. - kuhgrmGgUbes? M M MynelWe Riigq's Md<., kqststqlij intpeSfid? tarwitaW  kapitäl-pyuhutaWtg. jääma. 'i v < Keikusekuu bo,n,pääwal- juhtus <H/asiisina lahel' jkxoNulaewadshaWiamtste.juures see- s n,u e t n s, et üks' granat lõhkes, MiA läbi - Lieutenant K>U)b e. .B r a u se r nii raskest haGpatud sai, et tema juba järgustsel  Ws M surst ? Lieutenant- von - Cube?Brauser olst' RitaM Därituh, surnud arSti l)r. Bpaufer i poeg ja 34 qaStat., lpana. ure. osqw õimisega sai tem a, surn u - keha Leikusekuu j 12,, zpäälpgl KalliWa's ivakShallisse saa.  detud ja raudteel. Pühapääwal, Leiknfeknu 4. pääwal, arwata -parast -.Puuat kell.P 8 «vahel M Margad Toompea - kirj ku s M?ud, karbi (kiriku-pakn) lahti murdnud ja korjatud xaha äxa «viinud. Palju ole N?.mah «vist üeidnud, sest. Jaanipääwal oli raha -Mälja Döetud. Üks on wist muukrauaga lahti tehtud ja. pärast . jälle Anni pandud. - KahtluS .-langeb möpe poisikese Peale, -4eda sel aeal kiriku jpures nähtud ja- kelle jutud kokku ei lähe. Uks Mst olla juba enne «varguse pärast nuhtluse all seisnud, --tjlepea on Tallinnast wjimaStel nädalitel palju «vargustest kuulda olnnd. -Keikusehpu - 13. päärvq.-õhtah-söitsilvad Tallinnast Pice-kubernör TschaikoMy, Ringkonnakohtu Prokurör.Makarow,  Tallinna-Hapsulü Uahukohtu-kogu Prästdent Arzoibuscheiv,  KreiMleni Graf Rehbinder ja teised JõhwUsse, P ü ch t i zj P i d u st osa nMma, mis selle aasta Leikusekuu  15. pääwal iseäralise uhkusega pidi peetud saq>na. Kubernör.Wjrst Schachowskoi oli juba Leikusekuu 10. pääwal Tapa'le, Riia-Mtitawi Piiskopi wasta sõitnud,- kellega ühes nemad Jõhwt'sse ja Püchtiz'ile sõitma pidimad. . Baltiskist, 5 Leikusekuu 18. pääivql,WnmaSte pääwqde  sees on jlmad õige tuulised olnud, neuda et juba kardeti, maru-tunl wöiks Leikusekuu 15. ja 16. pääwal niisamati lahti minna, Wgu mullu neil päiwjl. Seda ei ole küll mitte tulnud, aga kalapüüdmine pidi seisma jaama. Täna oli- siin köue-müriStamist. Odra leikust on siin ümberkaudu algatud, Põua järgeS kaswannse ja loomise aeal, on saak enamist «vähene. Kaeru on kõrgemate paikade.peal paiguti ka heinaks maha nijdetnd. - Rukki orased tõufewad kenaste. Pühapääwal, Leikusekuu 11. pääwal, sai meie kogudus oreti-kontserti  ga rõõmustatud, mida Peterburgi konserwatoriumi kaswandik, herra Konstantin Türnpu ühe Tallinna abil andis ja mis wäga heaSte korda läks, nii palju kui meie weike orel seda lubas. Herra Türnpu on meie rahwal juba enne kui oscnv orelimängija tuttaw ja ka meie saime tunda, et tema selles meister on. Et meie orelil ainult kaheksa registrit on ja nendest kaks ka heale poolest puhtad ei ole, sellest tuli, et tükid, kuS palju peenest ja tasasest mängida tuleb, mitte nii puhtast ja kenast ei kõlanud, knida seda selle meistri käe all ühe suurema ja parema oreli peal oodata on. Ka klahwid plagisesiwad natuke waljust ja segasiivad kuulmist. Kõigist sellest hoolimata oliwad kõik tükid armsad jä kenad kuulda ja rõõmuStasiwad meelt. Iseäranis seal, kus täie oreljga sai mängitud, nagu kontsert a-moll Sebastian Bach, ülAs. K-lljs L.. KrebS, juureS, oli. mäng ärataiv ja waimnstaw- Ka meeSte-kwattett, Järw, Türnpuu, Kruus ja Busch. täitis oma Ülesannet taie osäwüsegä. Kõik laulud saiwad puhtaste ja õige rõhuga ette kantud, nii et laul iluS ja armas kuulda oli. Iseäranis kiita oliwad estmene tenor ja teine bass. Soowida oleks, et meie kontsertides sagedamast seesugust laulu kuulda oleks ja seesugused kontserlid sagedamast antud saaksiwad. Wist ei kahjetse keegi seda aega ja natukest raha taga, mida tema seal kulutanud. Meie tunnistame oma südamelikku tänu herra Türnpn'le ja meeste-kwartettile, ja loodame, et see nende esimene kontsert siin paikas mitte «viimaseks ei jää. Ofawõtlnine saab edaspidi wist elawam okelna, kui selle üle ka set esimesel korral palju kaebata ei wöi. Türi kihelkonnast toob sõnumit, et margad  wiimasel kuul sealise kiriku ukse lahti murdnud, altariritSti  küllesi Õnnistegija kuju ja peale selle kaks lühlret. ühe waha-küünla ja natuke korjanhuse-raha ära «viinud on! Tartu'st tuleb jälle sõnüm ühe >v ere t e n üle, mille ohivriks trahteri-pidaja ÄMalie Zirk, sündinud Unt, langenud  on. Leikusekuu 10. pääwa öhtal oli tema «««ees, Johann Zirk, joobnud peaga koju tUlUud ja naese küsimise peale, kus tema olnud, wastanud, tema olla Raadi-möisa wäljal -rewolwrjga msitki- läMud, ühes aga ka rewolwri walja rvõtnird, läskltud ja näest ält-kehast raskest haawanud. Johann Zirk ütleb, et Mvlwer kogemata lahti läinud, seda ei taheta aga uskuda ja tema on kinni pandud. Amaiie Zirk on ttinikusfe Mdüd ja kui ka haaw raske, siiski loodetakse nätuke tema eluSse-jäämise peale. Mees M Mne olla Mtifes tülis elanud ja neist ei saüdä ka muidu palju head räägitud. Riia st. Mjä ssiknuaiä Wdal, liM äuküs, hn Letkusekup  U päuMa! W/Detam õ n ü e 4 n s Vea? oliwad msned mängimas jä Üks Ükb aastane poisike, oli öönistatud käldä Mä Mgenud, mis sisse tehg.,MttsS.saiwad sellest wast siis kuulda, kui poisikese surnukeha koju toodi. ' ' Kuuramaält. SchrundenW kirjutati Leikvsekuu.Pakahawi hawi ,hes wäga kõrgH^'tõuSnud ja teeb kallustel palju 'kahju. Madätamäte Mdudr peal paistawad ainult wiljakörtts  otsad wee söest wätja. Ka üle-söitmine SchrundettlDsi  ou takistatud. Tohi on wälja weMdj tiks suur paat pckäihas Mõiti kord ülesõitmiseks tarwitatud. Rukis on nabrades juba kangest wälja kaswauud. Paiguti leitakse ka weel koristamata ja ültküpsuse läbi wälja kaswanud  rukist. Aõik suwitvili, iseäranis erned, mis weel hilju li nii kenaste seisis, on alalisest wihmast maha rusutud  ja näitab wälja, nagu üle rullitud. Kartuhwli-pöldude!  on waud wett täis. Põllumehed arwawad, et kui wihm weel kauemini edasi kestama piaks, siis mädaneks kõik põllul ära ja nälja-häda olels karta." Pjtterbmg'ist. Ke isri M a j e st ätt d e ärqreifimisest Daanimaale kirjutab.KronftadtrWestttik": , Majestätid jõudsiwad  Leikusekuu 10. pääwal parast lõunat kell 2 jq 20 min. söidulaewa » peal, söidulaewade rewo" ja >Strjelna" lsaatmisel, Kronstadt'i Weikele lahele. Majestät Keiser oli söidulaewa kommandostllal,  mille peal Majestäti lai-lipp lehwis ja oli helde mõõda sõites brandwahi meestekonda teretada, mis peale wali ühe-healine wastus Keisri-laulu healedega kolas, Mida sadama?khor mängis ja mida rahwahulgad sadamast walju hurrah-hõiskamifega saatsiwad. Kui Keiserlikud söidulaewad Suurele lahele jõudsiwad, kostsiwad waljud hurrah-hüüdmised kreuzer Kornilow" mastides seiswatest madrustest, mis peale kreuzeri taga ankrusse läks. Majestätid läkfiwad siis Greekamaa Kuningapraua saatmisel ja oma Kõrgete lastega, ilma Suurwürsti-prinzesS Olga Aleksandrownata ja Greekamaa Pr-iliz Khristofor'ita, kes /Poljarnaja Swesda" peale sõit' uud, hiljuti kaugelt reisult tagasi tulnud kreuzer Kornilowi" peale, kus tnerewäe ja Kronstadt'i sadama ja selle laewa ülemad Majestätisi wasta wõtstwad. Pärast kreuzer ,Admiral Kornilowi" läbiwaatamist ja lühemat harjutust suurlüki-laskmises. saiwad pealikud ja meestekond Kõigekõrgema tänuga auustatud ja Majestätid ja Kõrgused  söitfiwad ,Po!jarna Swesda" peale, kus Majestäti lai-lipp üles tõmmatud sai jja mis kell neli pärast lõunat teele läks. Sadama wälisest otsast saadik oliwad aurulaewab  /Newa" ja .Rüibka", ja söidulaewad .Strelna" ja Ketserlikku söidulaewa saatma läinud. Mere-teel Kopenhageni poole oliwad määratud kaugustel Keiserlikku söidulaewa ootamas: foomuskreuzer „ Admiral Kornilow", soomuslaew Nikolai I.", soomusfregatte  ,Admiral Spiridow", kreuzer ,Asia", tornfregatte , Admiral Greigh", kiipperid /Plastun" ja /Strelok", Keiseritk söidulaew ,Derfhawa", fregatte ?Herzog Edinburgh",  korwettid „Skobelew" ja klipper jesdnik", kreuzer ,Afr>ka", klipper ja soomuslaew  Aleksander II." Kui .Polernaja Swesda" nende kohta jõudnud, fiis läks iga laew künni järgmiseni Ketserlikku söidulaewa saatma. KoPen h a g e n'i st kirjutatakse Leikusekuu 25. (13 ) pääwal: „Wene Keisriperekond  ja Greekamaa Kuningapraua lastega jõudsiwad Heile pärast lõunat kell poo! kolm Keiserliku söidulaewa /Poljarnaja Swesda" peal feia. Daanimaa Kuningas, Greekqmaaa Kuningas, Paanimaa Kronprinz, Schleswig- Hllsteini Prinzid Wilhelm ja Julius, sõitsiwad Kõrgetele wõeraslele Kuningliku söidulaewa »Danebrog" peal wasta, Daani foomuslaewustiku saatmisel. Swesda" peal oli Wene Keisri lipu körwas, Greeka Kuninga-lipp ja Daani Kuningallipp ÜleS tõmmatud. Kalda-batteriede ja Daani laewustiku suurtüki-mürinal, mis wälisel lahel aset wõtnud, söitfiwad Swesda" ja ,Danebrog"  sadamasse. Mäaletulemise-paigal saiwad Kõrged wõerad Daani Kuningaprauast ja Kronprinzesfist, Prinzess of WalesNst, Prinz Waldemari abikaasast, Minisiriiest, Kuningakoja auukandjatest ja kohtute ülematest wasta wõetud.  Siin oliwad ka auuwahid, kelle eesotsas Daani Prinz Khristian seisis. Pärast auuwahtide ja mõne teiste sealolijate teretamist söitfiwad Kõigekõrgemad hecraskonnad wakshallisse, sealt Fredensborgllõse sõitma. Linna uulitsad  oliwad lippudega ehtetatud. Kangest wihmasajust hooljmata oli ennast palju rahwast kogunud, kes Köigekörgemaid  herraSkostdasi elawg hõiskamisega teretas. Kuniglik  rong, mis Kõrgeid Herraskondasi Fredensborg'isse wiima pidi, oli 2 salon-wagonit, 3 söidu-wagonit ja 2 kraami-wagõnit suur. Mäschin oli mappeni-schiltidega ja lippudega, wakshall lilledega, ja lippudega ehtetatud. Kui Kunjnglik rong lilkuma hakkas, tuli päike täides läikis pilwete takka wälja Kell 4 pärast lõunat on erarong Kõigekõrgemate herraskondadega Fredenborglsse jõudnud, kus kõrgemad ametnikud wakshalliS oliwad. Pärast lühikest  waõtawötmist sõideti kuusteistkümnes töldas schlossisse. ja üuntsatel kogutud rahwahulgad terelastwad Köillõkörgematd herraskõudafi elawa hõiskautisega Fre'  heusborg'i linn oli Daani, Wene, Greeka, JugM ja ' HMtsuse lippudega ehtetatud. Õhtal oli schlosis pidulaud. Pärast mänöwrtte lõpetust Krasuoje Selo juures on gardimäe ja Peterburg! söeawäerittgkonna ülem kommandõr,  Keiserlik Kõrgus Suurwürst W l a d i m i r A l e k - s a ndr o w i t s ch, Kõigekõrgemat käekirja saanud, tänuks selle söeamäe hea korra, harjutamise ja ülespidamise eest. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Alek - s a »l d r omi ts ch ja Suurmürstipraua 3 elissaweta Feodorowua reifisiwad Leikusekuu 7. pääwa öhtal Moskwa'sse tagasi. Kõrgused Suurwürstid Georg ja Aleksei Michailowitsch reiststwad Leikusekuu 9- paamal wöerale maale. Peterburgis. saada, kuida kirjutab, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija peastmise mälestuseks  ükslaSte-maja asutatud, paigaga käsitöö õpetamiseks. Kohalises paikas on nõuu selle häda wasta wöetud,  mis sellest tulla wöiks, kui tlälja-häda järges palju töölist, ilma ettearwatud plaanita ükflkuteSse paikadesse woolab. - Selleks piawad kõigist riigist aruanded päritud saama, kui palju tööd igas paikas oodata on. Politseikohtutele  on ette kirjutatud, ühegi kaubaga kerjamist hulga kaupa mis waesetele kasu ei too ja ülematele ja kogudustele ainult koormat peale paneb, kulust keriaiate tagasisaatmise eest kanda. Et kasupüüdjad wilja hindasi selle läbi kunstlikult kõrgesse ei tõstaks, et wilja hulga kaupa üles ostawad ja nii kauaks seismg panemad, kui häda kõige suuremaks kaswanud on, selleks on kohalistele ülematele ette kirjutatud,  seesugust ülesostmist ära keelata. Seesugust kasukauplejaid  olla ka juba kartuhwli-kaswatajate juures käimas,  kes kartuhwleid mulla sees teiste eest ära ostawad. Ka seesugune kauplemine piab ära keelatud saama. Smolenski ja Ufa kubermangudest kirjutatakse, et kasulaenajad,  nendanimetud Makid", seal juba nüüd talurahwast  koledal kombel wälja kurnawad. Wilja, mida Mlakid" waestele laenawad, piawad wiimased kahe- ehk koguni kolme-wõrra tagafi maksma lubama. Km seda juba nüüd tehakse, flis on muidugi kewade poole weel palju rohkem halastamata wäljakurnamift karta. Moskwast. Hiljuti sai Moskwa laenu-kassas üks talumees kinni wõetud, kes seal brilliantifl pandiks panna tahtis. Politseile sai seda teada antud, mees wangimajasse  wiidud ja läbi otsitud. Seal leiti tema juures weel kuld-asla ja kallid-kiwa, kokku rohkem kui 3000 rubla eest. Ülekuulamise juures tunnistas tema, et tema neid Jumalaema-pildi kullest ühest Troizki-kloostre kirikust warastanud  oli. Prantslaste näitus Moskwa's, mis nii suure kiitlemisega algatud sai. ou mõnele, keS wäga suurt lootust selle peale heitsiwad, kahju ehk koguni kadu toonud. Esiteks langes näituseks asutatud theater Lacombe ehk Pioche, enne weel kui kindla nime alla jõudnud oli. Selle järel tuli Ansard't suur restaurant (trahter), mis kinni pidi pandud saama, sest rt kõki majariistad ja teised tarwitused wõlgade pärast pandiks wõetud saiwad. Pagarite,  lihunikkude ja teiste käest oli Ausard kõiki wöla peale wõtnud, kes asja kaubakohlusse andsiwad kui ühtigi ei saanud. Heinakuu 29 pääwal oli Ausard kohtu eeS ja palus seda asja teiseks korraks jätta, sest et temal adwokati  ei olla, kes seletusi anuaks. Kohus ei wõtnud seda kuulda, waid mõistis teda bankrotiks ja laSkis teda kohe kinni panna. Ansard i warandus on 14,462 rubla, tema wöigasi 41,977 rubla suureks arwatud, wõlgade keskis ou 7346 rubla tolli Prantsusmaalt toodud asjade pealt, mis maksa tuleb, kui need asjad ära müüdud soawad. Ansard sai kohtust kohe wöla-waugi wiidud ja tema näituse-restaurant  lukku ja pitseri alla pandud, mis näitusel muidugi suurt kahinat tegi. Ka uäiluse-komitee wasta on wõlakaeblus  60,000 rubla üle kohtus sisse antud, ehitajate ja teiste ametmeeste poolest, kes oma raha kätte saanud ei ole. Zuba enne oli seal pahandus. Üks Zuut oli 1,600,000 sissemineiuise-kaarti ostnud ja tahtis näituse peremeheks saada, mis aga mitte lubatud ei saanud. Keiserlik Kõrgus Suurmürst Au u j ärjep ä r i j a on omal läbireisimisel Moskwa -vaestele 2000 rubla kinkinud.  Moskwa Aleksandri-hospidalisse toodi hiljuti wiiS inimest Kaluga kubermangu Medöini kreisist, kes hullust hundist kistud oliwad. ?aluuaene Prochoroiv  ja tema kolm last oliwad esimesed olnud, keda hunt kiskus; nende appi-hüüdmise peale oli raudtee-waht Michnew tulnud ,a parast rasket wöitlemist hullu metsa, lise maha löönud, selle juures aga ise ka kistud saanud. Lublinist kirjutatakse, et seal pikse läbi tehtud kahjud ikka sagedamaks lähemad. Mõne nädaki käitus, Heinakuu lõpetusel ja Leikusekuu hakatusel, on Lublini kubermangus ivälk 5 maja maha põletanud, 40 inimest maha löönud ja pölewateSse majadesse on 400 lammast ja mitu hobust sisse jäänud. Kharkowist kirjutatakse Leikusekuu 8. paamal suurtest tulekahjudest Zekaterinoslaw'is, kus mitmed saeweskid ja puuladud maha pöleuud on. Astrakhani kubermangus saamad, kuida .Valitsuse kirjutab, hobused rohutirtsudega söödetud Hobused wötta seda toitu wäga hea meelega  was ta. . » Saratow ist. Kubermaugu-maakouna pool! on kolm börst-maklrrit Kaukafia põhjapoolistesse ja ldune-läaue-