koosolekul ette Panema ja selle parandamist käsile wõtma, kui mitmed saaksiwad selle eest tänulikud olema. On ja ometi kord otsuseks tehtud, et need walitatud mehed linna hea korra eest peawad muretsema ja ivigadusi kantama; sellepärast: Parandage  kui õige aeg on, aga ärgu jäägu midagi hoomseks, mis täna wõimalik iehja on! Need on nüüd need Kuresaare linna 2 kõige suuremad wiga, mis parandamist nõuawad. 1. Nowembril algas meie linnas kord jälle rahwa liikumine, sest ligi tuhat talu meest rändasiwad  uulitsat mõõda edasi ja tagasi. Noored mehed oliwad liisu alla walmistamas ja wõeti sell aastal 124 meest. 2 pidid küll rohkem olema, aga need, kuida kuulda, oliwad Ülemaal allet tööl, kes edespidi  muidugi oma koha peawad ära täitma. Õienduseks. Nr. 4S. Saarlases, Eesti Seltsi koosolekust on nimi W. Liiw trüki wiga, peab olema T. Liiw. Palume wabandada. Kaarmalt. Suurte rubide wõi rõuge haigus on nüüd ka juba meie kihelkonda  jõudnud ja enesele mõnda ohwrit laste seast nõudnud. Naabri kihelkondadest, nimelt Karjast, on haigus meile tulnud. Jumal hoidku, et see haigus meie kogudusele nuhtluseks ei saaks ja laialt maad ei wõtaks! Suured rubid on üks külge hakkaw haigus, seda teadwad kõik mõistlikud inimesed, paraku ei taha aga meie rahwas seda mitte uskuda ning sellepärast on inimesed nii hooletumad ja ettewaatmatad, et nad ise otse haigust otsiwad ja oma lapsi surma suhu wiiwad. Küll on meie elu ja surm Jumala käes ning surma eest ei saa ükski ära joosta, oga kes ettewaatmata on ja oma ning oma laste ihutcrwisest  ühtegi ei hooli, see teeb pattu ja eksib wiienda käsu wastu. Armsad Saarlased! Teie usute paljugi, mis pole tarwis uskuda; teie usute sõnadega tcrweks tegemist, weekeetmisega arstimist ja sarnast ebausku, uskuge siis kord ometi ka seda, mis mina teile ütlen, et rubide haigus hakab külge. Ära küsi mitte omas rumaluses: „Aga kust siis seda esimene sai?" Ma ütlen: esimene sai seda juba paradiisis patu palgaks, aga sina wõid saada seda oma naabri käest, kui sa mitte ettcwaatlik ei ole. Üks tütarlaps Karja kihelkonna piirilt sai meie surnuaeda maha maetud. Tema wanem õde, kes ise laste ema on, nutab haual otseti kirstu pääl, läheb koju ja jääb haigeks ning selles haiguses  imetab tema weel koguni oina wäikest rinnakast. KaS see siis ime on, et tema mõlemad ainsad lapsed ka haigeks jäiwad, ära suriwad ja ühel päewal ühte hauda maetud saiwad! Sulle õpetuseks ütlen tuttawa wana sõna: hoia ise, siis hoiab Jumal ka. Seepärast ära mine mitte ilmaasjata  sinna majasse, kus rubihaiged on, ära mine ka igale rubidessc surnud inimeste matusele, lahuta omad terwed lapsed haigetest ära ja surija pesu ärgu ükski elaw inimene enne tarwitagu, kui see pole katlas wee sees läbi keedetud, ka olgu tuad puhtad ja nimelt saagu wärsket õhku tuppa lastud. Pangu seda Kaarma inimesed aegsasti tähele, enne kui haigus wõimust wõtab. Kes hoolimata on, ärgu see imeks pangu, kui Jumal teda seega nuhtleb, et ta kõik tema lapsed ära wõtab. Weel üht teist õpetust annab rubidesse suremine: laske lastele warjurubid panna. Enamiste  kõik need lapsed, kes meie kihelkonnas surnud, on ilma warjurubideta! Käsk kässib küll, et igale lapsele saagu warju rubid pandud ja mõne aasta järel jälle uueste, aga meie rahwas ci usu, et see midagi aitab. Olen kmlnud, et mõni koguni pandud lima enese küljest ära peseb. Aga nagu näha, surm armastab just neid lapsi, kellele warjurubifid pole pandud. Saagem enne surina targemaks! F. L. Tallinlast. „Rev. Beob." kirjutab Tallinnast  Inglise aurulaewa „Roman Prince" Wormsi saare juures põhja pääle kinni jooksmisest järgmist: Asurulaewa kapten oli Odinsholmi saare juurest ühe lootsimehe wõtuud, kes teda läbi Muhu wäina ! Kiwastuse pidi wiima. Ilm oli wäga tume ja udune ja lootsimees oli kursi wististe liig lõuna poole wõtuud, nii et laew nina poole tüüris ja kuni S jala sügawuseni kuiwa pttäle jooksis. Ehk küll kapten kaks ankrut wälja oli heitnud ja kanget wastuauuru andis, siiski ei saanud tn lacwa paigalt  ära ja pidi ühte peastmise auuru laewa abiks wõtma. Abiks läksiwad Tallinna peastmise seltsi aurulaewad „Nabotnik", „Kaarin" ja Riia auurulacw  „Solid". Wiimasel läks õnneks, kui sööd Inglise laewa pääl ära oliwad wõetud, „Romau Princet" lahti päästa ja Kärdla alla wiia. Laewa ära wiimine ei läinud aga mitte ilma inimeste elu kautamiseta mööda. Üks tööliste paat S Wormsisaaretalupojaga ja ühe „Rabotniku" madrusega, püüdis kõigest hoiatusest hoolimata sellest köiest üle sõita, mida pidi „Kaarin" Inglise laewa enese taga widas, ja lõi ümber. Kolm Wormfi talumeest uppusiwad ära ja kaks teist oleks niisamuti  surma saanud, kui nemad mitte ainukese ujuja, „Raboiniku" madruse külge kinni ei oleks hallanud ja see neid seni wee pääl hujunud, kuni abi tuli. Uppunud talumeestest leiti üks ainukene  kätte, keda „Rabotniku" kapten küll iga pidi elusse püüdis äratada, aga asjata! Riia lehtede teatamise järele on „Solid" ja „Kaarin" „Noman Prince" Boldera sadamasse wiinud, kus ta enesele koormat pääle saada wõtma. Peterburgist. Jookide- maksu on 1889 a. üleüldse 275 miljoni rubla sisse tulnud, mis 38 miljoni rubla enam on, kui miimsel kümne aastal läbistikku. Petcrburgi rinkonna kohtu wannutatud meeste ees oli S. s. k. p. järgmine kurblik lugu mõistmise all. Kaebatud oli kindralmajori lesk praua A. W., 50 aastat ivana, 602 rubla wäärtasjade  wargusc pärast. Korralises riides istus kaebtusealune süüdlaste pinki wannutatud meeste ette, silmad häbi pärast maha löödud. Kaebtusealune  oli Mai kuus oma sõbra, ühe emand Dahli juures käinud, kes haigla.e oli. Wõersil käigu ajal laks kaebtusealune kõrwaliscsse kambrisse ja tegi sääl nagu oleks tal midagi asja, awas ühe suhwlaeka, wõttis säält mitmesugused kuld asjad wälja ja läks minema. Waranduse asjad rändasiwad  tutwat teed pandimajasse. Süü arwamine langes kohe W- pääle, sest et tema ainukene oli, kes selles kambris käinud. Oma süüdi tunnistades kujutasiwad niiheasti emand W. kui ka tema eestkostja  adwukat ühe kurbliku pildi puudusest ja wiletsusest päältkuulajatele ette, millega süüdlane oli wõidclnud ja kiusatus aga temast wiimaks wõidu saanud. „Minu waesus ja rohkem kui kibe eluhäda, mida minu mõlemad tütred kannatasiivad, sundisiwad mind meeleheitmise silmapilgul auu ja auusat nime unustama, mina sain margaks!" ahastas emand meeleheitlikult. Süüdlase eestkostja oli adwukat Bushanski. Mitte iseenesele ehk külluse ja üliuhke elu tarwis, waid ema armastusest, ja et tema noored tütred mitte meeleheitmisel kõige pahema asja ohwriks ei langeks, et neid pcasta, sai ema margaks!" ütles adwukat muu seas, ennast wannutatud meeste poole pöördes ja nõuudis süüaluse wabaks mõistmist. Lühikese nõuupidamise järel luges wannutatud meeste peamees otsuse ette. See oli: „Ei, mitte süüdlane!" Wäljamaalt. Saksamaalt. Sääl peeti minewal nädalil keisri wanema õe, printsess Wiktoria pulmad  Lippe printsi Adolfiga üra, muidugi keiserlikult, rohke osawõtmisega kõrgetest ringkondadest.  Nii mitu kosilast nimetati küll ju enne printsessile matjamaalt kõige paalt Battenbergi printsi aga et ta wiimati waikse osariigikese printsi abikaasaks heitis, ei tahetud enne naljalt uskuda, kui ju asjad joonde aetud oliwad. Kirjandusest. „Waimulik Mirri Rohuaid," ehk ss kõnelemist  oma armsa Jeesusega, trükitud „Kuresaare  Nädalilehe" kuluga, hind 40 kop. See kaunis raamat on juba wiis korda Kuresaares  trükitud, kunas see ikka head wastuwõtmist rahwa seas on osaks saanud. Enne oli see raamat saksakeelest Soome keelde ja säält Eesti keelde ümber pandud, kunas see ilmaski nii täieline ei olnud, sest ümber tõlkimine mitu korda, kautab wiimaks tuume täitsa ära, et ainult koor meel järele jääb. Nüüd sai see raamat algus keelest, s. o- saksakeelest Eesti keelde ümber pandud ja nüüd on ta täies puhtas Eesti keeles ning tahaks igasse peresse sisse astuda ja aset wõtta. Wiimasel ajal olid need wiis trükki kõik müüdut, nii et alati küsimisi kuulda oli, miilas seda jälle saab; enne maksis see raamat ka 60 kop., kunas tema hinda nüüd nii odawaks on tehtud, kui mähe wõimalik, et ka kchwemad inimesed seda osta jõuaksiwad. Seda raamatud on saada Kuresaarest ainult Th. Lange poodist ja „Saarlaste" raamatu kauplejate käest, hulga wiisi trükikojast. Raamat on ka wäga kohalik Jõulukingiks, iseäranis meie noore rohivale, sest niisugust lõbusat lugemist teist enam ei ole. Mine siis jälle sa kallis Jumala sõna ja leia lahket wasiuwõtmist igast majast nii km su wennad seda eel on leidnud. Rõõmusta kõiki kurbi südameid  ja meeli, ja saada mõndagi eksinud hinge jälle oma õige tee pääle, siis kannad sa oma nime rõõmuga! L. L.. Kirjawastused. W. M. —K. Suur tänu! Uuemad sõnumid. Petcrburgis, ö. Nowembril. Pcrfia walitsus  on Wenemaale lubanud raudteed ehk kiwiteed Neshtist Teherani ehitada ja Murghabi jõge Wene laewa sõidule malmiks teha. Et selle läbi Wene kaubandus kaswab, seatakse senna uued Wene konsuli kohad. Athenas, 8. Nomembril. Wene Troonipärija  awaldas Temale Kreekamaal osaks saanud südamelise wastu wõtmise üle suurt rõõmu. 7. Nowembril  oli Ta Pireuses uue Wene surnuaia õnnistamise juures ja sõitis siis merereisile, hoolimata  halwast ilmast ja tormamast merest. Parisis, 8. Nowembril. Kindral Seliwerstomi  tapmise pärast on siin ärritus suur Mõrtsukas  on üks poolakas Podlcwski, Galitsiast, keda nüüd Saksa piiril kinni mõetud. SeliSwerstowi surnukeha wiidi ülisuure osawõtmise all siinsesse Wene Õigeusu kirikusse. Amsterdamis, 11. Nowembril- Hollandi maa kuningas Wilhelm 111. on täna Loo linnas ära surnud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, SS. Nowembril. <Sur»«te  Püha). Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ecstikeeli Jumalateenistus kell '/ei2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 5K 47 Saarlane 1890