Aruandes WeKemaaEwang. -Luth. usutunnistuse  Abi kasss tegewuse ii le eas tal 1893 on iseäranis Eestimaa Konsistorinmi ringkon n a kohta üles antud: »Eestimaa KsnsistoriNmi all seisawad selle kubermangu 55 kihelkonda. Tallinna b linnkogudnst seisawad Abikassa asjus Tallinna Ring?MMkomitee  juhatusel, Eestimaa Ring?onus-komii?-?LK ksi? Maakogudused  ja kaks kogudust Tallinnas: Ritter- jg Domkirikja  Karle-kirik. ---- Korjandus Tallinn : ringkonna wiiedss kihtlkondaS aastal 1893 andis. Z 970 rubla, 349 S wast-a eslkäimld aastal. Peal? selle oli andeid St, Omi (Olewesti)  kogudusest 38 rubla sis') tulnud. Wiimase aasta korjanduste kahanemine on MMlemiste kHKneMise läbi St. Olai kogudusest tulnud, mis, 6ZS rubla aasta 189? wasla kahanenud oliwad, kuna korjandused tklsies kogudustes  62 rubla rohkem annud oliwad. Selle kahanemise  põhjus ei oie mitte armastuse juhtumine usnofaWe wasta, waid Tallinna Saksa kreiside Vaesemaks jäämine. Palju perskondasi, kelle toitjatel enne hea fissstnlsmine oli, on nüüd ametist ja leiwasi lahti saanud ja ei leia enam teenistust. Selle juure tuleb weel, et kaubaajamins Viimaste  aastate rasketest löökidest kana mitte toibuma ei saa, ja et inimesed, kes tänine oma rentidest (wamnduse sissetulemistest) läöisaadawalt elastwad, ikka ülalisemaks minewate zinside-wähenöamiste ja hmdMhmte Anber-- wahetamiste (converflonldes läbi omas sissetulemises Vaga kitsendatud saawad, kuna kallis aeg enneMne kaswab kui kahaneb. Kõigist sellest hoolimata tuliwad aastal 13N3 Sl. Olai koguduses iga hinge NSKleZZkoNikatandeid Hbikassa heaks, kuna teistes kogudustes kõige rohkem anne 8 kopikat  pea pealt Välja tegi. - Sissetulemist? kahanemine ei lubanud Tallinna Ringkonna-komidele VZlMndmiste rohkendamist, siiski wõisiwad ükskord peale Võetud kohused  ka Viimasel aaStal täidetud saada. Muutmata jäitvad  wäkjaandmised Diakonistde-maja kodu-kirikuõpetajale (500 rubla), Linna-missiomle (300) rubla) ja Peaflmisemajale  (100 rubla). Selle wasta oli Ringkonnü-komiteel  Jaani-koguduse abi-õpetajale 2000 .rubla asemel ainult 83 rubla 34 kopikat maksa tarwis, sest et see koht 7 kuud tühi oli. Niisamati sai usuõpetaja Madruselastekoolis  60 rubla asemel ainult 30 rubla, sest et see õpetamine  Tihawõtest MihMpaäwam seismas oli. Aga teiSteS Wene koolides pidi wad usuõpetümise eest kõrgemad abirahad maksetud saama. Töö nendes linnakoolides kaswab aasi-aastalt. sest et ikka uusi asutatakse, kus Lutheruse  usutunnistusest Eesti laste käimine ikka ja ikka suuremaks  kaSwab, sest et nemad seal ilma maksuta õpetatud saawad. Selle targes oli Eestimaa Konsistorium Rmgkonna-komitee  palwe peale tarwiliseks arwanud, Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetajaid Tallinnas usuõpetamife ülewaatamiseks  kõikides koolides linnas kutsuda. Mngkonnakomiteele  tulewad selle läbi suuremad wZljandWsed, mis kergest üle selle komitee tallituse alla autud poole sissetulemist?  käia wöiksiwad. Nüüd on Tallinna 6 Etementarkoolis  399 last, nendest 226 Lutheruse usutunnistusest  (nenda üle poole), kes 22 nädaliseS õpetamise-tundis usuõpetust saawad, mis eest kooliõpetaja wiimase! aastal 167 rubla sai. Kõikide Ringkonna-komitee abirahade summa oli 1380 rubla suur. Kirikute-kassale ei olnud kahjetsemisew abiraha anda Võimalik. Ringkonna-komitee aastn-püha sai aaStal 1393 Nikolai (MguleW) kirikus kus aruldaselt suur sissetulemine, 194 rnNa, mõlsmite  abiringkonna-komiteede tarbekS saadud sai. - Tallinna Kirikute-kassale tuli üks tänuwääriline 3000 rubla suur kingitus kolme õe von Schu ltz < i poolt, .mis parast nende surma selle kassa omaks saama piab. Peale selle on see kassa 800 rubla suuremaks kaswauud, nenda et sellel nüüd üks 11,036 rubla suur kapidal on. Tallinna Kirikute-kassa heaks on kaks asutust asutatud, mis ka Tallinna Ringkonna-komitee poolest iallitatud saawad: 1) Bmon G irad'i asutus on aasial 1893 juure saanud  84? rubla ja on nüüd 15,041 rubla paberraha suur. 2) Baronipraua ü rkü l l' a asutus, mille otstarbe on, Diakonisside-maja tvdu-kirikuõpetajale, tema peale ühes pandnd Llnna-misfiouäri ameti eest 750 rubla aaStaS kinnitada, on möödaläinud aasta! 60 rubla kaswauud ja on nüüd 14.218 rubla suur. Eestimaa Ringkonna-komitee  oli oma juure luetud 50 kihelkonnast aastal 1893 kokku 3886 rubla sissetulemist saanud, Mtüks rohkem" tui aastal, kui ka 7 kihelkonnast, Wigala Hüpsalu, Emasw, Risti, Harju-Zaani, Türi ja Waiwara, ühtigi antud ei olnud. Wiimasest oli ainult abikirik Zoachimsthal ühe ande saatnud. KorjandUSte-siMetulemise  rohkendamine, kuS 24 kihelkonda rohkem annnd kui eelkäinud aastal, on pea Mast neile kirikuõpetajatele tänada, kes aastas kaks korda korjandust Mmad ja EeSti-keeliste Lemmlchtede wäljalautamise eest agarusega hoolt kannawad  miõ läbi Adikassa õNmslßsrMaZ tallitus maarahwa kestis itta rohkem selgeks tehtud saab. Nenda ei ole Ringkonna-komitee siis ka möödaläinud aastal mitte ainult mns peal seiSwmd kohustusid täieste täita Võinud, waid ka ühe tikskordse 1000 rubla suure ande Zsaaki kihelkonnale  anda, miS oma kinüt arapõlemise läbi Küünlakuu  6. paamal 1893 ttii rasket kahju saanud oli. Nagu juba aast.il 1892 Keina kihelkonnale Hiiomaal, nenda audis Riugkonna-komltee ka Hiiomaa EmMu kogudusele kiriZumaade WõetuniekS 500 rubla laenuks ilma kasudeta 5 aasta peale. .Ringkonna-komitee tallituse alla pandud iseäraline kapital maakirikute Aetuseks, sai aastal 1893 siss? 57Z7 rubla ja audis 13,589 mbl wälja/ .Baltimaa Kuukiri" toob Viimast sõnumit selle aasta põllutööst, mis Lsikusekuu ZO. paäwast Mihklikuu 18. paamani ulatab ja mis 59 aruande peale Mhjusiatud  ou. Selles seisab: !m a d oliivad aruande kuul wähem Vihmased, kui eelkäinud kuul, aga wast teisel poolel tähtsalt külmemad, kuna esimene pool ikka weel õige wihmane oli. Selle jumes kahanes ilmade kulmus, kui põhjaiääne poolt lõuueida poole mindi, neuda et saaredel, Eestimaa Läänemaal ja Mustmaa rannajoonel, kõige paremad  leikuse ilmad oliwad. Ülepea ei Võinud küll heast leikuse-ilmast juttu olla, ikka wõis aga põldude koristamine,  üks töö, tuis eelkäinud aea kange Vihma läbi wiiwitatud  oli, ja üks tähtjas jagu wilja wäljapeksmiseü ara tallitatud saada. Juba umbkohalMe ilmadega kül- Vatud talwewilja-orasetele kahjulikud oliwad wäga Vilud ilmad aruaude-luul. Kõige kurwemad näitasiwad need põllud wälja, miS wastaste ilmade parast hilja seemendatud  oliwad. Mõnes paikas oli maapind nii märg, et künni töö wäga raskendatud sai. Kui nüüd Mihklikuu Z. pääVal raskemad öökülmad tnliwad ei wõimw, need juba iga! poole! küpsenud wiljale mitte enam kahju teha. --- Voo matoidu - w i l j a kõrristamine, kaerad puhtad ja emestega, kme-srusstM, peluschkidega segatud, näitusiwad  ennast tänawu suure hulga Vastastest ilmadest hoolimata,  ierwe põhk-toidu ja ka terade-hnlga läbi wälja. Kaer, mis igal poolel õigel aeal küpseS, niidetud, aga enam ist weel wäljapekSmata oli, tõutas wäga rahuloidawat  saaki: Z 0 wakka wakamaa pealt saad mitmelt poolelt nimetatud. Oder on tänawu ometigi paremast kosunud,  kui arwata wõidi. Küll su selle wilja wäljawaliw loomus, Mis maapinna ja selle harimise ja rsmmutamise kohta maksab, eanast ka sel korral näitanud, aga liiast märjast hoolimata ei ole ometigi paljudes paikades mitte ainult rohkest kaswanud wilja heast sisse Vedada Võidud, waid on ka wilja rahuloldawast headusest saadud, tänuks omast kohast headele ilmadele leiknse-aeal, tänuks siis tulnnd  kangetele tuuledele, mis wilja rõhkude peal kuiwatafiwad,  tanuks Viimaks igal poolel tarwitatud kulwatusehoouetele.  Niikaugel! kui wiljafaagi üle numretega aru antud sai, uaitawad need omast kohast rohkeid Väljaandeid.  SZlle juures on tähele panna, et need just waesemad saagid on, mis mitte numretega üles antud ei saanud. Zkka on nende aruaude-põllutalliwste hulk, mis tähtsaid odra-saakifi üles anda wsiwad, suur küll ja neid ou kõige rshkem Wiljaudi maakoudas. Lina s eemr. est on tänawu kogu poolest hea keskmine saak olnud, headuse poolest M paiguti wihm kahju teinud, kuida nimelt Wil' jaud'i Maakonnast kirjutatakse. Linad ise on enamist küllalisest pikkusest, on aga mitmes paikas wihma läbi kahju saanud. ----- Kartuh w l e t e! e oli enamist kõik see aasta wastane. Omast kohast warase ja ka hea mahategeMise-aea peale tuli külm kewad? teisel poolel, mis kartühVletele iseäranis Lõune-Liiwimaal kahju tegi; siis tuli märg ja sooja poolest Vaene suwi, mis wara haigust  tõi. ZZrg on aruande-waldkondaS Walga'ft lõunepool,  lelles aruande-waidkonna jäuS, kus kartuhwlete-kaswatamine  küll tahtjaS ei ole, siis ka ükS rohkem eh? Vähem täieline ikaldus, saa? on waewasest seemnest kuuni 80 wakani wakamaa pealt ja enamist 40 künni 50 wakka wakamaa pealt. üheS wahe-waldkondas oli natuke parem saa? ja mis aruande-Waldksnnast üle jääb, s. o. Eestimaal ja Pshja-Liiwimaal, Ziete kartuhwlete-kaswatamise  waldkondas, saadi kerget keskmist saaki, 80 künni 100 wakka wakamaa pealt, s. o. niisama palju Eestimaa tündreid EeSiimaa mlja-wakamaa pealt. Mis kartuhwlete headusest maksab, fiis on see aruande-ivaldkonna  lõunepoolises jaus enamist nii Vaene, kui arwata wõib: munad on weiked, puuduSlikult Välja kaswauud, haiged, "mädanewad, ; põhjapoolile? jäns on selle waSta kõigist hoolimata kartichwleid saadud, mis wasta panema näitawad ja ka küpsuse poolest mitte palju põllumeeste pärimise taha ei jää. Paiguti on ka meie kartuhVlekaswatamiss  peswaldksnhas kõikumist ette tulnud, nimelt on madal maa ja waewaline rvmmutamine saaki wäga alla rõhunud, nenda et Viinapõletamise-aesls tarwiline kartuhwlete-hulk wist paljn piab kahandatud saama. —- Noored talwe-otased (rukis ja nisu) ei ole Leikusekuu  6. pääwast saadik kestanud wilude ilmade ja Matuses  liiade Vihmasadude, fiis sagedate kangete tuulede järgeS, mitte heaSte kosunud; isegi korraliste ilmadega seemendatud põllud nZitafiwad Mihklikuu 19. pääwal rohkem ehk wähem, mitte- Whulolemiseks wätia. Seespidiste- aHjade Minister on ARuSsk. ShiSm" sõnumite järel kõikidele. KubsMöridele jargmiss riu g - ? icj a saatnudi seadariTte põhjusel -hoolekandmiseks  rahwa sest- ja- aastatel, saadud äwnZhülse mõnul, on to idu-t a ? w it us t e tagawarade  7.0 gnmi s s l e nende looduses (tarwitustes eneSteS), teiste nõuuwõtmiste ja abinõnude- kestis hoolekandmiseks  rahwa eest kõige esimene ase anda. Teiselt poo!?!i on need tagawarad saamist puud Mikud ja mis kubermangudes on, Seespidiste asjade Mmisteriumi alalistest  noomimistest hoolimata, nende täsldamiseks ülepea wäga wähe tehtud. Paljudes kshakondades on, ilma küllalise järel-mötlemiseia kohaliste asjade Ae, luba antud, loodus-tagawarade asemele üht mhamÄksu pauna mille sisseajamiue talupoegade raskuse juures raha Naksud? kohta wäga pitkamefi edasi läheb. Et omast kohast Vähese wiljü-ikaldusega järgZs nüüd selleks, hea aeg on, lirjulab Seespidiste asjade Minister kohalisele WaUtsufele ette, kõige karmimat nõuu wilja panemis eks magasitesse  wõtta ja, kõikides ettetulemistes,, kus . wilja panemine magasitesse ülepea Võimalik on, selles asjas mitte kannatamist Valitseda lasta. Ette armamifts, et magasite puudus selle seadmise täitmisele, talupoegadele  takistusi ette Wmm WõiW, tähendab Minister üheS, ei ses puudus mitte wilja-tKgawarade kogumise takistuseks peetud saada ei wõi, sest et waewal! mingisugust  raskusi olla wõib, kuuni magasite ehitamiseni Üht hoonet aegliscks tarwitamiseks üüri-wiisil saada. --- Kuida näha, on Rngiwalitsuse! -Wiljsmagasite, Ae teised mõtted, kui omal aeal meie isi tehtud rahma-juhatajatel, kes suure kahinaga wilja magasite häwtta nüsi päMwad. > —- Wme aealehtedes on Viimasel aeal Palju juttu Wene Talubanki tegewnse Venitamisest Balti-- maa kubermangude peale olnud. ,-NuMja Wedomosti' arwab tarwis olema selles asjas ühe suure eksituse eest hoiatada, mida teha tahta näidata: xTalubanki santused  plämad rentijatele abiks olema renditud maid päriseks  osta, et sellel teel Baltimaa kubermangudes M jän« tuZ weikeseid Maapinna-päriDMemchi saadetud ja talupoegade  ilma maata yriiMaskmise pahad järjed wähegi nõdrendütud saakflwad. Talubanki kotzslistelk jäutustele saada sellega üks roaga raske tallitus ees seisma, mis Taiubanki põWMrjas koguni mitte ei seisa. Talubanki santused ei wöi seda otstarbe! iialgi kätte saada, kui bcmk ainult kui laenubank tallitab. Meil saab siis üksikute kaubatallitustega tegemist olema, mille kaubad suuremalt jäult mõisnikkude kasuks olema saamad, aga mitte agrarasjade  riikliku korraldamisega, Mis wana wiga parandama piab. Muidugi wõib ka ette tulla, kus isegi UI nii kallis laen, kui.Talubanki Poolest, rsntijatels kasu toob,, siiski wõib see bank ühes rentijaid nmbkasulikkudele kaubagera  istele eksitada ja nende elukorda wes! pahemaks teha. Kui w a ljao st mi s e kauplemised mitte ainult kaubategijate waba tahtmise hooleks jäätud ei saa, wmd üht snudiwat wiiff WaksMK KaMÄft, kus juures laenud wäliaostMise-tallitMK põhjusel antud saa ma .piawüd, siis saab wõimaiik olema, üht kunstlikku maapinna hindade körgendamist eemal hoida. Sellepärast wõims meie ainult soowida, et Talndmki. jaukused BalÜMaa kubermangudes Mzaostmffe põhjusel korraldatud saamad, mitte ainult kui laenukaSsod.^ -- ?Riia PääValchele" on Tallinnssst kirjutatud:  ,T a Iu m a ade müüm i n e, ses nenda , ütelda maa kõige Mswam ösonomia-küsiMins, on wiimaste wiie aastate sees pärast kohtule uuendamist. õige röõmustawat ja endise aea kohta, kiiret ja tähtsat sdAsiminemjst Mõinnd kui selles ka weel kaugelt seda järge kätte saadud ei ole, mis õemaade? Liiwimaal ja Kuuramaal juba mõnest aeast saadik on. Kui ka znba aastal ,1361 Mekohtads Wstü-- mijega talu-uuumamaa peal,Vkui Za 'wee! wäga armast, nigatud on, mis Zohtasi P. Z.ordam trage zur Geogmphie und Statistik Ghstland" (Anded Eestimaa geografia ja statistika juure) aasta! 1886 Eestimaal  24,255 oli ja nende hulka tamne palju suuremaks kaswanud olla ei wõi, oliwad kuuni aastani 1887 ainult 4696 ehk, kui wahest kroonumaadest Eestimaal, Taibla, Wichtisby (Wasknarwa), Naisams j. n. ?. ära jägatud kohtasi juure arwatakse, kõigist kõiki ainult SV32 ehk mitte palju rohkem kui Viies Mu kõikidest talnkohtadest  talupaegade päriseks saanud. Sellest aeast saadik on seesuguste ostmise-kaupade tegemised, eh? wahemast enne juba tehtud kauöategemiste kinnilamised, kiiremat käiku saanud, sest kui Talwekuu 20. pääwal 1839 Eestin,aa  LandStua-kohuS oma tegewust lõpetas, ojiwad wiimasel  kahel aastal weel 783 kinnitatud kohta juure tulnudsee  Võiks aga sellest tulnud olla, et Palju mõtsaherrafi ja taluperemehi, enne pea oodatud muutmist, enne lõpetust juba ammu tehtud kaupade kinnitamisega rutlasiwad, mis