alandada. selle tarwiS on aabusad Ka on pnba kiri loo'.' wäilese maimule raske arulaoda srUcpärast oiga temal >.st:c:s kargemad lugemise tükid. Uuematest aabirsatest  on kõige kenam ja odawam Grenzsteini: ~P ildi - A abit s", maksab ainult S kop. Aga ikka puuduv meil siit saadik üks raamat, kus kõik see õpetuse materjal ühes koos oleks, mis ühe! kodulapfel enne koolimincmist tarwis õppida. Sest üks õige kodulaps ei pea mitte ainult kooli astudes lugeda mõistma, maid tal on ka katekismust ja piibli loost tähtsamad tükid karmis tunda, niisama ka üks-kord-üks ja mõned kiriku laulud. Ühe niisuguse tarwilise raamatu kodu-laStele  on nüüd Paistu õpetaja J. Bergmann kirjutanud. Selle raamatu nimi on: „Kodu-laste raamat." Raamat on kõmade kaantega, 70 lehekülge suur ja ainult 20 kop. eest iga õpetaja käest saada. Raamatu csimist lehte kaunistab meie usuisa  Luteruse pilt Tema on ju ka rahwa õpetuse isa. Selles raamatus on: 1) „Lugemise ja kirjutuse õpetus," see on üks aabits ja 10 kena lugemise tükki, siis 2) Üks-kord-üks 3) Meie ristiusu õpetuse wiis peatükki, see on: katekismus ilma seletuseta, 4) Palwed, nimelt homiku, sööma ja õhtu palwed, 5) Piibli lood. Siin on kõik tähtsamad piibli lood Manast ja Uuest Seadusest kenas lapselikus keeles jutustatud, K) Kiriku laulud, 12 tükki ja 7) 12 piibli salmi ja Taaweti 23 ja 103 laul. Lõpetuseks on meel tühi leht, kuhu tähendust kirjutakse, kui sagedaste kodu-iaps õpetaja ja koolmeistri ees on katsumisel käinud. Ärgu puudugu see raamat ühelgi kodu-tapsel. See on üks kaunis raamat, mu.iS kui sellest on minu arwaies kahju, ei raamatus tuttaw laSte-salm: „Miud nnva alla wöta" ilmaasjata on muudetud. Ostku siis wanemad selle raamatu oma lapsele. Selle raamatu kirjutaja annab ka pildiga „Laste rõõmu" lehti wülja, mis ka lastele rõõmuks niisamuti iga õpetaja käest ühe ainsa kopika eest wõib osta. Olgu siis nüüd talwe pitkadel õhtutel lapsed hoolsad õppima, sest kcwadel tahab kiriku ja kooli walitsus enam kui enne koduste laste õppimise üle kuulata. Wõib olla, et siis wirkadcle lugejatele ka natuke rõõmuks kingitakse. ?. ZZ. waewa ja wäfimuse pääle wäga hea ja kosutaw oli. Tema mõtted jaiwad tasasemaks,  süda rahulisemaks ja wiimaks kustutas maguS uni kõik päcwased kujud tema silmade eest. Wccl nägi ta neid korra unes tumedas ilus oma ees keerlewat. Nagu nõija peeglist paistis päcwal nähtud neiu kuju kiriku rohwa hulgast temale silma, aga kadus niisama ruttu jälle. Tõnis püüdis temale järele tormata, aga tema liikmed oliwad nagu kinni nõiatud; ta ci saanud paigast Tõnis ärkas ülesie ja võõras ringutades tcrie külje; -wasm homikut jäi ts rabusisimalt  magama. Järgmisel homikul istus Warese Mart juba ammugi enne walget omas pisukeses kambris ja smtsitas Vahetpidamata oma suurt piipu. Tema nägu oli pahasem, kui iialgi enne ja pomises nmhel arusaamata sõnu omale habemesse. Kiired jalaastmed äratan wad teda mõtetest ülesse: tasakeste tõstis Mart pea ülcsse, kui poeg TõmZ punase nüuga sisse astus. ..Isa!" ägsS poeg. „Poeg!" sahkaõ isa. „Olen ma sind wiimati pahandanud?" ..Jah." ' „KaS annad seda andeks ja kaS lepime ära?" Mart ei wastanud midagi. „Isa, ma tulin seda sinult andeks paluma." Pikkamisi tõStis Mart pea ülesse. . „Jsa, kas sa wõid seda mulle iialgi andeks anda?" „Ei ; aga kui sa ennast pöörad ja minu tahtmist täidad, siis . . . „Ma saan seda täitma." „KaS täidad? Kuda? See on wõimata! Sa oled ühte neiut leidnud?" .Jah-" „Kas sa armastad teda?" „lah." „Ja tema sind?" „Ma ei tea; aga ma loodan. . . „Siis ei ole sa palju kaugemal; millal sa teda nägid?" „Eile laadal." ~Kas sa rääkisid sääl temaga?" ~Ei, ma tahtsin küll, aga ma ci saanud." „Mis? Siis ei ole sa meel temaga rääkinudki ja ise tuled mulle hääd kuulutama ja äraleppima? Tahad sa mind meelega wihasiada?" „Jsa, ma ei tulnud sind mitte nahastama;  ma tulin sulle aga teada andma, et ma ühe leidnud olen ja sinu soowimisi saan täita püüdma, kui see mull wühegi korda läheb." „Ja seda loodad sa?" ~Kindlasti!" „See oleks wäga hea; aga weel midagi: Kas sa tundsid teda?" „Pcan kahetsema, ei!" „Kuda? On see wõimalik?" „Ma ei ole teda iial enne näinud." „Ja siiski loodad sa? Oled sa narr, wõi on sull kuutõbi?" „Ei, neid wigasi mull ci ole, maid mull on aga lootus kindel lootus ja see aitab ka. Mina tunnistasin seda neiut juba kohe esimisel silmapilgul omaks pruudiks ja seda saan ma tõeks tegema, ehk peaksiwad seeläbi küll paharet ja põrgu ühest lahkuma!" „Haha!" naeris isa. „Sinul wõib küll tahtmine hea olla, aga täitmine ci suuda wist selle järele joosta! Kas sa oled tema nime ja elu kohta teada saanud?" „Ei ole." „Soo! Ja siis loodad ise kindlasti! Siis tahad sa ühte lindu taewa alt otsida ja ise ei teagi meel, missuguse karja seas lind asub, ehk missugust sulgi ta kannab." „Sce ci olegi nii vaha! See lind, keda mina otsin, elab meiega ühes kihelkondas ja siit ei saa mull teda wist nii raske leida olewa. Mina saan kõik tegema, mis wõin ja pean teda leidma, kui ka saadan ise teda minu eest peaks warjama!" „Hm! wõimata ci ole midagi, aga ka just mitte kõik wõimalik!" ütles Mart. „Sce wõib olla, et sina seda tüdrukut leiad, et tema sind armastab ja et Leie usu ja elu kombete poolest ühte passite. Aga mis oleks siis, kui tema sind ei armastaks, kui tema sinu soowimisi kuulda ei wõtaks, kui ta wõera usuline ehk muidu ropu ja paha elu kombetega oleks? Kas need kõik poleks selle asja mastu takistuseks?" (Järg tuleb). Kuresaare mere-meeste kooli põhjuskiri  ja aru-anne. Liiwimaa kuberneri härra annab kõikidele teada, et rahwa hariduse ministri herra õ. Nowembril Kuresaarc linna mere-meeste kooli pahjuS-kirjasid ürakinnitanud, kellede järele senni kooli juhatatud peab saadama, künni ükskord uued põhjus-kirjad antud saamad. I. Klassi Kuresaare mere-meeste kooli põhjus-kiri. H 1. Kõige kõrgema poolest on heaks arwatud, Riigi nöuukogus 30. Mai-kuu päcwal 1889 aastal, ja 27. Juuni-kuu päewa! 1867 aastast põhjus-kirja, et Kuresaare  linna üht mere-meeste kooli asutada, milles õpetust wälja lautatakse ja kelle eeskama: tüürmanni eksamcni töö alusatud saab kaubaajamiste laewadc pääle. lj 2. Kuresaare linna mere-meeste kooli wäljaminckud alustamiseks ja > ülespidamiseks,  nagu kooli ruumi kütmine ja walgustamme, kui ka koolmeistrite elu kortlite kütmised ja walgustamised ja teised majalikud tarwitused saamad Kuresaare linna wolimeeSte-kogu poolest, mis 9. Juuli-kuu päewal 1890 aastal määrati, Kuresaare linna kassast makstud. H 3. Wäljaminemised alustama Kuresaare  mere-meeste koolile, mis kõige kõrgema poolest kinnitatud ja heat arwatiS saadud Riigi nõuukogus 30. Mmt 1880 aastal ja kulude kinnitamiseks j uresaare meremeeste  koolile, saab iga aasta troonu poolest abiraha üheksa sada rubla wälja antud. § 4. Kuresaare linna mere-meeste kooli saamad õppijaks kõigesugusest rahwa seisusest wasta wöetud igas wanaduses, aga enam saamad ikka mere-meeste lapsi wasta wöetud. Wastuwötmise palme peab järgmise tunnistustega  olema, et kooli minija wene keeli lugeda ja kirjutada mõistab, nõnda ka, kes soowib kooli minna, ja enne juba merelacwade  pciäl purjutanud ja temal selleks luba-tunnistus ühtlasi rubipancmise sedeliga on, niisugune saab siis mere-meeste kooli wasta wöetud, kus ilma maksuta õpetakse. § 5. Kooli õpetus saab laewade sõidu lõpul kunui algmiseni, see on, Oktoobrist kuuni Aprillini kestama, iga aasta; õpikcel on wene keel. H 6. Kuresaare linna wolimeeste kogu kohuseks jäeb eneste seast mehed walida, kes mere-meeste kooli talitus-jägu enda pääle wõtawad. jj 7. Talitns-kogu-liikmete nimetamist ja lahtilaskmist Kuresaare mere-meeste koolile jäeb Tartu kooli ringkonna kuratoriumi ja Liiwimaa kuberneri herra hoole alla. Ülesanne No 1. Saarlane 1891