tulewik olema saab. Seltsi põhjuskirju ei ole ma künni seiamaale weel mitte näinud, sellepärast ei wõi ma neid mitte siin lugejatele awaldada, aga kui neid cdespidi nahja saan, küll siis saan neid üleS tähendama. Nii on praegus nüüd selle uue kasinuse seltsiga Põidel lugu! Oh parandust!! R. Mgi. Waljalast. Suured rubid. Sääl pool olla see kole haigus üsna kangesti möllamas. Kunas igal pühapäeival ligi kümme selle tõbesse surnud inimest maha maetakse. Praegu olla mõnes peres 3—4 inimest woodis maas. Kes terweks peab saama, selle nägu olla nõnda rikutud, et waewalt weel tunda wõib. Tohtri abi sääl ei olla ja linnast rohtu tuua, peab ka -võimata olema, sest kes teab omast peast midagi tuua! Läheb keegi tohtri käest küsima, siis peab enne 50 kop. taskus olema, mida tohtrile maksetakse; ka peab üks talu inimene enne kaua paluma, künni ta ette saab wõetud, siis maksab rohi ka niisama palju, mis teadmata on, kas see aitab! Tohter pole ju oma silmaga haiget näinud, kuida teab ta siis kohaliku rohtu inimese üteluse järele anda. Tohtrid maale wiia, on ühel waesel talu inimesel koguni wõimata, parem annab ta haige Jumala hooleks". Nii moodi laguneb see paha haigus meie Saaremaal pea wäga laiale, nii et raske saab -viimaks olema selle -vastu saada! Tallinnast. „Beob." kirjutab Tallinnast ühest katsest merd õli läbi rahuliseks teha. Riia aurulaewa „Riga" kapten L. Schmidt jõudis heile wäga tormise ja raske sõidu järele siia, ja teatab ühest katsest, merd õliga waigistada, järgmist: Pärast Muhu wäinast läbi sõitmist, homiku 18. Oktodril, hakasiwad torm ja meri ähwardaivalt mässama. Raske koormaga laew waarus ja kiikus ja langes sügawale mee sisse; lained käisiwad üle laewa lae ja ähwardasiwad kõik selle pääl olewaid asju meresse pühkida. Mina wõtsin sellepärast nõuuks õliga katset teha, murdma lainete waigistamiseks. Mina walmistasin puhastamise willadest kaks puntrikku, mis ma linaseemne õli sees ära leutasin ja riputasin siis mõlemad puntrikud ette laewale kahele poole külge wälja. Õli mõju oli imelik ja mis oodata ei wõinud. Mere laenetamine jäi korraga taltsamaks, laened rullisiwad küll meel ähwardaivalt laewa juure, aga ei käinud enam üle lae, ei ulatanud enam laewa sõrwagi. Laewa waarumine jäi wähemaks. Mina wõifin ilma hädaohuta laewa jälle oma endisele kursile juhtiva ja jõudsin ilma hädaohuta Tallinna sadamasse. Mina tarwitafin seni kui meri ise ülepea rahulisemaks jäi. umbes laewa pangi täie õli ära. Peterburgist. Noore Bismargi kosjajuttu  tunnistakse ikka mõnelt poolt kindlaks tõeks. Mõrsja saada 3 miljoni kaasarahakS. On nodi küll. Muskust. Marju surm. Sokalowas Weraja juures langes neil põimil talupoja Fedosjewi  18 aastane tüttar marju surma, kui ta õhtu pool hingetult ja maga äritult kodu tuli. Hakati kohe matuse wastu walmistama, pandi surnukeha puusärk ja saadeti preestri järele, et see surmapalwet  teeks. Preestril tuli kohe kahtlus ja mõtlemine,  kas tüdmk tõeste surnud on ja tema lükkas matmise päewa edasi. Kui heasti ta seega tegi, pidi marssi näha saama. Tüdruk tõusis jälle elusse ja jutustas, et enne külasse jõudmist kaks kaabakat tema kallale tunginud ja temaga wägiwalda  tahtnud pruukida. Ta oli ennast nende käest küll õnnekombel lahti kiskunud, oli aga siiski nii suures hirmus ja ahastuses olnud, et ta mõistuse ja arusaamise kautas ja need alles puusärgis  jälle kätte sai. Warshawist. Warshawis on walitsuse koh«- tud kangeste BrasiliaSse wäljarändam  i se liikumise wastu ülesse astunud ja piiriwahid peawad piiri pääl kinni. Ühe suure tropi wäljarändajate kinnipidamisel laskis maht paugu tuulde, mispääle wäljarändajad teda kiwidega loopima hakkasiwad. Piiriwaht pidas 270 wäljarändajat kinni, 100 läks õnneks üle piiri peaseda. Üks teine piiriwaht andis wastuhakkajatele  tuld ja üks naine langes surnult maha—  WarshawiS on neil päiwil lapsetapja ämmaemanda  Skublinskaja ja tema abiliste protsess arutamisel. Lugejad mäletawad wist, et see metslik naesterahwas weikesid lapsi oma juure toimetada wõttis ja neid siis nälja läbi ehk muul wiisil ära tappis. Kui ta kartma hakkas, et polizei tema jälgile pidi saama, süütas ta maja põlema ja lootis, et tuli tema kurjategude jäljed pidi kinni katma. Aga tuletõrjujad leidsiwad tema korterist 7 lapse surnukeha ja pärast leiti hoowi pääl pühkme hunnikust meel 6 surnukeha. Kui arstid neid lahtileikasid, nägiwad nad, et nad puhas nälga oliwad ärasurnud. Tisleri pois Wiat tunnistas, et ta palju lapse surnukehasid  korwiga oma meistre juure oli wiinud, mis eest ta igakord poole rubla saanud. Meister tegi siis kirstusid, kus ta ikka kaks korraga sisse pani. Mitu naesterahwast oliwad Skublinskaja! abiks ja toimetasid lapsukesi tema kätte. Odessast. Talupojad Sidoõenko ja Nasarow tõiwad kolme päewa eest kartohwlist Odessa ja saiwad nende eest suures raudtee jaamas 400 rubla. Seda oli üks „talupoegade püüdja" näinud, lähenes meestele ja pakkus neile ivale raha müüa. Talupojad  oliwad sellega nõus, tahtsiwad aga enne proowida, kas wale raha ka käib. Siin juures peab tähendama, et mõlemad talutaadid juba enne kord seesuguse wale raha ostmisega petta oliwad saanud ja sellepärast heasti ettewaatlikud oliwad. Rahamüüa andis kauplejatele ühe rubla, mida need kuskil wahetades pidiwad proowima. Selle pääle wõeti nõuks õhtul weikeses raudtee jaamas kokku tulla, kus talupojad petise käest 200 rubla eest 4000 rubla wale raha pidiwad saama. Talupojad  läksiwad proowi rublaga ühte joomamajasse ja paniwad selle sääl mokka. Rubla wõeti sääl muidugi wastu, sest et see õige raha oli. Õhtul oliwad mõlemad talupojad ära räägitud kohal, sest et nad kelmi käest weel saaki lovtstwad. Nemad oliwad kirjutuse paberit rubla tülide suuruseks lõikanud, ajalehe paberi sisse mässinud, pitseriga kinni pannud ja tahtsiwad seda pakki 200 rubla asemel petisele anda. Nemad teadsiwad juba minewa kordsest petmisest, et nad seesamasuguse paki paberit waStu saamad, millel aga all ja pääl üks rubla tükk pidi olema, ja nii lootfiwad nad weel kaks rubla saada ja seeläbi kelmi tüssata. Rahawahetaja oli. neile ka tõesti wastu tulnud. Pakid wahetadi ruttu pimedas ümber ja talumehed läksiwad oma teed. Petis kiskus oma rahapaki lahti ja leidis selle sees puhta paberi. RutuSte kihutas ta talupoegadele järele ja nõudis oma proowi rubla tagasi. Talumehed puiklesiwad wastu ja siis tuli kakelus, mis pääle politsei kõik kolm kinni tabas ja ülekuulamise alla wiis, kus siis ka awalikuks tuli, et rahawahetaja üks ammu tuntud petis oli. Wäljamaalt. Wene Troonipärija wäljamaa reis on küll nende päewade tähtsam sündmus olgugi et see sugugi politika sihtidesse ei puutu. K. K. Suurwürst sõitis 23. Oktobril Gatshinast oma reisile, esiteks Wieni kaudu Triesti. kus teda sõjalaewastik ootab ja sellega sõidab ta Homikumaale. K. K. kaaslasena reisiwad mitmed kõrged ülemad ühes. Keiserlikud Majesteedid saatfiwad Troonipärijat Siwerskaja jaamani. Austria poolest oli K. K.-le keiserlik sõidurong piirile wasta saadetud. Teda Wiini tooma. Ka pidi Wene saadik ja sõjamäe saatkond Teda piiril terwitama. K. K. Oma soowil aga jäeb ametlik termituS piiril järele ja alles Prerau jaamas astuwad auusaatjad keiserlikusse rvngisse. Austria ametlik leht „Fremdenblatt" terwitab wägewa naabririigi tulemase walitseja külaskäiku wäga südamlikult ja ültcb seda mõlemate keiSrikodade  wahelise sõbralise oleku märgiks. Igal pool peetawat külaskäiku rõõmustamaks rahutäheks. Kui palju Wene walitsus rahu kinnitamiseks teinud, olla igale ühele selge. Majesteet Aleksander UI., kes kõigest südamest Wenelane ja sellega terwele Wene rahwale wäga armastatud, olla kindel rahu kaitseja. Suur auustus, mida mõjumas kohas Wene Keisri Majesteedi wasta tuntakse, awaldada end Tema Poja sõbralikus wastawõtmises. Et ka Austrias rõhulised tundmused walitsewad ja Austria rahwad rahu soowiwd, seda saada Suurwürst  Troonipärija oma külaskäigul selgesti tunda saama. Nii sõbralist kõnet ei ole Austria ametiiscst ringkonnast ammu enam Wenemaa wasta kuuldud ja wäga rõomustaw on, et kardetaw wastolu  Wene ja Austria wahel Homikumaa asjus oma karedust näib kaotama. Wene Troonipärija reisist toomad telegrammid järgmised teated: 24, Oktobril jõudis K. K. Warshawi,  kus teda kindral-kuberner ja muud ülemad terwitafiwad. Edasi sõites jõudis K- K. teisel päewal kell 2 lõunal Wiini. Austria keiser kõige printsidega oli raudteejaamas terwitamaS, kõik Wene mundris, kuna K. K. Austria mundrit Stephani ordoga kandis. Termitamine suutelemisega  oli maga südamelik. Wene KeiSri-laulu mängimise all käis keiser Prants Joosep oma wõeraga auuwahtidest mööda ja siis sõitsiwad nad lahtises keiserlikkus tõllas lossi, K. K. keisri paremal käel. Rahwast oli ilusa ilma tõttu otsata  raudteejaamas koos, kui ka tee ääres keisri lossi poole. WaimuStaiva hurrahüüetega ja rätikute  lehwitamisega saadeti kõrget wõerast ta sõidul. K. K. käis Austria printsidel (ülemhärtsogitel) külaliseks ja ka Austria keisrikoja matuse-paigas, kus ta kroonprintsi Rudolfi hauale ilusa waniku pani. Pärast oli Schönbrunni lossis tore pidusöök,  kus palju kõrgeid mehi osawõtmaS oliwad, ka Wene saadik, kokku 58 lauawõerast. Keiser ivõttis oma kõrget külalist lossi trepil wasta ja saatis teda lauale. Pärast pidusööki sõitis keiser oma wõera seltsis näitemajasse pidu-näitlusele ja saatis siis teda kella 10 ajal raudteejaama. Sääl sündis lahkumine jälle südamelikult suutelemisega ja kaissu wõtmisega ning keiser saatis meel käega heites terwitust järele. K. K. sõitis joonelt TrieSti poole, kuhu teisel päewal jõudis ja kus teda jälle waimustades terwitati. Greekamaalt, on uue rahwasaadikute-kogu  walimine küll ägedasti sündinud ja kisa kära selle juures otsata olnud. Ja selle järeldus wõib tähtsaks saada, mitte üksi Greekamaa,  waid ka üleüldise politika kohta. WalimiseS on senise pääministri Trikupise waStane erakond  wõitnud, selle pääle TrikupiS kõige ministeriumiga  ametist lahkunud ja siis jalamaid tuttaw Delyannis jälle walitsuse päämcheks kutsutud. See on ju ennegi päämehe ametit pidanud, aga mitte just õnnega, kuna tema ajal ikka Greekal teistega tüli tuleina kippus. Ei tea, kas seda nüüdki kaua oodata on. Amerikamaalt. Amerika Ühisriikides on liri kihutajad Dillon ja O' Brien oma „missioni-reisi" alganud, nimelt Jrlaste asjale ja nende „wöitlusele" Inglise walitsuse wasta sõpru ja toetajaid otsida. Peaasi on muidugi raha kokku ajamine oma „wõitluse kassa" jaoks. Säälsete lirlaste poolest on neid suure waimustusega masta wõetud ja loodetakse tõesti nende reisist liri asjale palju tulu tulewat. Egiptusemaalt. Egiptuses kardetakse jälle kõrbepoegadega Mahdilaste uut päälekippumist ja üks Inglise wäejägu olla Rnli jõge mõõda üles saadetud, neid eemale tõrjuma. Teised sõnumid aga teatamad, et Mahdilaste wõim hoopis raugemas ja nende walitsus lagunemas alla, nimelt nälja põhjusel. 46 Saarlane. 1890