reisimist aga jälle lahti lastud. -- Lehekuu 21' (9.) pääiva õhtal on kange ja lüMefadü PakiS'W palju kähjti teinud. Tuileriede ja Jnvalidide-tnaja on palju puid murtud ja juurtega ümber lükätüd. on selsainal pää»val raske kõue-müristamine olnud, mis läbi milined ininresed räskest «vigastatud M Jtaliast. Need ringkonnad Jtäliä'S, kes sõbrus tust PranlsnSl««aaga ja fedaiviisi Jtglia taganemist KolMriigiühendusest  soowiwad, oliwad rõõmsad, kui MiniSter-präsident  Erispi ametist lahkuS ja Marchese di Rtibini tema asrMele tuli. Mmad lootsiwad sellest politika-joone järskut  käänamist nende tahtmist mööda, ja töeSte on Marchese di Nudini oina ameti hakatusel Mõnda lahket sõna Prantsusmaa  poole saatnud) mis nende lootust kinnitas. Nüüd halkamad aga nähtused ilMuma, mis taieste selle wasta raägiwad. Tollide korraldumises, Mis Jlalia poolt ette pandud sai, ei ole Prantsusmaa poolt mitte üht sammu wasta astutud, mis nimelt Jtalia wiinamägede-peremeestele  wäga palju kahju teeb. Afrika asumaade piiramises  näi talvad Prantslased järgeS kütja kiustlemist Jtalia wasta ja ka Prantsilsmaa äeakirjandus hakkab jälle niisama  pahaste Jtalia'st kirjutama, kui Crispi äeal. sarnati katsutakse Prantsusmaa poolt Jtalia hindpaberid rõhkuda ja Jtalia töölised, kes Prantsusmaale lähemad, kuida nemad seda >uba kaua aega tegema harjunud osi, seisawad seal nii wäga Prantsusmaa tööliste ivibkamise all, et sagedasi weriseid kokküpörkamisi ette tuleb. Prantslased  ei taha enne leppida, kui Jtalia Kolmriigi-ühendusest  lahkub, milleks aga JtalialaSte määramata suuremal hulgal himu ei ole, ja need «lalised ja igapoölised kiustleinised  kõidawad muidugi Jtalia't seda tugewamini Kolmriigi-ühenduse  kulge. Eurova rahule «võib sellest ainult kasu tulla, sest kui Prantslased Jtalia peale julged olla wõiksiwad. siis läheksiwad nemad seda waremini oma kättetasumtse-tuju täitma ja siis läheks Europa sõda lahti, 11 milliout jalga olekfiwad tallatnüs ja 11 millioni kätt lõhkumas. Neist 179 Bita" kurjategijate-sellsi liigetest, kes Bari'S kohtu all seisiwad, on 174 mangi mõistetud, 1 aastast 15 aastast saadik. Niisama-sugused oliwad ka need Amerika'sse wälja Jtalialased, kes New-Orleatt'is saiwad. Sellepärast ka Jtalia ikka leppida. Jtalia raudteede ehitamiseks oli tänine aastaS 166 millioni lirat määratud;  seda on nüüd 56 millioni lira peale alandatud ja Rahaminister on kinnitanud, et sellega Jtalia raha-asjad nenda kordas olla, et laenu wöeralt maalt tarwis ei lähe. Paapst on oma ringkirja tööliste aSjuS wälja annud ja selles on tööliste kaitsemiseks uinbes sedasamaa päritud,  «uis Saksamaal juba Würft Bismarki aea! Riigipää«va  ette pandud sai. Senni seisiwad Saksauiaa Keskpäiklased  selle seaduse «vasta, on seda kä Riigipääwa wiimasel koosolekul teinud. Saksa«naal kahielsetakse nüüd, et Paavsti ringkiri mitte waremini ilmunud ei ole. Portugalist. Uus Ministerium, kuS Abrey Sonza Präsident ja Sõeaminister on, on korraldatud. Uus Ministerium töutab nuhtluse kergitamist politika asius, trüki-wabadust, kulude «vähendamist asumaade, sõeawäe, ehituste ja walitsuse ülespidamises, riigt-ämetnikkude wähendamist  ja kaubaajamise korraldamist teiste riikidega. Seadusi  tuis järel tollid kullaga piawad maksetud saama, on tagasi wõetud Rahaminister Marianno Carvalho on Paris'isse reisinud, seal mitmeid raha-aSju korraldama. Seespidine rahu näib nüüd jäädawalt kindel olema, mille kindlustamist wäga tarwis läks. Türgi riigist. Paris'i kaudu tulnud juttude järel olla Kamaran'«s, Arabia läänepooltses rarldas, India pilgerite keskis kuus inimest kholerasse haigeks jäänud. - Sultan on Korfu'st wälja räudanud Juulile luba annud Älbania's elama asuda ja seal omale maad ja pinda päriseks osta. Palju Korfu'st wälja räudanud Juulist lähemad Janina'sse. Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Georg Aleksandrowitsch tuli Lehekuu 28. (16.) pääwal Konstantinopel'isse, läheb Sultanit teretama ja reisib siis Krimm'isse edasi. Greekamaalt. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Aleksandrowitsch jõudis Lehekuu 24. (12.) pääwal kreuzer .Admiral Kornilow'i" peal PiränS'e sadamasse ja sai seal Kuninglikust perekonnast waSta wõetud. Keiserlik Kõrgus on täiehte terwe. -- Greekgmaa Kronprinz ja Kronprinzess reisisiwad selsamal pääwal Korinth'! kaudu Venedigstsse. Uue Präfekti agara legewuse läbi on möllamised Juutide waSta Korfu saarel nüüd lämmatatud. Mitmed inimesed, kes ärritäwaid sedelid wälja jägafiwad, milleS ka Präfekti surmaga ähwardati, on kinni wõetud. Juudid räudawad ikkg weel wäl>a; Need meeletumad karad on ka Greeka Walitsusele seda kahju teinud, et laenu, mida Walitsus wöeral maal üles wõtta tahtis, nüüd raske saada on. Kuida teatakse, on suured rahamajad  enamiSte Juutide käes jä neil ost nüüd Mst mõel Greekamaa waSta, , , Serbiast. Awalik pahandus Kuningakojas kannab ikka peale paha tvltja ja wõib seda edaWdl ' H rohkem kanda. Kuningäptäüa-sma wäljawiimise juures on Walitsus palju niSdrÜst ja kõikumist näitanud/ ja nüüd katsub üks süüd teise peale lükata. Minister Gjaja^(teiseS paikas ka Dshajä ktrjütälud) jutuStäb, MiniSter-präsident Pafchitschi ja tema tungima palme Peale, oma kuningliku auu peale mõtelda ja priitahtlikult, ilma kärata ära reisida, on Natalia ikka ainult ,Eil" Ütelnud ja juure lisanud: shandarmid hakaku minu küllest kinni ja rebigu miüd ära, priitahtlikult ei lähe mina mitte." Pölitfõipräfekti  aega on tema pilgates wii«vitanud, ütelnud, et enne ennast riidesse omale raha tuua laskma piab j. n. e , senni aga wälja saatnud ja käratsejaid kokku kutsuda lasknud. Wast siis, kui kõik ettewalmistatud oli, on tema läinud ja kära läkõ lahti. Segadustes on 2 era-inimest surmatud, 1 raskest sa 5 kergest haawatud; 3 pealikut, 26 shandarmi ja 11 ratsa-soldatit on kiividega haawatud. Muutjate (Weue-sõbralise)' erakonna kovsolekus on wäga palju kära tehtud ja süüd Minister Gjaja peale aetud, kes seda jälle Linna-präfekt Theodorowitsch'i peale ajab. Minister Gjaja õn ennast ametist lahti palunud, aga seda ei ole wasta wõetud. Linna-präfekt ja shandarmide  kom»nandant on ametist lahti laskud ja peawad kohtu alla antud saamas Oinas tulises wihas on Kuningapralta  Natalia Belgrad't wakshallis pealikutele, kes teda saatsiwad ütelnud: ,Kas sedalviist tahate on Sliv nitza juures (Bulgaria-Serbia söeas) saadud häbi kangelaste  tegudega ühe Nõdra, kaitsemata naesterahwa wasta, ära kustutada!" S«mla'st on tema Kindral Ljeschanin'ile kirjutanud ia neid suures tuhinas üteldud sõnu andeks palunud. Wist saab kõige selle järges weel palju erakondlikku  kära Serbia'st kuulda. Jassy'ft on Kaningapraua  Natalia OdeSsa'sse reisinud. Bulgar«a'st. KyrilluS'e- ja MethodiuS'e-pühal, Lehekuu  23. (11.) pääwal, on studentid Sofia'3 Stambuloiv'i ja teiste Ministrite auuks suurt tulelontide-rongi walmistanud  ja neid ka teisel wiistl nähtes ja kuuldes aUustanud. Rnmänia'st. Jubiläumi pidulaual pidas Kuningas Karol kõnet ja kinnitas selles, et temast 25 aasta eest asutatud walitsus nüüd nii kindel olla, et ainult kõige lvägewamad põrutused seda weel lõhkuda wõiwad, mis tüdimata tööga ehitatud on. Kuningas tänas oina truuwisi  nöuumehi, ilum kelleta tema töö mitte nii heaste korda läinud ei oleks, ja mõtles ka nende peale, kes juba siit ilmast ära kutsutud on. Wõeraste Saadikute «mustamiseks  andiS Kuningas nende Dõyenile («vanemale nende keskist), kes sel korral Hollandi Saadik Hoorickr on, Rumänia Tähe suurtisti. Kirjas Suurkooli-seltstlnaja asutamiseks, milleks Kuningas ja Kuningapraua 266,666 franki annud on, on teiste keskis üteldud : Meie taharne/ et Suurkooli-seltstmaja meie palee «vastas seisma piab, täheks, et see nenda nagu Meie silmade all, ka meie kaisuse  all seisma piab; sest meie näeme noores suguS isamaa  lootust ja üht kõige tugewamat thront ja meie dynaftie  (Walitseja sugukonna) tuge." Kartust Rumänia Kuningal studentide-seltfide eest ei näi olema, kui tema ise neile seltsimaja ehitab. Päräst Bulgaria Walitsuse pärimise  läbimaatamist, Risow'it ja Nojawonew'it, keda Beitschewsi  kaasmõrtsukates peetakse, Bulgaria kohtute kätte anda, ou Rumänia Walitsus nõuuks «võtnud, neid Ru- wälja saata. Risow olla juba Wene piirele «viidud. Asiast. London't kaudu tulnud sõnumite järel on rahwas Nanking ' i linnas (Khiinas) Ristirahwa Missioni-majade peale tormanud ja need majad «välja rööwinud. Missionärid on waewalt eluga peasnud. Nimelt  on Methodistlaste tütarlaste-koolimaja maha põletatud.  Khtina sõeawäge on senna saadetud ja ka üks Inglismaa söealaew on senna sõitnud. Kõige Europa riikide Saadikute pärimise peale on Khitna WalitsuS seda kahju tajuda lubanud, mida Khsina rahwahulgad hiljuti Wuhn's tegiwad, kui nemad Katholiigi missionimaja maha põletasiwad. Arwatakse, et sala-seltsid Khiina's toorest rahwast riigi-usuliste" wasta wihale ärritawad. Afrika'st. Manica m a a l on Lehekuu 12. (Jürikuu  36.) pääwal kokkupõrkamine Inglaste ja Portugislaste wahel olnud, Lord Randolph Curchill telegraferib sealt, et Portugislased 256 ömamaa mehega, 566 Kafferlasega ja 4 suurtükiga fort Salisbury peale tunginud, kus ainult 66 meest ühe suurtükiga olnud. Inglased annud tuld, surmanud 7 ja haawanud 26 meest, mis peale Portugislased  taganenud. Mosambike KuberNör saadab selle wasta Beira'st sõnumit, Inglased olla Portugislaste peale tunginud  ja sellest tulnud mitmetunnine wõitlemine, milles mõlemil poolel mitmed langenud. Kus pdol tõsi on, sellest ei oie weel aru saada, niipalju on aga selge, et Inglaste ja Portugislaste wahel AMä's juba werewalamist  osund on. Boerid Transwaaliwaba- riigist Maschonamaale edasi. Inglismaa pärimise peate on Prästdönt neile sõda ära keelanud,  gga sellest nemad ei hooli ja Präsidõnt on selle läbi palju omast usaldusest rahwa eeS, ..ZMtismaa lõhed arutawad, kas Me üht sõda Boeridegü ette piab «võetama ja otsustawad enamist, et seda salgamata tarwis minna, sest muidu pidada Inglis Löuneafrika riik maha jäätud ja Boeride hooleks antud saama.  Taganyika  järwe põhjapoolifes randas on Arabia orjakaaplejad  koledaid tegufi teinud. Wähemast 16,666 inimest  olla pärast meriseid «võitlemist orjusesse «veetud. Sansibar'ist tahetakse üht 466 meest suur rongi senna saata, orjust Kardinal Lavigerie plaani järel häwitama. Einin Paschal olla omal käigul Taganyika järwe poole raskeid «võitlemist sealise kodurahwaga olnud. Kairo'st kirjutatakse, et Egyptus'e Walitsus pärast kbolera lõppemist kõiki muretsemist rahwa terwise eest hooletuse fisse jätnud on. Selle järges on fiis ka suremine kohkutawal wiifil kaswanad. Nädaltl enne aruannet on 61 inimesi tubande pealt ära surnud, kuna muidu läbistikku 43 inimest tuhande  pealt sureivad. WalitsuS tahab suurrikide poolt luba nõuda, üht jägu Kairo linna maksudest terwise. hoidmiseks tarwitada. Rohutirtsud teemad Egyptus'es ikka suuremat kahju. Peamehed Hulunmalu ja Unfetinteni  ou Manicamaa Kuninga Gungunhama nimel Kairo'sse tulnud, Inglaste poolt abi paluma. Hulunmatu oli haiguse pärast esiteks aurulaewa veale jäänud. Kelle wasta nemad abi paluwad, sellest ei ole õiete aru saada, sest kuida hiljuti kirjutati, on Gungunhama Portugalile truuwikS jääda tõutanud. Marokko Sultan kcgub sõeawäge ja tahab mässajate sug, «arude wasta Maquinezi ja Manekesch't wahel wäl,a minna. Iga Marokko rannalinn  piab 166 meest wälja saatma. Sultan päkub soldatitele  maksu iga elusa ehk surmatud mässaja eest. Senegali «valdkonna Kubernör on sõnumit saatnud, et Sedhioui asjatallilaja ühes kokkujooksmises maha löödud on, m,s sellest tõusis, et tema orjakauplemist keelata tahtis. Amerikstst. Chicago ' s on sealised heategewad seltsid nõuukogu pidanud, Wene Juutide fiSserändamise wasta. Baron Hirsch': abiraha lükkawad nemad tagasi, sest et nemad selle läbi sunnitud faakflwad, igat waest Juuti aitama. Sealt tahetakse üht kirja kõikidele Europa Juutide-abiseltsidele saata ja paluda, mitte enam Juutist Chicagosse saata, sest seal olla neid muidugi juba liiga. Chili ' s on söealaewad .Jmperial", .Almirante Condele" ja .Aldea" Lehekuu 22. (16.) pääwal 266 meest Taltal'is maale saatnud, kes tolltmaja ära wõtstwad,  mis fenui Kongressilaste käes oli. Jnquique's, miS Kongressilaste käes, on wastamässamine lahti läinud ja wõitlemises on mõlemil poolel palju mehi langenud.— Inglismaa aurulaew Mount Tabor", Jnquique'st salpetrega  Europstsse sõitmas, on Chil'i Walitsuse poolest Corronel'« sütesadamas kinni peetud. —Rio de Ja - neir o ' s, Brasilia pealinnas, möllab kollatõbi. Igal pääwal sureivad umbes 26 inimest. Argentina Cordoba maakondas läks Lehekuu 22. (16.) pääwal mässamine lahti, miS pärast üksteistkümmend-tunnist «võitlemist  lämmatatud sai. Surmatud on 25 inimest. Omalt maalt. Tallmna st. Lehekuu 15. pääwal, kui K e iõrt Majestä ti d e P ü ha Kroonimise-pääwa  l, mis-aaStal 1883 Mosk!va's täidetud sai, kus ka nüüd Ksrge Keisri paar on, oliwad pidulikud Jumala-teenistused ka kõikides meie usutunnistuse kirikutes. Tallinna Wene turul oli parad, linn ja laewad feifiwad pidulikkus lipu-ehtes ja majad oliwad õhtal auutuledega «valgustatud. pOlemiku" sõnumite järel on wiimasel aastal Eesti keeles rohkem kir ja s t ilmunud, kui «niimitmel  aastal enne seda. Peale mitmete kinnitatud seltside  põhjuskirjade, on 148 kirja trükitud. Arwatakse nendest 36 uneste trükitud raamatud ja 16 Kalendret maha, siis jääwad ikka 112 uut suuremat ja weikemat raamatut järel. Nende keskis on 26 waimulikku raamatut. Omamaa klaasi-wabrikute kaitsemiseks  olla plaan, wöeralt maalt fisseweekud klaas-kaupade peale kõrgemat tolli pauna. Umbes kolmas jägu kõigist nüüd Wene riikis tarwitatud klaasil saada wöeralt maalt fisse «veetud. Üks nimetamata heategija on Merehädaliste-abifelksile 5000 rubla saatnud, selle palweg?,  et seda kapitali ühe abi-jaama. asutamiseks Jumida  neemel Eestimaal piab saama. Kinkija syowimist mööda piab see uus abi-jaam nime jaam Bärbata mälestuseks" kandma; sedasama nime piawad  ka selle jaama paadid saama. Lehekuu 15. pääwal tuliwad kooli-laewad ,Kreml" ja ,Perwenez" Tallinna lahele, nagu igal aastal, mis kohe auusalwist kroonimise-pääwa pühitsemises andfiwad. Lehekuu 16. pääwal anti Wene klubes pidulik shta - laud Tallinnast lahkuma Vicekubernöri Waõs  ilj ewski auuks. " 'Mhekuu - tl. pääwal pooS ennast Krasnojarski