Guillerma in, L evõü qst u fkW,'G äM dibert, Mo utõstn ja AK a stS/ Ma InglaW vangis pidadä ja nende trstStest WgkwMseM Mudest, Näärikuu 21. (9.) pää»val kõSk MuS. aga meie olecke ikka "Wg§tofed^' laskstwad naõSte ' ja/ ümber kogustwad. Meie külge ei olekUUlidpüUtunud Röövlid wedasiwad Meid pilkaMiStega jär«ve WWe.""Seät rööwitc meie kübaiad"°) jä kork aSiäd, «irida iiiM?äH'M" kiSkyda wõidjZ Hwastikä,' /ioorS' jDWU wedäS «Usid paali ja wiiS Wd Mpkkän . Jitglis-Idaafrika-sellsi fScowäe-peäktku) Kure, ' keS tohe killüitas, et mete tõma Vastgid Mma ändiS meid kodurahva peamehe Kampala sse wita tahtis. Meie chstqM ivaM, sest Vest röövlid oliwad oma MkiS iiSuukS wMud, meid tee peal ära tappa. SiiS wiiS arst (wist Dr. Wrtght) meid «vahi all kindlusesse. j?atok.' Mõustee^'! oli"^iäitSte' NörkenM Kapitän Lugakd andis Meile häid iõnus äga selge ost/ et meie leina mängid oleme. Meist õst jubä kUnStümmeNd seia toodud, iseäranis palju naest. O Matia ei weel fiin. Kui wi lets, nendega nagu orjadega Ümber käima näha! Kapitän Lugard päris meie käest tõutust, Kampala'st mitte põgeneda. . . KühU põgeneda? Mina tahan Kapitäni  käest pärida, wäheMafi yeli miSstonäri ara reisida lasta. Meiega käiakse nagu wiimaSte inimestega ümber, meie saame neist BagandalaStest pilgatud, keS ennast InglaSle poole hotawad. Kui tgua saab meie wangipölw  kestamas MiSfugune teutuS Prantsusmaale, et selle u«aa pojad üheS InglaSte kindluse» «vangis peetud ja nagu kurjategijad teutalud saamad! Meie et kuune «veel nende paljude werepefu-ohwrite nimest. Kapitän WilliamS kiitleb, et temü oma suurtükiga kuuS paati põhja lasknud olla! läht naeSte ja laSte peale oli Bulmgugwe  saarel koledal melsalise-kombel, Marim-suurtüki käitsusel, miS mitu tuhat kuuli meie waeSte Khristlaste peale laskis Meie oleme oma silmaga näinud, tuida hulgale meie laõtest püss rinna waSla pandud sai ja nemad surmatud saiwad. Meie oleme uatnud, kuida Võimatumaid  naest ära wceti ja neid toorel kombel löödi. See sündis, kuna InglaSte suurtükk meie KhristlaSte peale tuld andis, keS Kapitän WilliaMS'i fitma all langest,vad. Jaht orjade peale keStab weel edafi. Saar ou surnutega ja haaivatutega kaetud. Rohkem kui t()(10 naest ja last on orjadeks — ÜheS sellesama miSstonäri kirjav Küünlakuu 2. (Näärikuu 21.) pääwall on üteldud , .WilliamS  tahab Mwanga erakonda häwitada; tema ise ütleb seda meile. Vatsr Moullec on wäga haige; asemeks on temal ainult üks pleht pilliroost ja katteks üks narts santi puuwilla-riiet. Inglased tasemad meid täieSte alaSti jääda Kapikan Williams'i filma all oleme meie tväljaröõwitud ja on meiega teutlikulk ümber käidud, kuna tema oma suurtüki taga seifis, kui üks oma «võidu peale uhke sõeameeS. TSeSte, tema wõiS uhke olla: telna oli praegu naeSte ja laSte peale tuld annud/ Inglismaa ParlamentiS on Jaanikuu 2. (Lehekuu 21.) pääwa! mitmed telegrammid lugude üle Uganda S ette luetud. Esimene telegramm oli Jürikuu 18. (2.) pääwaft Inglismaa Konsuli käest Sansibaris, Lord SaliSbUry'le. SelleS saamad sõnumid Prantsusmaa miSstonäride ja kodurahwa keSkist KatholiiklaSte surmamiSke üle Uga»da'S, mille eest Kapitän Lugard ja Inglis Idäafrika-seltst amet. nikud waötama pidada, üleS luetud. Lord SattSdnry päris Jürikuu 28. (16.) pääwal selle järel, kust need sõnumid tulnud on ja sai waSlusekS et need Prantsusmaa Uganda Piiskopi ja Lieutenaut Langhe!d't arnaudetest wöetud on. Lehekuu 16. (4.) pääwal saalis IstgliSmaa Konsul Sansibaris sõnumit InglaSte poolt, et Ugaüda S suured wõitlemised  olla ja Kapitän Lugardil fõeariiStu ja pkSstmoona tar«viS minna. lügliS Idaafrika-seltS saalis Lehekuu 16. (4) pääwal ühe telegrammi MombaSsaA, mille järel Kapitän Lugard, kui Khediwe selleks luba annab, tuhat meest heade sõeariiötadega EgyptuS'e söeawärst palgata tahab, kes Selim-Bey juhatusel Inglismaa lipi, all Võitlema  piawad. Uganda on ka üks neist AMa tähtsatest  maadest, mida Saksamaa oma »uue kursid all Helgo!a,«di  saare eest Inglastele andis. Kui ka pool neist sõnumitest  tõe pshjufel seisawad, mis sealt nüüd lulewad, fiis ei ole aru saada, kuida Inglased seda kõige haritud maailma  ees ära waStata lahawad. PrMtsusmqqlt. Kiriklikud tülid Prantsusmaal lähewad  ikka safisemaks. Katholiiklnsed. keS Anningriikiterakonna  liiked on, piawad sõda seda kahele poole, PaapSli «vasta, keS neid ennast Republika «valitsuse alla heita kässib, ja üliwabalaste «vasta, keS PaapStist ega kirikust ülepea ühtigi teada et taha. PaapSli sõna tahta nemad kiriklikkudes asjades tõrkumata kuulda, mitte aga pollttka aWdeS. Paapst saaSa üht uut ringkirja nende wM>. wWa saatma; esiteks wõrtteb Vaticaui aeakivjaichuS Republika eest ja Kumngr««klaste «vaSta torni katsutakse sõeawäe aöjadekS ftarwilama yawta. *) Kildarate röiiwimmr on il!» wägo kuri tegu, sest palja peaga ei Wl teegt Maa-paiW «vW kaUnstabg. SeltekS Hn WW WtNd ja MM, et selle 'kõrgest otlast kaugeid MW elektriki-tulega valgustada sa öö aeal senna sõnumid fäata Mb. Snurwürst Konstantin stÄM-t i k 'Zaauikvu 21 (9.) vääwal CKlütereÄllõst ära KMastey kaudu Saksamastle eekststudi tees istW SiÄtMürU fsitis, ott lippudega ehtetatud ja suured MwähnlgW ollmad auupakkumtsega terttaMa tuliiüd WakDchälliS ami SulirwürSttke Ms lillekorv ja rahivsts hoiMst» , MägU Neneckaa!« kui 'stsug' Alkstua häkM Ml'ch ivakShoM Mchstwav studeNtid sä Kured rahivahukW SünrMeSti Aleckist. Keiscklit KõkWÜS 01, aga jnba MiiNlastS jäaMöS rongist wälja ja tõllaga liitna tulnud. Kel 1 Ml kuli edast-svitmlne Saksamaale Määratumad tahmalhulgäd hüüdsiwad z Ulagu Weuemaa i Suurwürst jutuStaS Präfekttga joMaikiga, tuna ftudentid ühe lillekimbu tsiwad. Gusrwürsi tänas etawalk lahkse eest Kõikides joaMadeS Rsncy ja Saksamaa piire wahel oliwad rahwahvlgad SüurwütStl hõiskamisega teretamas. Diutouard iS mängis linna - orkhester Wene hymNost. Pagny'S sai SuurwÜrStile lisiekiinp antud. Igat poolel kostsiwad hüüdmised:» Elagu Wenemaa! ElaDn Suurwürst! Jtaliast. Kunin ga-paari ärasõit mi sr jnureS Saksamaale,  Jaanikuu 17. (5 ) oliwad wakShalliS kõik Ministrid, kohkute ülemad, Saksamaa saatekonua liited ja suured rahwahukgad, keS Majestätisi elaws auuandmliega leete saatstivad. Selle aoSt i estmeSte wtie kuude kä kuS on kaupade fiSfewedamine ItakiaSse 50 millioni liral kahanenud, wäkjawedamine 55 millioni liral kaSMauud. V terbo banti kaSsahoidja on Jaanikuu t 8 lll.s pääwai  ühe alama banti-ametniku pojast ära tapetud. Kui mõrtsuka jaljile saadi, sti« on lema ennast üle« poonud. Ifitavja raSkuS leiti ük» sedel, mis ühe anarchMtu sel.S-konna  jaljile faakiS. mille liited kõik noored poisid on Spania ü. Sõnumite järel Jaanikuu 17. js > vääwast  on tööliste-tülid BarcetoonaS nüüd möödas. Peremehed  ou nende pääwapalga juure 25 cenliuu lisanud, tööpääwa poole tundi «vähendanud ja kõiki neid tõrkujaid tööle lagast wStts lubanud, keS weel mitte Riigiprokuröri läbi kaebluse alla antud et ole. Pea igat poolel oliwad töölised jälle tööle läinud ja rahu oti jälle täiel me. Töölised  lahisiwad pahanduste lõpetuseks suurt rongi pidada. Jaanikuu 20. (8.) vääwal tehti Barceiona S dvnamitikurjateg»  ratsawäe-kasarmi wavta. Kahju on «vähene. Kolin kahtlast inimesi on kinni wsetud. Jaanikuu 15. (4.) pääwai oli Spania küahemeee-randaS kange marutuul,  mtS palju laeivu wigaStaS ja paalist idhtuS. Varcelo««a'S  saiwad 27 maja ja 4 wabrikut pea täieSte lõhutud  ja palju teist majast rovtesi wigaSkatud. Surmatud saiwad 8 inimest ja tst raSkest Vigadega hospidalisse «viidud; kii poliu neid era-majadeS oli, seda ei lealnd «veel. Järgmisel pääwol, kuv sõnumit saadeti, keSlsS maru-tuul weel edafl. Türgi riigi«k. Süllani Smdrsladjvkanl, Kindrat von Hobe-Pascha, on Jaanikuu 17. (5) pääwai Verliu iSte reisinud, Süllani käsn peale neid medaljest Ketser Wii- Helm i kätre wttma, mis KeiSri la KetSripraua wõeruSkäigu  mälestuseks Konflautinopel',S. löödud on. Reid on 21l kollast, 69 hõbedast ja 761 brongstst. IgaükS. te» sellest sõidust osa wötkiS, piab Ühe nendest medal,edesi saama. Kindral von Hobe wiib Saksa Keisrile ka Sultani  enese käekirja Ametlikkude sõnumile järel on waSlased ArablaSke-snguarud lementS, Pvnamere idapoollseS  randa», ennast nüüd alla heitnud. Nende ülemad peamehed on seda Mekka kohtu tele teada armud. (Kreekamaalt. Kuningas Georg tuli Jaanikuu 19. (?) pääwal Achen'iSse lagast. UuS MuliSterium sai Jaanikuu 22. (10.) pääwal asutatud, nuttev TrikupiS jälle MiniSter-prafident on. Parlamenti PräsidentitS sai Boudourin TrikupiSi erakonnast walilud. Jaanikuu 14. (2.) pääwal õn Greetamaal mitmed raskemad maa,varisemise-lõukaMifed  olnud. Theben iS ou takS maza sisse kukkunud ja ük» inimene on surma saanud. Rahwa» oii lausa taeiva alla elama käinud. RüMitniasi. Ungwmaa kaudu tukewad jutud, et Ketser Wilhelm Vülgartn Kronprinzl pulmaks Bukarest iSje tulla. Ka Saksa KeiSriprana-ema (KeiSrrpraua Friedrich) za Prinz of WaleS saada oodatud. Enne minna aga KuniugaS  Carol PotSdam iSfe. Ka Suni«tgaprsua Elisabech on õnnesoowimiSle peale Kronprinji kihiamifekS lahkest «vastanud ja pruutpaarile tSiki õnne ja õnnistusi soowtnW, kui ttmä plaan, Kronpristztle abikaasat ühest Rumänia Bojiride-perekonnast toimekada, ka nüüd lspupänlij,ll nurja läinud on. Rnmänta endtne MickSterpräsident Demeter  Brntiano on Jaanikuu 21. (9 ) pääwal ära surnud Asta st. Rooma kaudu tulnud sõnumite järel on kho. tera Persia ' s ikka weel kardetaval wlinl laiemate laguneuraS. .IngliViMataudu ltünud sõnumite järel olla MMW palju suuremad, kui amelli, kutt kuulutatakse. Lääne poole ei !aguu,da see tõbi aga mitte lgiali. Kui ka Afgha «1 stnn' i Emir u,ässajoktzle  HazarakaSteke onNWDIdmU tõulanud oli, kui nemad alla hetdMwad,; Aihki näib sM Mõnda ette tulnud olema, miS waStapanijale usaldust Emlri sõna peale hä' witaS ja mässamine on kaSwanud. Kandahar i Kuheyitör oli abiväge Tirni Sse faat»ud. aga ühe» uudeS kokkupõrkamise»  on Gmiri sõeawägi uneSte raskest löödud; sellest olla 2W meest kom»!isest K peale 1200 meest ütetorralisesi  meeSteksnnast tangewvd. Afghanistau t soldatid olla ko >K julgust kantannd ja patjn ärakargamist tulla ette. S»qa veifija, SienttnM Otto EhlerS, keS poolteist <l.l S a eest Mharltstan i pii ttlt raksa teeiloWS. on Lehekuu 9. (WriknuK? ) pääwal Son-Tai'Sse(Tonking'iS) jõudnud. Põhja MmeriSa st Üheahatud-riikide Prästdenti-kandidatide  watiMne jõgad lõpule. Kõige rohkem healeff on nüüdne Prastdeut HarriSson ja eridine Prästdmrt Cleveland saanud. Nende kõrwaS saad ka keegi Hill virnetatud. Minnesota riiki» on ük» konge krertuul Jaanikuu 17. (5. j pääwal väga palju kahju teinud. Sherburne'S sai koolimaja lõhutud ja koolmeister ja 15 koolipoissi surmatud.  Kõigil keel, mtda keertuul Võttis, saiwad mitmed majad lõhutud ja mitmed inimesed surmatud ehk vigastatud.  ütepea olla 30 inimest jnrma saanud. Omalt maalt. Tallinnast. Pealinna lehtede sõnumile järel olla Bai limas kubermangud?» täuiSte Tal u asjade-kommi  S!io n i d e muutmist oodata. Nende kommivfio->ide  asemete saada Kubermanguwalttsnfe-jäätused taluasjade  tardeks asutatud, ühe põlise liikega, ke« 2800 rubla paika ja SM rudla sõiduraha aaStas saab. niisamati ka üks Sekretäri.amet irlleS jäuluseS. ÜheS sellega saada ka Vallimaa kubermangude talukoguduSte seaduS muudetud. Kõigekõrgema käsu peale Jaanikuu 4. pääwa st on kõiksuguse wilja wäl ja «vedamine Wene riigist jälle lubatud, ainult rukkid, rukki jahud ja kõiksugused kliid jäävad esiteks Neel wäljawedsm«se.teelu alla. üks Asige kõrgem käsk on kuulutatud, miv järel kõigest nendest Wene riigi kägudest, tuS üleüldine s eawaeteeuiStuse kohvS maksad, sel oaSlal kokki 262.0UV noort meest selle kohuse täitmisele kutsutud saamad. Jaanikuu 7. pääwa shlal õu EeStimaa Cwaug.- Lulh. usutunnistuse Konsistoriumi kaua-aegue Sekretär, Kollegiensekretär Rudolf Hoersehelmauu, parast pitka põdemist südame-haiguses ja selle järgeS tukuud rahandust, ära surnud. R. Hoerschelmauu oli Küünlakuu 22. pääwai IS2S sündtuud. käis Tallinna Ghmnastumtst ja Tartu Uniwersttättst läbi. kust tema kui vauä. aaStal 1849 wälja tuli ja kui Manngerichti Sekretäriabittne  oma kodumaa teenistusesse aStuS. Juba pea pärast seda mõtte» tema teenistust KonststoriumiS, sai aaStal 1851 selle maimutiku kohtu Sekretäriks ja mõne aaSta pärast ka Toompea kiriku aSjatallitajakS (Ooeanomm tsmM walilud. Konfistoriumi Sekretäri-amelit on tema 38 aaStat amldase truumnsega lollitanud, kuuni haignS teda aaStal 1889 ennast tahti paluma sundis, mis temale siis ka suure kiitusega kaua-aegse auusa teeniSlnse eest lubatud sai. Pakjudei meie rahwa keSktst on temaga ametlikult tegemist olnud ja need, kui ka tema sugulased, sobrad ja ligemad tuttawad saamad tema mäleStuftauuStama. ÄeSttmaa Emang.-Lulh. usutunnistuse Mkndpeta- sGhnob) sai Jaanikuu 10. pääwol kell 10 enne lõunat lumM-keeniSkusega Toompea-itrlkuS awatud. Kul Syaodtle tuluud etrlkuSpetajad ennast Kindrali upertnkesdeuti  elumajas kogunud, läkstwad nemad, Magnificeuz herra Kindraijnperiutendenli eelläigul, kirikusse. Altari teenistust jutluse esi tallita» endine Tuperlntendent, OleweSli  kiriku õpetaja Haller, ja pidas ntS ka jutlust Ewes. ü, 5—17 järel, kirikuõpetajaid rõõmsale tööle oma» raSkeS aga kalli» amkliS äralateS. Altari.teenistust pärast jutlust ja õnnistamist tallita» herra Kiudralsuperintendenl L. Hoerscheilirann. Miwasel aaSlai sai, kuida lugejad küll week mäletawad,  Tallinn as trükitud Saaremaa Kaarma kirikuõpetaja F. Ederberg t raamat »P üh a Issameie patwe' ülema käsu peale Poliis,i poolest raamatu-kaupluStest kokku tor«alud ja ära Võetud. Sedasama on nüüd ka sellesama kirikuõpetaja raamatuga .Jumala kümme käSku* tehtud. Üleüldiseks rahwa-ütelugemisekS Wene riitis, mida juba mitu aaStal plaanitakse, ou nüüd Seespidiste  avjade MtuiSteriumiS ja RahaminiSterivmiS kõik eeStsöd walml» lehkud, ikka aga seiSka ülelugemisel enesel weel mitmesugused takistused eeS. Enne piawad nimelt maksude-muutmised malmis tehtud saama. Rahwa-ülelugemise  kulu on 4 millioni mbta peale arwatud. ÜkS lep >a - haig«, Witjandi kreisist päritud endine  TarwaSlu kookme«ker TõniS ReSser, 34 aaStat wana, oi, Jaanikuu 8 pääwol Tallinn as ära surnud. Pääwal enne seda oli lemma Tallinn asse tulnud, ja omale Müüriuulilsa»  ühe komri üürinud, majarahwa kohkumiseks aga juba järgmiset pääwal pärast lõunat ara surnud. Aui seda Politseile kohe teada auli, sai tema surnukeha, sest et lemak Tallinn as omakseid et olnud, Tornimäele «viidud,  seal lahti leiMud ja leitud, et tema raSkemaS lepraS haige olnud, miv juure witmasel aeal weel ük» südamehäda  tuluud ja õnnetumat tema waewast peastnud. Kuida kuuldakse, on T. ReSser t«t« lv aaStat selleS hirmsas