Tallinna Sõber õv 35. Kuusteisikümnes aastakäik Tallinnas, Wiinakuu il. paawal Z 894. Ulelildint akaleljt Eesti rshwale maal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trllkimajas: -a«ta« 2 rubla, 40 kop.— Pool-aa51a5......... 1 rubla 40 kop. Koju ehi postiga saadetud: aasta» 3.rubla poVl-aaStaS 1 rubla 79 kop. K»«lut«fed Waksawad igs rea -HA keCe aseme pealt S Kop. Tellimised wöetakse wasra - T«lNnnas: Lwdfsrs'! pSrizaie irüNmajas. - PeterSurgis-S. Seecaudt. o»airspe-s. H 54. -Tarws- Laakma"». -Mkweres: J. K,Hs. -- Paides: K. Seiderseen - Lapsalus:  K. LollSerg. Lihulas: K. Mitttner'! poodis. WMaaais - tp. Ä. Laraw'i la L Leokene raamatukauplused. - Ilarwas: M. Põder. Wörns. Praua Mekroke - Wakttas- W. Rudolfi. Knresaares: TS. Lauge. - Maal- kuida .iseäranis kuulutakse. ' WaStaja redaktor W. F. Etchhorn. Mllb BaltiAkiS, kirjad käiwad BaINM (Bllltischpsrt -- Ls«iS«LiS.Nox?n..i Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Eestpalwe. Zunstide asjust.  Linnaametnikude  teenistuse-õigusest. Kentsakas protsess. Wilja hindadest. Korterite-krooiiumaksud. I kere. - Sadamate MUvaatamine. Kholera. BaMskist. - Paidest. Rakwerest. Liiwimaalt. ! Jurjewrst. - Weimarist. Saaremaalt. Knuramaalt. Peterburgist. - Odessast. Telegrammid. Majestät Ksisri haiMss Ae Liwsbisst, Wiina?»» V'. pääwal: Õv wasta WiiwskNN pääwK lärS il«s Unsts mööda. HomKul tönsts Majestät NSM MUibNgk üles. Älenldine nödrKS M sMK«e.'KegewWs V» WSZN enne. Wes-paistetßs jalges, mis snNast WZiMaM aeal näitas, on natnUs l«is«als läiNnh. Ülepea nagu enne. Majsstät Keisri HMMss As, Liwsdiast, WiinaNr» D. pääwal ?«K G 4G m«° Hht«: Pääwrrkäilktts NK Majsstät «stNZe WSAKaud.  Pääws Wiktts tsNsts KeiserZi? Mazestät mktttt Norda iiTesfs. Ileiildi«e «SdrNs js fähKMe tegSWNÄ VK NSgW KZMK. Wee-PMisKsLWs si sU»KWb'K ennast. Ma Kestät Keisri haigUse Me, Liwsdisst, WiinaDUN V» pääwal ?sA 8 SG «iR. Shts: Mimewa oö VäisttS magas KeissrliZ MsjsKst zmtMe psrem ja tõUsts hsViliMl Ässfe. Sbb»mtal)tWiMK Ka «leÄdimK tsrwiss seis on parem. Ülepea ei Me «matatllst skts tWIU«b. Bulletin on allakirjutatud^ Professor Leyden. Professor Sacharjin. Leibchirurg Hirsch. Doctor Popow. Auu-Leibchirurg Wiljaminow. Üleüldised sönumid maailmast. B altis ki's, Mihklikuu 29 . pääwal AaKsammlt. Saksamaa aealehtedeS saab Poolaka  te-küs t m i n e, mida Keiser Wilhelm'i kõne Thorn'tN  uueZte äratas, ikka peale ftuire kahinaga amtawd ja see küsimine on seda tähtsam sells läbi, st see ka süga» walt asjade Zülge Rooma-KatholMMe ja GwangeSium-' laSte külge puudub. Poolakate eest kostawad siis ka Mramoutanlaste lehed, nagu  Ksscislskt  kõne Lemberg'is Austria Poolakatele, on Austria'! selle asja sisse kiskunud ja Põseni ErZpiiskoK Stab - lewsk! l' e saab meele tuletatud, et tema kaheksa eest, kui PreuSst MaapäaWa-eMge, seal Poolakate himu oma iflriigi veale wägewaft tustanud ja Rimelt ütelnud on: ,Kui meie oma lootust Poolamaa Mkordse jälle-asutamise  peale maha jätame, kui meie kinnitama pmksims: ei, üht Poola riiki ei saa maa peal iilgi enam olema ja, siis segaksime meie ennast Jumala nõuuVõtmiSte fisss, keõ riikide ja rahwaste saatust juhib. Pea meel selgema  sõnaga kirjutab Galtzia leht ,Gazeta Narodowa" uuendatawast Poola-ritgist, kuida ka Austria Saksa mahameelised  lehed sagedast Poolakate Vabadusest kirjutanud ja nüüd kohkmvad, kui need lootused sea!istes Poola lehtedes  wasta kõlawad ja Walitsuse lehed nende wasta üles aSluwad, kui ka Poolakad Austrias muidu ikka WaMsusega  Ühe! joonel känvad ja Ministreid törelejate wasta tuelawad, isegi ka Kolmritgi-ühmöuss eest kostawad, mida teised Austria-Slawlased lõhkuda himustawad. Würfi BiSmark on omal aeal Itelnud: uueste-asutamiue  oleks kõige Eurspa aSjads ümbertõukamine, oleks ükT mai Austria liha sees ja kõige pealt Saksa-Austria ühenduse häwitamme, mis Kolmriigi-ühmduse häwitamist Poolakate igatsemist oma enese rahwusUW riigi järel ei wõi neile õiguse pärast keegi pahaks panna, aga seal pidas ennast Adsl-seisus ikka üksi Poola rah - wakS, rõhus kõiki teist, seisis ise alati nääklewates erakondades  oma keskis js Valitud Kuninga wasta, ja tegi sellega ka kõiki naabri-riikisi rahutumaks. Seda oleks jälle karta, kui Poola riik nueste asutatud saaks. Prantslased  oliwad enne ikka Poolakate kaitsejad ja ässitajad, nüüd, kuA nemad ennast Wenelastega weanastanud on, ei sls Poolakatel enam lootust nende peale, kumü' ehk tuul jälle pöörab. TmekZ pannakse Saksaznaa! ja ka mujal, et Keisri kõne sõnakäik, mida tema Thorists pidas ja mis seda Poolakate - küsimist pänwakorrale pani, weel ,Riigi Teadaandjaks" kuulutatud ei ole, nagu svowiks Keiser, et see kõne mitte jäädawalt maailma eite pandud si saaks, arwaks räägitud sõna nii palm mõjuma, e! Trü? kitud sõna ena tarwiZ ei lähe. Kahju selle juures on ainult, et selle kõne söngkäik nüüd mitmetes amlehtedes Mitmel wiisil üles pandud saab, mis segadust teeb. Ka pahandusest Ü l e m Z u l e w ä r ? i b e - k o o N s ei ole ,Riigi-Teadaaudja" weel awalikkn am annud, -vabandab seda aga sellega, et läbikuulamised Mihklikuu 30. (18,) pääwam weel nii kaugele jõudnud ei olnud, kui selgemaks aruandmiseks tarwis lähsb, Zgapidi näitab see Meiulemine,  Zt soZialdsmokratlik ch? koduni anarchisilik waim ka juba Saksamaa söeawäs sekka tungima kipud ja see teeb WaMsussle ja mhu-armastajale rahwale palju muret. Kord räägiti, et Walitsuse! nõuu ollaA Niigipääwale üht iseäralisi seadusi Anarchistlaste wasta ette panna; km seda nõuu aga eh! ka olnud on, siis olla see nüüd maha jäätud,  kartuse pärast, et erakondlikud kiustlemised seda asja Riigipääwal kõiksuguSteks eratarwitusteks laiaks tallawad ja nenda läbi el lase. et see seadus, kui see ka mitme muutusega  waSta wöetud saaks, täieste mõjuda wöiks. Nüüd on üks tähtjas teaduste-meeS, kes ka poliiika asjus tnttaw ja tähtjas on, Professor Konstantin Rössler, ühe weike kirja nime all ,Die Sozialdemokratie" wälja aimud, milles tema sarutab, et Walitsus selle maru-tuju wasta mitte erakondadega Parlamentis wõidelda ei wõi, kks oma healt ikka ühegi hinna eest annawad, ühed raha-asjade segamise eest, teised kooli-asjade hukka-ajamise eest. WalitsuZ  pidada erakondade eneste wasta wõitlema. Mehed kõikidest rahwajägudesi anuststud ametites, pidada ühes nõuus Keisrit paluma, et tema kõiki s ead use-a nd mist kolmeks aastaks ühenöusenõuukogn  katte annaks, kus Saksamaa üksikute riikide WMsyste wolimehed istmvad, mitte erakondlikkudest tuhinatest  kokku keerutatud rahwa-wolimehed, nagu Rügipääwal  ja üksikute riikide Maapäawadel. Uhenduse-nõuukogn  pidada sel wiisil kolmeks aastaks seaduse-andmise kohta Saksamaa Diktatoriks (käsuandjaks) piiramata wõi- Mnsega tehtud saama, nagu seda ka juba Wana-Rooma Republikas häda-aegadel tehti. Tee nõuu wõib omast kohast hea olla, aga seda täita on raSke. See tõukaks Riigi psWZseaduse kolmeks aaZtakS ümber, oleks üks nendanimetatud „riigi-teinp", mis Saksamaal wist mitte nii kerge teha ei ole, nagu SerbMs. --- Elf ass- L o t h r i n g e n ' i D on mhwa wätjarändamiae Prantsusmaale  kahmwMa hakkmmd' Elsassls olla ära tuntud, et PrantõlaSte armastus selle maa ja rahwa wasta paljas silmakiri on, sest sealised töölised saada seal Prantsusmaa töölistest niisamati taga kiusatud, nagu kõik teised wõerad töölised.--Mõned Pari S'i lehed oliwad Zirjuianud, Saksa Keiser tulla aastal 1900 Paris'! näitusele ja olla kellegile, kes selle üle otse kohkunud oli, ütelnud: .Mina tunnen Prantslaste kharakterit ja kui mina maailma - näitusele minna tahan, flis tean mina, mis mina teen." Paris'! üliwabalKZls leht kirjutad selle kohta: ,Kui Saksa Keiser Prantslaste kharakterit nii heaste tunneks, kui tema ütled, filS piakS tema teadma, et kergemeel, mida meile enamist ikka ette wisatakfx, meie mäleta inisewõlmu  mitte kõrwale ei tduka. Meie oleme palju õppinud  ja xj ole ühligi ara unustanud, ja tui ka aastal WOO kolmkümmend aastat söeast aastal LB7O mõõda läinud on, flis oleks see Keiser Wilhelmist ikka ettewatamata,  kui sema wanunemLse peale loota ja julgeda tahaks mõnda mälestust pilgata. Mis selle ,Mina tean, mis mina teen ' kohta matsad, mis mõndi lootusi ärataba wöiks siis ei wõi meie selles ühtigi muud näha. kui üht keiser! tikku kiitlemist. Wilhelm 11. teab, mis temal teha oleks Prantsusmaa Meelehead wöita, aga seda ei saa tema tegema." Prantslased arwawad wist, tema maks neile Elsass-Eothringmi - maad tagasi andma ja sellega ftäe warawa lahti tegema,, kust nemad juba nii sagedast laastateS üle Saksamaa woolanub on. Saksakeelme  .Peterdurger Zeimng-' ütleb: ,Muidugi on teada et Prantsuse isamaalased nende halplaste-juttude peale juba oma püksi-taskutd kiwidega täitma hakkawad, et aastal 1900 walmis olekstwad. Tühi waew! Aaksa Keiser saab teadma, mis tema! teha on, tema saab kojn jääma. Sellest mahe lahkest iviiflft, millega Prantslased Saksa maailma-nZituse aasta-sadads pööral tühjaw tegi-- wab, on wõimatumaks arwata, et Saksa Keiser Prantsusmaa  pidule oma liginemisega kõrgemat talki annab." —. Näha on kõigist, et Prantslased ühegi kaubaga omast ,kättetasumise"-tuhinast taganeda ei taha ja et nemad sellega Saksamaad ja kõiki E„ropa't fõeariistade all seisma smmiwad, kui Walilsus ehk ka leppida tahaks.  Berlin'iS  saamad Wtinakuu 17. (S.j pääwal 132 uue batal. joni lipud Friedrich Suure mälestuse-samma ees pidulikult õnnistatud. Kõik Saksa WürStid on pidule kutsutud, ka Serbia Kuningas saada pidust osa wötma. - Ka Saksamaalt  saadetakse rohkem sõealaewu Zda-Asta meredesse walwama ja Saksamaa alamate tarwitasi kaitsema, sest igalt poolelt kinnitatakse, et sealised asjad sügama»! Saksamaa  külge puutuda. ---> Sachsen-Meimngeu'is, Probst- Ma ligidal, on Mihklikuu 30. j 18.) pääwal sealine schiefer!-- (tahwle-kimi) kaewandus sisse kukkunud. Wiis töölist on surma saanud, seitse on läbi ühe kõrwalise koopa peastetud. Surnukehadest oli ainult üks wälja taewatud, teiste wäljakaewamine wsida nädalite kaupa aega wötta, sest nende peal seista 30 künni 40 metrit (90 künni 1Z0) jalga kõrge kiwipuru. Õnnetust armulatse  alalise wihma läbi tulnud olema. Miinchen'is Baieri pealinnas, on kolm inimest, keS Prinz-walitseja rninakujn Müncheni Neuhausenll alewis ümber lükkanud olnvad, wiisteistkümmend kuuni kakskümmend kuuks wanai möiNetud. Saksa Keisrt-perekond minna ka sel kalmel  mõneks nädaliks AbbaziaHe, Austria Adria-mere randus Ka Ida-PreusM läheb Üks teretamise-rona VmzmMe, Würst Lls.narkll juure. Mihklikuu 30. (18. j pääwal oliwad mitmed hermd Königsbergsist ja ümbertkaudu  komitee asutamiseks kokku tulnud ja rongi arwaki Mmskuu 20. (8.) pääwal teele minema. Hilisemate sömimtte järel on seda tulemaks aastaks jäätud. Äustria-tlngrumaall, Austria Delegationis (riigima-a--pwamise-nõuukogus)  katsusiwad Noor-Tschechilafed nimelt nende wolimehed Slama ja Patschak, j?x« pxals tähelepanemist oma poole pöörata, nurisenmad Austria seisupaiga üle Kolmriigi-ühenduseS. arutaflwad tühja juttude põhjusel üht sõeawäe-ühendust, mis Austria-Ungrumaa ja Serbia wahel tehtud olla. raäkisiWaö Bosnia'S asjata nlespeewd sõeawäe kuludest, Rumänlaste ümberrahwuSta-msest  Stebenbürgia'S, .valjust ja ülekohtusest ümberkmmisest soldatitega ja Walitsuse teistest süüdest a.,a ee Mk ei ole aitanud. Nende tähtsus Mhmimaal' olla Meste kadunud ja oma keskis olla nemad tülis ja lagu-