 piawad oma käsi hoolega seebiga ja stiS ühe karbolhapu-liutesega pesema. Niisamati saab tnngiwalt usun antlld, ühegi toidu kütge enne pesemata kätega puudutada. Ühe kholeraSse suremise juhtumisel ei tohi surnukeha mitte pestud saada; see saab puhaStamiseliutesega  niisutatud pesu fiSse mässitud ja «võimalikult pea ühes õhukindlast kinni pandud surnukirstus majast wälja witdud saama, kuS juureS tingimata suured matused hulga osawõtjatega, hingepalwed ja matuse-ptdud «näha piawad jäätud saama. Riided, pesu ja woodi-ritded, mis kholeraS haigeks jäänud ehk sellesse surnud inimeste omad oliwad, ei tohi ilma eelkäinud deSiufizirimifeta ära müüdud  ega kingitud ehk ühe teise koha peate saadetud saada. Inimesed keS kholera-haigete pesu pesema, wõiwad sellega ainult pärast selle pesu deSinfizirimist algata. Selle peale mõteldes, et «vaesed inimesed, keS santiS elukordaS  elawad, kõige rohkemast kholera külge-hakkamise all seisawad, mis fiiõ ka jõukamat seltskonda puudutamata ei jäta, on soowida, et wiimased inimese-armaStufe tundmuses,  kui ka oma enese kaitsemiseks, abitarwiliStele appi tulewad. See abt wõib ennast kolera-aeal kõige paremini üleS näidata: hinnata ehk wäga odawa hinnaga toiduasulutuSte  awamiseS, kust «vaesed igal pääwal rohket ja head toitud saada wõiwad; theemajade ja öömajade asutamises,  prii-bilettite «väljajagamisega nende öömajade tarlvitamifekS;  riiete, pesu ja ahjukütise muretsemises waefetele,  niisamati ka puhastamise-rohtude ja arsti-rohtude muretsemises. Toidumajad ja öömajad piawad ttngiiuala nenda korraldatud olema, et neist mttte külgehaktamisepesad  ei saa, s. o. et karmimat tähelepanemist nende lahkete  ruumide ja puhtakS-pidamise, ja nende fala-kamrite puhastamise (deSinfiizrimife) peale heidetakse. Wäga tähtjaS olekS ka, selle eest hoolt kanda, et faunas-käimine waesetele wõimalikult odawakS tehtud saaks. Iga terwtse-häda juures tholera-aeal, iseäranis lahtise kõhu ja harjumata rohte janu kamise juures, on arstlikku abi muretseda. See on täieSte eksituS, kui mõned arwawad,  et kholera oma kaugete peale-tulemiStega järsku ühe täieSte terwe inimese peale langeb. Just teisiti, palju rohkemates juhtumistes, enamist ÜkS ehk kakS pääwa enne seda, «vahest ka weel «varemini, ilmuwad haiguse eeStähed üleüldises haigluses, lahtises kõhus röga-wesiSte «väljaheidetega,  kolisemisega ja «valudega 'kshtus ehk ka ilma waludeta, isu puuduses, pahas südames, «vahest kg kergetes  krampides jalgades, iseäranis jala-sääredeS. Lahtist kõhtu kõige tähtsamat kholera eelkäijat, ei tohita kholera-aeal mitte hooletuse-fiSse jätta, nii «vähene see ka oleks, sest et fee kui Hoolimata jäätud, ennast wäga sagedast  raskeks kholera-haiguseks muudab, kuna teiselt poolelt kholera ise sagedast eelkäiwa lahtise kõhu korralise arsti mife läbi wõib eemal hoitud saada. Kinnise kõhu ja üleSajamise juureS on kasulik, üht lusikat ricinuS-õli ehk provence-öli «võtta kus juureS karmi toidn-korda (diät) tähele panna tarwtS läheb. Haigeksjäämise juhtumisel lahtisesse kõhtu, piab kuuni arsti tulemiseni «voodisse heidetama,  kõiki toidu-wõtmist maha jäätama, theet ehk üht kallatust kamilli ehk pfeffermünzt peale joodama, kergeks higistamiseks. Kui köhu-haiguS kangemaks läheb ja kange janu tuleb, stiS piab haigele ritft-schleimi ehk keedetud  ja jahutatud wett muua-walgega juua antama, üht ümbrikku palama tuhaga ehk kaertega salwrätiku ehk käterätiku  feeS kõhu peale ja finepi-plaastret südame-augu alla pandama. Pasandamise kangemaks minemise ja selle juure tulema oksendamise, keha külmaks minemise ja krampide  juureS käteS ehk jalgades, piab arSti tulemiseni haige soojendamise eest hoolt kantama, selleks tema keha stanelliga  soojendatud kamfer-spiritusega ehk «viinaga, kus soola seeS, õerutama. Janu kustutatakse weitsete jea-tükkide neelamisega  ehk õige weikeSte keedetud ja jahutatud ehk ka jea külma wee lonkusedega; jõudude ülespidamiseks antakse head kobar-wiina ehk põletatud witua weikesteS osades, baldrtaut- ja Hoffmanni-ttlkast (liikwari). Tnngiwalt tarwiS on, ennast mitmesugusele rohtude mõtlemata tarwitamise  eest hoida, iseäranis ««ende eest, milles opinmit on, mida sagedast ilma ühegi tarwituseta ja oma kasu püüdmiseks  kholera waSta pakutakse. Seesugused, ilma arstijuhatuseta  tarwitatud rohud et ole mitte ainult asjata, waid sagedast koguni kahjulikud. Üleüldised sõnumid maailmast. B a l t iSki'S, Heinakuu 11. pääwal Saksomaatt. Wilmase sõnumite järel sõitis Keiser Wilhelm oma ,KetseradierikS' iimbernlmetatud söidn» laewa peal mööda Norramaa randa itta ülemale põhja poole, oli Heinakuu 14. (2 ) pääwal Andama«m'i saare peal pöhjapõdrade jahil ja laSkis neist seal kaks sõnni. Järgulisel pääwal läks kroonikandja jahimees ühe walaSfala-laewa  peale, mis ka ühe walaSkala kinni püüdis. Üks teine walaskala-laew, kuS Keisri kaaskond peal oli, on ka ühe walaskala kätte saanud. Tnlekahjuliste heaks KbrLstiansand'iS on Keiser Wilhelm 1000 krooni annud. Heinakuu 20 (S) pääwal on .Keiseradler' Tromsö'st tagasi tuleS TtoudhjeM'isse jsuduud. 3netu ,BiS - mar?'i-söda' saab Saksamaa aealchtedeS edasi veetud,  ilma et kusagilt poolelt selles aSjaS midagi uudist tuuakse. Bismarki-wastafed lehed on käredad nagu ennegi, aga lugejad hakata tüdinema. Sellega saagu ka meie aruanded selle tüdikawa aSja üle lõpetatud. Heinakuu 10. (4.) pääwal kargaS SchleflaSDcrlin-Witui raudteeMir-rongi mafchin roopatest. üks kaubarong jooksis selle mafchtna waSta. Postiwagou ja pakl-wagon kukkusiwad tammilt alla; kaheksa inlmest ou häda saanud. Selsamal pääwal kargaS WindSfeld t juureS VayeriS ÜkS kaubarong roopatest; kolm ametnikku saiwad surmatud. Wekselile-jeadja, kelle süü läbi sunetuS tulnud, wivkaS ennast senna kutsutud abi-maschina alla ja tema pea sai otsast ära sõidetud. Bremen'iSfe tuliwad Heinakuu 19. (7.) pääwal 137 Wene Juuti Argentina Msuricio koloniest aurulaewa  , Baltimore' peal, fuureS wiletsufeS. Nende aruannet  mööda on sealiSte asujate lugu kole. Nendega käida nagu orjadega ümber, nemad seista soldatite waht all ja olla kõiksuguste tooruste alla heidetud. Baron Hirsch ou neid Europa'Sse tagasi saata lasknud. Bremen i komitee Wene «väljarändajate abiks, saadab mulst neist õnnetumatest New-VorklSse, mulst Wenemaale tagasi. Äustria-MgrumaaN. Ungrumaa Rtigipääwal on RumänlaSte märgukirja pärast, mida nemad KeiSri eite panna tahtfiwad, MagyarlaSte poolt suurt kära tehtud ja päritud, et nemad karmi waSlamise alla kutsutud saaksi. wad. MiniSterpräfideut Graf Tzapary on kinnitanud, et RumänlaSte kihisemise waSta kõiki seadustikku nöun tar« witatud saada; kui see mitte ei aita, stiS tahta tema Parlamenttle karmimat seadusi seesuguste aSjade waSta ette panna. TschechilaSte-ühenduS AuStria Rtiglpääwal on Gladstone le tema wsidukS Psrlamenti-waltmiSteS järgmise  telegrammi saatnud: ,Köik Böhmt Kuningriigi saadtkud  Wien'i ParlamentiS tunnlStawad isttalltufe «väsimata eeSwõitlejale o,na imetspanemlst ja anuStamtst.' Tschechilased  pärlwad omale ju uilsamatt tfltallttusi Nöhmiuisal, nagu Jirüased lirimaal, mille eest Gladstone koSta lSutanud  on. AuStria Erzherzogi-prinzesS Margarelha Sofia on Würlembergi Herzog Albrechtiga klhlatud. See teeb AuStria Keisrikojas suurt rSõmu, sest omal aeal wsib Herzog Albrecht Würtembcrg'i Kuningaks saada. - AuStria KelSripraua on Heinaktm 10. (4.) pääwal KarlSbad'tst  Jschl'iSse reisinud. Tema on juba sellest aeast saadik põdur ihu ja hinge poolest, kuS tema atnuS poeg, Kconprinz Rudolf, oma elu wõttiS. Montenegro WürStipraua Milena ja thronipärija Danilo tnlisad Heinakuu 20. (8.) Pääwal Wien'tSfe. P?zibram' is tegiwad mäetöölised Heinakuu 18. (6.) pääwal jälle kära kuS shandarmid oma terariistu nende WaSta tarwitastwad. Peremehed oliwad nende pääwapalka wähendada tahtnud. Grosswardeini llgldal, Ungrnmaal, on suur tüli ühe mõlsaperemehe ja tema psllutööllvte wahel olnud. Shandarmid on wahele minema pidanud, kelle waSta töölised wikatitega ja helnahangudega hattasiwad Shandarmid  on tuleriistu tarwitauud. Surmatud on 12 töölist  ja 1 shandarm, palju teist on haawalud. Triest lv on ÜkS inimene kholera-tähtedega haigeks jäänud. WalitfuS  on karmi nsuu selle waSta «võtnud, el kholera Wenemaalt  mitte fiSse weetud ei saakS. Piirel saawad Wenemaatt  tulnud reisijad ja nende aSjad läbi «vaadatud; Wlen'tö on wSeraStemajade-peremehed käsku saanud, kslkl Wenemaalt tulnud wõeraid ÜleS anda, et nemad wtiekS päckwakS arstliku tähelepsnemlse alla wS iksi wad wSetud saada; pttre-jaamadeSse GallziaS ja Bukowina'S on rohkest arstist saadetud; laewad mis Wene Donau-fadametrst tukewad, saawad seitsmeks päswakS tähelepanemise alla pandud. Wenemaa kaltsude, wana riiete, wana köite, tarwitatud ihupesu ja woodiriiete fiSse- ja läbtwedsmlne on ära keelatud. Sügiseks plaanitud mauöwrld Galizia'S  jääwad pidamata; KeiSrl tulemine Lemberg iSse on teiseks korraks jäätud. Ungrumaa MtalSterprDSent Graf Szapary on ütelnud, AuStrla-Ungrumaa el wsida nüüdse Würst BiSmark'tga mitte rahul olla. See ou Ungarlast pahandanud. Nende lehk .Pesti Naplo' kirjutab:  Meil ei ole õigust ennast Saksamaa seespidiste asjade fiSse mässida; Saksa KetSrt politika on rohkem meie meele järel, meie et wöi aga mitte unuStada, et ViSmark see oli, kelle nSuu peale AuStria oma tähtsamat seisupaika idapoole nihutaS, mtS läbi Ungrmiik ssutalnd (ifiriigikS Austria KeiSri «valitse all tehtud) sai. Szapary  «vöid tänamata olla, Ungrumaa ei saa mitte tänamata  olema.' DaankmaM. Daanl Kuningas ja Kuutngapraua on retsule läinud. KuningaS jsudiS Heinakuu 14. (2.) pääwal Hamburgisse ja retsiv sealt Frankfurl'>Sse Maini kaldal edasi. Kuniugapraus kuli Heinakuu tS. (7.) pääwal  GmundeuiSse, Cumberlandi Herzogi (Kuninga-paan «väimehe) ja tema perekonna wöerasele. Rooist-Rorramaast. Küsimine Rootsi ja Norra Kon> suiite lahutamise aSjuS su Norramaa MiuiSterivMik langnema  pannud; MimSterpräsideuk Steen ja teised Ministrid  palustwad ennast ametist tahti ja KuningaS wõtttS seda waSta. Ttorihing saatis sesse peale Kuningate ühe adreSst, misseö otsekohe ähwardati, et Norramaa troon ja Rootst-Narra ühendus küsitawakS saada, tui KuningaS Storthingi nöun Konsulite lahutamiseks mitte ei kinnita ja Slem i MiniSleriumik tagasi ei kutsu. Selle waSta on nüüd hoMased Norramaal üleS avtnnud ja Kuningale on mitmed adreSstd truuwnse- ja allaheitmise-tuuniStamiStega  saadetud. Endine Minister Emtl Stang, hoidlaste  erakonnast, on Kuninga poolest MtniSter-präfidentiks kutsutud ja saad wist oma KaaSministreid neist ringkondadest  wõtma, keS Kuninga ja Rootff.Norra ühenduse poole hoiawad. Muudetajad StorthingiS ähwardawad nüüd järgmise thront»wahetuse juvreS Kuninga sissetulemist 100,000 krooni wähendada. Rahwa meel hakata ennast aga juba tähtsalt nende poolt ära pöörama. Belgla st. Heinakuu 12. (Jaanikuu 30.) pääwal Kuninga poolest walitud Konstllnante, s. o. riigi põhjusseaduse läbiwaatamijekS ja tarwitust mööda muutmisekS  asutatud kommiSston, ou oma tegewust Brüsselis alganud. Kulda omal aeal kirjutatud, on Parlamentiwaltmised  Jaanikuu IS. (3) pääwal sitkete Rooma- KathollikiaSte ülekaalu ParlamentiS nii palju Vähendanud, kt kakS kolmat-jägu healedest mitte enam nende käeS ei seisa, kutda seda pShjuSseaduse muutmiseks tarwtv läheb. Konstiluante pealöö saab uõuupidamine healeandmife-siguse laiendamise üle olema, mille osalised tänine ainult 130,000 Belgia kodanikku oli ivad. keS enamist sitkeid Mooma-Kalholiiklasi ParlamentiSse saatsiwad ja sellega kõiki edendust lakiSkafiwad, nimelt sSeawäe-kohuse SiguSlt, kumal j ägamist, mis seal ikka weel ainult alama ja «aelema  rahwa peal seisad. Siis saab ka Kuninga enese märgukirja üle nöun peetud ja otsust tehtud, mida tema Konflinantele elle pannud ou ja mille» tema õigust pärib, Parlamenti poolest wavta wõetud seadusi, mida tema maale ja rahwale kohjulitukS piab, rahwa arutamise alla anda, nagu seda Schweiz iS mone seaduse juures tehakse. Ainult sitv, kui Konsilluante seda mnutmist waSta wStab, tahab KuniugaS ka letSle pshjuSseaduSte muutmist kinnitada.  Lüttlch iv peetakse suurt AnarchtstlaSteprotsess  i. Kaebtused nende wavta on järgmised: Paastukuu 10 (4.) pääwal leiti WandemeeSte-kohtu PMdent Nenson'l maja er», kev sel pääwal ja mõned pääwad enne seda kohut dynamilt-wargate waSta juhatanud ükv dynamlti-bomb sülilese-nZZrtga. Jürikuu lS (4.) pääwal trhtl dynamiti-kurjategu Riigiprokurör BeltjenS ' i maja eeö, kev sellessamas protsessis awalik  kaebaja olnud oli. Jürikuu 23. (IS.) pääwal sai lese Niek i maja alumine kord osalt dynamitiga lõhutud; fee kurjategu olla mäekaewanduse-iusheniör Derach e z' t waSta tehtud. keS selleS majaS elaS. Lehekuu 1. (Jürikuu  19.) pääwal tehti dynamiti kurjategu Senator Baron Selgo-Vongchampsi eeskojas ja ÜkS tund hiljemini  sal Sl. Marti ni-kirlk dynamitiga osalt lohutud. Järgmise pääwa Shtal sai maja Kindral Lon- Sol' korteri WrwsS dynamitiga ravkest wlgaStatud. Ainult nendauimelalud juhtumiste läbi el ole ükSkt inimene  oma elu nende kurjategude juureS kaulauud ja ainult luhtumine on kurjategijate jäi,ile juhatanud. Protsessi kestamist oli kümne pääwa peale arwatud. Sellest protsessist  loodetakse seletust, kaS need kurjategijad Lüttlch'iS oma käe peal talli tast wad, wõi Üleilmlise AnarchistlaStekokkuhellmise  kiiked oliwad. Juba on selginud, et nemad BnarchlstloStega Prantsusmaal ja ka Saksamaal sidemes srisiwad. Kohtumaja kaitsemiseks dynamitlaSte eest on ülekorralist nsuu wSetud. Inglismaalt Parlamenti.walimlsed on nüüd lõpetatud  ja on endtSie arwamiSte waSta Gladstone le nii palju wõltu auuud, et erakondadel, miv tema poole hoiawad, uudeS ParlamentiS umbes 40 healt rohkem olema saab, kui erakondadel, kes Lord SaliSbury poole holawad. Lord SaliSbury el laha aga oma KaaSminlstritega mitte kohe ametist taganeda, kulda see Inglismaal muidu pruugikaw oa, waid tahab OtekS uue Parlamenti ette aõkuda, et näha saatö, taS !ee temale arulamiSteS Kuuingap rauale saodetawa adreSst üle ehk ilheS telseö ettepanekus umbusaldust  kaunistad. Kuningapraua on ka selleS nõuuS. Aul Lord SaliSbnry aga stlSki sunnitud on taganema ja kui 82 aaSlane Gladstone lSeSte weel kord MiniSkerprästdentlks  saab, st lv arwalakfe teda kohe jälle langema, nii pea kui tema lirimaa homerulega (lahutusega Inglismaa ParlameiM ja isitallitusega) ette aStub. Ka tööliste himu kaheksa-kttnntse tSöpääws peale tahta Gladstone täita, pea käiwsd jutud, et, kui Lord SaliSbury ehk taganema KakS, stiS MinistecprDdentl amet ehk nooremate õlade piale pandud faakS ja saamad ekmeS jooneS Lord Rose, b ery is Slr Harc o u r t ehk Kimber! ey nimetatud.  Esimene on Saksamaa soe ssber ja tema all arwatalle  Inglismaa politikat tänisele joonele jääma. Jvba nüüd kuulukawad Inglismaa rahwuSlased, et nemad ParlamentiS  mitte Gladstone pool seista ei taha, enne kui tema oma homemle-plaani seal täieSte ja seletustega ette pannub sn. Teiselt poolelt kinnitatakse, ka Lord SaliSbury'!  olla nöuu, üht plaani lirimaa aSjade parandamiseks  ette panna, et JirllaSte tzealest oma poole saakS. Sedawiift et olla meel teada, kelle poole healede-enamuS ParlamentiS langed.