Tallinna Sõber M 27. KöMeistkümneS aastakäik. Tallinnas, Heinakuu 5> Pääwal 1891. UlMdine aekltht Eesti rohUillt msal ja lianades. Tuleb likskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas BndforsN pärijate trükimajas: «aStaS S rubla, 40 kop.— Pool-aa5ta5......... 1 rubla 40 kop Koju ehl postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas - 1 rubla 70 kop. KuukuMed maksawad tga rea eyü lelle aseme pealt S kop. Telltinised wõetakkc vastu : Talriuuas- Lt»dfars'i pärijate trükimajas. P-l-röurgis: S. Seekandl, 0»»nop°a»» 54. Hartas: Laakmaan. - Aakwere» - ?. Kays. - Paides: A. SeidekSera. Kapfaras : H. Kollöerg. Lihulas: A. s tttlier'i poodis. Mlja«dis ! S.z Karow r raamatupood. Aarwas: W. Z-Sder. ZSörus - Praua Melrole ISalkas: M. Rudolfi. Karesaares: Hy. Laage. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Ei ch hor n. Elab Battiski», kirjad käiwab Baltiski (Baltischport LsmrlSoüiS-lloxr-b Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Kardetud wilja-ikakdus. Tallinna Linnasaadikute-kogust. Rahu hinnad. - Õnnetused. Pahateud. Üleknulamise-kohtuwanemate ring- ! konnad. - Balttskist! Ilmad. Kalasaak. Laewasõidud. Rakwerest: Margused. - Õnnetused. - VeterburM-- j Kelsrikojast. Ilmade- ja põllusõnumid kõigist riigist. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti s ki's. JaanikUu Sl. pääw äl Kõige Europa aealehed arutawad sel korral suurema osawõlmisega küsimist, kas Kolmriigi-ühendus, Saksamaa, Austria ja Jtalia mghel, kindlaks jääb ehk wahest laguneb,  ja. kui pajju osa Inglismaa sellest ühephufest wõtab. Rooma lin n a peale < oliwad selle asja pärast kõikide silmad pööratud, sest seal M seda Senatis awalikult arutatud  ja Jtalia on sep riik, mjda Kolmriigj-ühenduse wastased selle küllest kõige keWmtnj, lahll..löhkudq^.lHotfi-- wad, kuiha seal ta oma ,rahwa ~ keskis köigez, rohkem -wastaseid  selle ühenduse wasta on. ! wMased on.kõige pealt nendanimetatuh Jrredentlased, üks erakond, keS kõiki neid linnast ja maid - Jtalia'le pstpib, kuS,, Jtalialast ela? maS on, Txieat'( Tyrol'iS ja TpiMi - Jstxia's, Adrta-mere randas, nende maakondadega, mis seal weel Austria walitsuse all seisawad. Esimest liuna oma maakonnaga  wöiks ehk AuStria kerge südamega sõbruse kinnituseks  anda, sest sMe külM ej ole riigi kindlus mitte tingimata köidetud, ou aga, nagu pea-ainus lahke sadam Ahria-mere, randas, Ws pärast Venedig'i kautamist seal weel Austria'le jäi, selle riigile nii , tqhtjas, et seda ilma söeata nvist mitte ei antq. Teised sadamad selle mere aäreS saawad Ungrumaa külge luetud ja koguni Ungru maa selle jäu külge. kuS rahwa suurem jagu Slawlased on, kelle truuwuse peale Austria iialgi julge olla ei wõi. Teiselt poolelt jopksewad Jtalia's Republikanlased ja Sozialistlased  tormi Kolmriigi-ühenduse wasta, sest neil on himu ennast Prantslastega ühendada, üheks.Romanis ehk Ladina Republikaks, mille külge fiis ka Spania't ja Portugali  kiskuda ja üheskoos kõige Europa Monarchi-riikide wasta wõitlema hakata soowitakse. Ka Paapst ja tema ilmaliku walitsuse eestkostjad soowiwad Jtalia lahutust Kolmriigt-übendusest, sest et siis endise Kir.iku-riigi uuesteasutamist  loodawad. Paapst ja mitmed Nooma-katholiigi nendanimetatud Kiriku-würStid, Piiskopid ja teised selle kiriku kõrge anu- ja ameti-kandjad, nõuawad sellepärast ka kõigeist wõimust ühendust Prantslaste Republikaga, nii weider see ka on. Jtalia's oli, kuida juba kirjutatud) Ministerpräfideut  Marchese di Nudini kõiki koosolekuid Kolmriigiühenduse  waStatörelemisekS ära keelanud, aga salamahti taheti seda agarami seltsist selle wasta asutada. Tuntud Anarchistlased ja Jrredentlased, Cavallotti, Zmbrtani, Bovio, Pantano, Calajanni ja Barzilai oliwad selleks walikogude nime all nöuukogust Mailand'is, Neapel'is, Rooma's, Messtna's, Palermo'S ja Perugia'S kokku kutsuuud.  Nüüd ilmub järsku, et nemad sellega hiljaks jäänud. Senator Taverna kohalise küsimise peale on Ministerprästdent selge sõnaga kinnitanud: Jtalia soowida rahu, seespidiste asjade korraldamiseks ja kosutamiseks. Niisamati soowida Jtalia kõiki seda politika-korda üleS pidada, mis Enropa's, nimelt aga Wahemere asjus, nüüd on. Sellepärast olla juba kaua ühendust nende riikidega nõutud, kelle elutarwitused Jtalia elutarwikuste kohatised on. Möire aasta eest olla seda Inglismaaga läbi rääkima hakatud ja seal olla FerguSsou hiljuti Parlamentis kinnitanud,  mõlemad riigid tahta rahu ülespidamist ja nüüdist politika-korda (status guo) tuetada. Jtalia sõbrus Saksamaaga  ja Austria-Ungrumaaga olla juba ammu tuttaw ja see söbruõ olla kirjaliku kaubaga kinnitatud, mis rahu ülespidamise kiude) pant olla. Et umbselgust, miS kodumaal  ja wöeral maal selle üle olla wõib, ühe hoobiga kautada, kinnitas tema, et kaubad juba tehtud olla, mis wgnade asemele tulswad, enne kui need mööda läinud on. Need tehq rghu kindlaks ja käik umbusaldusfaada lõppema. Tema loota, et Senat sellega rahul on, mida tema maa heaks teinud, et Jtalia') üks kindel seisupaik Europa riikide  keskis oleks. Tema kõnet yn rõõmuga ja kiitusega kuuldud ja sellest selgib, et Kolmriigi - ühendus Jtalia poolest kindlast. kinni peetud ja Inglismaa poolt, kõige wähemast Jtalia kohta, tuetatud saab. Peale Jtalja on ka Roor-Tschechjlane Vasaty hiltuti käredat kõnet Kolmriigi-ühenduse wasta pidanud; tema enese era? koud on aga tunnistanud, et tema-ainult oma enese nimel rääkinud, ja on teda üksi jätnud. Nemad kartstwad Poolakate  ühendust Sakslastega ja oliwad sellepärast sunnitud,  oma enese kõige kuulsama kõnemehe wasta panema, et teiste ühendus neid täitsa wasta seina ei muljuks. Kõige kindlamast on Saksamaa ennast Kolmriigi-ühenduse poole hoidnud, wiimasel aeal on aga mõnes lehes mõnda nagu kartust ilmunud, et Saksamaa wahest ehk jälle petetud  saaks, kui Inglismaa awalikult ehk peituS selle ühenduse  osawõtjaks tuleb. Nimelt toowad ,Hamburger Nachrichlen,"  Würst Bismark'i kõnetuba, mõnda kahtlast tähendust  selle kohta ja München'i üleüldine Zeitung" kirjutab : Wilhelm't reisu eel Inglismaale, kus Inglased temale sel korral iseäranis hiilgawat waStawötmist ette walmistawad, wõikstwad need tähendused seda rohkem oma õige paiga peal olla, kui . Inglismaa lehtede kirjad seesuguste  juhtumiste juures mõtet äratamad, seal olla lootus,  et Saksamaa walmis oleks, edaspidi Inglismaa södafi wälja wöidelda." Wiimasel aeal on kõikide kaupade juures  Inglismaa ja Saksamaa wahel kasu ikka esimese kätte langenud. Sakslased näiwad sellest tüdinenud olema ja ei soowl stlmanähtawalt mitte, et Kolmriigi-ühendus Neliriigi-ühenduseks  muudetud saaks, ja nimelt ei näi neil selle juures usaldust oma noore Keisri tallitusie peale olema. ,Hamburger Nachrichtea" kardawad ka, et Saksamaa ja Inglismaa, suurem ligendus asju Saksamaa ja Wenemaa wqhel hukka: ajada wõiks. See leht, mis Würst Bismark'i wailnust läbi õhutatud on, kirjutab omas numres Jaanikuu 25. (13.) pääwast:: ,Meie seisukord Wenemaa wasta wõiks kahel teel fandemaks minna; esimesel teel otsekohe, teisel Saksamaa suurema söbrustuse läbi nende riikidega, keda tulewates aegades Wenemaa wastastekS pidada wõib, esimeses joones Inglismaaga. Tänine on, kas õigusega ehk ilma õiguseta, arwatud, et Inglismaal kõige rohkem asja olla, Wenemaa püüdmiste wasta Mustmerel ja Homikumaal (Balkapi poolsaarel) astuda; ette arwatud politikas seisawad Wenemaa ja Inglismaa kui wastased tulewal aeal, oma püüdmiste pärast Homikumaal ülepea ja Türgi riikiS iseäranis. Saksamaa politika suurem langemine Inglismaa poole, kui see tänine olnud on, saaks sedawiiff ikka kui wastane meel Wenemaa kohta wälja näitama, kui üks tulewa politika PõhjuS, mis oma warju juba nüüdse aea peale heidab. Sellepärast wõib arwata, et Wenemaa mure ikka natuke selle järel käib, kuida naabri nõu Saksamaa politika asjus Inglismaa kohta on ja selle selguse järel, kuida Saksa-Juglis sõbrus politika taewalangult  wälja paistab, Wenemaa umbusaldus Saksamaa tulewa politika wasta saab sellega sammus käima, kuida Saksa-Inglis sõbrus sügawamaks läheb ja weel rohkem selle paiste järel, kuida diplomatika seda nüüd näeb. Meil ei ole tõeste mitte himu aealugulikku sõbrust Inglismaaga  alamaks pidada, kui meie aõjä Wenemaa piirel, aga meie arwame, et see Saksamaa seisukorra kohta tulewal  aeal kasulik oleks, kui Saksa polittka juhtumiste parast, mis tuska Wenemaa ja Inglismaa wahel teha wõikstwad, ennast mitte enne köitma ei piaks, kui teised riigid, kelle külge Homikumaa asjad puuduwad, selle kohta kindla seisupaiga peale asunud on. Kahjul, mis Saksamaale omast seisupaigast  kestet Europa'! ja teiste suurte sõeamäe-riikide wahel tuleb, seisab see kasu wastas, et edaspidised muutmised  mis Europa põlewaS waldkondas, tulla wõiwad, Saksamaa külge hiljemini puuduwad, kui teiSte Europa riikide külge, kellel rohkem Wahemere ja Homikumaa  küsimistega tegemist on, kui Saksamaal. Et meie seda kasu mitte käest ära ei .anna, enne kui Saksamaa tõsised tarwitused seda sunniwad, selle peale ei wõi meie arwates mitte tungiwalt küll tähendatud saada." KäS Wanakanzleri noomimised palju aitäwad, seda saab aeg näitama. Hiljemini on Saksamaalt sõnumid tulnud, mis järel Kolmritgi-ühendus ulleste ja kuue aasta peale kinnitatud on. Saksamaalt Keiser Wilhelm ja Keisripraua on nüüd omal reisul Hollandisse ja Inglismaale. Kiel'ist sõitfiwad  nemad Helgoland'i saarele, kuS ülemad ja alamad neid suure rõõmuga teretasiwad ja esimene Saksa walitsuse  all sündinud poeglaps ema-süleS, /Helgolandst esimene  rekrul," Keisrile lillekimbu andis, kuna teised lapsed Keisriprauale lillekimbust tõiwad. Helgolandtst jsudfiwad nemad Jaanikuu 30. (tB.) pääwal aurulaew Mürft Bismark" peal Wilhelmshaven'isfe, kus nende ligiolemisel uus määratu soomuSlaew .Kurfürst Friedrich Wilhelm" mette lastud sai. Sealt läks sõit aurulaewa ,Hohenzollern"  peal Hollandi poole, kreuzer-korwett Wilhelm" saatmisel. KeiSripaar jõudis Heinakuu 1. (Jaanikuu 19.) pääwal Amsterdam'iSse, kus Kuuingaprauawalitseja  ja Kuninga-prinzess neid sadamas teretasiwad ja siis tõldades Kvninga-paleesse saatfiwad. Keisripaari kaasas on kolmteistkümmend auukandjat ja kaheksa teenijat. Hollandis tuled Herzog Ernst Günther von Schleswig Keisripaari kaasa. Inglismaalt läheb Keiser Wilhelm Norramaale, seitseteistkümne kaasalasega ja tahab seal teiSte asjade kestis ka walaskala jahti pealt waatama minna. Berlin'ist kaevatakse kartuhwlite kõrge hinna üle, miS seal turul juba kuuni 15 marka (nüüdse kursi järel umbeõ 6'/, rubla) kaksik-zentneri (200 naela) eest makSnud on. Frankfurdis Main'i kaldal on ostjate ja müüjate wahel tüli tulnud, mis Politsei wahele-astumist tarwitas. —> Saksamaalt, nagu mujalt ka, tuliwad wiimasel nädalil sõnumid marude üle, mis palju kahju teinud. Lothringen'  is, MeZ'i ümberkaudu, on Jaanikuu 26. (14.) pääwal pilwe-katke maha läinud, mis raudteed Courcelles'  ja Pange wahel alt ara õõnistas ja TetercheN'i juures tunneli (koobas-tee) weega täitis, nenda et mõlemitel  raudteedel sõidud seisma pidiwad jäätud saama. Köln'ist kirjutatakse Jaanikuu 26. (14.) pääwal: /Wiimasel ööl läks raske maru üle Pealt-Rheini maakonna. Ehrenbreitsteidis sai üks küün lõhutud ja uulitsad wee alla pandud, nenda et inimesed ülemate kordade peale põgenema pidiwad. Pfassendorfisse ja Horcheim'isfe on pionierifi appi saadetud. Raudteel Niederlahnstein'iSse pidiwad sõidud mitu tundi seisma. Wiucheriugen'iS,