kaela" tttgutabk Isegi see knmMab seda Ml»-j>«tttst«st  polfttWkus õpeilikürs jäus «ueeletumaks  jampsimiseks ja selle Ml" ei ole fllmauähtawatt -nnnd, kni khvisillkku elu xkalli Eesli rah«va ja kullide kaaslugejale" ees halwaks leha, toomSlaSte, usu põlgajale  ja kiriku «vaenlaste hirwitainise alla.saata, et hirm hirwiiamlse eest küpsemata waimufl usklik,» rahwa keskist ära Peletaks. -- Seesuguste jutustustega ja juhatustega püüad ,W<«lg«>s" EeSii rahnu, waimu toita, rahwast ,a>'„ ja tõe" leeke juhtida ja kiitleb, et rahwas selle eest temale ,wamndnftlikku j mid»" a««da. Kui see mitte ühest teisest hallikast ei woola, siis piaks seda «vähe küll olema. Testi rahwas aga hoidku uimel! oma noorust seesuguse waimu-toidu eesti - Tallinna kaua - aegne Liunasaadik, StaatSrath Aleksander Tschn m i ? o «v, on ennast selle aasta hakatuseks  sellest ametist lahti palunud. Põhjuseks olla tema elle pannud, et tema oma kuuSteistkümmettd-aaStase tegeluse  käikuS sitkusega kõigest tegemast osawõtmlsest linna «valitsusest eemal peetud, kõigel sellel aeal ühegiSse komlntssivllisse  «valitud ei olla, ««enda et see näidata, et temal mille oma ameti kaaslaste küllalist usaldust ei olla ja icizia ennast sellepärast kohnStatnd olema arwata, ühele ttiscle aset audu«a, kellel selleks ehk «vahest rohkem osawust on. Linuade-scadttst mööda astub see tema asemele, kellel «valimise juures tema järel kõige rohkem healefl oli. Neid o«, TallinnwS kolm, J. Wannari, J. Haller ja M. ESpeuberg, kes igaüks 80 healt saanud ja kelle keSkis nüüd liisku wõtta tuleb. StaatSrath Tschumikow oli omal aeal IV. «vallkondaS 62 healt 146 heakest saanud. - Kholcra liikuS Jõulukuu keskmiste päämade sccö 21 We:«cn«aa kuber«nangudeS ja linnades. Kõige rohkem haigeksjäämist oli Pet erburgiS, Jõulukuu 23. päätvast 30. pääwani 99. Selle järel tuli Plozki kuber»««ang 50 haigeksjäämisega nädali käikuS Jõulukuu 12. pääwast 18. pääwani, Warschawi kubermang 40 haigeks jäämisega Jõulukuu 5. pääwast 11. pääwani, T s ch e r n i g o w i kuberinang 37 haigeksjäämisega Jõulukuu  12. pääivast 18. pääwani, Komno kubermang 95 haigekSjääiuiscga Jõulukuu 12. päälvast 25. pää«vani, Pcierburgi kubermang 57 haigeksjäämisega Jõulukuu 7. pääwast 18. pääwani. Pe terburgi linnas oli ul»cste ärkanud kholera jälle järgeõ kahanemas; Näärikuu 8. pääwal oli seal kholera hoSpaliteS 75 kholera-haiget. Kholera uut ärkamist Peterb««rg'tS peetakse rohkemate arstide poolest wee süüks, inis mitmes paikas kholerabazilluSiega  täidetud olla, kuna seda enne hukka läinud kaladest arwati tulnud olema, kuida ju kord mnbeS 50 naeSterahwast  pärast Ühe kala-roa söömist kholera-tähtedega haigeks  jäänud oliwad. Seda aSja on arSttde pääwal, >niS Pclerbu«g'iS suurel osawõlmtsel kooS ott, iseäralise arutamise  alla wõetud, nimelt selle kurwa ja kohkutawa juhtumtsc  järges, et palju Geo r g i-r ittr e i d 5 klassist, keS iga-aaStasest Keiserlikust Georgi-rittrete pidust TalwepaleeS  e«n«e Joulut osa «võtnud, kohe pärast seda kholcraSse haigeks jäänud oliwad. Ka nendele oli sel paaslu-aeal kaiaroogast ette pandud ja kahtlus oli kalakihlvti  peale langenud. Noad sat«vad hoolega läbi «vaadatud,  nendes aga mitte kala-kthwti leitud. SiiS oli kahtlust »vce peale heidetud ja sellest proowist Professor Dr. Poehlst kätte saadetud, kes kõikides proowides seda kholera- puirast leidnud, miS bazillustest tuleb. Neid on siis ka kõige selle wee sees leitud, mida iseäralised torud, mis teise Peterburgi weewärgiga mitte ühenduses ei seisa, Talwe-paleesse weawab, miS omalt poolelt ühenduseS  Simnaja Kauawkaga Eremitashe juureS seisawad ja see jälle initine teise kanaliga, kus ikka kholera-bazillust leitud on. KaS Georgi-rittred seda «vett oinal pidul keetul ata joonud, sellest et ole iseäranis kirjutatud. Ewang. -Luth. usutunnistuse Kindralkousistoriumi ilmalikkudeks liigeteks on järgulise kolm-aaSta peale. aaSta 1894 hakatusest aasta 1896 lõpuni, Kõigekõrgemalt Nimetatud!  Senator Geheimcrath August von Gerke ja Krrtyadelõlnarschall Wirkl. StaatSrath Graf Nikolai Gtvers; «vaimulikkudeks liigeteks: ülemkonststorialroth Dr. R. Walter, Peterburgi St. Katharina-koguduse kirikuõpetaja, ja Kuuramaa Blieden-Slurhosi kirikuõpetaja H. Gzernay. . . ~ Wene-Saksa tollide uue korraldamise ,vasta on tciõtc keSkiS ka Weue lamu«aSte-kaSwatajad, willa wabrittullid ja willa ja kõiksuguste «villaste aSjade kauplejad. Üks saatekond nende keskist on Rahaminister vou Witke juureS olnud ja palwekirja hulga allkirjadega joonud et Saksamaa willakaupade fiSse>veda«l«ise.loll mitte wähendatud ri saakS, muidu jääda Wenemaa lammakaSwatamiue  ja willalallikuS kängu. Minister on neile «vastanud, et tema selles asjaS waSta-meelt Saksamaa jolllde.kommlssärldele järel on andma pidanud, et tollideühendns  Aepea korda läheks. Tema tunda aga lammakaSivatainte  ja wMawahMnttude kitsikut ja saada kõiki mude teist ,oowin.ist täit,na. Lõppeks ou nemad palunud, et laup willatollwe kohta aS»mlt Ühe aaSta peale tehtud saaks, sest kauemini ei wöida nemad seda wälja kannatada. Miks nemad lammaid niisama odawa hinnaga kaswatada  ja willu niisama odawa hinnaga kedrada ja kududa et woi, kui Saksamaal, kus maapind elurahwa kohta kitsam ja tööpaigad kõrgemad on, sellest on raske aru saada. Wanemate poolest, kelle lastel õigus koolikäijate sõibukaartide peale alandatud hinnaga raudteedel sn, on sagedast kaebatud, et neid kaartist mitte päritud rongiks ei anta, «vaid «vast järgmiseks pääwaks. Naudteede-departementi  poolest on nüüd ette kirjutatud, neid kaartist ikka selleks rongiks anda, milleks neid päritakse; mid piab aga pool tundi enne rongi ärasõitmist päritama. - Kronstadt'iS on Näärikuu 28. pääwal merewäesõeakohtuS  protsessi ,RuSsalka" hukkamin emise pärast peetud. Kaebtuse all seistwad kooli-arttllerie-laewuStiku  endine kmnmandör, Kontreadmira! Bouratschek, ja »Tutscha" kommandör, Kapitän 2. rongist Luschkow; esimene sellepärast, et tema need laewad kurja ilmaga «välja oli sõita lasknud, teine sellepärast, et tema pßussalkast"  liiga kaugele ette sõitnud oli ja sedawiist häda-aeal appi tulla ei «võinud. Kontreadmira! Bouratschek on ühele laitwale tähendusele, Kapitän Luschkow sõealaewade kommandöri-ametist  lahti «nõistetud. —> Peterburg'ift kirjutatakse, et seal palju ü hevublaseid  wal e-yabe rraha si liikumas on. Järel tehtud olla need nii heaSte et ainult ühe osawa asjatundja silm neid õigetest ära tunda «võib. Kuida pealinna-lehed kirjutawad, saada kohalises paikas pea otsuS selle üle tehtud, et tööd ja kauplemised  Püha- ja pi du pääwa del seisma piawad jäätud saama. Nõuupidamised selle üle Püha Synodi ülemprokuröri ja kohaliste kohtute wahel oliwad juba mõ»e aasta eest algatud ja olla nüüd lõpetusele  jõudmas. Põllutöö - tallttuste kohta ei saada see seadus mitte mõjuma, waid ainult tööde kohta kaubastamise  ja industrie-asutustes. Rahaministeriumis on juba mõnest aeast saadik üks iseäraline kommtSsion talurahlva maksudesikseajamise  «viisi muutmiseks tööl. Kõige rohkem «vaidlemist on selle üle, kaS talukogudused riigi seeõpidiStes kubermangudes ka edaspidi üheskoos oma üksikute liigete maksu-wõlgade eest «vastama piawad, nagu see nüüd talurahwa «vabastamisest saadik on. Et ses pruuk üksikute peremeeste edasipüüdmist kangest takistab, seda on küll juba laiades ringkondades ära tuntud, siiski seistakse mitmelt poolelt kangeSte selle pruugi mahajätmise waSta. Sellesama MiuiSteriumi poolest olla nõuukS wõetub,  päranduse-maksu seadust mõneS tükkis muuta. Tänine ei olnud pärijal õigust pärandust enne oma tallituse alla wõtta, kui pärandnse-maks tasutud on. Selle läbi jäiwad aga mitmed pärandused wahe-aeal ilma tallituseta ja läkstwad rikki. Edaspidi piawad nüüd pärandused Ringkonnakohtute läbi pärijate kätte antud, päranduse-maksud aga Kameralhoside läbi sisse aetud saama. Ka saada pärijatele mõned eesõigused plaanitud. Varanduste kinkimised pidada ülepea ära keelatud saama. Sugulaste wahel minna warandused wäga sagedast kinkimise nime all, mitte müümise ehk pärimise teel, ühe käest teise kätte, miS läbi Kroonule ostmise- ja päranduse-maksude kadumise läbi suur kahju tuleb. Rahwahariduse-ministeriumi poolest on kuulutatud, et ka wõerama alamad selles MiniSteriumis, s. o. kõrgemates ja alamates koolides, teenistusesse astuda wõiwad. Et neil selle juure» kõik Kroonu-teenistuse õigused on, sellepärast ka oiguS, oma lapst Kroonu kulu peale koolidesse panna. Riia koolikonna Kuratori ringkiri kuulutab, et ka u a e õ t e r a h w a S t el k o o li õpetuse» teenistuses õiguS nende medaljede peale on, mida seaduS hoolsa teenistuse eest koolides määrab. Seespidiste aSjade Minister on plaani loomade-ja  hobuste -kauplemise korraldamiseks,  miS ühe loomaarstide-komitee poolest tehtud on, Riiksrathi ette pannud. Selle plaani järel piab ostjatel ja Politsei-ametnikkudel õiguS olema, müüjate käest tunnistust selle üle pärida, kas müümisele toodud loomad tõeste nende omad on, kui selle üle kahtlust olema piaks, Neid tnnniStuse - kirjast piawad kõik Polttfei-kohtud ja Koguduse- «valitsused ilma hinnata andma. Loomade ja hobuste müüjad piawad nende sala°wigaduste eest wastama, kui wigadused juba müümise-aeal loomade ja hobusele külge? oliwad. Ostjatel on õigus neid wigadust 7 künni 30 pääwa pärast ostmist üles anda. On sala-wigadused müüjal tuntud olnud, siis maksab tema ostjale osturaha tagasi ja tasub temale kõik kulud ja kahjud, mis kaubast tulnud; oliwad sala-wigadused müüjal tundmata, fiis annab tema osturaha tagasi ja tasub kulud. Loomadekauplemine  on ainult iseäranis määratud paikade peal lubatud, mis loomaarstide Ülewaatamise all seisawad. -- Juhataja Senati poolest on pealinna lehtede sönumite  järel otsustatud, et pärandused, mis Riigiwalitsuse  poolest ametisse pandud R s H ukvhtu-wan emate  hoole alla antud on, kui need neid ara pillanud, Kroonu poolest pärijatele tasutud saawad. Kroonu pärib seda pillajate käest tagasi ja kui nende waranduS ette et löö, siis saawad ka kõik need maksma pandud, kes ühegi! kõrwalisel wiistl pillamisest osa wstnud on. L)ösel waSta Näärikuu 24. pääwa on ühes korteris SuureS JoakhimSthali-nulitsas karganud wang Aleksander  Kling kinni «võetud, kes wiimasel aastal mitmete rõõwli-tegude pärast elu-aeakõ TobotSki kubermangusse elama mõistetud oli. ülewiimasel nädalil on Suurel - turul ühe Waida talumehe hobune ja wanker ära «varastatud,  kuS mitmed aSjad peal oliwad. Politsei on mõned neist asjadest Liiwamäel endise wangi Martin W. juures leidnud. Näärikuu 19. pääwal wõeti sadamas lastwoorimehe  Aleksander G. ja tagawara-wäemehe TöniS S. käest puuda tina-plaatist ära, miS Hollandi aurulaewa pealt waraStatud oliwad. Selsamal pääwal wõeti ühest poest Wene-turul 86 naela sadamast «varastatud puuwillu ära. Kuna seda seal tallitati, tuli üks tööline koti-täie puuwilladega, wiskas Politseid nähes koti maha ja jooksis ära. Wiimasel nädalil «varastati postkontoris ühe herra talwe-mütS ära, kes selle oma kõrwa maha pannud oli, kuna tema ühe rahakirja üle kwitteris. Näärikuu 25. pääwal waraStati Wene-turul ühe talumehe hobune ja wanker ära. õnneks nähti seda pea, aeti warasi taga ja wõeti teda oma rööwiga kinni, keS kui Politseil tuttaw hobuse-waraõ, endine wang Hans K., ära tuntud sai. Wiimasel nädalil waraStati Kooltuulitsas  linna koolimaja pöningiit 80 rubla eest pesu ära. Saitiski'st, Küünlakuu 2. pääwal. Täna on see pääw, kus wana-rahwa söua järel kõik witsacaod ja õle kõrred lund «vihkama halkamad; tänawü on aga just täna esimene pääw tõsisema talwe-näuga. Juba Näärikuu «viimasel pääwal sadas rohkest lund tange lõune-ida tuulega, mis aga pea rohkem lõune poole pööras ja wihma lume sekks tõi. Palju see «vihin enam ei mõjunud; heile oli tahe, täna homikul on juba 6 graadi külma ja maa on lumega kaetud, mis nüüd ometigi kord seisma jääma näitab, kuida juba ammu igatsetud. Meie seespidine lahe on paiguti õhukese jeaga kaetud. Virumaalt. ülewiimasel nädalil on Karinömme rüütli - maja juureS, 64 wersta Raüvere'st eemal, ükS rannawahi - soidat teise ära tapnud. Mõrtsukas ise ütleb küll, tema olla oma seltfilase kaasas kottu «välja ja püõfiga üle ühe heinamaa täinud, kuS see teda püssi laadida palunud. Laadides olla tema ettewaatamata olnud, püss lahti ja laeng seltfllase selga läinud, keS mõne sammu pärast surnud maha kukkunud. Kohtud ja kreisarst oliwad pea seal. Talupojad kes neid mehi tunnewad, üllewad neid nidus olnud olema, ja et Üksi koju tulnud soldat seda aSja kohe üles ei rääkinud ja püssi puhastama hakkas, sellest arwatakse, et tema mõrtsukatega  teinud on. Kuida ,Rakwere Teaduandja" mõne aea eest kirjutas, on E S s o mõisas Haljala kihelkondas  mõned loomad ko e r a--m aru S s e langenud. Nüüd on sellesama lehe sõnnini järel seal jälle üks lehm langenud, keda wist ükS hull karja-koer sügisel kiskunud. Mijvimaalt. /Postimehe" sõnumite järel saada Tõhela külas, Tõstamaa kthelkondaõ, tulewal kewadel üht uut Greeka-Katholigi kirikut ehitama hakatud. PlatS olla juba wälja piiratud ja ehituse-materiali «vedamine saada pea algatud. Sellega saab Tõstamaa kihelkondaS neljaS Greeka-Katholiigi kiri? ehitatud. Niia'st. Wiimasel aeal on Riia käsitöö-(handwärgi?) seisuses üks liikumine löuõnud, endist seisuslikku korda zuuftide wiistl meistritega, sellidega ja õpipoistega, jälle rohkemast maksma pauna, kui see «viimastel aegadel olnud on, ja Kubernõr on selle juures abiks. Töö-wabaduse-seaduS  Heinakuu 4. pääwast 1866 andis igaühele õigust seda käsitööd teha, mida tema oskas, kas tema seda Kunstlikul korral ühe meistri juures õppinud oli «või mitte, õigust, ennast , meister" nimetada ja fchilti ameti-tähtedega üles panna, jättis see seadus aga ainult nendele, Zes oma ametit Kunstlikul korral meistri juures «välja õppinud ehk ühest kohalisest technika-kootift läbi käinud oliwad. Teised tohtistwad ennast ainult , peremees" ehk .tööline" nimetada, tohtisiwad ka schilti oma nimega ja selle tööga, mida nemad tegi ivad, üles pallita, mitte aga zunfli-tähtedega, nagu kingsepp saapaga, rätsepp kääridega j. n. e. Seda oli aga aegade käikuS unustatud, nagu teistes linnades ka, wabatust oli oina lubaga üle seaduse piirete lvenHatuh ; igaüks nimetas ennast meister ja pani oma schildi peale, mida tahtis. Sellest sigis mõnda korratumat asja. Uued ,meistrid" ei seisnud zuuftide ülewaatamise all, oma töö poolest ega ka oma õpipoiste kaswatamise, õpetamise ja ülewaatamise poolest; zuuftide! ei olnud ka «võimust neid kui oma liikeid kaitseda, kuida seda sagedast tarwis läheb. Riia linnas, kus ülepea wanaifl auusatest pruutidest kõige suurema sitkusega kinni peetud on, on nüüd Kubrrmanguwalltsuse  osawõtmisega zunstide-korda jälle üles pidama