISS2 aa sta Pea l e kov. 1.00 tükki s rbl. St» kop. -- 1000 tükki 1S rbl. o o kl m a t« Eesli m aa rahma » o« weel saada Halllllims. Laia-Wlitsas.