asjade Ministri ja Sõeaministri. Teheran'ist ElbronymägeStikuSse  põgenenud. Saead perekonnad, keS ka põgeneda  kahtfiwad, saiwad maarahwast pealinna tagasi aetud. Ametliku zeitungi wiimane nummer toob koledaid sõnumid laaStamiStest, mida kholera neis maakondades teinud, kuS arStisi ega arstirohtufi ei ole.^ Tallinna'S kukkus Leikusekuu 16. pääwa homikul Saaremaalt päritud Jaan Roose Kala-sadama ligidal joobnud peaga meresse ja uppus ära. Leikusekuu 14. pääwal saiwad Suurel-turul neli koormat marju ara wõetud, mis mitte head ei olnud; niisamati wõett Leikusekuu 16. pääwal Wene-lurvl mitme koorma pealt marju ära. See on ka hoolekandmine linna-rahwa terwise eest sel kardetawal aeal, kui meie ligemal kodumaal kholerast ka weel ühtigi kuulda ei ole. Tallinna pääwalehtedeS seisab jälle pttk rida wargu si, miS seal wiimoste pääwade seeS ette tulnud on. Rattiskllst, Leikusekuu 21. pääwal. Palawate ilmade järel wiimasel nädglil, kuS thermomcter aeguti 23 graadi sooja marjus näitas, on nüüd jälle t« ulised ilmad sagedate  kõue-müriStamistega ja raSkete wihmasadudega tulnud.  Nimelt läks wiimasel öösel kõue-pilwe kange müristamisega  ja woolawa wihmaga üle meie linna. Meie muidu nii kuiwad teed kõrge kruufi-maa peal, on nüüd juba mitu pääwa sopased. Rukis siin ümberkaudu on leigatud;  terad on suured, aga pead ei ole täis, mis sellest tuleb, et õie-aeg wihmane oli ja Silme-tolm mitte korraliselt  wäljalautalud saada ei wsinud. Suwiwili tarwitab küpsemiseks weel rohkest pääwapaiõtet. —> MetsaS on nimelt kaskedel juba kolletanud lehta; müür-pääsukefed on juba ära läinud; sügise on tulemas. Ka meie linnale ehitatakse selle kuu 17. pääwast saadik kholera-barakki, ükS helduse-õde on palgatud ja kõik nõuud koleda Afia-külalise tagasitõrjumiseks wõetud, kui meie ka kindlast loodame, et tema meist eemale jääb. Virumaalt. ,Rakwerc sõnumite järel on Weike-Maarja kihelkonnakooli-õpetaja P. Koit ja Waiwara kihelkonnakooli-õpetaja H. Masing oma hoolsa amctitallktuse eest, Kõigekõrgema käsu järel selle aasta Jaanikuu 1. pääwast, AuukodanikkudekS tfe-oma kohta tõstetud. Sellesama lehe sõnumi järel on üks jultunud kaabakas Leikusekuu S. pääwal Rakwere Tartu maanteel, 18 werSta Nakwere linnast eemal, nuaga ühe noore mehe kallale kippunud, keS üheS poes ühe summa raha waSta wõtnud oli. Kaabakas oli tema ratsutist kinni halkanud ja tema rindu pista katsunud, õnneks ou aga ratsut katki läinud, hobune kõrwale tärganud,  kaabakas komistanud ja tema nouu sedawiist nurja läinud. Ust on ülekuulamise alla wõetud. Harjumaalt. Leikusekuu 14. pääwa õhtal on wälk Hageri kihelkonda? Mäeküla mõisa elumaja stSse löönud, mis maha põles. Hiommoatt.. Pühapääwal, Leikusekuu 16. pääwal, sai Eestimaa lisa-öpetaja Theodor Embeck EmaStu kirikuõpetajaks õnnistatud. Lttkmmaatt. Leikusekuu 14. pääwa õhtal on ,PoSlimehe"  sõnumite järel WiSfuSke mõisa elumaja Palmuse  kihelkondaS maha põlenud. Kust kuli wälja läinud, see oli teadmata. ZluuromWlt. .Lerlini sõnumi järel tulla Graf Herbert BiSmark oma noore abikaasaga  selle snwe käikuS Berlini Wene Saadiku, Graf P. Schuwalow'i, kutsumise peale tema mõisa Kuuramaal. Merkurg'ist. Majestätid Keiser ja Keiripraua,  Keiserlikud Kõrgused Tuurwürst Auujärjepärija, SuurwürStk-prinzesS Ksenia Akekfandrowua ja Tuurwürst Michail Aleksaudrowitsch fsitflwad Leikusekuu 17. pääwa õhtal laewaga Transundi-lahele. Keiserlik Kõrgus Suurmürst Michail Rikolajewitsch ja tema Kõrge poeg, Tuurwürst Aleksei Michailowitsch, reisifiwad Leikusekuu 3. pääwal wõerale maale. KõrguS Herzog Georg von Mecklenburg-Strelitz reists Leikusekuu 16. pääwal Riiasse. Keiserlik KsrguS Herzog Georg Makstmilianowitsch von Leuchtenberg reistS oma abikaasaga ja kolme wäheialise  lapsega Leikusekuu 16. pääwal wõerale maale. Buchara Emir olla ometigi kindlat nõuu wõtnud Peterburg'iSse tulla. ÜkS jägu tema kaaskonnast olla juba Astrachan'isse jõudnud. Konssou)'ist, Leikusekuu 17. pääwal. UmbeS 1606 hoonet, nende keskiS kõik lroonu-hooned, on maha põlenud. Tagll-AasM'st. ,Nowoje sõnumite järel on Oberft Zonow oma 19 Kasakaga PamirlS Afghanlastega  kokku põrkunud, keS Samakafchi tohakouba õiguseta  ära wõtnud oliwad. Kolm Kasakast olla haawatud. Jutu-leht. Mlgi-parwitajad. lak. Ahrenbcrg'i jutnStu». Rooist-leklest. (Jarg>) Pilkamist istuti maha ja mctsakauolemine hakkaS mis pea lõppemata kestis, künni koil peremehe waStarääkimises,  waStatingimised, hinnad, poitiemljed ja wenitufed  wõidetud oliwad. Ainult insdentõr ja KauuuS talu peremees rääkistwad, teised kuuiafiwad pealt, suitietastwad tubakast ja oliwad wait. Wide oikknS tegi melsakaupleja minekut. ,Noh, nüüd on köit selgeküsis tema. ,Kõik ou — waStas peremees wilwitateS. ,Noh näete, siin on minul ükS waimiS kirjutatud kontralt; meie paneme aga weel hinnad juure, siis lugege läbi ja kirjutage oma nimi alla, waadake seia. . . Need mehed on tunnistajad ja. > .' Aga nüüd HakkaS Kannu»'? Eerik seda aSja stfast peale uueSle arutama, ja jälle algab rääkimine edasi ja tagasi, mida insheaiör kannatusega ja ka matusega juhtis. Juba oli kolt-ptme, enuc kui Kannuse peremees nii kaugeke  juhitud oli, et tema oma nime mõnede waresejakgedega  alla kirjutas, mida inshmiöri mõlemad abilised tõeks tunnistasivad. Kui see walmiv oli, stiS oli peremees wiimast tikku omast metsast ära müünud ja pealegi weel ostjale õigust annud. jõge mööda palkisi alla parwikada, selleks jõge tarwituft mööda korraldada ja sügawamakS kaemata. Kui melsakaupleja oma meeStega ja koertega tüki maad käinud oli, stiS t õ mmaS ist tehtud insheniõr, ÜkS kawal asjaajaja, sügamast hiuge. ,See oli ükS sitke kelm, aga petetud on tema ometigi i" hüüdis puukauplrja. Ja nenda hirwitas ja naeris kõik see seltskond, tuldud teed ruttu tagasi käieS. See oli ÜkS elu metsas, läbi kõige talwe, Jõulust Liha w õleni! Teal sai raiutud ja saetud, seal paukuS ja pragiseS homikust õhkaui. Saead inimesed ja hobused ja reed liignlasiwad ennast, ja nii suure rutuga, nagu olekS inimestel tuli küünte all. Tedre ja laanepüü saiwad  uude tundmata elupaika peletatud, jänes wõiS minna, kuhu jalad kaudfiwad, rähk ja ähk jäiwad omast kodumaast  ilma. Kõige raskem töö algaS aga wast stiS, kui palkin metsast wÄja wedada tuli. Edasi pidi saadama, knS keed koguni mitte ei olnud ega ka olla wsinud. Inimesed ja hobused wsjufiwad kõhuni lu.ne stSse, raprldafiwad ennast jälle malja, higiStafwad  ja wäststwad, et hobused anrastwad, nagu saunawihl  külma kae», aga edasi saadi siiski. Paastukuul sai>vad  lahutud ja märgitud palgid werStapitkuSteS, wiiSteisttümmend  kuuni kakskümmend jalga kõrgetes ladudes selle jõe jca peal üieS pandud, mis KannuS järwest wälja jooksis, n.nda ei jeakalr palkide all paeuuS. Nenda tuli kewade, lumi sulaö; järw paesuS omaist kallaStefl, ja nüüd oli kõige suuremal ruttu tarwiS. Palttde-ladud pidiwad snla-wee abil jõc.lktl penikoormate peale alla parwilalud saama, ühte weikeseöfe jõkke ja sealt weel mõned penikoormad eemale Saima-järwe. Kõik fee pidi mõne nädali kaikus tehtud olema, sest kui jea-tee kewadest päikesest ja Serumisesi kord sulanud oli, siis oli edafipmwilamtne  sel kewadel otsaS. Kõik, mis lalwel oli uu,ha raiutud, tuhanded palgid, pidiwad just nüüd, enne kui kallis jea-tee lagunemas, alla weetud saama ehk pidi tulema aastani metsa jaama. Kui iialgi, siis pidi nüüd näidatama, mIS inimese tahtmine ja jõud, mis muskled ja künnapad, kannatus, waSkapidamine ja termis korda saata wötwad. Saead mehed seinwad homikust Shtant kookudega ja ritwadega mööda jõe kallast, sagedast kuuni põimini wee seeS, pallist ujuma panna aidata. (Järg jääb tulema). . Löt«°2 . »»-m° "-avkp-chwo " »>.«.«. Teadaandmijed Tellimised meie lehe Tallinna Sõber" peale saawad köitis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis tcadaandmiötcs kuulutud saamad, niisainati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetada. Tellimijehindon 1892 aasta peate: postiga ehk kodu kätte saata aastas 3 rubla kop. poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäraiuua aastas Z rubla 40 Kop. poolaastas 1 . 4v „ ..Tallinna Sõbra" Väljaandja A»dsars'i ainjad. Faia nal. Kr. 48 Mj. Talliaaas. Praegu on ilmunud! Jahi-seadus luhaluleiia mellawahMele, wäNnwakWele, mega lindude-hoidjalele ja üks keeluaja lakel. Wäljaautud Gesttmaa Ja htm ees te sel tst st. AM' Hind tugewnste kõitetud 3 kop. on saada Fisdsorsl pärijalt trülli«ajas. Tallinnas, Laia-Mliffas Õpetus minu Koolis algab l. Septembril, Liiwalaiauulitsas  Lendect majas Nr. 237. H. Milktasen, teaduste õpetaja. Kead mäib J. E. Kuhtmann, Kotzebue uulitsas. Inglis seppa-sööd, MUMe odawa hlnllÄga Z. G. Kuhlmanni lontitti». kotzcbuk«uulilsaS. Head heinad on müüa Mis pruukimises, (pole heaSte ära-mentatud).  ntihesstl uued kui wauad saawad Sierrda ud sa kSlwalisett tehtud.