äiuse poole püüdma, selle pärast ka usku, lootust ja armastust enestes kaswatama, sest see on meie ülema juhataja, Kristuse käsk. Püha kiri ütleb: „Kust tulewad sõdimised ja taplemised teie seas? Eks need mle teie eneste himudest, mis taplewad teie liikmete sees." Inimese rahu wõiwad wälimised  asjad küll õige palju rikkuda.  Ja kõige parem inimene ei wõi siis rahus elada, kui tema kuri naaber teda kiusab, aga kelle südames kindel usk, tegew lootus ja tõsine armastus asuwad, see wõib ka wälimiste kiusatuste laenete all kallist sisemist  rahu maitsta, sest usklik tunneb iga asja Jumalast tulewat  ja loodab, et Jumal teda kiusajate ja wihameeste käest päästab. Minu nöuu >. i ole siin mitte seda seletama hakata, kuda usk, lootus ja armastus kolm kõige ülemat maimu - omadust on ja missugust waimulikku kasu nad saadawad, seda teemad need, kellede kätte püha kirja õpetus ja seletus on ustud; niipalju aga nimetan, nad on ainukesed abinõuud  rahu püüdmiseks. Kes usust et kiusaja omal ajal tüdineb ja loodab, et Jumal seda pea laseb  sündida; kellele armastus jõudu annab kannatlikuks jääda, see peab rahu oma ligimisega, ei jää ka ise kiusatuse all rahutumaks.  Mida rahulikum inimene oma naabrite wasta on, mida kannatlikumalt  ta teiste kiusatusi kannatab, seda suuremaks wöime tema usku, lootust ja armastust pidada. Selle inimese süda aga, kes ligimest kiusab, teotab ja laimab, ehk ühelgi sarnasel wiisil tüli norub, on neist kolmest usust lootusest ja armastusest koguni tühi. Kui niisugune ka armastusest  palju räägib ja oma riidlemist  õiguse eest wõitlemiseks nimetab,  stisgi ei ole see muud, kui tühi sõnade kõlin. Niisugune  ei armasta mitte iseennastgi, ehk küll teiste wihkamine liiast iseenese-armastusest armatakse tulema  ; siisgi ei ole lugu mitte nõnda. Kakleja ei hooli sellest, et ta ise ka hoopa saab, ega teotaja ei jäta teotamist sellepärast  järele, et ta teiste põlgduse alla langeb. Tema südames walitseb kurjus, sellepärast püüab ta teisele kahju teha wõi wähemalt  meelehaigust sünnitada, kui ta ise selle juures kaaskannatajaks  jääb. Mida kõrgemal niisugune inimene  seisab, seda suuremalt ja laiematesse ringkondadesse laotab  ta häda ja saadab hukatust. Riiakas riigi - walitseja saadab surma häda ja wiletsust miljonitele, kuna kakleja karjane ainult paaril naabri karjasel silmad siuiseks suudab peksta. Kurjus on mõlemil küll ühesugune,  aga seisukoht teisel teistsugune,  selle järele ka kurjuse tegelik mõju. Õnnelik see riik ja rahwas, kellel rahu-armastaja walitseja, õnnelikud ka tema ümbruses olewad riigid. Tüliarmastaja  Napoleon külmas häda ja wiletsust üte kõige Europa. Kes jõuaks ära mõõta seda silmawett,  mis selle ühe ainsa mehe tüli - armastuse läbi on moolanud! suguseid kangeid wägesid mitte ülearu ei tarwitataks, mis puu lehtede närtsimist  soetaks. Niisugusel mõjul oleks hoolsa weega kastmise läbi seda wiga äraaidata. Seda ja teist. Pcrsia praeguse schachi isal Feht Alil oli tubli luule-and. Tema armastas oma luuletusi kuningliku  lossi kojaluuletajale ette lugeda. Kord arwas see hääks neid sugu laita. Wiige teda siit wälja I karjus wihane schach: wiige leda otsekohe eeslilauta ja siduge ühe pikakõrwa juurde sõime külge kinni! Kuda kästud,  nõnda tehtud. Mõne nädali pärast tuli schachile jälle luuletuju pääle, ta kutsus luulet ja eeslilaudast  jälle enese juurde ja luges temale  oma salmisid ette. Luuletaja kuulatas, ja pani äkitselt punuma. Kuhu sa lippad? Küsis schach. Eeslilauta tagasi, sest mul pole ju woli oma arwamist awaldada. Schach kutsus luuletaja naerades tagasi  ja ei pannud enam ialgi pahaks, kui luuletaja oma arwamist tema luuletööde kohta awaldas. Kunstlik wälk ja miirista mine Keegi elektritehnikus Tomson  Ameerika Uhisriikides tahta niisugust  elektri - masinat walmistada, mis. 15 arssina pikkuse elktrisädeme anda, millel samasugune kuju olla kui wälgulgi; nõnda wõib siis wälku kunstlikult sünnitada; et aga ka müristamine  sääl juures ei puuduks, juhitakse elektri-säde suure waskse tsilindri  sisse, millel paks eeslinahkne põhi on. Leidja nimekaardi pääl on lugeda: „Jupiter Tomson, ainukene  wälgu- ja müristamise-wabrikant maakera pääl. Hoidke järeltehtuste  eest" ! Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Prantsuse meremäe walitsusel oli nõuu suurtükipaatide saatmiseks Madagaskari  saarele Inglise laewasid palgata, sest et Prantsusemaal setteks sündsaid laewasid ei pidanud olema. See lugu sünnitas era-ringkondades wäga suurt Paha-meelt; seepärast on siis nüüd ametlik leht „Journal officiel" awalikult kuulutanud, et need Prantsuse laewade omanikud ja laewade-seltsid endid kõige hiljemalt 8. s. k. päewaks merewäe-ministeriumile  üles annaksiwad, kes suurtükipaatide  toimetamist Madagaskarisse oma pääle wõiwad wõtta. Laewad suurtükipaatidega pidada kõige hiljemalt  aprilli-kuu esimestel päewadet Marseillest wälja sõitma. Nii algab  siis päris-sõda prantslaste ja hoowaside mahel umbes aprilli-kuu lõpul. Waheajal on h o o w a s i d e kuninganna  järgmise ringkirja  oma kuberneridele ja teistele kõrgematele ametnikkudele saatnud: „Tananariwo hõbe-paleest. Rainandriamapand'rile,  Tamatawe, Remmanue'i  ja Rasituk'i kubernerile, tõigile  ohwitseridele ja kohtunikkudele. Nii kõneleb R a n a w a l o, Madagaskari  kuninganna. Järgmist teatan mina teile: Meie rahwas ei luba kämblalaiust tükkigi meie maast Prantslastele anda, mitte milgi tingimisel. Rahwas saab nii kaua wöitlema, kuni wiimne Prantsuse  soldat Madagaskari pinnalt on ära läinud; ta saab wöitlema nii hästi talwel, kui kewadel ja suwel: Teie teate, et T a n a n a r i w o st tulewad soldatid külmatõbesse haigeks  jääwad. Meelitage rannaäärsed inimesed oma juurde; meie saadame nad pahal aasta-ajal prantslastele kaela. Kui teie suwel prantslastele rahu ei anna, siis jääwad nad soojatõbesse  haigeks, ja siis saab kerge asi olema nendest jagu saada. Teie tunnete walgete inimeste kamalust: muretsege selle eest, et meie rahwas nendega tegemist ei tee; sest kui randlased  ja Mosambiki elanikud prantslastega  ühte nõuusse heidawad, siis sattume meie kitsikusesse. Seda ei tohi ette tulla, et Prantslastel korda läheb, meilt toidukraami saada. Tehke, mis wähegi wõimalik on, et mu rahwas  prantslasi, kes meile sõda on kuulutanud, wihkaks!" Kui kuningannal Ranawalo'! paremat  kaitset prantslaste wastu ei ole, kui külmtõbi ja nälg, siis saab ta käsi kewade küll wissisti halwasti käima. Belgia saadikute-kogule ou, kuda telegraf meile teatas. Kongo ja Belgia riikide ühenduse soom juba ette pandud. Kohe hakati, kõige paalt sozialistide poolt, kõwasti niisuguse ühenduse wasta waidlema. Neil wõib selleks ka küllalt  asja otewat, sest et Kongo riik Belgiale ainult suured wõlad weimewakaks  kaasa tooks. Kongo riigil on praegu umbes 150 miljoni franki s55Vu miljoni rubla) wõlgasid. Pääle selle nõuab weel raudteee-ehitus, mis sääl hiljuti käsile wõeti, umbes 100 miljoni franki (37 miljoni rubla). Sellest raudteest, mis 440 wersta pikk peab saama, on ainult 40 wersta malmis. Sissetulekud Kongo riigist on praegu aga hoopis wähesed, ehk küll säält tulnud Belgia ohwitserid ja ametnikud selle maa rikkusest pikkasid kõnesid on pidanud, nagu meie paari päewa eest teatasime. Nüüd, kus ühendus saadikute-kvgule ette on pandud, on ta wastaseö agarästi  selle eest töötama hakanud, et ta läbi kukuks; nii tahawad näituseks  Belgia sozialistid selle asja pärast Brüsselis suurt üleüldist koosolekut ära pidada; ajalehtedes ja awalikkndes  kõnedes püütakse rahwale kahju, mis ühendus Belgiamaale saaks tooma, ära seletada jne. Belgia saadikutekogus  on aga praegu häälte enamus katoliki kiriklastel, seepärast oleks siis tähtjas teada saada, niida nad ühendusest  peawad; kuid need pole seni oma mõtteid selle asja kohta weel sugugi awaldanud. Nii on siis täiesti wõimata ette arwata, kuda lugu ettepanekuga  saab olema. Hiina ministrid andsiwad hiljuti oma keisrile nõuu Pekingist ära minna ja ühte linna sügawamal riigi sees endale asupaigaks walida. Selle nõuu-ande pääte on Hiina keiser järgmise wastuse andnud: „Kui meie walitsuse oma kätte wõtsime, oli meie kõige palawam soow riigiwalitsust mitmes tükis muuta. Aga äkisti murdsiwad jaapanlased  rahu, kiskusiwad meie käest Korea ära ja tungisiwad meie riigi sisse. Meie saatsime nende wastu oma kindralid sõjawägedega wälja neid karistama. Meie esiwanemad ja matjamaa  riikide walitsused teamad, et meie rahu Jaapaniga jalal hoida soowisime. Niisama mähe wõisime meie arwata, et meie kindralid oma kahust ei suuda täita ja et söjamägi täiesti korratumas olekus on. Sest ainult sceläbk, et asjad nii on, on jaapanlastele wõimalikuks saanud meid lüüa ja alalõpmata meie piirilinnale  läheneda, nii et meie esiwanemad  vina haudades küll wissisti juba rahutumad ja täis muret on. Kõik need õnnetused on sellest meile tulnud, et meie ise kölwatumad oleme ja üksnes kölwatumad inimesed meie ümber on. Kui aga seda peaks sündima,  et jaapanlased meie altarite külge puutuwad, siis ei jääks meile muud üle, kui wiimsete juurest surma otsida. Siis wiige lesk keisrinna kusagile läänspoole riigi sisse ja walitsege endale parem keiser, kel wõimalik oleks meie esiwanemate haudasid  waenlaste eest kaitsta ja meile tehtud häbi jaapanlastele kätte maksta." Wienis, 2. webruaril. Türgi walitsus ähwardab Bulgariad tollisõjaga, kui see uut aksisimaksude wõtmise matjamaalt sisjeweetawa kauba päält maha ei jäta. Milanos jMailandis), 2. webruaril. Neapolist saadeti Mas» sauasse inshenöri-ohwitserisid ja materiali  kiudluste ehitamise tarwis. Konstantinopolis, 2. me bruaril Kolerasse jäiwad haigeks 24. jauuarist kuni 1. mebruarini üleüldsi  61 inimest, kellest 29 suri. Haigus möllab kõige enam linna serwades. Sofias, 3. webruaril « ägenes Zaleannpõ teatab, et jutt, nagu tahaks prinz Ferdinand troonilt tagasi astuda, täiesti tühi olla. Teheranis, 1. webruaril. Wene iseäraline saatkond kindral Kuropatkini juhatusel jõudis täna Teheranisse ja wõeti teda suurepäraliselt  wastu Saatkond asub Nekharistani  palees. Naljaks. Kah põhjus. Miks peaks N-il alati nohk olema? Wist selle pärast, et teda igal pool külmalt  wastu wõetakse. - y- A.: Ilma rahata ei wõi meie ajal mitte midagi teha." B.: „Kuda nii! Ilma rahata wõib wõlgasidgi teha." -y Kohtus. Kohtunik: „Kas Teie kahetsete, et Teie selle uuri olete warastanud? " Kaebtusealune: Mui - dugi, kohtuherra. Nnsugust wiletsat uuri pole ma weel ialgi warastanud; ta seisab peaaegu alati ja numbrileht on tal ka puru wigane. —y— Mõistatuse-nurk. ttinnamv'iBtatuB nr. 3. kuuüu-ruut möistatuZ. Lelseisvvas joonistuses on täked niiviisi korraldada, et neist ristreas üks sõnapaar saad, millel  keskmises, paksemate kriipsude  wakel olevvas, püstreas sei- takt ülnne on ninZ esimese sõna lõpp teise alZu sünvitad. Lõuad on oma täkenduse poolest järgmised: 1. reas alandlik küsimine ja üke seltsi ni- nai, 2. reas kaks naesteralnva ristinime, 3. reas linn kalästina  rannal ja linn Austrias, 4. reas aia >voi ons kaitsja ja kiuu poolest kuulus 5. roas meri Luropas ja sepa - riist, 6. reas ebausust loodud loonr ja neetavv iraani, 7. roas veana Lesti ebe ja ebausust sünnitatud elukas, 8. roas linn Italias ja ristinimi, ning 9. roas jaam Lslti raudteel ning pikkuse  mõõt. lvui kõik sõnad õigesti on leitud, peajad nood ruudud, kus ülesandes paksemalt trükitud täbed seisatad, esimoso püstrea keskelt bakatos päripäe- ümberringi loetud, übe kuulsa kla>verikunstniku nime avaldama. i -äc— Hinnamõistatuse nr. 2 seletus. Wutt kõõm Lnnm Wuda Heliillos Kura llmjür^ kiVa^u^us ln6ia pukk Hn k_ueuk. B6letuse6 suutsi"iVüll  31836 I k' . . . 1 68im686US, Xurl kotiku /Vliäo k . . . ! Z6WI3t.), Xu3Bi3ud!r Xurel UÄBt), N. Laur, LittoirderA. Londonis. (Meie sünunnsaatjalr.) LL. januaril (9. webruaril). Aurulaewa „Elbe"'ga uppunud inimeste kehasid vn wesi juba kaunis hulk meie rannas maale wisanud. Surnute näod mõetakse sedamaid päewapiltide pääle ülesse, et siis wõünalik oleks aega mööda teada saada, kes nad vliwad. Neiu Bveker,  üksik naesterahwas, kes „Elbe" päält eluga pääsis, wiibib praegu Portsmouthi linnas ja vn täiesti terwe. Teised pääsenud reisijad on Amerikasse edasi sõitnud. Postikottisid,  aerusid, elupäästmise - rõngaid  ja palju muid asju leitakse rannast iga päew. „Crathie" kapren on Rotterdamist Aberdeenisse sõitnud kus ta kodu vn. Laew jääb Rotte/, damisse parandamisele. Ilmad on siin õige talwised: kange külm ja lumetmjud. > uiskude pärast on mitmes kohas koguni läbikäimine raudteel takistatud. Ka welted vn paiguti kinni külmetanud. Londoni elanikkudest, keda praegu umbes 5 miljoni on, on pea-aegu 1 miljon igapäew kas jää pääl huisutamas ivõi jää-mägedelt liugu laskiiias; paiguti on 14—15 tuhat immes: seLeks üheskoos, ja ometi saadakse säät weel tvõidu ajada! Londoni raud- ning kingseppadel ja lukuscppadel  on praegu niisugune lõikus kui nendel ammu ei ole olnud. A. Wachter. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Passi-seaduse kohta tõime meie hiljuti, muidugi teiste lehtede pääle toetades, teate, et see alles märzi-kuul maksma pannakse. Nüüd kuuleme seadme tundja poolt, et see teatus mitte õige poole olnud. Uus passi-seadus olla' juba 1. januärist  saadik s. a. maksew, ning wallawalitsused  ja renteid annawad juba selle aasta jooksul ühte-puhku passisid  üksnes selle uue seaduse põhjusel. MohLlewi kubermangust, Orscha kreisist teatakse meile: 17 jan. oli meil nii kange tuul 16 graadi külmaga,  et mitte ainult mõnel mehel käed, jalad jne. külmast wõetud ei saanud, waid ka üks külanaene surma sai. Oli waeneke pojaga tuisu ja pimedaga ära eksinud. Poeg läinud teed otsima, ema jäänud hobuse juurde. Poiss leidnud ka wiimati küla, kust abi saanud, aga saani juurde tagasi jõudes leidnud ta ema surnud olewat. Tuisk oli ka kole! Igal pool on majakõrgused lumehanged. Inimesed pidiwad tundide kaupa labidaga tvötama,  enne kui oma küünide ja lautade  juurde pääsesiwad. Tuisk kestis kaks päewa. Praegu on kiil ka kauuis  külm, aga muidu ilm ilus. Kodumaalt. Kursift. Pildike kodumaal  t. Meie kihelkonnas on wiis täit walda : Härjanurme, Puurmanni.  Saduküla, Laewa ja Kurssi kirikuwald; pääle nende puuduwad temasse weel üksikuid jagusid: Wana- Põltsamaa Utsali küla, Sootaga Wänikwere küla ja Wisusti walla Kassiwere küla. Et siin kihelkonnas kaunis rohkesti metsasid on, sellepärast  on ta kaunis sopiline ja laiapiiriline.  Terwe kihelkond on tasane maapinna poolest; igast külast jooksewad  jõed läbi, kõige suurem ja kiirem  nendest on Pedja, mida mõne nurga inimesed Puurmanni jõeks nimetawad.  Siin kihelkonna piirides on tema pääl Tõrwes ja Puurmani mõisas sillad. Laewa, Wänikwere, Saduküla ja Kassiwere talud on ostu all, sellepärast nende elujärg julgem ja elu teisem, kui rendi-kohtade pidajatel,  ehk ka neilgi mõnel praegusel  ajal omad nipinäpistused külaliseks  käiwad. Puurmanni, Härjanurme ja Utsali kohad on kõik rendi pääl. Esimene nendest on küll kaugele kuulus, aga elu kitsikus pea kõige suurem, sest: maa on kitsalt mõõdetud, rent kallis, wilja wäljaand kehw. Seemnele  annab parema küla kohtade Põld s—B,5 —8, aga metsamaa 3—õ seemet. Sellest selgub igaühele, kuda siin elatakse. Heina- ja karjamaa ei ole ka mitte igal pool esimeses reas. Härjanurme on ehk raasikene laiema piiridega, wilja wäljaand ja kasiv aga umbes seesama, mis Puurmannisgi. Aga minewal aastal, kontrahti uuenduse korral, lisati just kõige kehwematele  metsa-kohtadele kõige kõrgem rent; „süda põllumeestele" jäeti palju alam. Pisarate walamine õige sagedane.  Pöörame silma ka kord waimu-elu poole, siis näeme, et see koguni rõõmustawalt end näitab. Kõrtsisid on weel neli.- Saduküla, Pikknurme, Laewa ja Törwe. (Need on muidugi waimu-elu wastased, aga nende arw õnneks wäike). Koolisid nende wastu on aga 14, —Z 2 Lutheri ja 2 öigeusulift: Jõune, Pöörakuta, Saduküla mõisa, Saduküla  kiriku (õigeusu kool', Pikknurme, Utsali, Altnurga, Laewa, Wänikwere, Kirikuwatta, Tõrwe, Tammiku, Kursi kihelkonna ja Kassimere Roometi (õigeusu) kool. Lapsed käiwad õige hoolega koolis, eesotsas on Härjanurme  koolid; ei wõi ka teisigi selles  tükis laita, õpetust jagatakse oma osa, nii hästi riigi- kui rahwa omas keeles. - Rahwa waimulik elu on täitsa südamelik, seda näitab rohke kirikus käimine, waikne, pühalik olek kirikus, palwemajades ja muudes paigus. Selle tõttu on nendel ka pea kõik nurjatus õige haruldane, mis 2^ Postimees. 1895.