Tallinna Sõber M 14. NeliieisikümneS aastakäik. Jüribru 11. püüwal 1892. Ulrõldiue aealeht Eesti rahwale ««sl i« linundes. Tuleb Ükskord nädalis waljv. Maksab Tallinnal Sindforb PÄrljptk tvtlkimajas: tzS.Stq» S rubla, 40 kop.- Poal-aaStas I rubla 40 lsp ... Koju ehk poltiga saadetud^ astata» 8 rubla pook-aasm« I rubla 70 kop. Huuluiuled maL/awab kga rea ehL lelle aseme pealt s kop. wüel.iefi' par>t«,e iniMmaj.,». - Vrlerõurat., K. Ke,ka«^. - ch. HsMer». - .Mul»»- H. ».«k°7r't , k' r-°m«iup»«õ. - A»r«»» -M. Psver. »»r«» - Praua - M. A»«i«««»: I>. M«»l! kuid» kuukutakst. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Tlab Baltiakie, kirmd sSwad Ba!U«?i (BalUjch-wek l;»ri-iSeM.Nox>? Megistsr: Üleüldised sõnumid maailmast. Omali maalt. Tillumast- WõercnchMU iinkad. - Umber neNwd . , , Juutidest. Kärad Koeni kirikus. Rõugest», - Leitud surnukeha. Maalt- WSlgulöSminc. - Hullud ' stdugetd. iulckaW». - VaNlsi : I-mad. --- parivajoldiib. McirmeeDte rkkamid NarwaN' MN WmmvaU,. - Pärnu Segajünilmid kõigis riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis ki'S, Paastukiu US. pääwal. GaLsamaalt. Wenemaa Saadik Berlin'is, Graf G ch u tv äl o w, keS lühemaks wahe-aeaks Peterburg'is oli, on Züriküu k. (Paastukuu 20.) pääwal Berliu'issc tagasi tulnud ja oma anseti-tallitust jälle oma enese kätte Muud. Mser Wilhelm sn temale oma eluAuurufe ölipildi  kinkinud, felsaüial õhtal on Graf Schuwalow oma abikaasaga Keisri õhta.lauaie ja järgmisel pääwal lõunelaüale  kutsutud. Keiser Wilhelm on ülepea wiimaste päsiwave seeS mk suurt lahkust Wenemaa waSta üles Mtanvd, et isegi Weye lehed lahkusega wastawad ja ÄMnj' tinnjkachadf nfjl ei olla ka Kolmciigi-ühendnse waSta ühtigi, kui see ainult kaitsemiseks köidetud on, NM ka Selle lahkuse järges hakkas ka WeNe Werraha hind Berlin i börsil tõusma ja juba Mkseti künni ZW marka LOO rubla eest, mis natuke rohkem on, kui Wenemäal enesel Jürikuu l. paamast Heinakuu l. pääivani määratud paberraha ametlik hind Ma wsiSka. Hiljemini on see hind Berlin'i börsil, börsi tuntzmata tuule-hoogude mõnul, küll jälle natuke alanenud, aga köikum-si tuleb seal ju ikka ette. Rohkem kui kSigeist teistest asjadest, räägiti Saksamaa lehtedes wii- NaSte! pääwadel Würst Bism a r k i sündimisep  ä Ä w a p i d u d e st FrtsdrichsrNH'eS ja mujal, mis igal poolel hiilgawamad ointtd on, kui iialgi enne. Wõeraid osi määramata hulgal FnedrichSruh'esse kokku woslanud, kelle kestis ka Graf Walderfee oli, mis tähendama näitab,  et Saffarnaa kõigekõrgemast paigast nüüd enam seesuguse  silmaga selle auustamise. peale ei waadata, mida kõigelt SaksaiNaast saksamaa Ühendajale, ilma tema Sak- 'kantakse. Isegi wõeralt maalt, nagu 2talia'st on pidulist tulnud olnud. Tulelontide kandjaid on nii palju tulnud, et ei teatud kuhu neid mahutada; fee rong on siis ka nii pitk ja säraw olnud, kui seda keegi esine näinud olema ei mäleta. Silleaudeid on niisamati  määramita kokku tulnud. Onnesoowimise-tele- Mammtde keskis oli ka üks Keiser Wilhelm I. ainsa meel elawa se, Mecklenburgi Suurherzsgipraua-waua-ema Aleksandrine  poolest, niisamati Keisripraua FrlWr-ch (Keisri- PrauN-eina), Sakfcni Kuninga. Baieri Prinz.-valitseja ja teiste Saksamaa Würslide poolest. Mest Keisri telegrammist  ei teatud meel ühtigi ja ikka wõib see tulemata jäänud olla. sõnumite järel on umbes 5000 telegrammi, 500 kirja jä 209 poSti-pakki tulnud. ZwerkaSte  lvi iiiwita-munafl ei olnud sennk wrel sõnumit tulnud; wõib olla, et sel wiiwitawal tewadel kiiwitad nendega määratud aeaks malmis saanud ei olnud. Tule- Tongi nähes on raugale sündimisepääVN-kapsele  pisarad filmi tulnud ja tema on ütelnud : „ Saksamaa wägi seisad Saksamaa üksmeeles. Saksamaa tarMitab rähu, niisamati kui ksik teised riigid. Kui aga Meie peal< tungitakse, siis saame meie oma eest üles Muda oSkama> Enamist kõikides linnades Saksamaal önhiilgawaid pidust ja pidu-köUest Wanakanzleri auuks steW jõ neid on mPramata hõiskamisega wahta wõeknd. SM kahe-aastase aea käkM, sus Würst Bismark nisöd ölwalikust ametist eemal sestab, osi rahcha auüSkamine temä wasla wägewaft kaswannd. Isegi nende erakondade lehed, keS enne tema waSta wõillesiwad tunniStawad nüüd tema suurt tähtsast Saksamaa kohta, mille wägennisi tema nii kindlast põhjustanud, et ka need köikuwad käed. uus seal kahel -viimasel aaStal tallilauud on, seda wägcwust paigalt  nihutada suutnud ei olla. I-mkSpammisega tähendatakse  selle peale, kuida see hiiglane aMa.kümnele kaupa üht koormat kaimud on, mis tema jareltniMle juba kahe aasta kaikus nii raskeks sai, et tema mmsi teiste (Minisikr. präfident Graf Eulmbnrg'i) slade peale -veeretas. Kõige kartuste juures w.iadota Saksamaa rahwaS --saldusega Sakse>ii meisa (FrledrichSr»h'e) poole ja loota sealt abi igas kitsikus, mis ehk tulla wõtkS. Tagasi wg e« tud ra hw ak ooki - s ea dus e st kirjutatakse nnüd. juba enne selle eitepanemist olla Keiser Wilhelm ütelnud, et tema seda ainult siis oma käekirjaga kinnitama saada, kui seda Preussi Maapääwal ka tasasematest erakondadest wasta wõetakse, mitte ainult käredatest Rooma-kathMklastest,  nagu Keskpaiklaslest ja Poolakatest. Kõik süü selle käratsaka teu pärast näib sedawW Graf ZedW'i peale weerema, kelle tungimise peale Keiser seda seadust ette panna on lubanud. Et Mlramontanlased SozialistlaSte  ja teiste rahutumata -vaimude abiga selle raha keelamist  kättetasumiseks rahwakoolide seaduse tagaiwõtmise eest. mida Walilsus kret-zerlaeWall. ehitamise esimes-eks kuludeks päriS, takistasiwad -eda teadwad -rüüd Saksamaal kõik. Ultramontanlaste  keskis on naliafSua liikunud: /Kee tagasiwõtmme  maksab WalitsusUs ühe kreuzeri/ on ka üks endine Saksamaa waskraha, umbes üks kopik waärt.) Paavsti ligikondaS kiidetakse seda kongelast-legu wäga, nii n ahe isamaaline see ka on. Walitsus ei tahtnud  ju seda taewa ainult oma enese meeleheaks ehitada, waid isamaa wagewuse rohkendamiseks. Poolakas KoSciclski,  keS Riigipipääival teiste Poolakate nimel Saksa. maa sõea-laewustitu rohkendamise eest kostis. on selle eest lsige oma erakonnaga Keisri tanu saanud >a Keiser on temale oma sõidulaewa suurema ö lipil di saaluud. Et Riigikanzler Graf Eaprivi wöeramaa poolt nii palju kiitust saab, sellest ütlewad ,Hamburger sikachrichten* : ei arwa seda jntkn m-tte põhjustamata olema, kui nende kasude peale mõtlema, mida kohal-sed riigid Cap. rivi Kanzleri aea käikuS Saksamaa poolt saan->d oa Iseäranis ei ole meil kahtlust selle üle, et need jarela-w--inised,  mida Inglismaale Afrika's, AuSlriale ja Ztalialle kaubaajaatise-ühenduseS näidati, nende maade meelehead Graf Caprivi'le mõituud on, ja et London'is, WiinsiS za Rooma's taniske järgede pärast Graf Capcivi jäämist Riigikanjleri.ametiSse soo-vilakse. KaS see aga Saksa riigile kasuks on, wöeramaa usaldust nende akckttuudcga kinni pidada, mida wiimaste kahe aaStale sees tarwilakt, see ou ükS teine — See kostab nagn wana löwi misemine, kellel selleks ka aSja küll on, kui peait waatama piab, kgida Saksamaa tähtsuS kahaneb. Kui kauaks Graf Caprivi sedaviisi ametisse säab ja kas Keiser teda oma sõna järel tõeste kord WürStW nimetab, see ou ikka küsttam. Keiser Wilhelm naid juba isegi oma ,uue kurfi" kohta natuke kahtlaseks minema. MgimMisleriumi Vicepräsident von Bötiicher on ennast ametist lati palunud, Keiser ou aga soovinud, et tema Preussi ja Saksamaa teenistusesse jääb za tema olla järel aimud. PrenSsi Maa pääwal on seadus Welside-kapstMi ko!gastan..MtsjrkS Cumberlandi Herzogile, waSta wõetnd. WabameclelaSte lehed, lähemad ikka Väbe«oiaM Keiser Wilhelmi wasta. Hilsuti on Keiser Schorfhatd'eS KM hirwe lasknud. --,'iüd tuletawad need lehed temale jahijwdnst ja metslindude kaitseväega meele. Seaduslikku põhjust noil selleks ei ole. sest üks wMseja Würst ei seisa selle seaduse all za peale selle on Schorfhaide  M ioonw.park aidade wahel, kus selle peremehi, kui leina ka mille waliksesa Würst ei ole, igatahes õigus on jahti pidada. Loomad nendes parkides saamad seadusest sest igal maa! Kõu loomadeks peetud. Tilsit'jst kirMali Mttuu L. tPaastukuu 2t.) paa eal, et Me-neli I?gi seal lahti ja laewasõidud algakud olnvad. Freyburgksßadmt  riiliS, Musis Paastukuu Al. (lv.) pääwal petrslmmi läbi suur tulekahju, üks 8 hinge suur perekond on luleS surma saanud; üks lapö, keda aknast walza -visati, sai raskest -vigastatud. . Hamburgis laks Jürikuu 2. (Paa Stn kuu 21.) pääwal , ühes suures kuuris KetSriqusi ääres. kus kohvi, punwill», apftlstnisi, palmöli ja Mikust sreS oli. tuli lahti. Kelder sai wekt täis lastud, kuur Me» -nü-iudeni maha. AS tuletõrjuja sai raskest wlgaslaknd. stlewaaiaja oli kadunud. Kahju on ,mw lNillionj suur. Kaks teist kuuri Mstwad ka põlema, wõisiwad qga kStutatuh saada. Larwad jõe peal wagoutd raudteel saiwad eemale wiidnd ja nenda peaSkelnd. -> Seilama! pääwal oli Pose n'ts tulekahju. ukS ema wiie lapsega tahtis abümaeba peale karata, kargas aga mööda. Gma ja ükH tütar on surnud. —. öösel wasta sedasama vääwa läks HochspeyerllS Rheini jõe ääreS j.n-r chemika wabrik põlema ?a põles sõnumisaatmise  aeal ikka weel edasi. öösel waSta sedasama vüäwo üppus aks tööline Berlinlls gardi-rügeme-A lasarmi e«S uu aga peale, tai teda enne juba mitmel wilst armunud oli. Kui tema mitmekordse hüüdmise peale seisma e> Muud, waid jooksma hakkas, siis andis wahisoldal tuld. Pöömsw ärritaja fgj raskest >a uks teine töötme tema ees kergest yaawatud. - Saksa Ida- k Pft kukwad sõnumid, et seatine Knbernör Freiherr von Soden jälle kord ametnikkudega tülis on. Sel korral on Dr. Karl Ptters tema kiusamise all, keS MambaramägeSlrkust  ära m kagust sn tulla tahtnud, kui tema kuuske piireke kori a loa mi sega walmiS saanud on. Tema olla ülepea sellest leemNusesi Saksa Idavftika afn-naade! tlldjnenuS >a on ennast koguni laht! wõtta tahtnud. Rüüd olla asi nii kaugelt solgutatud, et Dr. PettrS senna ;ääb, knnr Satlamaa Wätije ameti as«- maade-läutuse ülem, Gehelmralh Dr. Kayser, senna tuleb ja nende wahel selktust teha katsub. Dc. Kayfer saada juba Lehekuu hakatusel Berlinstst ara retsima. -- vsn Wstsmannst auliuaeican mis Metoria-Ryanza-järVcle pidi wiidnd saams, kuuldakse nüüd, et selle M Orjusehäwituje-LoltenekomsteeS.  küsi see asi wälja läinud on. uut nöun peetakse. Rsu olla seda la ema nüüd kas Nyasfaehk  ta Tanganytta-järweie wila. ehk selle asemel ka üks ehk kaks suurt kems-paatst kui suurt laewa lahtiwõetud üksikutes lükkides senna kanda wahesi ehk wöimalik ei piakS oleva. RyMsa-Mwel olla orjade-kanplemife kohta ka suur tähtsug js selle põhiapüsliseS ra«AM oollSaksa Missionärid tööl. Selle Plaani eestkostjad l»oda«ad,