ülema Moselt kaldal, sai ÜkS isa oma kolme pojaga allawett  aetud; pojad saiwad peastetud, isa uppus ära. Raudtee-sõtdud Trier'i ja Metz't wahel on seismaS. Witnapuu istandused on paiguti maru läbi palju kahju saanud." NeusS'ist tulewad sõnumid, et rahe seal ümberkaudu palju kahju teinud. Põllnwili on täitsa häwitatnd, niisamati paiguti ka atawili. Laiad wäljad on wee all. Lothringen'i piirel on ptkje-wihm palju heinu alla-wett ajanud ja ka teist kahju teinud. Hergarten'i juures on raudtee-tunneli wäraw fiSse kukkunud. Much ' i ümberkaudu oli raSke maru. Wälk lõi wäljal ühe mehe ja ühe hobuse surnuks. Kö Sfeld'ist, Westfalia's, Jaanikuu 27. (IS.) pääwast: „Ühe kõuemüristamise  ja pilwekatke läbi on suurem jägu põlluwiljast  häwitatnd; raudtee-sõidud on takistatud. Raudteetamm  oli metri (3 jalga) sügawalt wee all. Ka pea kõikis linnas oli uputus ja mitmed fillad on lõhutud. Tehtud kahju on wäga suur." Bremen'ist, Jaanikuu  26. (14.) pääwal: ,Täna pärast lõunat läksiwad rasked kõuemüriStamised üle linna ja ümberkaudse maa. Wälk lõi mitmeS paikaS fiSse ja pani ühe weSki põlema, mis aga pea kustutatud sai." Holzm i n d e n'ist, Jaanikuu 27. (15.) pääwal: hirmus maru tegi Wesert jõgikondaS suurt kahju. ÜkS naene ja üks laps, kes põllul oltwad, uppufiwad ära. Wälk pani kaks maja põlema, mis maha pöleflwad." Franfurt'ist, Main'i kaldal, Jaanikuu 27. (15.) pääwal: pilwekatke  tegi Soden'i terwise-paikas suurt kahju; terwtse-wee kaewud saiwad wihma-weega täidetud, laiad maad seisawad  wee all" Mannheimist, Jaanikuu 26. (14.) pääwal: hirmus pilwe-katke läkS witmasel ööl üle Baieri Pfalz'i. Gerheim'i juures lõhkus wesi raudteesilla.  Niedergeilbachlls on üks maja sisse kukkunud; kaks inimest uppusiwad ära." Trierist, Jaanikuu 27. (15.) pääwal: »Spangdahlem'i juures lõi wälk kaks inimest  wäljal maha, wenna ja õe." Saarbrük - keni st, Jaanikuu 27. (15.) pääwal: kõrge wefi takistab laewa-söitust, Nied'i jõe ääreS on wihm palju wiinamägefi alla-wett ajanud; Saargemünde juures on põllud ja hinamaad wee all." Neuwa l d ensle - beni st, Jaanikuu 30. (18) pääwal: könemüriStamiste  järges woolas palju wett ,Glückauf" sütetiewandusesse.  Töö pidi seisma jäätud saama." Krefel d f is on marutuul Heinakuu 2. (Jaanikuu 20.) pääwal Rheini-maa küttide-seltfi pidu-maja ja mitmed telgid häwitannd. ümberkaudu on 50 maja lõhutud ja mitmed inimesed surmatud, teised Vigastatud. Preussi rjikts on „Riigi Teadaandja" sõnumite järel järgmist Viljasaaki loota: Talwerukist 75*/,! protsenti, talwenisust 63 protsenti keskmisest üsaaAtst. Wäga hea on suwiwili 50 kxeisis, hea 234 kreisis, keskmine 7 kreisis. Riigipääwal,  kui see sügisel jälle kokku astub, saada rohkest lisa söeawae-tarwitusteks päritud. B r emen ha - venl i s s e tuliwad Jaanikuu 27. (15.) pääwal 200 Wene wäljarästdjat aurulaewa peal tagasi, keda seal wasta wõetud ei olnud, sest et neid lööjöuliseks  ei peetud. Nende juttude järel on seal Väljarändajate  kestis hirmus wiletsus. Tagasi tulnud Väljarändajad  saiwad raudteel kodumaale saadetud. Wene paherraha hind on wiimastel aegadel BerliVi börsil jälle alanema hakkannd ja kõikudes umbes 12 marka 100 rubla pealt alanenud. Heinakuu 2. (Jaanikuu 12) pääwal makseti 100 rubla eest 230, marka. Keiser Wilhelmi enese juhatusel on nöuukogu üheks loosimiseks peetud, mille sissetulemine wöitlemiseks orjata  up l emis e wasta piab tarwitatud saama ja selleks on 8 millioni marka määratud. Wöiludeks  antakse 6 millioni marka, teisteks tarwitustckS 2 millioni, nende keSkiS 400,000 marka WtssmanVi aurulaewa  muretsemiseks, mille kulud sellega täitsa kaetud on. See plaan on ühe Rheini-maa orjusehäwitamise-seltst poolest tehtud ja on Keisri meele järel olnud, kui ka nöuukogus mõnda selle wasta räägiti. Loosimine piab läbi ksige Saksamaa peetud saama ja üksikute riikide poolest on selleks juba luba autud. > — Aastal 1889 sai Saksamaalt ükS seltskond AfrikVsse saadetud, Emin Paschat, kelle üle sel aeal kõik söuumid puudusiwad, üles otsima ja peastma, kui tema ehk hädas oleks. Sansibaris laskis aga Inglismaa Admiral Fremantle selle seltskonna söeariiStad, 450 Nemington-püssi ja 20,000 padronit, ära wötta ja wiia. Saksamaa pärimise peale Londonis on need söeariistad ja tarwitused nüüd tagasi antud. Emin Pascha-komitee on neid, mida selleks otstarbeks enam tarwis ei lähe, Dr. PeterSi hooleks annud. kes neid ära müüa ja saadud raha ühe laewadejaaM  asutamiseks Victoria-järwel, kui ka teisteks kafulikkndM  asutusteks Saksa Jdaafrika'3 tarwitada wõib. Emin Pascha rcisust ja tallikusest on järgmised  Mumid tulnud: Paastukuu 22. (10.) pääwal on tema oma kaasatustega KafurVst Karagne's pöhjalääne poole teele läinud ja Mporono sadamasse Albert-Gdwardjärwel  minna tahtnud. Lieutenant Dr. Stuhlmann oli efiteks KafnrVSse maha jäänud, kandjaid ootama, keda Emin Pascha Bukobä'sttagasi saatma pidi. Siis pidi Dr. Wuhlmann nendega järel ja mõlemad Mpororässe minema, sealt aga Kuu-mägeSttkku läbi uurima, mis enamist weel tundmata on. MeeStekonna üle, keda Emin Pascha Aquatort- (maawöö-) maadele maha jätnud, ei olnud selgeid sõnumid tulnud; ühe sõnumi järel üteldi neid Albert-Nianza-järwel olema, teise sõnumi järel põhja pool, Usongora-järwel. See järw on Kuu-mägeStikust löune pool ja peeti seda iseäraliseks wee-kogukS, Stanley on aga omal wtimasel reisul arwanud, et järwed löune pool Albert-Nianza-järwe üheskoos seisawad, ja on neile kõikidele kokku nime Albert-Edward-Nianza pannud. Selle järwe pöhjaida-poolises randas on Mpororo. Emin Pascha on KafurwSse Abu-Bekr-ben Mohammedi Waliks (Kubernöriks) pannud. Bukoba'sse on Lieutenant Langheld  68 mehega ja 7500 padroniga jäänud. Emin Paschal ja Dr. StuhlmanVil oli wähe püSfimoona, sellepärast  wöisiwad nemad omal teel ainult ühe jaama, Võimalikult  pöhjalääne pool, asutada. Emin Pascha tahtis ka naabrt-waldkondade piireid nii palju määrata, kui see wöimalik on. Siis tahab Emin Pascha Bagamoyo'sse tagasi minna. Lieutenant Sigl on käsku saanud selle üle walwata, et Arablased söeariistu AnkorllSse, pöhjalääne pool, et wii, sest kodurahwa peamees Nkola tahta sõda teha, TaborVsse on Emin ka ühe härjapölwelaste-netu  Mombutto suguarust saatnud, keda tema omal reisul kaasa wötta ei wõinud. üks ainuke kord on üks injmene sellest wäga weikest töuust Europa sse, JtaliVsse,  toodud. Wangonilased Uniamwefi*s, keda Lieutenant  Langheld ja Lieutenant Sigl hiljuti karistasiwad, on Tabora"Sse saatnud ja rahu paluda lasknud. Nemad olla walmiS randa minema ja sada elewanti-kihwa lepituseks  maksma, kui ,Mtumi" (Major von WisSmann) neile maad annab, kus nemad ennast elama asutada wöiwad. Neil olla wöitlemiseS raskeid kahjust olnud; nende thronipärija olla langenud; nemad olla ilma juhatajata,  nende Sultan, Pembe Moto, vlla wana ja nõder. Ka StokeSi juure Usongo'sse on Wangonilased saatnud ja teda lepitust toimetada palunud. Kingituseks toodud orjast ei ole Stokes mitte wasta wõtnud. Ausiria-Ungrnmaalt. Austria suured meremäe manöwrid,  KeiSri enese silma all Fiume lahel, on lõpetatud. Tähtsam sellest manöwrist on see, et üks Inglismaa laewustik Admiral HoSkinSi all senna saadetud oli, sõbruse  täheks Austria-Ungrumaa ja Inglismaa wahel, niisamati  ka Inglismaa föbruse täheks Kolmriigi-ühenduse wasta. Jaanikuu 24. (12) pääwal oli Keiser Franz- Josef Inglismaa Admiral-laewa peal wöerusel, kuS kõiki läbi waadatud ja ette näidatud, ja pärast pidu-laual mölemilt poolelt rohkest terwiseid wälja hüütud sai. AuStria ja Inglismaa lehed on täis rõõmsat kiitust selle söbruse-tähe üle. Nimelt kirjutab Inglismaa tähtsam leht ,Times", mölemite maade söbruS olla wana ja kindel, kui ka üht kirjutatud üh en d u st, ei ka mitte läbirääkimist  tehtud et olla; mölemite maade wahel olla aga üks kindel side, ühesugusest meeldusest ja ühesugustest tarwitustest kokku punutud. Mitte Austria ei teha Inglismaa  seisukorda Wahemeres raskeks, mitte Austria poolt ei waadata wiltu silmaga Inglismaa tallituste peale EgYPtuSW. ühel riigil, mis Bosniall ja HerzogwinVt nii ruttu lepitanud ja õitsema pannud, olla needsamad tarwitused, rahu ja Europa praegust seisukorda (ststns qno) üles pidada, kui sel maal, mis sedasama EgYPtuS'eõ teinud. Kuida näha, on selle kirja teraw otS Prantsusmaa  poole pööratud.—Jaanikuu 29. (17.) pääwal tuli Keiser Lissa kaudu Wiinllsse tagasi. Austria Maapääwal  on päritud, et iseäraline seaduS AnarchistlaSte wasta pea jälle maha jäätud saaks. Ministerpräsident Graf Taaffe on waStanud, Walitsusel olnud juba talwel nõuu seda maha jätta, tahtnud aga enne ära oodata, kuida asjad Lehekuu 1. (Jürikuu 19.) pääwal, töölistepidul  lähemad. Silmanähtawalt olla asjad selles tükkis paranenud ja iseäraline seadus SozialiftlaSte wasta olla sel korral asjata, saada aga kohe jälle maksma pandud, kui seda tarwis läheb. Apacz'is, Ungrumaal, oliwad tõrkujad töölised kohtute wasta ähwardates üles astunud. Senna sai üks kompanie jalawäge saadetud, kes tõuswat tüli lämmatas. Ka Sajteny'sse sai tööliste kihisemise pärast sõeawäge saadetud. Batonya's saiwad mitmed ärritajad kinni wõetud. Tschechiläste selts pidaS Prag'is suurt turnijate-pidu, kuhu ka Prantsusmaa turnijad tuliwad, kes Tschechiläste poolest suure rõõmuhöiskamisega  wasta wõetud saiwad. Raekoja pidu-saaliS hüüdis Bürgermeister Slawlaste ja Prantslaste termist wälja. Prantslaste juhataja waStas terwisega kuldse Prag't linna, kui Slawlaste kindluse, peale. Ohtal oli aia-pidu ja kui ka Walitsuse poolest kõik wõerad rahwaja  riigi-laulud ära keelatud on, siiski päris rahwaS ikka peale Wene Keisrt-Zanlu mängimist. ükS khor, keS seda mängida ei tahtnud, pidi rahwa wiha eest põgenema. pßeue Freie nimetab seda Kõikslawlaste tuhinlikukS  ettenäitufekS, mis kardetawam olla, kui VasatMõne Maapääwal. Kõigist sellest on näha, et Anstria-Ungrümaa  WalitsuS häda aeal oma Slawi-sugust alamate kohta, wahest ehk peale Poolakate, sugugi julge olla ei wsi; on ju Tschechilased snureMraga kinnitanud, et ühendus nende ja Pranllaste wahel põline olla, kuna Valitsus ennast just Prantslaste sõea-himude tõrjumiseks Saksamaaga ja 3talia'ga ühendanud on. Endine Serbia Kuningas Mtlan tuli Jaanikuu 30. (18.) Karlsbadisse. Jaanikuu 28. (16.) pääwal oli tema endine abikaasa ja Serbia Kuningapraua Natalia Lukasbad'isse tulnud. Mõlemad on sedawiifi Austria pinna peal, saawad aga üksteisest kaugelt mööda minema. Ka Prinz Ferdinand von Koburg,  Bulgaria kinnitamata Würst, on Karlsbad'isse tulnud.  Graf Hartenau, endine Prinz Aleksander ja Bulgaria Würst, on raskemast haigeks jäänud. Arstid ütlewad tema kshtus ühe kardetawa muhu olema, mis tema elu kohta wäga kardetaw on. See omal aeal nii lootuS-rikaS ja hitlgaw elu wõiks sedawiifi noore! põlwel ja ilma jäädawa jäljeta kustuda. Graf Hartenau on waft mõned aastad peale kolmkümne wana, on kui Bulgaria  Würst ja julge ja osaw sõeamees Serblaste wasta, kõige Europa tähelepanemist oma poole pööranud, on palju kiitust ja palju tagakiusamist, palju armastust ja palju sõimamist näinud, kannud ja kannatanud. Tema wend, Prinz Heinrich von Battenberg, on uueste tema haige-, wõib olla, surma-woodile tulnnd. Wiimaste sõnumite järel oli tema terwiS küll natuke paranenud, aga kartus ei olnud weel mitte möödas. Däanimaalt. Kuninglik söidulaew ,Danebrog" oli kord käsku saanud, Lübekisse sõita, Kuningapaari seal waSta wõtma ja Jaanikuu 30. (18.) pääwaks Kopenhagenisse  tooma, ühel aeal sellega, kui Prantsusmaa laewustik omal sõidul Kronstadti lahele senna jõuaks. Pärast anti äga teist käsku, sest Kuningapraua olla natuke oma jalga nikastanud ja ei wõida sõita. Kuningapaar oli oma wäimehe. Prinz on Cnmberlandi, juures Gmündenis,  Austria piire peal, mis kergest mõtet äratab, et nende eemale-jäämisel Prantslaste teretamisest ka üks teine põhjus olla wõib. Prantsusmaa Saadik Kopenhagenis  andis laewustik» pealikutele pidu-laua ja järgmisel  pääwal wõttis Kronprinz neid waSta. Suuremat rõõmu-tunnistufi ei näi seal olnud olema.  Püssirohuwabrik  HörSholm'i jüures, Seelandi saarel, on Heinakuu 2. (Jaanikuu 20.) pääwa homiknl üles karganud. Direktor sai kergest wlgastatud. uiitmed töölised surmatud. Rootsimaalt Ministerpräsident Freiherr von Ackerhjelm,  kes oma ähwardamise pärast Norralaste wasta omal istel kõikumas oli aga efiteks paigale jäi, olla nüüd, kus Kuningas ette wõtnud on, Heinakuu 14. (2.) pääwal Norramaale reisida, ennast ometigi ametist lahti palunud ja tema järeltulija olla juba nimetatud. Kuningas soonib  kangekaeliseid Norralasi heaga lepitada, Ministerpräsident  soowis neile wõimust näidata; see on neid lahutanud.  Kui palju Kuninga lahkus aga aitab, see on kahe-wahel, sest Norramaal on palju ülimadalast, kes lahutust  Rootfimaast ja Kuningast himustawad. Hollandist. Saksa Keisripaari waStawötmine Amsterrdam'iS  on wäga pidulik olnud, nii heaste ametlikult Kuningapraua-walitseja ja Kuninga-prinzesfi, kui ka rahwa poolest. Zuidet-mere weike lõpe U, kust maale tullakse, on suurematest ja weikematest laewadest pidu-ehtes kihisenud,  Preussi ja Hollandi rahwa-laulude kõlal on kõrged herraskonnad tõldadesse astunud ja paleesse sõitnud. Kõigel teel on paksud rahwahulgad seisnud ja ka katused on inimestega täidetud olnud. Muidugi ei ole pidudest ja Vastastikkudest terrvise-hüüdmstest puudust olnud ja Knningapraua-malitseja käsu peale on sel aeal Kuningakojas  ainult Saksa-keelt räägitud. Heinakuu 3. (Jaanikuu 21.) pääwal on Saksa Keisripaar jälle ära sõitnud, kui wõeruskäik ligi kolm pääma kestanud oli. Suurt pahandust  on see wõeruskäik Holland'i Sozialtstlastele teinud, keõ seal, nagu mujal ka, Monarchide waenlased on ja sellepärast ennast Prantsusmaa poole hoiawad. Jaanikuu 29. (17.) pääwal on nemad Amsterdam'iS suurt protestmeetingit  (tõrelemise-kogu) Saksa Keisri tulemise wasta pidanud ja oma tõrelemist awalikult kuulutada nõnuks wõtnud, mis muidugi muud olla ei wõinud, kui tuulde wisatud sõnad. Protest-meetingist on umbes 1200 inimest osa wõtnud, kelle keSkiS ka palju naesterahwast olnud. Belgiast Heinakuu 2. (Jaanikuu 20.) pääwal astusiwad  wõeraste riikide erafaadikud orjakauplemise häwitamise  aSjus kokku. Kõik on juba enne selles asjas Brüsselis  tehtud kaupa alla kirjutanud, ainult Prantsusmaa ja Portugali wolimehed mitte. Portugali poolt ott seda pärast lähemat nõuupidamist teha lubatud, Prantslased näiwad sellest koguni eemale jääda tahtma. Luremburgi  Suurherzog saab Brüsselisse oodatud ja Roomakatholtigi  ültktriklaSte lehed tarwitawad seda aega ässitamiseks  Saksamaa wasta. Luremburg pidada Saksa tolliühendusest  wälja astuma ja Belgia, Holland ja Luremburg pidada tollide ja teiste politika-tarwituSte poolest ennast