herra käsu pääle Riias juba käcSolewal aastal linnawolinikkude walimine uue seaduse järele käsile -võetakse, kuna see Liiwimaa  kreisilinnades tulewal aastal sünnib. Kolera on, nagu Liiwi-maa kuberneri herra kuulutusest näha, juba Riia linna tunginud ja ministri herra otsuse järele on Riia linn juba kolera-tõbiseks arwata. Kuuramaalt. Sääl on järgmine kahjatsetaw asi ette tulnud. Ühe taluperemehe juurest oliwad aastate kaikus seitse hobust -varastatud. Ühe pühapäewa homikul läks tema oma -vennaga karjamaale, kirikusse sõitmiseks hobust tooma. Sääl nägi tema üht Wene laua-saagijat oma pojaga üle karjamaa minema, kes sellega oma teed lühenda tahtnud, kellest talumees aga armas, et tema waritsema läinud, kuida hobuseid -varastada  wõiks. Ilma pitkema mõtlemiseta kargas talumees, kei enne seda juttude läbi hobuse Margustest ärritatud oli, mana Wenelase pääle, lõi teda raske ruusika-hoobiga maha ja surmas teda siis jala-löökidega. Noor Wenelane jooksis kohkudes ära, aga -vennaksed jooksiwad järel ja tapsiwad ka tema ära. Siis peitsiwad nemad surnukehad ühe tuulest juurtega maha murtud puu alla ja läksi-vad koju, kiriku käiku maha jättes. Mõne päewa pärast andsiwad tapetud isa ja poja omaksed nende ärakadumist politseile teada ja et ühe naabri karjapois seda tegu näinud, siis saiwad surnukehad pea leitud ning õnnetumad eksijad kinni -võetud. Peterburgist. Ajaleht Sudebnaja Gaseta (kohtu seitung) annab nõu, et ilma süüta hukka mõistetud inimestele riigi poolt tasumist hakataks andma, kui nende süütaus awalikuks tuleb, nõndasama  ka neile, kes ilmasüüta ja arusaamata -viisil pikalise ülekuulamise ja -vangistuse alla on langenud. Kuulu järele peab walitsusel nõuu olema, waldade õigust, et nad oma kõlwatumaid liikmed mailast wälja heita ja sell wiistl Siberisse saata wõiwad, ära kautada. EdeSpidi ei pea sarnatscd wallaliikmed mitte Siberisse saadetud, maid awalikude töödele sunnitud  saama. Keiserlikkude Majesteetide külaskäigust Jwangorodi kindluse  s (Poolamaal) toob „Wal. Tcat." järgmised sõnumed: 30. Augustil, Keisri Herra nimepäewal, oliwad Keiserlikud Majesteedid kirikus jumalateenistust  kuulamas ja waatasiwad siis kiriku-paradi päält. Õhtu kell '/tll sõitfiwad Keiserlikud Majesteedid raudteega Wannowski kantsi. TormijookSmisega  selle kantsi pidiwad sõjamäe manööwrid lõppema. WLitlus kestis iVs tundi. Kõigekõrgema tänu päälc wastasiwad sõjamäe read walju, kaua kestma hurraaga. Paraku sai selle pidupäema rõem õnnetuse läbi rikutud. Ühe suuretüki päält kargas kaas ära, kiskus ühe soldati käcwarre ära ja haawas teist kaenla alt. Keisri Herra Majesteet käskis haawatud mehed Keiserliku rongi pääle kanda ja Jwangorodi hospidalisse wiia. Keiserlikud Majesteedid astustwad haawatute juurde ja nüüd nägiwad päältwaatajad waatepilti, mis neid silmameega  liigutas: Keisri Prõua Majesteet heitis haawatud soldati kõrwa põlroili ja hoidis tema pead, kuuni sinel talle pea alla sai pandud. Kuna haigeid Keiserliku rongi pääle kanti, kõndis Kõrge Prõua tema kõrwal ja kandis tema eest hoolt. Teisel päewal käifiwad Keiserlikud Majesteedid soldati-laste maja waatamas ja tegiwad lastega lahkeste juttu. Enne Jwangorodist lahkumist andis Keisri Herra Majesteet haawatud soldatite 200 rubla kindluse kommandanti kätte; kumbgi soldat peab IVO rubla saama. 8. Septembril hakkas Newa jõe wesi kange põhjaõhtu tuule mõjul tõusma ja oli enne lõunat kell 11 ajal juba 5 jalga üle keskmise seisu. Fontanka kanali pääl ei pääsenud laewad enam Made alt läbi. Kell kahe ajal ei wõinud hobuseraudtee wagonid enam Troizki ja Palee sildade üle sõita. Wäiksemad laewad oliwad jõe pääl suures hädas; üks puulaew wajuS põhjaja puud ujufiwad mööda jõge alla poole. SuwiaiaS murdis torm tugema tammepuu juurtega tükkis maa seest wälja ja wirutas ta mette. Madalamates  kohtades tõusis mesi üle kallaste uulitsate pääle. Õhtul kcllo 8 ajal pööras tuul ja mesi hakkas alanema, nõnda et kardetus seekord ilma suurema hädata mööda läks. Soomest. Halwadajad on Soomes ikka tunda. Üks Helsingi kauplus on 150 töölist  pidanud lahti laskma. Pihkwast. „Pskowski Listok" kirjutab: „Kui leikusekuu 17. päewal kell 4 pärast lõunat, üks raske kõuemüristamine üle linna läks, põgenesiwad  4 soldatit Zarizini rügementist pesu-kuiwatamise  kallalt ühesse wäikesesse majasse; senna lõi wälk sisse ja pani maja kohe põlema. Üks soldat sai paigal Mälgust surnuks löödud, teised kolm oliwad uimastatud ja ühel oliwad rasked tulehaawad. Saratowist. Säält tulewad „Grashdanan'ile  sõnumid, et talwewiljade lõikus mitte rahuloldaw ei oie olnud. Terade wäljaand olla wähene. Suhumist. Sääl kreisis on neil päiwil 5 teerööwlit usurändajate kallal kippunud.  Usurändajaid oli 22 inimest, enamiste wanadlased meeste- ja naisterühmad, ja neil ei olnud kaitseriistadcks muud, kui kepid. Rööwlid haawasimad neid kuulide' ja põue odadega ja riisusimad  neid hoopis paljaks. Hiljemalt on seesama  rööwlisalk teise usurändajate seltsi ja teetegijate  kallale kippunud. Minski kubermangus. Borissowis, Hirmus tulekahju läks Leikusekuu 14. päewa homikul kell 6 Raskindi majast Sartinaja uulitsas wälja. Kahe chituse-korra järges oli BoriSsowi linn juba kell 11 enne lõunat üks suur tulemeri millest aeg-ajalt Nikolai kathedrali kuppel suitsupilwete  ja tulewihkude wahelt wälja paistis. Kathedral kirik sai Borissowi Mõskma Bresti rautejaama  tööliste läbi peastetud, kes oma tuletõrjumise riistadega appi ruttanud oliwad. Borissowi tuletõrjujad ja linna tuletõrjujate kommando oliwad  möllaja elementi waSta wõimatumad, pääle selle põlesiwad ka nende kustutamise-riistad ära. Rahma pääle oli hirmus kohkumine langenud, mis wast siis natuke taganema hakkas, kui pärast lõunat kell 2 poole, kus tuli kõige kangcmini mõllaS, Minski kuberner Würst TrubeM Mirski tuletõrjujatega senna jõudis. Need tegimad kõigest jõust tööd ja peastsiwad palju majosi. Õhtu poole wähcnes tule wügi, mis siis järgmisel homikul täiestc kustus. Pääle politsei walitsuse ja rentei põlesiwad kõik kohtutemajad ja pääle 800 teist maja maha. Kahju saab umbes üks million rubla pääle arwatud. Ainul mõned majad oliwad assekuranzi alla antud. Tulekahju-alused ei ole omast warast päästnud; suurem jägu neist on Juudid, keS nüüd kõigist paljad lausa taewa all aset peawad. Lodzist. Sääl on üks würst Ra dzi wi 11, häkiste peast nõdraks läinud. Würst Radziwill oli meie keisri hcrra kutse pääle Poolamaale Spala jahipidust osa wõtma tulnud Lodzist läbi sõites sealses „Grand Hotellis" aset wõtnud. Pühapäewa homikul astus ta kahe rauaga püss ja 2 rewolwrit käes oma kambri akna taha ja hakkas õuet olewate inimeste pääle lastina. Kaks wõerastemaja teenijat saiwad raskeste haawatud. Et keegi hullustawa würsti ligidale ci julgenud astuda, siis toodi tulekuStutajad sinna, kes oma pritsid würsti pääle juhtisiwad ja lerwe tua wee alla paniwad. Kui see nõuu ei aitanud ja würst ikka edasi paugutas, kutsuti soldatid appi. Würst purustas püssipaukudega wõerastemaja seinad ära ja raius nii hirmsaSte enese ümber, et soldatid alles tunni aja pärast temast jagu saiwad ja teda siduda wöisimad. Nüüd on würst Radziwill waimuhaigete majas. Laste tapmise poolest seisab Lodzi linn kõikis Wene riigi kriminal-statistikas esimese paiga pääl. Armast läheb sääl üks päew mööda, kuS mitte ühe sündinud lapse surnukeha wägiwaldse  surmamise tähtedega ei leita. Wiimasel nädalil leiti jälle 11 lapse surnukeha ja ainult kolm süüaluStest emadest on leitud ja wastutamise alla pandud. Ametlikkude sõnumite järel tulewad Lodzist aastas ligi 800 amme, kellest wist ennast palju omaist lastest wägiwaldsel kombel wabaitanud  on. Koustantinopolist. Suurt ärritust sigitab siin hulga wiisil softade (Muhamcedi usu üliõpilaste)  wäljasaatmine. Ühe korraga wõeti 2000 nendest mangi ja wiidi laewaga ära; kuhu, ei teata. Ajalehed ei tohi asjast midagi teatada. Ametlikult üteldakse, softade arw olla õpeasutuste» liig suureks läinud. Tifilisst. Tifilise kubermangust teatatakse „Grashdaninile" et sääl lõiku» mitte kiiduwääriline ei ole. Põhjuseks selle wca juure» olla põud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisril on jälle reifinõuu ja tahab ta seekord oma ligema lepinglase,  Austria keisri, külaliseks minna, kus ta pea iga aasta kord ära käib. Reis sündida pääle Mihklit, kui mõjuwat takistust ette ei tule. Ning seda on nimelt kolerast karta, mi» uuesti Saksa ja Austria maal kollitama hakkab. Kahed tähtsad pulmad peeti minema! nädalil Saksamaal; tähtsad selle poolest, et siin uuesti ilmus, kuda armastus seisuse järele ei küsi. Mõlemates mõrsjapaarides oli peig würstlikust sugust, mõrsja aga liht rahwa seast. Saksi Meiningi prints Ernst kosis tuttawa kirjaniku Jenseni tütre abikaasaks, kellele nüüd hertsogi poolt ka auunimi „von Saalfeld" anti. HeSst prints Heinrich jälle wõttis oinale ühe lauljanna neiu Milena prouaks. Wiimase paaris on peig 54, mõrsja 24 aastane. Hollandimaalt. Säälne saadikule-kogu on neil päiwi ju kokku astunud ja walitsew kuninganna  Emma seda troonikõnega amanud, milles Hollandi head seisukorda nii sisemises kui wälimises  asjas kiitnud. Hollandi riik kosub naisterahwa  walitsusel õige kaunisti. New-Jorkis. Juudi kirikus, kus Juudi uueaasta püha puhul pääle IVVV inimest koos oliwad,  tõusis ebahirmul tulekahju eest segadus, kus 5 in. surma ja 12 haawatud saanud. Lillekene. INaiksel õhtul, kuude kumal Kv Läksin niidu rajale. Nägin lille, pisar silmas Waatmad üles tahtesse. „Lillekene, miks sa kurdad, „Kas sind õhtust haawatud?" „„OH, mu neiu, saatus hale, ,„,Wikat sõbrad surmanud!"" „Lillekene, kallis, waiki, „Küll saad Home õnnele, „Jgaweseks truudus täheks, „Wiin sind peiu rinnale." Lille uinu» tröösti mõttes, Künni murdsid kiiresti Armu käed ja hellalt kandsid Ehteks neiu hauale! E h a l a, Kuresaare kiriklikud sönumid. Pnhapäewal, 27. Septembril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell V 212. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Fs 38 aarl a n e 1892 Wastutaja toimetaja: Hartwig Sajl, o»uä. oee. poi