Tallinna Sõber F- NB. aaStMik Tallinnas Talwekuu 3. pä'ä'wal 18W. Kikiildiuk sraleht Eesti rahmaie ma«! ja li»aies. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas pärijate triikimajast siiStaS L rubla, 40 kop.— pool-aaStas l rubla 40 kop Koju ehi poSliga saadetud: gaötaS .........Z rubla - >ool-aaSta« ! rubla 7S kop, AuMitßisd MaZfavsd igs rss ehk lesss sjeme peal! Hsp- Tellimises wostaSse waSt<? : TaMmiasz LWSforsN pürkzais lriMmaiõ.-- PeNranrgts: S. Seelandl, .^54. Tartus - LaMmmn. -Mkwsres; K. Kichs. Paises : K. Seweweeg,  Laviakus  -H. Kolkverg. Lthukas: A. NättasrN poodis. WUKavis - i,-. Z° KarswN ja K. Leokese raamatukauplused, Aarwas: W. Põder. Mõrus- Praua Mielreft. Waliias: M. ZNidolVi, Kureisarsa W. Lauge. —Maalz Zuida iltärar.iZ kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhg rn> Mab BaN-Hkis, - kirjad täitvad Baltiski (BÄNschpert Lkt«WLLlS°Hoi>õ.> Register. Üleüldised fõmunid inaailmast. Omalt maalt. Tallmnast! Kaastundmise tinuiistamiue. -- Würst Schachowskoi elukäik. Maalt. Balkiskist: Jlmad> - Peterburgist t Keisrikojast. Wilnast. Nmauist! Hiired. Woroueshist; Suur heategu. Kohtu-otsus. Kasanist. Riigi lmmepoalisest ivaldkoirnast- Üleüldised sõnumid maailmast. B alti s ki's, Wnuakuu 24. pääwal Kõige Europ a o sa w õ t m i n s on sel korral ela- Vusega W en e m a « poole psZmtnd. Kõikide rshwate aeaktrjMdus auMab ära suruud Keisri woorusi köikis tema elus, kui Momrch M kui inimene. Saksa Keiser laskis Talwskuu 3. (Wiinsknu 88.) päawa Peale määmtud jahi Ber!in'i juures ara ütelbs, kui ViwadiaP ikka klmvsmad sõnumid Keiser Aleksander; tsrwise üle tuliwad. Kui surma-sõmM tulWd oli, As saiw-sd Berlin'is  kõik krmiugZikud thsatred kinni pandud. Keisrikojas  saab neli uädalit lemK-riideid kantud. Tglwekun 2. (Wimaknu Ti.) pääws homikul sõitis Keiser Wilhelm oma Flügeladjutautiga Wme Ssütsko«a stte, oma kaasküudmist  wäljs rääkima ja jäi ühs tunni Saadiku juure. Wene Saatekonua-Tiriws saaS igal NZäWal hingePülwei lueiud. OssAõtjsks KZiser Aleksaudsri maiusest Keiser Wilhelmi asemolz on PriuZ Heinrich (MMi wsnd) määratud,  kes KielH MchilaZw-s pea! Peterburg'iZse  sõidab. --- Wieu'ist saada ErzherZog Karl Ludwig ja ErzherZog Fr«Z d'Este, PõterKurglsse saadetud,  Keiser Franz Zosef on oma kasZtundMist skgawast tuutud söMdxgs wälja rääkinud. Austria -- Ungrumaa WZliste aJjade Minister Graf Kaluoky s!i selleks Talwekuu  S. (WiiKüwN 81.) pZawal Wms Saadiku, Wikst LoSanowi, jume sõitnud. ---- on sõnum Wene Keisri surmast iseäralist osswõtmist äratannd. Kuninglik perekond oli fügawast läbi põrutatud. Matusele  reisiwad Kuningas ja Prmz Waldemar. KrinZ ja Prinzess os Wales lJnglism-za Krouprinz js Kroßprinzess) reisifiwad WilnakM 31. (Z 6.) pääwal Wien'i kaudu WolotschinsklZse ja sealt ersrongiga Odessa'sss kuhu nemad Laupääwal, Talweknu 8. (Wiiuakuu 88.) pääwa! jõudma pidiwad ja kus üks Keiserlik yacht roalmiZ seifis, neid PühapäZwa Hom-Zuks LZVad!K'sse wiima. Kuida uäha, ei ole nemad mitte enne Keisri surma senna jõudnud  Paris'is oliwad Tawekun 2. (Wiinakuu Zl.) paamal kõik kroonu- ja palju eramajast Prantsusmaa ja Wemmaa lippudega ja lems-lmtidega pool-maZtis ehtetaiud.  Sadamates oliwad laewade lipud ka pool-mMisse maha lastud. Spa » i s Kuningaprsua-walitseja saatis Taiweüm l. (Wlinakuu M.) pääwal oma kasZtundmise telegrammi foowimistega Keiser Aleksandri terwetsssamiseks  Liwadia'sse, Spcmia Ministrid saatsiwüd Wene Saadiknls  Madridkis adresst. milles nemad Spania Wülitsuse  ja rahwa sügawat walu kuulutasiwad. Saadik Gortschakow tahendas omss wasiussS selle suure lahkuse peale, mis Keisril ikka Spmua wasta olnud on. Teistelt maadelt oliwad sõnumid weel tulemata.  Iseäranis  olgu siin wee! tähendatud, et ZnNalü-teeuiStus palweiega Majestät Wms Keisri terwekssaamiseks Verlin'i Wene Saaiekvuna kirikus Wiinakuu 86. (!4.) pästwal wäga pidulikult peetud on. Juures oliwad Keiser Wilhelm,  kõik Priuzld, Niigikauzler Graf Eaprivi, PreuSsi Miuisterprästdent ja Seespidiste asjade Miuister Graf Gulenburg ja teised kõrged anu kandjad KeisrL-kvjast, riigiteenistusest,  kohtutest ja sõeawZest. Jumala-teemstus on poole tundi kestanud ja pärast seda on Keiser Wilhelm pMemai aega Graf Schuwalowlga, WZnemaa Saadikuga Berlin'tS, jutu! olnud. Suured rahwahulgad oliwad ennast Wem Smtefomm-palee ess kogunud, Keisrit senna ja sealt ära sõitmise juures nägema. Saksamaalt. Järsku ja sel korral usus jootmmta, kui Mest ka enne juttu olnud, on Saksamaa WaMsuseg üks kähtjas muutus eite tulnud. Riigiwnzlkr Graf Cap - rivi on ennast ametist lahti palunud ja Keiser Wilhelm  on seda wasta wõtnud. ÜhsZ temaga on ka Prenssi Minlsterpräsident ja Seespidiste asjade Minister Graf Botho von Eulenbnrg ametist taganenud. Riigikanzleriks  on Würst Chlodwig von Hohenlohe- Schillingsfürst, WasZ-Vothringmi MaaWalitseja, nimetatud. PrenSfi Seespidiste asjade Ministriks tamne Elsass-Lochringen'; Alam-Riigisekretär von Kõller, kuna nuS RiigikanZlsr Prmssi Ministerpräsidenti ameii oma kätts wõtab, nagu see Würst Bjsmarsi aeal oli ja Zuiba laiad ringkonnad seda juba ammu tagasi soowist» wad. Würst Hohmlöhs ei ole seda ametit oma WüWduse  pärast, tems on juba ?Z aastat wana. mitte wasta wõtta tahtnud, on seda aga Keisri iseäralise svowimisx Peale witmakS ometigi teinud. Würst Chlodwig Hohenlohe  on RooNn-KatholZgi usutunnistusest ja tema wend Gustav on stard!zm!pr«ester. Omal maal ja mõrral maal on tema kutsumist MgikanzlmkS rõõmuga kuuldud. Mõlemad,  Graf Camivi ja Graf Eulsnburg, on Keisri poolest suurte ametist tahti lastud: Graf Caprivi M Mustkotka rittretahe briMMdM, Graf Eulenöurg HohmZollerni ksdnnttrste fuurkomchuri tähe SMjantidega saanud. KaZ need Wigawad laPid nende haawasi parsndawüd,  fee on teine asi. Graf Caprivi on esiteks Schweiz'isse elama läinud ja ütleb ennast rõõmsa olema, et parast 4 aMssi kandmisest sellest koormast lahti saanud on; et tema aga kohe kodumaalt ära läheb, ses näitab sille rõõmu waSta tunnistama. Weel mitmetest teiõtest Ministritest kirjutati, et nemad ametist lahkuda tahta, smni oli aga ainult von Heyben lahkunud. Miks Grsf Caprivi omast ametist taganenud, fzlle üle ei ole kindlat sõnumit. Niipalju teatakse juba ammu, et tema ja Graf Eulenburgtt wahel patju tüli on olnud ja nüüd on asalchtebes tigedaid kirjast Graf Caprivi wasta ilmunud,  mis Keisrit wäga pahandanud ja mis Graf Eulenburgi  tehtud olnud. See on teda ametist lahkuma sundinud  ja sellepärast olla Graf Caprivi ka lahkunud. Juba Mõnest aeast saadik kälstwad aga ka jutud, et endine üksmeel  Keisri ja RugikmiZleri wahe! kangest kõikumas olla. Mis järjed selle! suurel wahetusel olema saawad, seda arutatakse Mitmel wiisil. Ühed arwmvad, Walitsus saada nüüd Würst Bismmki joonele tagasi pöörama, teised ootawad  pööramist rohkem wabamesle poole. Keiser Wilhelm on kmnitgMd, et MmWõtmised ümberlükkajate-srakomm waßta mitte maha jäätud ei saa. Enamisi mwatakse aga, et WMsuse politika-joon mMimata jääb. Graf Caprivi ei oll» muub ühtigi olnud, kni KeiZri käsutäitja. ElsaSfi lehed kahzstfewad Würst Hvhenlohs äraminemist, mitte aga Köllerl äraminemist. Põllume?Ste-ühsndnõ tahta jälle üht faatekonda Keisri juure läkitada, wisi wõeramaa wilja tollid? körgendamist ette panema. -- Fran?surth'iZ Maini kaldal piawad Sozialdemokrattased Wiinakuu 28. (16.) paäwast saadik oma Erakonnapaäwa. KvoS oliwad 882 erakonna saadikut, nende kestis 9 naesterahwast.  Kohe hakatuses Päriti PvMsei-ameinMude palkade  wähendamift, siis aga ka karusemate Sozialdemokratlaste  poolt nende eneste aealehtede toimetajate palkade Vähendamist, kellest keegi rohkem saada ei tohtida, km marka aastas. Sellest on nende keZkis suur tüli tulnud ja nimelt esimees Vedel, kes muidu ikka kinnitab, waimn-tIZ ja iga teise töö wahel ei pidada palga poolest wahet tehtud saama, on nende watmulöö-legijate eest kosinud,  mida tems ise ?a on. Brunsbüttel'i juures saiwad  Wiinakuu 27. (15.) pääwal Põhja-Jdamere kanali Wülised wärawad kange tuule ja kõrge wee juures lahti tehtud. Aurulaewad ja  jooksiwad  sisse. Pealtwaatajad hõiskafiwad waimustnsega, muusika-khor mängis pDmischland, Dkutschland Wsr Alles/ Laewade peal ja õtztal HaiNburg'is samad suured  pidud antud. ---- Km Hessen'! Priuzess Alice Liwadiostsse mfis, siis on Keiser WilhelN ja Prinz rich teda Chmlottenburg'i wakshaMZ ootaMas olnud ja kmaga, ebaspidife Wme KTisripmuKga, ützsS Schlcha wakshallini sõitnud, kus õhü/aud peetud sm. Priuzess Alics'! on pisaraid silmis olnud, kui tema DarmstadtD. lahkuv ja jügawa liigutusega on tema Saksa Keisrist lahkunud. Niisamati on ka Keiser Wilhelm MWtstud olnud, sest sse oi! ükS tükk aealugu, miZ seal mnde fllmads  eest mööda laks. Pärast pittemat wahe--aega saab ju nüüd jälle üks Saksa PrwZess WemMM Ksisri-thronS psal istuma, kuiva ses enne ikka oli. - Saksa Zda-AMM on sõnumid tulnud, et bMmker (laimKk-MKdjK) Dr. Lent ja zologia tloomads-tundjü) Kretschmer sealissst ksdurahwast,  ära tapetud olla. - SaksaMKa Mred maa wasta on nüüd, kus ktzolera WsmMaal lõpenud, lahti tshtlld. Äusrm-AngruMaM. Ungrumaa Magnaiids-Msja KolmkomMissioM  on u su w a b a d u s s - s s a d u s, ka Juutide  taieste ühesuguste õigustega, wasta wõetud, Mõne MuutMsegs laskkaswatüMft kohta. Walitsuse poolest saada aga kõik ses seadus Muutmata Meste Magmtidemaja  ette pandud. RahwuSlikus kiustleMised ja tülid kestawsd edasi. Mõnes Zstria linnas on mõlemad, Slawlased  ja Jtalialased, waga wihased kahekesliste kirjade üle ametlikkude hoonete peal; Slawlased on uulitsate ja wõeraSts-majade Jtalia-keelised ntmelauad sspastmmd ja ara lõhkunud, kui ka uimelt merelinnades pea koi? Ztülislased  o«. Ungrumaa posti-aMetitele on ara keelatud, mitmeid  Rumania amlchiesi wasta wötts, edasi saata ja walja anda. Pragls on kalMsttue uulitsate - nimikiri Maawüliisuss-Naja küllest ara Võetud ja Tschechi-Sselme asemele pandud. Juba räägiti, et Austria Ministerpräsident  Würst Windischgrätz omast ametist tüdinenud olla ja taganeda tahta. Hiljemini sn seda salgatud. Ungrumaa kuulsa Mässaja Kossuth'i poeg, Franz Kossut  h. su jaädswalt Psst'iõse elama tulnud. Wakshallis on tema oma ärasurnud isa erakoudlastch wasta Võetud ja on ennast Austria AZiSrilojs, kui Uugrumaa Kuniugasugu,  poole tmmistannd. ÄastaMnemine ei olla ka tema isal korda läinud. Uugmmaa Pidada aga ikka AustriaP lahutatud ja täieste isiriiglks saama, ainult ühise Walitsejn enese läbi Ühendatud. Keiser Franz Josef, kui Ungrumaa Kuningas, olla pöhjusseaduse-truu- MuseS eeskujulik, keda tema kõrgest auuStada. Tema loota, Keiser Franz saada aru saama, et ÄkS Uugrumaa oma käe peal tema thTomkõige parem tugi on. Arwakarse,  et tema Ungrumaa tõrelejaid waigistab. Mäh-- veni -- Ostrau's on kolm haigsM-jäämist khoteraSfe ette tulnud. BWru'S. Ungrnmaal, on püsflwtzn-weM IVW meterzentneri (61W puuda) püssirohuga õhku tärganud.  Kolm töölist on surmatud, neliteijMmmd suremiseks  Vigastatud. Wimi lehed tcretawad Saksamaa uut Mgitanzlerit suure lahkusega. DWlttMMli. Talwekuu Z. (Wimakuu 21.) vääival sai Kopenhageni Wene kirikus JnMala-teemstust lekmMiseks,  Wme Keisri järel peetud, knZ Kuninga.paar, Kronprinzi.pnar,  Prinzid Waldemar, Chriftian, Harald ja HauS Prinzess Louise. koit Ministrid ja Sacttekounad, Prantsusmaa  Saatekond kõige liigetega, Ssibgarde ohwitserid ja Kuningakoja anukandjad juures oliwad. Keiser Aleksander'! surmasõnum on Kopenhagenis iseäranis sügawalt mõjunud.  Kuniuga-kojas hakati kohe leinarudeid kandma, Kronpriuzi perekond ja Wenemaa Saadik oliwad kohe Kuninga-paari jnureS. kni surmas aium tulnud oli. Mi.