miks on see maal nii korratusesse jäätud. Pole ju maal nimelt seda tarwis, et koerale  suukorw muretsetaks, aga selles on koerakett wõi teine abinõu, mis teda õuueS kinni peab. Sest keegi ju tvist selle tarwis koera ei pea, et ta tee pääl teekäijatega  peab wõitlema, maid palju ennem oma maja wahtimiseks. Päälegi on niisugused  koerad, kes wäljasi ja teesi mööda ümber hulkuwad, oma peremeeste tasule ju mõnegi hää rublaga kahju teinud, küll lammaste ja teiste wähemate loomade murdmise  kui ka inimeste kiskumise läbi. Ning üle kohus ei olnud see sugugi, kui niisuguse koera peremees seda ehk teist kahju, mis tema koer teinud, maksma sunniti; selles oli ta ju ise süüdlane. Ülemal tähendatud  halbtuse eemal tõrjumiseks oleks küll tungiwalt tarwis sammusid teha. Kaarmalt. Pühapäew 27. Septembril, pärast lõunat kell 3, oli siin Loona walla üheklaS  silise ministeriumi kooli awamine  endises Elmc tsentralkooli majas. Maja õnnistamist toimetas esmalt Pilla preester M. Podrätschikow Wene wiisi järele kõiki tubasid pühitsetud meega pritsides, kuna selle järele Kaarma  õpetaja F. Ederberg Ew. Luteruse usu wiisii maja õnnistas Matt. 7, 24 —27 põhjusel. Selle päälc kõneles rahwa koolide inspektor Dubrowin  Wene keeles, mis ministeriumi kooliõpetaja  Kukk ümber pani. Lõpuks lauldi keisri laulu Wene ja Eesti keeli. Õnnistamisest wõttis ka osa uus Saaremaa kommissari asetäitja herra Sander. Sellesse uude kooli wõetakse mõlemast  usust lapsi mastu. See on esimene üheklassiline  ministeriumi kool Saaremaal. Pühapäewal 27. Septembril pühitseti Kaarena  kirikus,p ia4i li,pü h a. Kihelkonna õpetaja hr. Masing pidas jutlust ja kohane õpetaja hr. Ederberg kõneles Jerusalemma ära wõitmisest. Kihelkonnalt. Õiendus. „Saarlase"  37- numbris oli teatatud, et Kihelkonna  kirikutorn selle pärast mitte pole sel aastal walmiS saanud, et mitmed koguduse  liikmed ei olla oma kiwiosasid ära toonud. Nüüd teatakse meile, et materiali puuduse pärast ehitamise töö üheski päewaks  seisma pole jäänud- Töö olla hästi edasi jõudnud, müür on juba 80 jalga kõrge ja on loota, et tegemata müürijagu, kõigeks 100 jalga, meel enne talwet malmis  saab- Kihelkonnalt. Nagu „SaarlaseS" kord lugeda  oli, pidi Lümmada wald endiste wolla ametmeeste  käest kahju tasumist nõudma, sest et kohalise  ministeriumi koolimaja katus hooletumalt ja halwast materialist tehtud on, nõnda et see wiimasel  ajal sugugi wihma ei pidanud. 18 Sept. s. a. oli nimetatud asi Saaremaa I. jaoskonna rahukohtuniku juures harutada, kus juures endine wallaivanem Jüri Ratas seletas, et temal kõige selle asjaga midagi tegemist ei olla, sest selle tormis  olla woiikogu poolt waiitud ehitusekommisjon olnud, kes pidanud ehitusetöö ja materjali häiiduse  järele walioama. Tema endine abiline Madis Nurja seletas selle wastu, et ecsnimetatud wallawonem  Ratas olla kõik selle raud pleki, millest tüli all olem katus tehti, tellinud sa tema, RataS pidada ainult selle haäduse ja halbtuse eest wastama.  Kolme kostjat ilmunud ei olnud. I jaoskonna rahukohtunik otsustas, et endine wallawanem RataS, tema abiline, ehituse kommisjoni liige Madis Nurja ja ehituse kommisjoni liikmed endised woiimehed: Peter Kuiwjögi, Peter Pannelja Peter Lahk peawad Lümmada matkale 487 rubla maksma ministeriumi  koolimaja katuse ümber ehitamise tarwis. Kostjad ei olnud nimetatud kohtuotsusuga rahul ja kocbasiwad edasi. Nagu tunnistajate ütelustest  selgus on eesmmctatud koolimaja katuse ehituse materjal, ku! see ehituse kohale toodud, täiesti mädanenud olnud. Waljakast. 29. Septembril on Kangurselsa mõisa rehi maha põlenud. Wiljapeksu masin ja valju wilja on sisse jäänud. Tulehakatus teadmata. Pärnus asum lroonumetsade rewident, K. Aun, sugu poolest eestlane, on kroonumaade-minist. poolt ühe oma kirjatöö eest, milles kroonu metsade olu korraldamise ja tulude tõstmise kohta plaani antud, rahalise anuhinna saanud. Sarnaste kirjatööde tegemiseks oli kroonumaads ministcrium kolme 19, ja' nendest langes uks eestlaste osaks. Zurjewist. Riia ringkonnakohtu ajutise osakonna  ees oli 18. Sept., nagu „Nordlivl Ztg." teatab, laenukassa-pidaja Sadiku protsess liiakasnwõtmise  pärast harutamisel. Kaebealusele anti süüks, et ta aastal 1894 ja IS9S oma laenude eest 3 künni 5 protsenti rubla päält kuus nõudnud, nimelt  2 prots. rubla päält laenu ja 2 prots. pandi hoidmise eest, hoolimata sellest, et seadus ainult 1 prots. kuus rubla päält ühes hoiumaksnga  lubab wõtta. Kuna üks osa tunnistajatest kaebtust selgel sõnal kinnitas, andis teine osa kohtuesimehele  põiklcwaid waStuseid, kuna nad kohtuteinud  ja et ta selle ainult kehwade inimeste kasuks asutanud. Prokurör palus kohust, kaebealuse  «inimesearmastus!" tarwilikui määral meeles pidada, mispärast kohus Sadiku (wiimast Kõigekõrgemat  armumanif-sti tähele pannas) 1 kuuks 19 päewaks mangi mõistis. Tallinna langemist Wene mäe kätte 29. Sept. 1719 mälestati tähendatud päewal ka sel aastal Tallinna linna Lntheruse usu kirikutes jumalateenistusega. Wirnmaalt. Haljala kihelkonnas, Maria mallas on üks jõukas kohaomanik kasulikuks arwanud,  oma ainust last mitte kooli panna. Koolitrahwi  maksab ta ära. Laps on üle 13a. ivana ja ei oska meel kirjutada. Kõige koe'isõprade palwed,  et ta lapse kooli saadaks, on ta tagasi lükanud. Riia on kui meie maa suurem linn ajalehtede poolest juba hästi perekas. Nagu „Balti Westn." teatab, tuleb sääl 29 ajalehte ja ajakirja wälja ning nimelt Läti, Wene ja Saksa keeles 3. Nagu tuttaw, loetakse päewalehti kõige enam selles linnas, kus nad ilmuwad, kuna neid posti kaudu wõrdlemisi palju wähemal armul saadetakse. Kõige enam loetud päewaiehed olnud möödaläinud aastal „Baltijas Westnesis" ja „Dllna Zeitung", esimest saadetud posti kaudu 3999 eksemplari, teist umbes 2699 eks. Wene lehte „?nMei-iö Wviuiõ" saadetud posti kaudu 699 eks. Selle wastu loetakse aga nädalilehti kõige enam posti kaudu tellijaid „Balss'ii" ja «Mahjas WeesiS'el" esimesel  umbes 4299 eks., teisel umbes 3599 eks. Jalarändaja von Rcngarten jõudis 27. Septembrit Riiga, see on sinna paika tagasi, kus ta 15. Augustil 1894 kell 4 hom. oma teekonda ümber maailma algas. Ta on seega oma teekonnaks  ümber maakera aega tarwitanud: 4 aastat 1 kuu 12 päewa ja 12 tundi. See on tõesti suurepäraiine proow jalarändaja raudsest lerwisest, kehajõuust ja tahtmise-kindlusest. Esmalt läks hra von Rengartenile üks seltsimees, Nicolai Greinert Riiast kaasa, aga see jättis iväsitawa teekonna juba paari nädala pärast katki ning Rengarten rändas üksi edasi. Kui Rengarten 25. Sept. Doblenist tulles Miitamile lähenes, tahlis ta 12 iversta ivümasest linnast, ühes kõrtsis, öömajale jääda. Jäme kõrtsipapa ei andnud aga maailmarändajale  ulualust ja wiimane pidi pimedal ööl ja ivoolawa wihmaga meel 7 wersla edasi marssima.  Miitawis pidas von Rengarten oma reisu üte kõnet: Riias saab ta wist mitmel õhtul kõnelema.  Suured rahwahulgad wõtsiwad julget reisijat Riias wastu. Liibatuist. Keiserliku Majesteedi fiin olemise üle Ta läbisõidul Kopenhagenisse toob „Lib. Ztg." järgmise teate: „Kell 7,40 min. hom. jõudis Keiserlik rong talwesadama sillale, kuhu Kuuramaa asetäitja kuberneri herra, kindluse komandant, linnapää, politseimeister ja sõjamäe- ning tsiiwiilesinikud  kokku oliwad kogunud. Sadamasillal olemas  pawiljonis wõttis Keisri Majesteet abikuberneri  herra ja kindluse komandandi herra kõigialandlikuma rapporti wastu ja kõneles armulikka  sõnu wastuwõtjatega. Scepääls astus Majesteet  malmis seismasso aurupaati, mis koosolijate  hurraa hüüdmisel kiirel sõidu Keiserliku aurulaewa  „Poljarnaja Swjesda" poole hakkas sõitma; kuid suurte laenete pärast, mis wäikese sõiduriista laele ühte lugu suuri weehulkasid pildusiwad ja tuld masinas püüdsiwad ära kustutada, oli aurupaat  sunnitud ümber pöörma. Waheajal oli insheneri-aurulaew „Avantpori" leitnant Kotschetowi  juhatusel malmis seatud, ning Keiserlik Majesteet  astus wäikesest aurupaadist mere-kindlamasse  aurulaewa, mis rutulisel ja julgel sõidul Keiserliku laema juurde jõudis. Kui Majesteet laewa astunud, sõitis „Poljarnaja Swjesda" kell 3,45 min. hom. lääne-sihis merele. Aga põhjatuul  oli kange ja laened kõrged, nii et „Poljarnaja  Swjesda" IJ/2 tunnise sõidu järele ümber pidi pöörama, ning kell 1,10 min. lõunal sõitis ta jälle meie warjatud sadama suust sisse ja heitnud  ankru malja. Järgmisel päewal kell 2,25 min. p. l. tõmmas „Poljarnaja Swjesda" uuesti ankru üles ja sõitis hääl ilmal Keiserliku Majesteediga merele." Keiserlik Majesteet jõudis, nagu „Wene telegrahwi seltsi" traadisõnum teatab, 26. Sept. õnnelikult Kopenhagenisse. Kowuost. Piinamine. Terme Komno linn on ühe jälgi sündmuse pärast, mis just keskajalist piinamist meelde tuletab, suures erutuses. Kurjategijad  on katoliku preestrid. „Swet'ist" loeme selle üle järgmist: 17. Augustil ilmus talunaene Eewa Bcrnatowitsh ühe politseiametniku juurde ja teatas, et katoliku waimulik mees Beljakowitsh kahe kirikuteendriga teda oma korterist kinni tabanud  sa moorimehe pääle wiinud, kes teda katoliku Püha-Risti-kirikusse sõitnud. Kirikus awanud waimulik mees altari ees ühe saiakäigu ja tõuganud  Eewa Bernatowitshi käigusuust alla keldrisse. Warsügi tulnud waimulik ise ka keldrisse ja hakanud  mangi keppidega peksma, kuni ta meelemõistuse  kaotanud. Peksmine sündinud sellepärast, et Eewa Bernatowitsh enese korteris üht naesterahwast  Shukowskajat elada lasknud, kes ühe Oigetusku  «venelasega sõbrustanud. Waimuliku mehe ohwer pääsnud alles kahe päewa pärast, pääle selle, kui ta meel mitu korda peksta saanud, näljast  ja janust nõrkenult piinamisc-koopast wäija. Sellepääle wõetud Shukowskaja piinamise alla. Kui politseiametnikud preestri Beljakowitshi juurde ilmunud, kohkunud mehike ära ja andnud politseiametnikkudele  nende nõude paale Shukowskaja kätte, keda nurjatu ühes pimedas ruumis mängis hoidnud.  Shukowskaja tunnistanud, et preester teda kaheharulise piitsaga peksnud ja tema riided seljast lõhki rebinud. Ka teadnud tema awaldado, et kotoliku preestrid juba ammust aega endi wiha-aluseid  inimesi sel wiisil piinawat; maa-alusteS keldrites  leiduwat wahel alati mehi wõi naisa. Kirikukuube  kandew kurjategija pandi wangi. Keldrites ja wvlwkäikides leiti p inamise-rüstu ja tunnistust selleks, et waimulikud mehed just suurel wiisil ja plaanilikult piinamist toimetanud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühckpäewal, tB. Oktobril., Eestikeeli jumalateenistust ja lauarahiva wastuivõtmist  kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewak kell 1 lõuna. 41 Saarlane Vastutaja toimetaja Hartwig Tast, eanS. vee. poi,