kuna ju kuulu järele SatsamWltgi Soome kartulid Luua mõeldawat. Kõigest. hoolimata ei minna ajalehtede  arwamisel häda ega puudus Soomes tänawu suureks, sest raha olla rohkesti liikumas, tööd igal pool küllalt saada ja maksujõuetus pea tundmata. Wnburi soomemeelsed on „Wnp. San." teatel kõik rootsimeelsete  poolt määratud kandidaadid maapäewale walimiseks wastu wõtnud.  Nende seas on esimene Eugen  Wolff, kes ennemalt mitu korda üksi soomemeelsete kandidaat oli, kunagi aga ei walitud, sest et rootsimeelsed ikka enamuses oliwad.  Kaks teist kandidaati on endised  rootsimeelsete walitud maapäewamehed.  Kangete jookide täielise keelu- on „Uusi Suom." teatel juba 164 kihelkonda oma arwamisi awaldanud. Nendest on 118 täielist keeluseadust, 37 rajatud  keeluseadust ja 3 endist wiisi soowinud. Lätimaalt. Riiast. Kas lätlased peawad  Riia linna juubeliaastal  ISOI üleüldist laulupidu,  selle üle oli Läti ning Riia Saksa lehtedes elaw mõtete Wahetamine. Mõned Läti lehed, nende seas ka teine päewaleht „Deenas  Lapa" soowitasiwad joojalt ülcüldtse laulupidu pidamist, sakste poolt leidis see soom elawat mastukaja.  Teised yliwad selle wastu, tuna nad ühtegi tähtjamat Põhjust ei leidnud, miks terwe Läti rahwas Riia linna 700 aastast asutamise mälestuse päewa üleüldise pidu näol peaks ülendama. Asi toodi Riia Läti Seltsi ette. Seltsi nöuumeeste kogu tatsus ettepaneku läbi ja lükkas  ta tagasi. Põhjuseks olnud, nagu „Balt. Westn." lugeda, Läti maarahwa praegused majanduslikud  olud. Need olewat enamuse arwamise järele liiga kehwad,  nõnda et mitte kohane ei oleks alles hiljuti Miitawis ärapeetud laulupidu järele rahwale suuri tulusid  ja ohwrid pääle panna, mida ju üleüldine laulupidu nõuaks. Mis seltsi oma kuludesse puutub, siis ei arwawat leegi, et need mitte tasa ei oleks saanud, sest selts oskawat ettewaatlikult  talitada ja olla tal sarnastes  ettewõtetes alati õnne olnud. Kuid see ei oleks meel küllalt mõjumaks  tagakihutajaks ülemal nimetatud  põhjusest mööda minna.  Iseenesest  mõista ei olewat Läti selts tähendatud lehe tõendamist mööda sellega meel Riia linna juubelipidust osamõtmist tagasi lükanud. Selts saawat lellest igal tingimisel osa wõtma, selle üle nõuupidamine jäämai  aga edaspidiseks. Windawift teatatakse „Torg.-Prom. Gasctale," et Tukkumi-Windawi raudteel  korralik kauba wedu ja reisijate sõit 18. märtsil 1900 algab. Wehtelnist. Nagu „Deenas Lapa'le"  kirjutatakse, on säälne wolikogu  kohalisele kooliõpetajale 25-aasta juubeli puhul 50 rbl. auupalka andnud.  Kuu aega hiljem olnud wolikogu  jälle koos, ja teinud otsuseks kooliõpetaja palka 75 rubla mõrra Mähendada. Kodumaalt. Walga linna tornikella täiendati tänawu nõnda, et ta nüüd kolmest küljest kaugele silma paistab ja pääle tundide ka weel minutite arwu näitab,  mille eest tüll wististi linna elanikud ühelwiisil tänulikud on. Kellasepp, kes töö korda saatis, sai selle eest luba ennast „linnauurmaakriks"  nimetada. Et aga senine ' linnauurmaker oma silti maha ei Wõtnud, siis anti temale selleks linnawalitsuse  poolt käsk. Aga is. K. täitis seda osalt ja lõikas ainult eestikeelse  osa sildi alt ära, nii et ta teistes keeltes weel wanasse auuSse jäi, kulli seda temale uus käsk lõpulikult  ära keelas. Is. K., kui tõsine Israeli mees, leidis aga nüüdgi weel nõuu: ta laskis samasele auunimele wenekeeles „kuldtähtedega" „6usiuiü" ja saksakeelsele auutähendusele „vormals"  ette maalida. Uuendatud sildi järele on ta nüüd wenelastele ja sakslastele  „ endine linnakellasepp," lätlastele  ainult „pulftenu tmsitais" ja eestlastele ei midagi. Mis linnawalitsus  nüüd teeb, on teadmata. —mm<  Wiljandi kihelkonnast mihkli kuu 25. p. Nagu siin kohal ennem tea- tatud, tegi kohaline rahwakoolide inspektor läinud aastal Wiiratsi Walla kauaegje kooliõpetaja H. Saarseni  puudulise Wene keele oskamise pärast ametist lahti. Wald lubanud  wanale ja auusale koolimehele abi anda, kui ta kohalt ilusti ära läheks. S. ei ole inspektori otsust aga maksmaks pidanud, nimelt seepärast,  et inspektor tema ilma maakoolitohtu  käest lubalüsimata lahii teinud. Asi läks kohtu alla ja rahukohtutogn  tegi otsuse S. kahjuks. Mõne nädali eest tõstetud nüüd S. ühes kraamiga kohalise wallawalitsuse  ja pristawi poolest senisest elukohast  wälja. Teatawasti käis U. wald W. wallaga selle wõlgewate koolimaksude pärast kohut. W. walla R. küla lapsed on lähedal U. wallakoolis  käinud ja W. walla wolikogu on U. wallaga kokku levitud summa iga aasta päärahana sisse wötuud, kuid nüüd püüab W. wallawalitsus rahamaksmije eest kõrwale põigelda. 20. skp. oli asi Wiljandi rahukohtu kogus harutada. Otsus oli: W. wald maksab U. wallale selle nõutud  180 rubla wälja ja kannab pääle selle weel kohtukulud. Tubli öökülma oli 24. skp. öösel. Hommikul oliwad katuse räästatel jää purad, maa lume härmal kaetud ja weel wüike jääkord pääl. Katmata  jäänud lilled on külm ära wömud, arwatawasti näpistas ta ta wäljadel walmimata wilja. Nimelt on seesugust noort kaera weel õige mõnelgi talul taswamas. Praegu on põllumeestel kärwla wõtmine käsil, saak rahuloldaw. —l. Pärnust. Pühapäewal 26. septembril  õnnistati pärast lõunat kell 4 saksakeelse jumalateenistuse juures Elisabethi kirikus Saarde endise õpetaja poeg Theodor Walcker õpetaja  ametisse. Õnnistamist toimetasiwad:  kindralsuperintendent zzhr Hollmann, Nikolai kiriku õp. hr Golbe ja Audru õpetaja hr v. Holst. Õpetaja Walcker ou Aud» rus oma kandidadi aja olnud ja läheb .nüüd Torma - Lohusoo kiriku pääle abiõpetajaks. Laupäem 25. sept. leiti Pärnu jõest ühe mehe surnukeha, kes ju mõnda päewa Mees olnud. 22. septembril uppus üks Pootsi mees merde ära. Pootslased tulnud kolmekesri räime püttidega paadiga Pärnu laadale, tuul lükanud teel paadi ümber, kaks meest saadi ära päästa, aga üks leidis surma. 27. sept. hommikul  oli hää juur külm. Mihklist. Kihelkonna-tohtri herra on juba lühikese siinolemise aja sees rahwa keskel mäga palju lugupidamist  mõitnud: mitte üksi Mihkli rahwas, maid ümberringi teistest kihelkondadest käiwad inimesed tema juurest abi otsimas, ja keegi ei kahjatse  ka, et ta sääl on käinud. Hiljuti  jutustas üks hall manale: Näed sa ikka uudist omas elus weel  eelektur  põleda ja ajada masinad käima ja nüüd õpiwad ka juba tohtriherrad maakeele nii selgesti ära, et sa igast miimsest sõnast aru saad ja tema õpetus nagu käpuga katsuda su. „el. Waiwarast. Siit saadik oliwad meil üsna soojad ilmad, sadas aga peaaegu igapäev) wihma, mis põllutööd  takistas. Külm, mis augustikuul  mõnes kohas Eestimaal wiljadele  kahju tegi, jättis meid puutumata.  Kartulid kaswasiwad siia saadik ja hakati neid alles hiljuti üles wõtma, sääl tuli lumi ja takistab  seda tööd. Peremehed, kellel palju kartulid maas, on üsna mures.  Nende saak on 2 —4 seemet — . saak oli odrad: 2—5, kaerad 3 —7 seemet. Ka metsmarjade  saak oli see aasta wähene. Wihmaste ilmade pärast kaswasiwad  seened hästi, ning neid korjamas  olid manad ja wäetid. Üks wana mees, 72 a. rauk, läinud hiljuti  Joa metsa seenile, aga et ta koju ei tulnud, siis läks terwe Joala walla meestesugu teda otsima ja leidisgi Narwa jõe äärest ta surnult üles. Sõnumid Tallinnast. Tallinna karskus es elts „Walwaja" üüris enesele neil päiwil Kaarli kiriku ja Walki pargi wahele jalutustee äärde ise oma kortli, kuna ta siiamaale Noortemeeste  Seltsi majas asus. Pühapäew  26. sept. pidas selts oma uues kortlis esimest perekondlist õhtut, millest  nii rohkesti liikmeid ja külalisi osa wõttis, et waewalt kõik soowijad  sisse mahtusiwad. Lõbuks oli muusikamäng, laul ja kõned. Könelesiwad  seltsi esimees hr Grenzmann karskuse seltsidest teistes maades, hr Kõll „Ühendusest" ja hr Tamm joomisest. Wiimase kõne üle awaldas  selts rahutust, sest et kõneleja selles „parajat joomist" ilustada ja kaitsta püüdis. Pääle selle oliwad weel mõtted küsimused ja kostmised, mis rohkesti nalja süunitasiwad. Et seltsil nüüd oma ette kortel ja pea ka einelaud saab olema, siis on loota, et „Walwaja" elu mõnusamalt  tuksuma hakkab kui see siiamaale  sündis. „Estonias" oli selsamal päewal esimene selle talwine piduõhtu,  muusikamängu, meeste-, segakoori  ja kwarteti laulu ning näitemänguga.  Osawõtmine oli rohke ja ettekanded kiiduwäärilised, maha arwatud  näitemäng, mis paiguti takistustega  heitles. Palju kuulsaid kunstnikku  saamad, kuida kohaselt poolt teatatakse, käesolewal sügisel ja lühemal  talwel Tallinnas oma kunsti kuulda laskma. 2. oktobril annab tuttaw wiiuli-kunstnik Franz Ondriczek  linnateatris kontserti, ning pääle selle nowembri ja detsembri kuu jooksul klawerikunstnikud Reisenauer,  Eduard Risler ja Siloti ning soprano laulja Anna Stephan. Kümne töölise riided warastati paari päewa eest Lutheri  wabrikust ärä. Töölised tõttasiwad  kurjategijaid taga otsima ja saimadgi ühe Wene turult kätte, kui see parajasti warastatud kuube müüa pakkus. Jalgratas warastati nädala püewade eest Uue-Kalamaja uulitsalt ära, kahju 175 rbl. Pristawi  abiline Trompet püüdis marga kinni ja ratas leiti ühe alewi kaupmehe  juurest, kellele waras selle 33 rbl. eest oli ära müünuo. 105 rubla raha warastati läinud  teisipäeval Uue Hollandi uulitsalt majast nr. 30 ära. Raske Haava kiviga päh e sai Knstaw B. 19. sept. Juhkentali uulitsal.  Lööjaks oli tundmata mees. Haavatud  viidi haigemajasse. Kohalikud sõnumid. Siberi asunikkudest olla meie kuulmise järele mõned meie linnas ja ümberkaudu käimas, kes oma tuttawaid Väljarändamisele meelitawat. Nende seletuse järele olla Lääne - Siberis raudtee ääres ja linnade lähedal hääd maad ilma hinnata saada. Et aga ametlikud sõnumid ja asjatundjate teated otse selle wastu käiwad, siis peame inimesi  kergemeelse Väljarändamise eest hoiatama. Kaugel ajujatel oleks muidugi parem, tui nende seltskond suuremaks kaswaks, ning sellepärast nad oma uut kodumaad kiidawad, mis kiidu wäärt ei ole, meie aga peame meelde tuletama, et meie kodumaa  ja rahwa käekäik tähtsam ja ülem on kui mõne üksiku inimese ehk perekonna era-kasu. Ja meie kodumaa ning rahwa kasu nõuab tingimata, et meie wennad mitte kauge ilma taha ei läheks õnne taga ajama, kus nemad oma tööjõuu tundmata mulda ilma tuluta maha matawad. Meil on kodumaal ruumi küll weel: katsutagu maad ja põldu tihedamalt  ehk intensiwlisemaalt harima hakata, rabatagu uutest tööharudest, iseäranis aiatööst, kinni küll annab  Maarjamaa weel leiba oma lastele. Peaks aga mõnele elu kodumaal tõesti kitsaks minema, siis katsugu tema oma tööjõudu kodumaa lähikonnas  uue elu asutamiseks tarwitada, ilma et tema oma polwe elujõudu maha maiaks. Jngerimaale, Pihkwa ja Nowgorodi piirkonda Võib Eesti mees tööd ja eluaset otsima minna ilmasgi aga mitte Siberisse! See peaks iga! meelemõistjal inimesel  selge olema. Kes aga sellest asjast weel aru ei ole saanud, sellele tehku targemad asi selgeks: mitte Siberisse! Kohaliku Eesti Põllumeeste  Seltsi koosolekule oli eila kell 2 p. l. liikmeid enam kui 20 ja kaunis rohkesti Võõraid ilmunud. Kahe wiimase koosoleku protokolli kinnitamise järele teatas esimees, et Seltsi korteri üürileping „Wane- muise" seltsiga oktobrikuu 23. päewal  ära lõpeb. „Wanemuise" poolt on korteri asjus Põllumeeste Seltsi wastu ikka lahkust üles näidatud. Kuna „Wanemuise" ruumid, millega seni rahul oldud, tulewikus weel paremaks  muutuwad, ei oleks selle poolest mitte põhjust siit lahkuda. Eestseisus on aga üürilepingu uuendamist  pikendanud, kuni teada oleks, kus kohal tulewikus näitust pidama hakataks: kõige parem oleks muidugi, kui seltsi korter näituseplatsi juures oleks. Koosolek teeb esimehe ettepanekul  otsuseks eestseisusele luba anda, üürilepingut pikendada, kuni näituseplatsi kohta lõpuliselt otsust Wõidaks teha. Kuna senine näituseplats teise otstarbe saab, on tarwis näitusele uut kohta muretseda. Näituseplatsi otsimisel oleks esimehe seletust mööda kõige päält kaht juhtmõtet silmas pidada: kõige soowitawam oleks, et sünnis koht raudteejaama lähikonda leitaks, kuhu selts pärast poole tar- Milikka ladusid ehk aitasid wõiks asutada, kui kord ostu- ja müümaküsimuses  tegelikult saaks tööd hakata tegema; ei ole see aga mitte wõimalit, siis peaks näitus wõimalikult endise koha ligidale saama, mis näituse maatajatele j. t. juba tuttawaks on saanud. Eestseisusel ei ole mitte korda läinud raudtee lähedalt hääd kohta sündsatel tingimistel leida: ühest Platsist, mis suuruse poolest peaaegu  kõlbaks, nõutakse ruutsülla päält 7 rubla, mida liig kalliks tuleb lugeda.  Selle wastu oleks kolmandas  linnajaos lahe plats mahest wõidetawate  lingimistega saada, kuid juurdesaamine oleks ainult kõrwalise uulitsa poolt wõimalik. Läbirääkimisel pandi rõhku ülemal nimetatud juhtmõtete pääle: kui raudtee lähedale sündsat kohta ei leidu, siis tuleb seda kõige päält kolmandast linnajaost otsida. Tähendati  mitme koha pääle, mille kohta eestseisus warsti lähemaid teateid wõiks muretseda. Kõige rõõmustawam  oli aga see kuulda, et Seltsi eestseisuse liige herra Laas lahkesti lubas uue surnuaia poole jalgrattasõidu ühisuse platsi kõrwale oma maast tarwiliku näituseplatsi muretseda,  kui seda sündsaks arwcitaks. Koosolek awaldas selle lahkuse üle oma rõõmu ja tegi otsuseks eestseisuse  hooleks jätta, näituseplatsi muretsemiseks  tarwilikka sammusid teha ja järgmistele pääkoosolekutele selle kohaseid ettepanekuid awaldada. Aiatöö edendamiseks oli wiimne koosolek otsuseks teinud Seltsis iseäralist  aiatöö-jaoskonda elule kutsuda.  Et jaoskonna töökorda ja tegewuse  wiisi kindlaks määrata, pani esimees küsimuse ette, kuidas aiatööjaoskonna  tegewuse ja wõimu piir. konda koosoleku arwamise järele tuleks  korraldada: kas peaks aiatööjaoskond  Eesti Põllumeeste Seltsil iseseiswaks osakonnaks saama, kes Välise ilmaga oma wõimust asju ajab ja Seltsi eestseisuse ja pääkoosoleku  kõrwal iseseiswalt töötab, wõi aga oleks soowitaw, et aiatööjaoskond  Seltsi üleüldise juhatuse all iseäralise  toimekonnana tööd teeks, et Seltsis aiatöö küsimust edendada awitada. Kui tahetaks aiatööjaoskonda  iseseiswalt ja oma wõimuga töötama seada, siis ei saaks mitte ilma Seltsi põhjuskirja muutmiseta läbi, kuna aiatöö-toimekonna elule kutsumisel selle poolest takistusi karta ei oleks, mispärast esimees selle poolt on, et aiatöö jaoskond aiatöö-toimekonnana  tööle hakkaks. Toimekonna liikmeks wöib iga seltsilnge saada, kes seks soowi awaldab. Toimekond walib oma sisemise töö tegemisel oma liikmete keskelt juhataja ja annab oma töö tagajärgedest Seltsi pää koosolekutel teada, et seega aiatöö asjus juhatust ja äratust anda. Selle wastu kõneles ainult üks seltsilnge  õige elawalt kõik teised oliwad  ülemiste juhtmõtete poolt. Aiatöö - toimekonna kokkukutsumine jääb seltsi juhatuse hooleks. Et seltsi esimene kirjatoimetaja kewadest  saadik eemal wiibib, on eestseisus  ajakirjaniku herra E. J. Õunapuu  Seltsi kirjatoimetusesse ajutiselt  appi kutsunud, kellele ka kirjatoimetaja  kulutasu peaks saama. Koosolek kiidab seda HÜäks. Põllutöö-kongressi kiirkirjaline protokoll  on selle kuu algusel trükist ilmunud.  Põllumeeste seltsidele on sellest teatatud ja neilt wastust palutud,  mitu eksemplari iga selts raamatust soowib saada. Mitmed seltsid on raamatuid tellinud ja juba kätte saanud, mõnede poolt ei oie weel teadust saadud. Koosolek teeb otsuseks Eesti Põllumeeste Seltsi liikmetele raamatu: Selt si kulul wälja jagada. Järgmine koosolek peetakse oktobrikuu  21. päewal kell 2 p. l. —n. seo ha liku ülikooli õigusteaduskond  teinud Riia lehtede kuulmisel oma koosolekul 22. skp. otsuseks, et õigusteaduse üliõppijatel  poolekursuse eksamid tänawu ka detsembrikuul ära saatvad peetama. Nagu teada, lõppesitvad minewal pool-aastal ülikooli ettelugemised enne määratud aega, nii et mitmed prohwessorid  ettelugemist ei jõudnud lõpetada;  palju üliõpilasi lasti lahti, kes kewadel enam eksami ei saanud teha. Käesolewa kooliaasta algul wõeti aga peaegu kõik üliõppijad uuesti wastu. Need üliõppijad, kellel eksam tegemata, on hariduseministri käsul järgmise  kursuse pääle wõetud selle tingimisega,  et nad detsembri-kuul pooleekursuse  eksami peawad tegema. Rahwakoolide inspektorite koosolek awati Riias õpekonna Walitsuse  ruumides, 27. skp. õpekonna juhataja tõsise riiginõuuniku W. J. Popowi juhatusel. Koosoleku pääotstarbeks  olla „Prib. List." teatel rahwakoolide mõnede õpeasjade eeskawa  ümbermuutmine, aga ka muid küsimisi tulla harutusele. Koosolek kesta mõne päewa. Raudteede sõiduhindade  määramiseks olla „S. Ot." teatel 6. oktobriks Peterburisse Wene raudteede walitsuste saadikud kokku kutsutud. Koosolekul tulla üle 60 küsimuse otsustamisele. Mõrtsukatöö katse on kohalise Saksa lehe teatel Marja uulitsas 22 sept. ära tehtud. Jwan T. laskis maja kolmanda korra päält rewolwriga Eduard Arnat. Kuul läks Arnal rinna kohalt läbi palitu, ei teinud aga temale enesele wiga. Politsei wõttis T., kes ära põgeneda katsus, kinni. Arna ja Jwan T. on enne seda ühes trahteris tülis olnud ning see ongi arwamise järele mõrtsukatöö katse põhjuseks olnud. Toimetusele tulnud kiri. Auulikule Postimehe toimetusele. Palun lahkesti järgmistele ridadele  oma auuwäart lehes ruumi lubada: Postimehe nr. 193 tarwitab keegi Karl Lahk mann arusaamata kuulutuses  kõnekäändu, nagu oleks tema Kastre mõisa wiinapõletaja. Kuna mina juba neljandat aastat Kastre mõisas wli napõletajaks olen, on mul auu awa likult teatada, et Kastre wiinapõletuse kojas Karl Lahkmanni nimelist inimest minu ametipidamise ajal töös ei ole olnud. Kastres, 27. sept. 99. Auupaklikult J Wiermann. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Parist s, 26. sept. Berenger kõneles kaua aega kohtuministri ja prokuröri Bernhardiga. Nagu kuulda, on kohtu uurija käsu saanud, kindral  Lamy'd mässunõuu asjas üle kuulata. Täna oli Parist lähedal härgade Võitlus. Esimene härg, kes wöitluse  platsile lasti, kargas üle aia ja läks rah wa sekka. Tuli hirmus tungimine.  Paljud tallati maha. Härga ajasiwad sandarmid rewolwritega taga, knni nad ta wiimaks maha smwad lasta. Konstantinopolis, 25. sept. Armenia patriach on ennast ametist lahti palunud, sest et armenlaste Vastu Vügiwalda sn tarwitatud. Londonis, 25. sept. Tagawara Wägi on teenistusesse kutsutud. 5.(17.) oktobrits peab toos olema. Pretorias, 26- sept.  Transwaali  walitsus andis konsulitele teada, et ta nii tugewa politsei ou seadnud, et see kaewandusi kaitsta suudab. Neweastles, 26. sept. Täna jõudsiwad Buhwalo jõelt asunikud siia ja teatasiwad, boerid olla wahid  jõe äärde jätnud, ja siis tagasi läinud. Nr. 215. Postimees. 18S9. W astutav toimetaja ning väljaandja danä. jru-. J. Tõnisson.