Postimees Nr. 2V9. 1899. Teisipäeval 21. septembril MetjasKüTNneskolinas aiasLakäik. Tuleb iga päew wälja, üksnes mitt puh apüemadel, suurte? pühadel egc kroonupühadel. Agat nadatit ikmvk eratisa. Toimetuse adress: „Postirm:Se" toimetusel Vene keeli: Ki» rsz. „Posti mees", Npkekk Auch. r)' 6. Toi nietaja kõnctund: liuna Raekojas, leke tali tules kell l—2 l. „Postimche" talitus ja trükikoda, kus ka muil ruk noosid toimetatakse, on Jnrjewis linna raekojas Nsscmiue: Suure Turu poolt. Tallinnas on abitali tus Harjuwärawas, Tesloni majas; Wiljandis abi taUtus, Lossi uul., Ellrich'i majas, A. Tõüaiepv't raa.-natutauptus. Slarmas abitalitus, Vaksali aul Leutdaiuni majas. Testimise hind on: 12 r?m raiale 5 ». f., pos:na vääle 4 r ll „ „ 4r. «5 „ i i .. ~ »r. 7-- . ic- „ » 4r. 3a , '.a »r. 35 ii ... 3r. 83 . S » „ 3r. . 3 „ „ 3r. 43 ?.. 8 „ „ 2r. 70 7 .. ..3 ~ (,5 '.. . 7 .. .. 2 r. 3^' » L „ „ Lr. S 0 !> , ~2 » 3 ... 2r. 20 ?., 3 „ Ir. ' 4 ... Ir. L' 1., .. ! . ~ Ir. 33 3 1 r. Z 3 k.. .. 3 , .. 1 r. - ~ 2 ~ ~ 2 L. I „ „ - r. S 0 5.. z 10 Wäliamaale 2 korda nädalis saates 6 rbl., iga päe.v saates lil rbl. Üksik nummer Z kop. 5 kop., !ebe eesotsas 20 k. Kell 11 e. l. ülesantud kuulutused wõiwad wee selsamal päewal ilmuda. Tellida wöio ainult iga kuu 1. päevast alates. Ndressi muutmise eest tuleb 10 kop. maksta ja waua adrcss ülesauda. Saa« mata Muud numbrid saadab lehe talitus ainult siis maksma järele, kui nende tellimine 11 päeioa jooksul pärast numbri ilmunust postile ou pandud. Joodikute päästmisest ja joomakatku tõrjumisest. iii. Mispärast on joodikute päästmine tarwlik ja Võimalik,  ja kes on kohustatud seda tööd tegema. Kui palju ihu ja hiilge, maranduse  ja auujstahju alkohol teeb, seda näeme Võõramaa arwustikust. Inglismaal  arwatakse liiast joomisest tulnud olewnt: kõigest wacsusest, 6/4 kuritegudest, pool oja ihulikkudest haigustest, tolmas jagu waimuhaigustest,  kolmas jagu enesetapmistest, 6/4 kõigist hulka läinud lastest, kolmas  jagu laemade hukkaminekutest. Saksamaal on asjalugu sarnane, ühes aruandes et joomise läbi enam haigusi ja et suremine: suurem on, et suur jagu enesetapmistest  ja maimuhaigustest alkoholi tarwitamisest on tulnud, et waesus, rahutus, õnnetus, suguline roojus, ülematele Mastutõrkumine kõige enam joomisest tuleb, et alkohol joodiku enese ja tema laste ihu ja waimutcrwise  pääle mäga halmasti mõjub. Saksamaal on haigemajades 1877. a. 4272 hinge olnud, kes alkoholist Vaimuhaigeks on jäänud, aga see arw on aasr' aastalt kaswanud, nõnda et a. 1885, s. 0. 8 aastat pärast seda juba 2V2 korda nii palju oli, s. 0. 10,360. Need armud ou haigemajadest mõctud. Waalame nüüd Vaimuhaigete majade pääle. 1877 oli sää! neid, kes joomahulluses  haized oliwad, 813, aga 8 aastat  pärast seda 1614. Joomahulluses  ou 1877. a. surnud Preisimaal üksiuda 1077 meeste- ja 88 naesterahwast,  aga 8 aastat pärast 1281 meeste- ja 158 nacsterahwast. Enesetapmiste  juures on joomine põhjuseks  olnud 1873. a. 327 korda, aga 12 aastat pärast seda 603 korda. Baer ütleb, et Saksamaa waimuhaigemajades  25"/ o joodikuid ou. Wangimaja ülemad ja politseiametnikud  teawad sellesama tunnistuse järele  juba ammust ajast saadik, et kuritegude juures põhjuseks kõige enam joomine on. Wangimaja ülem Or. Krohne seletab ühes kõnes 1883. a.: Kõik kergemad ja raskemad peksmised ou liiast joomisest sündinud  ja suurem jagu tapmistest, surnuks  loomistest, olgu kogemata ehk meelega, on joomise tagajärjeks. Niisamuti  la Margused. Sagedasti on inimene küll hädakorral warastanud, aga see häda ehk waesus on enamasti  joomisest tulnud, nimelt Sugulise roojase põhjuseks on enamasti  alkoholi tarwitamine. Kus joomine kaswab, kaswab ka kuritegude  arm, kus joomine kahaneb, kahaneb  ka nende hulk, nagu seda lirimaal  näha, tus pater Mathew südisti selle kohta tööd on teinud, ja Rootsis,  kus riigiwalitsus ise joomist tarkade  seaduste läbi ou Vähendanud; sääl on ka kuritegude arm ruttu kahanenud.  Saagu nendest armudest. Joomise  katku kätte surcb 100 korda enam inimesi, kui terwes maailmas raudteede õnnetuste läbi. Nende õnnetamute eest kantakse wäga wähe Lihtne inimene peab iga joodikut hukka läinud  inimeseks, keda wõimata päästa. Et joodikute parandamine ja päästmine  wõimalik on, seda tunnistab püha kiri, teadus ja igapäewane elu. Püha kiri hoiatab ia manitseb wiina üleliiga tarwitamast (5 Mos. 21, 18—21; 1 Petr. 4, 3; Gal. 5, 19; Room. 13,12; 1 Kor. 6,9.) ja näitab meile, missugused tagajärjed  niisugusest üleliia joomisest tulewad  (Jes. 28, 7; Siiraki tarkus 31, 23; Luuka 21, 34; Hosea 4, 11; Ewesuse 5, 18; Õpetuse sõna 20, 1.). Joodikud eksiwad ja tuignwad, wiin wötab meele ära, ja teeb möllama  ja rumalaks, joodik ei saa magada,  saab wihaseks ja tunneb walu, liig joomine koormab südant ja sellest  tuleb õnnetu elu. Püha kiri nõuab ka tungiwalt joodikute käest, et nad peawad oma himule wastu panema ja joomist maha jätma. Paulus kirjutab: Ärge jooge endid täis wiina. kust üks õnnetu elu tuleb.  Tema usub siis, et Eewesuse joodikud joomist suudawad maha jätta. Aga püha kiri jutustab meile ka, et esimestes kogudustes joodikud endid parandanud on. 1. Kor. 6, 10, 11 on kirjutatud: c„Ei wargad, ega ahned, ei joodikud . . ci pea Humala riiki pärima. Ja teie olete mõningad seesugused; aga teie olete ära pestud, teie olete pühitsetud, teie olete õigeks tehtud Issanda Jeesuse uime sees ja meie Jumalu Waimu läbi." Meie kuuleme, et joodikud on ümber pvörnud ja uut elu hakanud  ja wiina waimu asemel wa- litseb nüüd nende sees Püha Waim. Et aga joodikutel wõimalik on ümber  pöörda ja endid parandada, selle pärast nõuab ap. Paulus, et ristiinimesed  nende joodikutega, kes mitte ümber ei pööra, ei pea tegemist tegema  ei kiriklikus, ei ka kodanlikus elusl: „nendega ei pea Leie ka mitte sööma." Ja mis Greekamaal 1800 aasta eest wõimalik oli, on ka täna päew weel wõimalik. Kristlikkudes joodikute  parandusmajades ja „Sinise risti" asutustes wõime wäga sagedasti  neid näha, kes hoopis parandatud  säält wälja tulewad. Neid oleks weel palju enam, kui mitte nii wäga palju jälle tagasi ei kalduks oma wana tee pääle. Kes aga tahab  ennast lasta parandada, seda on ka wõimalik parandada. Kes on nüüd kohustatud seda päästmise tööd tegema? Muidugi need, kes joodikul kõige lähemad on joodiku perekond, sugulased. Niipea kui üks perekonna liige jooma hakkab, peab terwe maja päästmisepaigaks saama. Perekonna liikmed peawad kas hoopis ehk ajutiselt  alkoholi tarwitamist maha jätma, ehk kõige wähem siis, kui haige uende juures on. Kõik perekonna liikmed peawad haigele eeskujuks olema, nende juures peab haige nägema, et ilma õlleta ja wiinata wäga hästi läbi saab, ja et kõik selle juures terwed, prisked ja rõõmsad on. Joodik  ja tema omaksed peawad nagu Jumalaga lepingu tegema. Selle lepingu esimene paragrahw on: „Tänasest  päewast mitte üks tilk enam!" Ja teiste ees peawad nemad awalilult  tunnistama, mispärast nemad seda teewad, kui ka wast sellepärast peaks pilkamist karta olema. Perekond  hoidku töiki joodikuid ja kõiki, kes joomisest kergemeeleliselt könelewad,  omast majast eemal. Perekond olgu lahte ja helde haige wastu ja ärgu pahandagu teda ta sel ajal mitte, kui ta joobnud olekus on. Katsutagu temale oma kodu armsaks,  lõbusaks ja kalliks teha kas mängudega, wõi ettelugemisega ehk aiatöö ja muusika läbi, et temal mitte aeg igawaks ei läheks ja et tal igatsust ei oleks kõrtsi miuna. Wäga tühris asi on ka tema söögi püäle waadata. Würtsiseid jvökisid ja roogasid ei pea temale mitte antama.  Liha peab tema wähe sööma. Kes aiawilja sööb, sel ei ole kunagi, ehk wäga harwa janu. Sellepärast ei ole taimeolluste sööjatel mitte suurt isu jookide järele. Joowastawate  jookide astmele katsutagu mõnda teist mailsewat jooki muretseda, nagu theed, limonadi, seltersmett, kakao. Muidugi on ka tarwis tubli arsti käest nõun paluda. Kui seda kõik wõimalit oleks teha ja kui kõige päält perekonnaliikmed möistaksiwad haige eest palwet teha, teda kirikusse juhatada ja ühes temaga mõne karskuse  - seltsi liikmeteks astuoa, siis oleks weel' wöimalik mõndagi noort meest ehk perekonnaisa joomahaigusest  ja katkust päästa. Perekonna kõrwal peab ka laiem ringkond niisugusele haigele appi tulema. Ühe töökoja sellid, ühe Ümbriku  töötegijad, ühe poe müüjad, ühe postkontori ehk kohtu ametnikud, ühe kooli kooliõpetajad on niisugused  ühisused, kes palju oma liikmete kohta mõjuwad. See mõju wõib häa ja halb olla. Kui ilus ja hää oleks see, kui ametiwenuad komis- Wõitlus Rooma pärast. ajalooline romaan. Ümberpannud J. Itwes. Wiies raamat. 70 „Kuninga elu oma rahwa hääks, nagu su wanne su'lt nõuab." „Õnnetu wanne!" „Su kohus oli seda wanduda, su kohus on seda pidada. Ja sa pead mind Rooma kuldsaalides meeles, jaman nagu mina sind omas majakeses kaljumäel. Sa ei unusta neid kümmet armastuse ja ustawuse aastat ja meie kallist poisikest." „OH mu naene, mu naene," hüüdis Witigis ja wõrtis tast't mõlema käega kinni. Teine kummardas :a juurde alla ja pani parema käe ta pruunidele juustele. Seni oli Wahhis ligi jõudnud. Ta waatas natukese aja päält, siis ei suutnud ta enam wälja kannatada. Ta tõmbas oma isandat tasa kuube pidi: „Jsand, kuulake, ma tean hääd nõuu Z Kas te kuulete?" „Mis nõuu wöib sinul olla?" „Tulge ühes! karate mu hobuse selga ja ratsutage emand Nautgundisega minema! Mina tulen tagant järele. Jätke kõik kroon ja riik nendele, kes teid nii piinawad, et teil pisarad silmis. Teile ei ole see õnne toonud. Nad ei soowi teile hääd. Kes wöib surnud krooni pärast meest ja naest lahutada. Sõitke minema, ütlen ma! Ja ma tean ühte kaljumaja, kus teid ainult kotkas wöib üles leida." „Kas su isand oma riigi juurest samati peab ära jooksma, nagu halb ori oma peremehe juurest?" „Ela hästi Witigis! Wõta siit see siidist lindiga karbikene,  lapse juuksetutid on sääl sees ja üks," sosistas ta ta otsaesisele suud andes ja talle medaljoni kaela pannes, „ia üks lutt ka Nautgundise poolt. Ela hästi, sa mu elu!" Witigis tahtis talle silmi waadata. Aga tema hüüdis: „Edasi, Wallada!" ja kihutas minema.  Wahhis ajas nelja järele, ja Witigis seisis liikumata paigal ning waatas neile tagant järele. Enne kui tee pööris, pidas Nautgundis weel korra kinni ja liigutas kätt, siis oli ta kadunud. Witigis kuulas hobuse kabja häält nagu uues. Alles kui see waikis, pööris ta ümber. Aga ta ei saanud edasi. Ta astus tee kõrwa. Sääl oli teiselpool kraawi suur sammeldanud kiwi. Sinna istus Gooti kuningas otsa ja tuges käed põlwede ning pää käte najale. Kõwasti wajutas ta sõrmed silmade ette, et omast walust ilma ja kõike mis wäljas olemas lahutada. Pisarad tungisiwad tal käte wahelt wälja, ta ei pannud  seda tähele. Ratsamehed sõitsiwad mööda, ta kuulis seda waewalt. Ta istus liikumata tundide kaupa, nii et linnud ju otse ta pää päält üle lendasiwad. Juba oli päikene lõunas. Wiimaks kuulis ta oma nime nimetatawat. Ta lõi silmad üles: krahw Tceja seisis ta ees. „Ma teadsin, ütles see sina ei ole aralt Põgenema  pannud. Tule ühes tagasi ja päästa riik aral Kui sind täna telgist ei leitud, lagunes laagris jutt laiale, sa olla krooni jätnud ja minema läinud. Pea jõudis see ka linna ja Guntarise kõrwu. Nawennalased  ähwardawad wälja tungida. Nad tahawad Belisari leeri minna. Arahad teeb meie wäe keskel krooni saamise pärast  tööd. Kaks kolm kuningat on tulemas. Kõik laguneb, kui sina ei tule ja ci päästa. „Mma tulen ütles ta nemad hoidku endid l Kõige parem süda lõhkes selle krooni pärast, ta on püha ja nemad ei pea ta pühadust rikkuma. Tule, Teeja, lähme laagrisse tagasi." Teine osa. Esimene pää tük k. Kui kuningas Witigis laagrisie jõudis, leidis ta säält kõige suurema segaduse eest. Wägisi suudis teda käesolema silmapilgu häda oina muret unustama ja andis talle tegemist  tenoeks ajaks. Ta leidis sõjamäe täies korratuses ja hulga erakondadesse  eraldatud olcmat. Selgesti sai ta aru, et kõige Gooti ettewõtte langemine  selle tagajärg oleks olnud, kui ta krooni maha pannud Wöi sõjamäest lahkunud oleks. Mõned mäcjaod oliwad ära teele minemas. Mõni osa tahtis wana krahwi Gripaga Namennas  ühendada. Mõni mässajate kiida heita; mõni Jtaliast lahkuda ja üle Alpide ära põgeneda. Lõpuks ei puudunud ka neid, kes uuest kuningawalimisest  rääkisiwad. Kuid ka selles asjas seisiwad üksikud erakonnad, sõjariistadega ähwardades, waennliselt wastastikku. Hildebad ja Hildebrand hoidsiwad weel neid ühte, kes kuninga põgenemist mitte uskuda ei tahtnud. Vanamees oli seletanud, kui Witigis tõesti põgenenud,  siis ei tahta tema enne puhata, kuni wandemurdja kuningas samawiisi otsa saanud kui Teodahad. Hildebad hurjutas igatühte, kes Witigisest nii mõtles,  kadekonnaks. Nad oliwad kahekesi linna ja mässulaste laagrisse tee kinni pannud ja ähwardasuvad iga taganemist sinna poole wäewõimuga takistada, kuna hertsog Guntaris, kes segadusest kuulda oli saanud, aegamööda kuninglaste leerile lähenes. Igal poolt leidis Witigis rahutuid hulkasid, nägi äraminewaid  jalkasid, ja kuulis ähwarduse ja needmise sõnu iga silmapilk wõis terwes leeris werewalamine tulla. Ruttu otsusele jõudes tõttas ta oma telki, pani kroonkiiwri  päha, wõttis kuld walitsusekepi kätte, kargas siis oma tugewa sõjatäku Borease selga ning kihutas Teeja saadetusel, kes Teodcriki sinist kuninga lippu tema pää kohal hoidis, läbi tänawate. Leeri keskpaigas nägi ta ühte meeste, naeste ja laste salka, ka wiimased oliwad ikka Gooti wäega ühes, kes ähwardawalt läänewärawa poole liikus. Hildebad käskis oma mehi õieli hoitud odadega wärawa  ette astuda. „Laske meid wälja, kstendas rahwahulk, kuningas on ära põgenenud, sõda otsas, kõik on kadunud, meie tahame oma elu päästa." „Kuningas ei ole mitte niisugune tola nagu sina," ütles Hildebad, kõige esimest nende hulgast tagasi tõugates. „Jah, tema ou äraandja, kisendas see, ta on meid kõiki maha jänmd ja paari naeje silmapisara pärast ära andnud." „Jah, karjus üks teine, ia on meie wendadest kolm tuhat maha tapnud ja siis ära põgenenud." „Sa waletad," ütles üks wagune hääl, ja Witigis pöörts iimher laagri nurga. „Õnu sulle, kuningas Witigis' hõiskas hiiglane Hildehad, waadale teda, sääl ta on ' Kas ma lelle seda ikka ei ole ütelnud, teie mälupääd. Aga oli ra paras aeg, et sa tulid, muidu oleksiwad asjad halwals läinud." Sääl ratsutas paremalt pool: la Hlldebrand mõne ratsanikuga lähemale. Joh. Matmgren'i raamatukauplus, Peterburis, Suurel Koujushen. nr. 8, on hommiku kella V-29 kuni õhtu kella 8 awatttd; nädali pühadel,  Wcne- ja kroonu pühadel hom. kella V2II kuni õhtu kella 5.