aga meel, kui kedagi teda aidata sõudis, tõusis ta ise jälle ülesse. Ta nägu oli nüüd tume ja hirmus  ja silmad iõrasiwad hullustuse wihas. Mind on petetud, hirmsasti petetud! hüüdis  ta. Surm ja põrgu! Nüüd tahan ma teile näidata! Nüüd tahan ma teile kätte maksta! Nüüd on kõik wõimns minu kätte antud! Ma tahan Wte maksta! Harare.! Tr. rr. s:re :.rr. trr.' : õmbanud ja hakkas sellega meer.:::..: er.r. raär.: -.r.hklcma. Inimesed pogencsi-rad  drr.a e:: K:k :.n: kabesse, et ennast hoopide rcsi u " Ta. N: u.a:e- i.ikS mõnedel meestel korda L-.na: trrr.: eata :arü tema kücst ära kiskuda, aer. :: : :a r..i.::::..r mitte seisma ei jäänud, siis rT :a aiaraie irr.r.i seotud saama. Wonal Jurani! rr rT.:ärast meel möga hale, aga sirrrr. ei Nrrd u.rau rarata. Nii tur.rai: iärr.sinad Pauli ja Miina pulmad,  »r.Z murdu Nü rõõmsalt algafiwad. Aga, ni: urka.: ::r. sea kurb juhtumine ka noore paari Wdarr:r.e/..e. :i mõinud see siisgi seda õnne I ja rä.r—a '.rada. ::»s nad oma ühendusest tund» siirad. Nad e.rrat õnnelikud ja jäiwad seks ka. Leer.u 'ai lmsa hospidalisse Midsd, knS ta paari r.äda.aaa õppetud tohtrite abil Mx oma taie szMe-simÄvss kätte sai. Tema süda ja hing jõirrad aru urüüd maailmale kogum wöeruks ja ei jõiidllvd Kise Nsssmad kujutused ka tema sceS esas «MMla Lrstada. (Järg tuleb.) I maa kurttummade kooli hääks peetama bas aari pääle ka nimetatud koolis õpiwad  kaSwandikud ühes oma koolmeistriga olema, mis wist iga ühte kaastundmusele kurttummade mastu ja abiandmisele nende hääks saab tõmbama. Peaaegu kuu aega korjawad siin hrd swÄ. tlleol. JlwcS ja Allas wauamoelisi  rahwa riideid Eesti rahwa muuseumi  tarmis. Esmalt korjanud nad Pöide ja Karja kihelkondades, nüüd aga Sõrme vool. Kuida kuuleme olla nimetatud korjajate  usinal tegemusel hää tagajärg: manu riideid olla kaunis rohkesti juba koos. Mitmete  manade rütseppade käest olla ka manamoelisi  rahwariideid tellitud, sest et „uuema aja" rätsepad neid mitte walmiStada ci mõista. Asja tähtsuse tõttu on küll soowida,  et meie rahma ärksamad pojad ja tütred ka auustatud korjajate tööd neile manade rahwariicte kätte muretsemise läbi katsukfiwad kergendada! - 8. Juunil oli Kuresaare linna ivolimeeste  koosolek, kus ka muu seaS neljandama posti sisse seadmine Kuresaare ja Pärnu wahele läbi rääkimisele tuli. Selle sisseseade  tarwis oleks ainult 82 rbl. linna kassast maksta tulnud, aga et suurem hulk selle pääle põhjendades, et ncljandamat posti käimist sugugi tarwis ei olla, selle wastu oli, siis sai ka tähendatud summa nõudmine  järelduseta jäätud, ehk küll minema! talwel linna walitsuS postiwedu 300 rbl. alwemalt kui enne wälja pakkuda oli wõinud.  „Nii kui teada, ütleb selle kohta ..Arenüb. Woch.", „ leidis ka telegrahwi sisse seadmine Kuresaarde suurt takistust, millest aga seekord õnneks midagi wälja ei tulnud." Wana asi on ju, et HSä asja sisse seadmiscsel ikka rohkesti waStalisi leidub. Et meie karskuse selts siin rohkesti waSLaseid leiab, kes karskuse tegcwust ühel ehk teisel kombel takistada püüawad, ei ole enam kellegi uudis- See on juba nii iga päewaseks läinud, et karskuse seltS kõigi oma wastaste tegcwust enam misgisgi ei pane. Ometigi sündis hiljuti siin selles asjas sündmus, mis igapäewnStest sündmustest  natuke teisem on, ja see on: karskuse seltsi pääle on ka juba kaebajadülessetöuSnud. Mõnikord müüdi karskuse seltsi pidude pääl theed, limonaadi, koolisid jnd. See aga täitnud siin kellegi südant seesuguste pahade tundmustega, et ta kohe linna walitsusele kaebama läinud, et karskuse selts enesel puh-.veti pidada, milleks temal aga mitte luba ci olla. Selle järeldusel nõudis ka linna walitsuS karskuse seltsi eestseisuselt, 10 rubla ~trahteri maksu" maksmist, waStalisel korral saada aga nõuusid tarwitatud, et puhwet politsei poolt kinni pandaks. Eestseisus  paluS küll sellest maksust seltsi ivabastada,  sest et seltsil alatist puhweti ei olla, aga seda ci pandud tähele, „sest et muidu teised sedasugu seltsid s?) siis ka sellest maksust wabastatud peawad saama." Nõnda siis peab karskuse selts ikka nõutawat raha maksma, muidu pannakse puhwet kinni, ehk küll seltsil seda ei ole olemaSgi. - Pühapäewal 18. Juunil oli siin paadi purjutamise seltsi Nacht-Clube poolt wõidu purjutamine, millest üleüldse 7 paati osawõtma oliwad tulnud. Esimese auuhinna  osaliseks sai hr. Fliesi ja teise auuhinna osaliseks hr. v. Glinsky Liiwimaa kuberneri herra, keS seekord Kuresaares wiibis,  wöttis hääks wõidu-purjutamist päält waadata ja anu hinnasid wöitjatele kätte anda, kus juures ta wiimastele, neile mõnda söbralist sõna üteldes, õnne soowis. Pühast. 20. Juunil oli, tcatab „A. W." Saaremaa kurttummade koolis koolilaste lahti laskmine. Selleks päewaks oli osawõtjaid  ligidalt ja kaugelt rohkesti kokku tulnud. ÄluStuses pidas Kihelkonna õpe- taja Masing selle kohalist hommiku palwet,  mille päüle kohane õpetaja hr.Grohmann  koolitegewuse üle wiimasel aastal teatust andis, kus juures ta ka - hiljuti ära lahkunud prausti herra Winkleri  wäsimata ja õnnistusrikkast tegewusest kurttummade hariduse põllul rääkis. Hr. Winkleri surma läbi olla kurttummade asi Saaremaal üht südit tegelast kaotanud, kes mitte üksnes lahkesti kurttummade kooli asutamisest osa ei wõtnud, waid ka pärast seda hää nõuga ja teoga abiks on olnud. Selle pääle teatustas hr. Grohmann kurttummade  hariduse seltsi asutamist meeletuletades,  et Wändra kurttummade kooli direktor, õpetaja Hörschelmann Saaremaa  kurttummade kooli eestseisuse palwe pääle waewaks on wõtnud, seda kooli 17—30. Juunil rewideerida ja et hr. Hörschelmann wäga rahul oldawat otsust selle kooli õpetuse ja kaswandikkude edasi jõudmise üle on andnud. Kui õpetaja Grohmann oma kõnet oli lõpetanud, palus ta kooliõpetajat hr. Rahne li koolilapsi järele katsuda. Suure huwitusega waatsiwad  juuresolijad läbi katsumist päält. Iseäranis suur oli aga nende rõõm, kes minemal aastal nimetatud kooli kaswandikude  järele katsumisest osa oliwad wõtnud, sest et kooli lapsed palju, palju wiimasel aastal edasi on jõudnud. Pääle seda andis Saaremaa asetäitja praust hr. Lemm koolilastele koolitunnistused kätte mille pääle läbikatsumine palwe pidamise ja lauluga  lõpetati. Igaüks läks rõõmsa südamega koolimajast, seda teades ja nähes, et siin rasket aga ühtlasi ka kasuliku ja kõrget tööd on tehtud ja tehakse ja iga ühe südamet täitis see palaw soow: edenegu wõimsalt Saaremaa  kurttummade kool. („N. D. Z.") Ansekülast. Nii kui teada, kandwad Sõrulased ka kõige külmemal talwisel ajal lühikesi riideid. Sellestgi siis ka tuleb, et Möndasugust. Eewa läbi kaotas Aadam paradisi, ja meie ajal kaotab mõnigi Aadam Eewade läbi rahakotti, iseäranis kui Eewad ilusad on. Berlinis tunnistab seda wiimane suur protses. 1891. aastal tuli üks pilt ilus neiu Berlini, kelle järel student Roloff lipitsema  hakkas. Neiu awaldaS Roloffile saladust: ta olla ühe Austria päähertsogi tütar, keda mitmed kiusatused isakodust eemale tõrjunud, aga aasta pärast saada ta täieliseks ja siis saada ta kõik oma auu ja miljonid kätte. Roloff! aga nimetas ta oma peiuks- See oli muidugi rõõmus, et ta nii kõrget neiud tohtis armastada; tema raiskas oma ema päranduse,  60,000 marka kena neiuga ära ja tema isa andis meel 90,000 marka, sest ka isa nina tõusis lootuses, hertsogi tütre äiapapaks saada, ja hertsogi tütar pidi ju toredasti elama. Ka weel teised rikkaid mehi pettis kena neiukene ja pani kui ta õiged haisu ära tunti plehku. Nüüd oliivad mitmed ta abilised kohtu all ja säül tuli wälja, et kena hertsogi tütar Stcttini linnast pärit ja ilma isata liht toatüdruku laps olla, nimega Anna Dubberstein  Usu weel naisi! 107 aastane kosjakandidaat. Wolskis elab üks nõnda nimetatud Kolew, kellel juba 107 aastat turjal on, siisgi aga meel nõuu olla abielusse astuda. Kuid takistused ei puutuda ka siingi mehel ees üksgi «vaimulik  ei wõtta tema laulatamist oma pääle. Hiljuti teinud ta sugulased teisega wäikest nalja: seadnud «vanamehele ühe tüdruku ette, et seda naeseks wõtta. Kaup olnud ka kohe malmis: Enne kodusöitu küsinud ta „pruudi" käest, kes talle ühe rättiku oli kinkinud, kas see tõesti talle wabataht- Mult naesekS tulla, ning saanud jaatama wastuse, mis pääle ta mana"tüdrukule 50 kop, hõbera hakinkinud. Pääle selle teinud ta meel kolme rubla eest liiku. Kuid laulatus  jäänud katki waimulik mees ei laulatanud.  107 aastane kosilane tahta nüüd Saratomi reisida ja ülemalt poolt laulatuse  luba paluda. Lahkudes. Faciv sõidab kiirelt wahutaival merel K Ja kaugelt, kaugelt sinab mulle kodumaa; Ma seisan kurwalt üksi laewa äärel Ja tahan weel kord kodu poole waadata. Weel -viimast korda paistwal eha walgel Ma näen mu õnnistatud kodu kohtasi. Ja igatsuse pisaraid mu palgel. Ei jõua närtsind süda hoida tagasi. Weel näen ma kord mu kodu metsakesest Kui ohwri suitsu auuru üles tõusema; Kui tahaks sellest armsast salgakesest Mind noorus' aeg weel -viimast korda terwita Oh kallid, õnnistuse pühad ajad. Miks pidite nii rutust minust lahkuma?! Kas iales ma kaugel -võõral rajal, Wõin tõsist õnne maitsta teieta? Siis jumalaga kallid, kallid kohad. Kus elu rõõmu maitsesin ma piirita! Te õitsewad ja rohelised luhad. Ei ialgi ma teitid taha unusta'! Ehk ivalus saatus küll ta külmal sunnil Mu kurwa hingele üht rasket haawa lõi: Mis süda lubas lahkumise tunnil. Ei seda igawest ma unustada wõi. 27. Saarlane. 1395