takse. Tulewikus ehitatakse siia wabrik,  sest sõmerakiwid maa sees on wäga rikkad. Akzia - selts rentis linnalt 300 des. maad kaewanduste ja wabriku  alla l gi 100 aastaks. Oti. i.. Derbenti linna Wene walitsuse alla saamisest sai 10. skp. 100 aastat  mööda. Tähtsat päewa peeti pidustustega.  Jakutski kuberner on ringkirja teel sisemiste asjade ministri käsul põhjanaba õ h u l a e w a-s õ i tjäte  Andree, Strindborgi ja Eckholmi  wastuwõtmist ette walmistada käskinud. Kvlöimski, Russki Usti ja Kasatschi elanikukdele, kui ka ranna,  rahwastele antawat selleks mõnesu'  guseid õpetusi. Soomemaalt. Sortawala Soome laulupidust  toowad ajalehed juba pikemaid  kirjeldusi. Kõik kirjasaatjad rõömustawad selle üle, et seda pidu õigusega soomlaste piduks wõib nimetada, sest muid keelesid olnud harwasti kuulda. Rahwast tulnud erarongidega ja laewadega rohkel orwul kokku. Ka wäljamaalasi olnud mõned salgad. Wiimased palunud kirjateel, et neile pidu ajal mitte kõrgemale  korterit ei antaks kui kolmanda korra pääle. Sortawala mõlemad kõige suuremad majad on aga ainult kahekordsed. Esimene pidupäew kulunud  harjutuste pääle. Rahwa hulk wiitnud oma aega erakonzertidel ja lusti sõitudel Laatoka järwelEsimesel päewal  walitud ka auuhinna mõistjate komission:  kolm liiget pidutoimekonna poolt, kolm kooride juhatajate poolt ja üks nende enne walitud kuue liikme poolt. Teisel päewal oli muusika mäng tuletõrjujate maja tornist kell 7 -kuulda, selle pääle pandi pidu-rongikäik toime. Pidukönet  pidas Dr. Hällström, pilku Karjala ajaloo pääle heites. Karjala  on kõige õnnetum Soome maakond  olnud, kaua on sääl sõjad maad laastanud ja 100 aastat rahwaS orjapõlwe osalised olnud, mispärast karjalased wcelgi hariduses ja edenemises teistest soomlastest taga on. Kõne wõetud waimustu- Hega wastu ja lauldud selle pääle Soome laulu. Siis algas wõidulaul  ja -mäng. Auuhindasid jagati mitmes järgus rohkesti, esimesed wõidud saiwad aga Kirwu segakoor, Sortawala naestekoor, „Leiwo"-meestekoor  Hammast ja Mäntä muusika koor. Kansanwalistusseura poolt jalgatawad  komponeerimise auupalgad,mida laulupidu ajal wälja jagati, saiwad A. Järnfelt 600 mk. ja J. Krohn 500 mk. Kalmandal pidu-päewal laulsiwad ühendatud koorid ja peeti weel kõnesid. Rahwast arwatakse ligi 8000 hinge koos olnud. Lätimaalt. Riiast, üks Riia mabrik, mis oma tööd Nijhnij-Nowgorodi näitusel  wälja on pannud, on selle tõttu juba tähtsa töötellimise saanud. Herrade  Zelmi ja Böhmi majolika-ahjude wabrikust on nimelt Buchara emir suure kogu kaminaid tellinud. Keiserliku kojawalitsuse liikmed ja Khiwa khan on selle wabriku tööde kohta iseäralist tähelpanemist näidanud.  Riia polizeimeister on käsu andnud, et suuremate uulitsate nurkadel  kaerte tarwis wee-riistad peawad seisma. Miitawis tahetakse keisrinna Jekaterina  Suure auuks mälestusesammast  üles seada, milleks „Kura Kub. Lehe" teate järele korjanduse teel juba 2807 rbl. 60 kop. kokku olla tulnud. 30. pääsis MiiLawi priihospidalis,  kus pääle haigemaja ja naesterahwa  türmi ka weel waimuhaigete rawitsemise maja on, äkisti tuli lahti. Tuli lagunes kohutama kiirusega laiali ja ähwardas ka kõiki teisi hooneid  ära häwitada, kuid õnneks läks korda teda kohale jõudnud tuletõrjujate  agarusel pea ära lämmatada, nii et üksnes köök ja pagarituba äiesti ära põlesiwad. Ka küttepuudel riidad saiwad tuleroaks. Kodumaalt. Wõnnu kihlk. Üks poisile oli siin wõörasse jõe äärsesse niitu, heinu wargile läinud. Juhtunud aga just selle niidu peremees  sinna tulema ja poissi nägema. Ajanud teine poissi taga kuni jõe äärde; jääl hüpanud poiss wette ja mõjunud põhja. Natukese aja pärast tulnud ta aga jälle wee pääle ja hoidnud wask katlakest käes, milles uhked ehte-asjad (?) sees olnud. jPoiss olnud osaw ujuja). Kui beina maa peremees seda näinud tahtnud ta poisi leiust enesele osa; see aga ei olla andnud ja wisanud leiu jõkke tagasi. Poisi jutustamise järele puutunud  talle katlakese sang kolme kiwi wahelt kätte. Küll olla poiss katalt säält kohalt otsinud, kuhu ta tema wiskas, aga asjata. Tule kahju suitsu saab siin nüüd õieti tihti näha. Iga päew on mitmes kohas palju metsa põlemas. Mitu maja on pikse läbi ära põlenud.  3. skp. põles Ahja wallas jälle üks maja maha. Rabasood on ka põlemas olnud ja kõik mets selle pääl maha põlenud. Wilj andi st. Wihma ootab  siinne põllumees igatsusega. Wast paari nädali eest tuli teda mõni hoog, aga mis see nii pika aja kohta peab mõjuma, kui iga päew 22—30 gr. sooja on! Keskpäewal on muld põllul  nii palaw et palja jalaga pääle astuda ei wõi. Muidugi mõista peawad ju sääl wiljamimed kiduraks jääma ja kuiwama hakama. Kange kuuma mõjul õitsesiwad rukkid siin ju mai kuul kuna ma esimesi  walminud maasikuid 2. suwekuu päewal leidsin. Kui wanarahwa jutt õige on, et et rukki õitsemisest walmimiseni  6 nädalit aega läheb, siis saame ju heinakuu esimestes päewaoes  rukkid lõigata. Liig suur ime see sarnaste körwetawate ilmadega ei olegi. Rukis ise on kaunis kenasti kaswanud, ka õitsemise-aeg oli ilu", nii et siinsete põllumeeste lootused rukkisaagi kohta praegu õige hääd on. Põllumeestel on praegu hoolas  sönikuwedu ja kesakündmine käsil, kohati, nimelt mõisades, on ka ju maaheina tehtud. Tänawu on see õige hää kaswanud. —i. Wilj andist. Siin ümbruses  kais kewadel wenelasi, kes põllumeestelt  wanu teras-riistasid korjasiwad,  mis Wilnas, säälses teras-riistade  wabrikus, uuteks pidi tehtud saama, mitte eest aga tubli hind telliti, sest sarnaseid häid ei tehtawat enam mujal halli taewa all kui sääl. Selle tõttu, nagu mehed ise jutustanud, ajanud nad koormate kaupa wana sirpisid ja wilatid jne. kokku. Nüüd, 3 nädalit enne Jaani, toodi uued tagasi, ja jagati neile wälja, kes neid oliwad tellinud. Mis meeste pettuse kohe awalikuks teeb, on see, et wikatid ja muud selle wabriku töö pole, waid Wladimiri  kubermang. Mihaila Grigorjewi  wabriku oma, nagu märgid näitawad. Hinna kohta peab ütlema, et see nende wäärtuse kohta täiesti häbemata kallis on; näituseks wõib häädusega tööriistu juba Wiljandist poole hinnaga saada. Kirjutan need read tähelepanemiseks, et kui korjajad jälle kusagile poole peaks ilmuma, nagu nende hästi korda läinud pärast wõib arwata, et siis inimesed teaksiwad nende kui petiste eest hoida. Nagu ma „Postimehest"  olen lugenud, olla nad ka Läänemaal käinud. Teisipäewal 4. juunil, põles Wiiratse walla S. talu karjalaut maaui maha. Karielajatest  pole ühtegi sisse jäänrd, waid muud kraami küll, mis lauda juurde olnud paigutatud. Nagu kuulub, olla php. 2. juunil Tarwastus  kusagil mets põlenud, mis kuiwade  ilmade pärast sündinud. Kuda tuli lahti pääsenud pole teada. Püpapäewal, 26. mail, oli Uusna mõisas konzert näitemüügi ja näitemängudega,  Tarwastlaste poolt toime pandud, mille juures iseäranis köster Birkental waewa on näinud. Tarwastu  kihelkonna segakoor köster Birkentali juhatusel laulis mitmed, enamasti Tallinna laulupidu laulud puhtasti ette, kuna „Laulu ja muusika  seltsi" pasunakoor tubli mängu eest hoolt kandis. Näitemäng „Jsa isa wiisi" sai enam ehk wähem rahul oldawalt ette kantud, läks jälle tumm näitemäng „Neeger teener" seda ladnsamini, mis ka päältwaatajatele  nähti häsu meeldiwat. Lõpeks oli ka tants. Polizei poolt on käsk antud, et kõik koerad peawad suukorwisid kandma, sest siin hulgub hulle koeri ümber. Kas uad kusagil kahju teinud, pole kuulda olnud. Esimese walminud maasika nägin 30. mail, mis sooja mõjul nii warakult walminud, näitas graadi klaas ju tihti 30 graadini; 5. juunil oli päewa paistel 40 graadi R, järele sooja. Põllumehed neawad sõnnikut,  on ka mõnedgi wälja wedanud ja teemad heina, kartes, et heina aeg liig wihmane tuleb, nagu mana rahwas arwab. D. Narmast. Pühapäewal, 9. juunil oli siinses „Eesti Seltsi" aias seltsi näitlejate ja lauljate poolt suur.m  pidu õhtu laulude, näitemängu ja tummnäitemänguga. Laulud kanti kaunis kenasti ette, iseäranis meestekoori poolt. Näitemäng „Jnimese hind ja wäimehe wäärtus" sai kaunis kenasti ette kantud: ise« äranis tubli oma osas oli Tõnu, is. T.; ka teised pääosad, nagu Kasper, Albert, Tiiu ja Krõõt mängisiwad oma osad kaunis hästi, ainult etenduste  waheajad kippusiwad kaunis pikale minema, mida küll wist kaunis  puuduliku näitepõranda süüks wõib arwata. Lõpuks oli tummnäitemäng,  mis ka oma jagu nalja sünnitas. Rahwa osawõtmine oli keskmine. Tänu tegelastele. E K. Kunda zemendi wabrikus on priitahtlik tuletõrjujate selts asutatud,  mille põhjuskiri „Wal. Teat " kuulutamise järele ministeriumi poolt on kinnitatud. Sõnumid Tallinnast. Tallinna laulupidu üle on ka siinne Wene leht „R ewelskija  Jswestija" kõige sõbralikuma toonilise kirjelduse toonud. Nõnda on siis see Eesti pidu niihästi  wenelaste, kui ka sakslaste poolt kõige soojemat wastuwötmist leidnud. Laulupidu ajal õitses Tallinna hobu-raudtee äri, kuna teenijatel tööd üle aru oli. Esimesel päewal, laupäewal 8 skp., sõitis Narwa maanteed kaudu „konkaga"  enam kui 7000 ja järgmisel Päewal 11,000 inimest. Nii rohket sõitmist pole Tallinna hoburaudteel ialgi enne olnud. Tallinna hoburaudtee  inspektor leidis 10. skp. p. l. kell 4 oma ameti talituses äkitselt surma. Ta oli parajasti  üht wagontt rewideerimas käinud, komistas maha astumisel, nii et maha kukkus ja heitis silmapilk hinge. Kõik arstlikud elusse kutsumise katsed jäiwad asjataks. Herra Köln oli juba hobu-raudtee Tallinnasse asutamisest  saadik ametis. Leinama jääwad  teda pääle abikaasa kaks wäikest last. Uss." on teada saanud, et Riia koolikonna turator kooliõpetajatele  käsu andnud, mille järel need selle pääle peawad waatama, et õpilased,  kellel kästud on mundert kanda, nii kaua kui nad koolis käiwad,  igal ajal mundris peawad ilmuma,  olgu mill ajal ja kus tahtes, iseäranis aga promenadidel ja platsidel,  kus rahwas kõndimas ehk lõbustamas  on, et mitte wastaseadusliste  riiete kandmise läbi õpeasutuste auu rikutud ei saaks; kooli õpilased, kes käsu wastu eksiwad, sattuwad karismse  alla. Kohalikud sõnumid. Tartu Eesti Põllumeeste  Selts peab, nagu kuulutatud,  15. 16 ja li. juunil Tartus,  endise Kirjameeste seltsi shr G. Sachs'i) aias Jaama uul. koduloomade,  käsitööde, põlluriistade, masinate,  lina, põllu-, ja aiawilja wäljanäitust.  Kuda meile teatatakse, on seltsi eestseisus ettewalmistusi suure agarusega ajanud ja igapidi hoolt püüdnud kanda, et näitus seks saaks ja seda tulu pakuks, mis temalt wõib nõuda Wäljapanijatele wõime muu seas selle tähtsa teate tuua, et suur Peterburi põllumeeste-selts meie seltsi näituses tarwis 6 hõbe- ja prongs auuraha ilma hinnata on saatnud, kõige suurema lahkusena Tartu näitust toetada püüdes. Ka on lootust, et Moskwa põllumeeste-selts, kellele eestseisus niisamasuguse palwe ette on pannud, auurahasid läkitab. Näitust täiendab tähtsalt ka üks saadetus  häid wikatid Wieni linnast, mis säält hinnata ja postikuludeta saadeti. - Meie anname oma põllumeestele  uöuu, wõinmlikult rohkel hulgal näitusele tulla ja sääl maadelda  ja proowida, mis nende kasuks on näha pandud. Näitus pakub kahtlemata mitmes asjas õpetust ja harutust, ja et ta Peetri-päewa laa- daga ühes on, siis on wähemast lähemal  elawatel põllumeestel üks tee ja kaks asja. Hääd kordaminekut näitusele! Kohtukojast. Prozessid laenukassade pidajate Sahme ja Wiera wastu liia-kasu wõtmise pärast wõetakse, nagu „N. D. Ztg." kuuleb, 3 juulil ringkonna-kohtu ees harutamisele. Kurjatööd. Minewal pühapäewal  wõttis polizei ühe naesterahwa  kinni, kes 4 mehega seltsis mõne aja eest Tähkwere puiestikus rööwitööd oli teinud. Kinni wõetud naesterahwas kandis rööwituid riideid. Minewal laupäewal pidi alkohol 25 aastase Puhja talupoja Aleksander  A. peaaegu mõrtsukaks tegemz. Sel päewal läks nim. mees ioobnud olekus Pärna uul. nr. 26., ühe enda tuttawa tüdruku juurde. Kui tüdruk teda ta purjus oleku pärast sõitles, sai A. A. nii wihaseks, et ta rewolwri wälja tõmbas ja tüdruku pääle laskis.  Õnneks puutus kuul ainult tüdruku õla, nii et haaw kardetaw ei ole. „N. D. Ztg." Teistest lehtedest. „Gr ashd a n i n i s " torgib würst Meschtscherskij terawate pilke-nõeltega Bulgaria würsti Ferdinaudi  selle pärast, et ta usu äriasjaks  ja politika abinõunks on teinud. Selle kirja trükib ka würst Uhtomskij  „St. Pet. Wed." ära. „Kõige naljakamad oliwad usulikud etendused kroonimise ajal, mida anderikas näib leja Bulgaria Ferdinand ette kandis. Mõskma pinnale astudes wõttis ta õigeusu agara tunnistaja näo ette ja waksalijt ära sõites hakkas ta Wene moodi risti ette lööma ning iga hurraa-hüüde pääle wastas La kolmekordse ristilöömisega. . . Ma usun c,ää meelega ühe moskvalase ütelust, et würst oma siinolemise ajal, s. o. 2Vs nädalil, 100 korda rohkem  risti olla ette löönud kui kõik kaupmehenaesed kokku. Niisama tundis  Bulgaria würst peaaegu igapäew tarwitust Wene kirikutesse jooksta, et sääl hingepalweid ja muid jumalateenistusi  ära pidada lasta. Põhjustest  polnud Lal puudust, sest tal on suur luulewöim. Würst, kes muidu ikka nii uhke ja kõrk oli, muutus Moskwas tasanduse ja wagaduse  eeskujuks. Theatris, kui käsi plaksutati, lõi ta risti ette, kui naer)i, siis tõstis ta nina ja silmad taewa poole ja sosistas: „I"oeiioM uoZill- ZM!" „Mauritiana" lõbumajas on teda nähtud, kuda ta mustlase-laulude wahel lauljannadega õige - uju üle juttu ajanud. . . Näitas, kui oleks ta oma mängu juba lõpetamas, aga sest ei olnud weel küllalt; ta kutsus kõige tuttawamad ja kõige paksemad kaupmehed enese juurde ja andis neile pidusöögi, kus juures ta iga söögi üle risti lõi; kaupmehed waatasiwad teda, nutsiwad jahüüdsiwad:  „Elagu kõrgesti Bulgaria rahwas  ja tema suur Ferdinand!" Seda ja teist. Rahustaw wastus. Hää sii< damega wanameheke, kes raskesti haige oli, laskis oma, weel üsna noore, teise poole kutsuda ja ütles temale : „Minu armas, sa näed, et minu wiimne tund ligineb, ja ma sunnitud olen sinust lahkuma. Kui sa aga soowid, et ma rahus suren, siis tõota, et mu wiimast joowi täidad  : Sa oled alles noor, ja saad ilma kahtlemata teisele mehele minema;  seda tean ma kindlasti; aga ma palun sind, et sa isand Luid mitte wastu ei wõta, sest et ma tema wastu ikka armukade olen olnud,  ja seda weel praegu olen. Ma saan troostita surema, kui sa mulle seda ei tõota." Teine pool kostis: „Mu südamekene, ma palun, sina ära lase ennast mitte selle pärast eksitada  rahuga suuremast; sest ma tõendan  sulle, et kui ma teda ka nii wäga tahaksin, ma teda ei wõiks saada ja selle pärast, et ma ennast juba ammugi hoopis teisele olen lubanud." Naljaks. Kauba päälis. Wäike tüdrukukene  tuleb pagari müüma-tuppa ja küsib: Olge hääd, ütelge mis kell on? Üksteistkümmend, oli wastus. Tüdrukukene: Olge hääd ja andge natuke ka kauba pääle. Hõlbus töö. Isa: Päewad otsa istud kõrtsis! . . . Kas sa ei hakka ka eksami wastu oma õppimist kordama?! Üliõpilane: See on pea tehtud. Mis ma olen lugenud, wõib poole tunniga korrata. Wene telegrafi - agenturi telegrammid. Peterburis, 11. juunil. Eila jöudsiwad Gatschinasse lest Keisrinna Maria Feodorowna, suurwürst  Michail Aleksandrowitsch ja suurwürstinna Olga Aleksandrowna. Keisrinna tuli kui garde-ekipashi auuülem  wäljamaa reisilt tagasi jõudnud  ristlejat „Rõndat" waatlema. Pärast keisrinnad jöudsiwad ka suurwürst  Aleksander Michailowitsch suurwürstinna  Ksenia Aleksandrownaga „Rõnda" pääle. Nishnij-Nowgorsdis, 10 juunil.  Kodulindude osakond on awatud.  Täna lõpetasimad asjatundjad  oma proowimised piimaloomade üle. Kõige paremateks tunnistati Hudjakowi sarwloomade kari Rjasani kubermangust ja kindral Arapowi oma. Minewal pühapäewal käis 9778 inimest näitusel. Parisis, 10. juunil.  Saadikute  kogu andis riigiwalitsusele luba riigikassast 4,800,000 franki Siami sõjakäigu kulude õiendamise tarwis wõtta. Londonis, 11. juunil.  Alamkoda  kinnitas seaduse, mille järele kõik loomad, mis wäljaspoolt Inglisemaale  tuuakse, sadamates peawad tapetud saama, et loomatõbesid Jnglisemaale  ei toodaks. Buda-Pestis, 11. juunil. Saadikute - kogu kinnitas uue juhkruseaduse.  11. juunil. Wene ajakirjanikkusid  wõetakse igal pool wäga lahkelt  wastu. Hommikul käisiwad nad linna tähtsamaid paikasid waatamas, lõuna ajal oli nende auuks pidusöök Margarita saarel, mis pääle nad wäljanäitust käisiwad waatamas. Sofias, 9. juunil. Täna pärast  lõunat pidas siin Makedonia keskkomitee oma pääkoosolekut. Sellest  koosolekust mõttis ka Dragon Zankow osa. Milanos, 10- juunil.  Italia  wangid kirjucawad Schoast, et Menelik ja üleüldse abessinlased nendega hästi ümber käia. Pekingis, 9. juunil. Eita suri siin keisri ema ära. Roomas, 9. juunil.  Kumugas  Umberto annetas kindral Baldiserale  Savoya sõja ordu suure risti. Kielis, 9. juunil. Täna õhtul jõudis siia Li-Hung-Tchmg. Rahwas wõttis teda waimustatud hurraa hüüdmisega wastu. Homme läheb ta soomuslaewasid „Kurfürst Friedrich-Wilhelmi" ja „Germania"'t waatama. Raha-paberid ja rahahinnad. ?«t«rdnris. 10. juuuil 1896. Vuvd poodrnv«rialid . . 7,50 kop. I'olli - kupouxi<l, 100 rubla kull» jkrslv rakk . . . 150 rbl. 4 pr. rÜKirent .... 99 , 5 pr. kuldrent a. 1884 . , 4 pr. kuldrsnt a. 1894 . 153 „ 3'/» pr. kuldrent a. 1894 . - 5 pr. võiduiaen a. 1864 286 5 pr. võidulaen a. 1866 261 5 pr. mõisnikkude pauxa vsidulaen 210 5 pr. rent. . 101'/» „ 4 pr. sisem. laen a. 1887 99 „ 4'/, pr sisem. lasu a. 1893 101 4'/, pr. mõisn. pantk. 100'/« 4'/, pr. lnaakrndit pantkirj. 158 . 4 pr. >Vvu«maa raudrevde lasu 152 „ 5 pr. peterburi linna-oblix. 101 V» 5 pr. Äloskva linna — s'/» pr. Odessa linna-obliA. 96 „ 5 pr. litlisi linna 5 pr. linna-obl. 100V4 „ 6 pr. Harkov! põllu p. pan ta. 101 '/» 6 pr. luula pöllup. pantkirj. 101'/ s " 5 p.lVilna põliupan»a pantk 100'/, " peterburi diskonto - panZa aktsiad 739 peterburi rab va vabel. KaubapanZa  aktsiad . . . 643'/» IV enemaa vakamaa kauba- " aktsiad .... 479 L.ama kaubap. akts. 1240 Hiia kaubaxanZa aktsiad . 426 » kalssebnikovi õllevabriku  aktsiad . ... 108 » okr, Inglise . 9.36 kop. „ kaksa mark .... 46 „ prsntsvse trank . . 37'/» . „ Loome mark.... 35 » ltabakurs üvrlinis 10. juunil. Wsnv 100 rubla e. l. pr. ult. 21 6V»o»rk. 126. Postimees. 18M. WaStutaw toimetaja ja wäljaandja ve. K. A. Herman».