ja Juhan Hallani' ümardaja Miina astus sisse. „Sull ei saa wist mitte suuremat meele järele olema Paul, et ma wcel nii õhtu hilja sinu rahu rikun?" küsis Miina alanlikult,  paale teretamise. Oie mureta Muna, ütles Paul lahkelt, mull on aga rõõm, et tüki aja pärast jälle immest näen; on jo mõned päewad mööda Linud, kus ma mitte enam inimese hingegi näinud ei ole, rocel wähem kcllegiga rääkida saanud." Pauli lshket sõnad tegimad tüdruku jälle julgemaks. Ta ajas oma ilusa keha uhkelt sirgeks ja astus mõned sammud Pauli lähemale. Paul pidi tema kena ja wiisaka oleku üle peaaegu imestama. Ta oli »öõda Nisud taime sees palju ilusamaks  Visud ja seisis nüüd paris nõiduslikus  tujus tema ccs. Paulile tuli silmapilk  sge wsrdlemine Lecna ja Miina iluduse  wahcl. Ilusad olimad nad mõlemad, aga RiSgi oli sellel iludusel wkga suur -vare. Lema Nägu ja olek M kõrge ja kmWMgkk, kuni Miina olekust ja näost ainu il tssane, wõrguiaw külge tõmbaiv ja rooman? alandus wälja paistis. Lecna tvotdurtkas pa uhke pilk sundus iga ühte emie ees silmad maha lööma, aga Miina tagasi hoid itk pilk oli ainult õrn ja laskis ennast arglikult kõikidest wvsta. Noo. mis hüütust sa nüüd mulle tõid Miina? küsis Paul. (Zärg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 25., 23. ja 24. Märtsil s. a. xceti Kuresaare meremeeste koolis selle kooliõpetaja hr. Prinzi juhatusel eksanmisid. Eksaami päälc oli üle üldse 17 õppijat tulnud. Kauge sõidu lucwamehe  eksaami tegi üks ainus, uimelt Prido Lcisbcrg, Hiiomaalt. Kaugesõidu tüürmanui eksaami tegiwad  5 õpijat: Robert Bcwlcp, Inglismaa alam, Peterburist. Aleksander Hiedell Kuresaarest, Thomas Wittra ja Jüri Tikerpuu Hiiomaalt ja Eduard Ulm Kuresaarest; lühikeste sõitude eksaami tcgiwad 11 õpijat: Wilhelm Rattur Saaremaalt, Gustav Jelccht Hiiomaalt, Johan Pajomonn Pärnust, Johan Wjant ja Jüri Heug Saaremaalt, Tõnu Kolk Muhust, Aleksander Stahl Kuresaarest, Frido Raud Saaremaalt, Mihkel Waim Hiiomaalt, Mart Oselg Saaremaalt ja Aleksander Waim Hiiomaalt. Eksaami päri olijad õpijad olnud sell korral ka wene keeles õige osawad. Esimise abiraha (30 r.) osaliseks hää õpimise eest saanud Tõnu Kolk Muhumaalt, kuna teine abiraha (20 r.) Kuresaarest Eduard Ulmi osaks saanud. Üleüldse õppisiwad sell kalmel ülemal nimetatud koolis 32 . kaSwandiku. „Arensb. Woch." ütleb, et wiimaõte nelja aastate jooksul, see on kooli omamisest kuni siiaajani, selles koolis üleüldse 13S õppijat on olnud. Aeg ajalt on koolist mälja astunud: 6 kaugema sõidu laewamecstma, Z 1 kaugema sõidu ja 38 ligema sõidu tüürmaunidena. Soowime selle koolile, millel Saaremaa kohta ülimaga suur tähendus on, ka edespidiseks ojaks hääd edenemist. PraeguS täidab Saaremaa rahukohtunikude kogu eesistuja ameti kohuseid Saaremaa 1. jauskonna  rahukohtunik hr. Woroöjew. Ära surnud tõsise riigi nõuuniku. Saaremaa  rahukohtu kogu eesistuja hr. Selenski matmise kohta on meil meel juurde lisada, et tema surnukeha  mitte Saaremaa mullasse hingama ei pandud, maid seda tahetakse esimise aurulacwaga tema kodumaale saata. Praegu seisab surnukeha Kuresaare  kiriku ajas linna kabelis. 20. Märtsil pühitses siin baron Pilar von Pilhau oma abikaasaga hõbepulmi. Selleks tähtsaks  pidupäemaks soiwad jubelaarid mitmelt poolt rohkesti õunesoawisid. Haapsalu linna priitahtlise tulekaitse selts nimetanud barvn Pilar v. Pilhau'i, kes enne mõne aja saal linnapüä olnud, selle pidu päema tõttu oma auuliikmeks. Palmipuude puha! oli meie linna Ew. Luiheruse usu kirikus Saksa koguduse leerilaste õnnistamine. Üleüldse oli leerilapsi 18, kellede seas ka muidugi Eesti wancmate lapsi oli. KuresaarcS ou praegus üks pere, kelle seis igaühe iigimise hädast kaastundliku südant liigutab. Isa on haiglane, ilma tööta ja ei wõigi haiguse läbi tööd teha, ema, kes selle pere ainuke toitja oli, jäi enne Jõulusid raskesti haigeks ja ei wõi selle järeldusel niipea tööd ette wõtta ja lapsed ühes ja selles samas toas on nndalile kaupa Iccetris maas olnud. Seesugust suurt häda ja abitarnutamlst on ka mitmed ära tuuuud. Nad tukuvad hädalistele appi. Milmete kaastuudlistc nacsterahmaste tegewuse  läbi ou nüüd filmapilkune häda ja puudus mööda saadetud, kuna aga ema haiguse parandamine meel küllalt obi tarmitab. Selleks seadis Kurcsaare Solou-klubi eestseisus mitmete nacStcrahwaste ja Kurcsaare muusikakoori priitahtliscl kaastcgewusel teisel Ülestoomise pühal pidu õhtu kontserdiga ja mäikese basaariga korda. Ka Kuresnare meremeeste kooli kasmaudikud on oma kaastundmust õnetuma pere mastu ülcssc uäitauud, ja eneste ivahcl 15 rbl. selleks otstarbeks kokku kogunud. Mõne aja eest tcatuStasime, et keegi meie linna elaniku maja tema maja maksude tasumiseks, mis 63 r. 33 kop. suured oluvad 866 r. eest ära müüdi. Et endist peremeest majast wätja saada, kes muidugi seda hänga ci tee, siis andis ostja sellekohase nõudmise rahukohtunikule sisse. 23. Märtsil oli asi harutamise all, milles kostja hääks arwanud miitc tulla. Ka kohtu kutsumise sedelit arwanud ta paremaks wastuwõtmata jätta ja ära käristada, üteldes, et kohtul ja politseil temaga ja temal nendega mingisugust tegemist ci ole. Rahukohtunik tegi tagaselja otsuse, mille järele kostja majast wälja mõisteti. Kaarmalt. Siin U. külas müüdud keegi talumehe ait walla «valitsuse poolt tema wolla wõlgade tasumiseks ära. Kui nüüd ostja aita ära tulnud wiima, siis ei lasknud aida endine peremees neid ligigi, mille pärast politsei abi tarwis läks. 28. Märtsi! käis siis Saarema kreisi ülema wancm abi üheS urjadnikuga ostjale nimetud aita kätte andmas. Ka sell korral hakkanud mccS maStu, läinud katuse harjale, wõtnudkaks suurt nuga enese kätte üks nuga olnud kepi otsas ja ähivardanud igaüht ligemale tulijat haawata. Siisgi läinud politsei wõimul korda, meest kinni wõtta ja wastu hakkamise pärast linna tassida. Seesuguse wägilase teo eest sai waStu hakkaja kohtu alla antud. Jamajast. 22. ja 23. Märtsil oli siin Pihkwast wenemehi näha, kes perest peresse laisimad  ja inimeste käest manasid wikatisi korjasiwad ühe Wilna wikati wabriku tarwis, mis manadele wikatitele uued terad panna ja siis jälle igale ühele omad kätte saata. Siin kuulukse mitmeid heina puuduse üle kaebawad. 22. Märtsil läinud 8 L. ja S. küla meest mere jäe pääle hülge püigile, (mida nüüd kemadiscl  ajal ranna äärtsed elanikud sageli ette wõtamad) jäänud aga mitmeks päewaks kadunuks. Kodused arwanud neid juba ära uppunud olewat. Nüüd aga kuulukse, et nad Kuuramaal „KoikaS" olla, kusi nad koduseid telegrammi teel oliwad tcatustanud.  Wist on torm neid jäctükiga sinna ajanud. Pürja ranna mehed oliwad ühe mana hülge ja kaks poega kätte saanud. Wana olla 8 jalga pitk olnud. Ehk küll kohalise mallawalitsuse poolt küla kubjadete kõma käsk on antud, nende noorte meeste nimed üles anda, kes öö ajal kisa ja lärmiga külades ümber hulkumad, et neid selle „hää töö" eest paariks päewaks „pogrise" järele mõtlema panna, siisgi vii õhtutel 24. ja 25 Märtsil Lülle ja Laadla külade poolt õige suur kisa ja lärmi kuulda. Enam tähelepanemist! Möndasugust. Elektri-walguse nmidu käik ulatab juba maailma kaugemate nurkadeni elektri-walaus hiilgab põhjanabal ja maakera  postitajal. Troopika maadel on ta juba kauemast ajast saadik omale kindlat kodu-paika leidnud, ja Sanfiuaril on warcm vina majakas eleklri-walgusega km mõnel Europa sadama-linnal. Hammerfestil Europa  põhjapoolsemal linnal, on clektriwalguse  asutus, mis oma särawat paistet ühte wiisi uulitsate ja awalikkude platside walgustuseks  jagab kui ka see linna elanikkude kodudele. Eleklri-walgnsel on sääl suur ülesanne täita, sest HammerfeSti talise öö pimedus kestab k. Nowembrist kuni 11. Januarim; aga selle eest saab ts ka suwel aega lerwelt 71 päewa puhata, sest kõigel sell azal seisab päikene looja minemata ühte puhku tsewas. 'Selle juures on kõige imelikum,  et selles walguscasutuseS clektriwoolus  mitte, nagu mujal, aurumasinale abi! ci sünnitata, maid kolme jõekese woolawa  mee lävi kõige odawamal wüsil. Wesi jookseb neis jõekestes nii käredasti, et nad põhjamaa pakasest külmast hoolimata taimel iganes kinni ci külmeta. Kustunud wõlatäht. Ühe Peterburi rahalacuuaudja juurde, kes häbemata kasu -.võtmise pärast wäga tuntud oli, tuli kord keegi kaupmees ja laenas SWY rubla V 0 prots. paäle. Kui termini-acg mööda oli, otsis laenaja wõlatähte, et seega raha nõudma hakata. Aga kui suur oli tema ehmatus, kui ta seda wölatähte ei leidnud maid tema teiste wekslite seas ainult üks poogen puhast walget paberit temale silma, puutus, mille päale ainult stempelmark oli pandud. Ta läks tühja paberiga kaupmehe  juurde, aga see tõendas, et ta asjast midagi ei tea, waid aivaldas ainult kahetsust  rahalaenaja äparduse kohta, kes ennast petta oli lasknud. Nimetatud wõlatäht oli niinelt iseäralise keemikalise tindiga kirjutatud,  mis seda rohkem paberi päält ära kaob, mida kauem ta seisab. Kuulus kasuwötja  ci olla seda ialgi aimanud, et ka teda keegi wõiks petta. Kuu paistis. . . olin kord kurb, sest ct rahu Ei endal' wõiird leida ma. Sest üksgi ast mull' ilmaü Ei seda wõind' pakkuda Nii kurbtust mõiinusc sunnil Ma liilsin uis kõndima. Et tasasel õhtusel tunnil. End loovuses trööstida. Kuu naistiS nii tasaselt, annmlt. Mu päälc säal hellasti. Ja näitis, kui oleks ta tahtnud Mull' ütelda mahedasti: „Laps ära sa kurwasta, rahu Et ilmast ei leia sa Siin ülewcl rahu on rohkest' Siin saad kord ka elama". X. Saarlane 1895