kooli ruumidesse mahtus. Puhja kihelkonna kooliõpetajad herrad R. Peerna ja A. Wäärsi oliwad kauge maa tagasi sega-kwartetiga pidule sõitnud. Nimetatud kwarteti poolt ette kantud laulud wõeti kõikide piduliste  poolt suure waimustusega wasta: niisugust õrna, puhast ja kõrgeid tundeid äratawat laulu saiwad Lohusoo  nietsad ja rahwas wist esimest korda kuulda. Kiitusel rahwa seas ei olnud otsa ja ei saa ka wist nii pea ots tulema. Teisel päewal kogusiwad pidule sõitnud kooliõpetajad kohaliste kooliõpetajate junrde kokku, kus hr. R. Peerna rahwakooli, kooliõpetajate  ja nende Legewuse üle tuumaka ja piltliku kõne pidas. Pääle selle laulis sega-kwanet kooliõpetajatele terwituse laulu, mis wiimaste kohta liigmawalt mõjus. —e — Wiljandi Eesti P õ l l u m ees t e Seltsi koosolekule 19. skp. oli wihmase ilma ja wiljakoristamise  aja pärast wäga wähe seltsi liikmeid kokku tulnud eestseisusega kokku alla 40-ne ega olnud koosolek selle pärast otsusejõuuline. Mõisavidaja  herra J. Knrriku kõne „Meie koduloomade tõuud ja nende kaswatamine"  jääb teiseks korraks, sest et kõneleja koosolekule ei ole saanud ilmuda. Seltsi kirjatoimetaja luges ärapeetud näitusele toodud loomade, asjade ja wälja antud auuhindade üle aruande ette. Näitusele oli toodud 58 hohust 34 näitaja poolt, 32 karilooma  13 näitaja poolt ja 22 kana 1 näitaja poolt; ühtekokku 112 looma 48 näitaja poolt; wõid oli wälja pandud 15 nummert 13 näitaja  poolt, juustu 2 nm. 2 näitaja poolt, seepi 2 nm. 2 näitaja poolt, piimatalituse riistu 4 nm. 2 wäljapanija  poolt, põllutöö saadusi 26 nm. 14 näitaja poolt, põllutöö tehnika  saadusi 3 nm. 2 näitaja poolt, aia- ja metsapidamise saadusi 20 nm. Ilnäitaja poolt,mesilastepidamise saadusi 11 nm. 4 näitaja poolt, põllutööriistu ja masinaid 11 nm. 6 näitaja poolt, meesterahwa käsitööd  61 nm. 16 näitaja poolt ja naesterahwa  käsitööd 223 nummert 63 poolt. Ühtekokku oli asju ja loomi näitusele toodud 492 nummert 184 näitaja poolt. Auuhindasid on antud: hobuste jaoskonnas 36, kariloomade  jaoskonnas 16, karjakaswatuse  saaduste jaoskonnas 14, põllutöö saaduste jaoskonnas 12, aia- ja metsapidamise jaoskonnas 10, mesilastepidamise jaoskonnas 4, põllutööriistade ja masinate jaost. 6, meesterahwa käsitööde jaoskonnas .14, naesterahwa käsitööde  43. Ühtekokku jagati wülja 156 auuhinda. Kassahoidja aruanne  näituse tulude ja kulude kohta oli järgmine: Wälja läinud: piletimartide eest 79 rbl. 89 kop. muusika eest 50 rbl., cmuhindadeks 246 rbl. 60 kop., trükitööde eest 67 rbl. 85 kop., ajalehtedes kuulutamise  eest 9 rbl. 80 kop., kirjatoimetuse kulusid 10 rbl. 69 kop., tööliste palkadeks 50 rbl. 22 koo., näituse platsi korraldamise, ilustamise j. m. wähemate kulude pääle 33 rbl. 98 kop. Kokku näituse kulusid 549 r. 03 k. Siia juurde näituse ajal toime pandud  pidu kulusid 69 r. 70 kop. Näituse pääle üleüldse wälja läinud 618 rbl 73 kop. Sisse tulnud: Platsi raha 104 rbl. 20 kop., näituse  nimekirja ja programmi müümisest 48 r. 91 k., äramüüdud asjade raha 1 rbl. 15 kop., aiapidajate koosoleku piletite eest 2r. 30 t., 3922 näituse - pileti eest 1042 rbl. 35 kop., kottu näituse tulu 1198 rbl. 91 kop. Siia juurde weel teisel  näituse päewal ära peetud pidu sissetulek 353 r. 25 k. Üleüldse näitusel sissetulnud 1552 r. 16 k. Sellest 618 rbl. 73 kop. kulusid maha arwates jääb järele 933 rbl. 43 kop. President luges Wiljandi  wangimaja walitsuse poolt saadetud aruande wangide kolmel wiimasel aastal tehtud tööde üle ette; selle järele on wangid tööd teinud 1896. aastal 1071 r. 86 kop. eest, 1897.a. 1163 r. 54 k. eest ja 1898. a. 1294 rbl. 47 kop. eest. Järgmine asi päewakorras oli arupidamine  seltsi kasuks näitemüügi ja põllutöö keskkooli hääks pidu toimepanemise  üle. Koosolekjarwas näitemüüki detsembrikuus ära pidada ja selle toimetamist eestseisuse hooleks jätta. Põllutöö keskkooli hääks toimetatumat  pidu mille toime panek tänawu  katki jäi soowiti katsuda ärapidada.  President annab nõuu selles asjas „Koidu" laulu seltsiga ühendusesse astuda, mille wastu koosolejad ka ei olnud ja eestseisuse hooleks jätsiwad seda korda saata. Herra Ainsoni küsimise pääle: kust see peaks tulema, et tänawu rukkioras  rikutud saab, järgnes elaw läbirääkimine, millest iseäranis Ainson,  H. Jaansön, Kuuben, J. Hendrikson,  Nõges, Henno ja Bärens osa wõtsiwad. Arwati, et see usside, seemne, maa ehk mahategemise süüd wõits olla. Uhel on oras, millele superwoswati pandud, terwe, kuna teistel see just ära on rikutud. H. Seda ja teist. Raesterahwa elu parandamise selts on „Russk. Wed." teatel Moskwasse osutatud. Põhjuskirjad on juba kinnitatud  ja esimene koosolek, kus eestseisus  walida ja töötuse eeskawa kokku  seada tahetakse, on 3. oktobriks Doktorite tlubes määratud. Uue seltsi ülesanne on naesterahwastele kõlblise elu kui ka ülespidamise poolest  abiks olla. Selleks püüab selts naesterahwaste seas haridust ja tööosawust  laiali laotada ja ka nende kölbliie langemise wastu wõidelda. Liikmemaks on lihtliikmetel 60 rubla korraga, ehk 3 rbl. aastas. Toetajatel  liikmetel 300 rubla korraga, ehk 50 rubla aastas. Saksamaa kaubanduse ja tööstuse kaswamise wõrdlemiseks on Inglise kindralkonsul Frantsurtistomamaa lehtedele  aruande saatnud, millega nähtawasti  inglasi Saksa tööstuse wastn Wöistlusele elustada tahetakse. Aasta jooksul onwäljawedu 215 milj. ja sissewedu  583 milj. suuremaks kaswanud kui aasta enne seda. Sisseweo kaswamist  peaks ehk tawaline inimene halwaks täheks, kuid kindralkonsuli meelest on see rahwa waralise jöuu kaswamise märk, kui kauba tarwitus nii juur on, et oma maa seda täita ei jõua. Sedasama tunnistab ka wäljaaweo wähene kaswamine. Igal tööstusel on niipalju koduseid tellimisi,  et aega pole jäänud wäljamaa tellimisi täita. Rauda ja kiwisüsi on siisgi Saksamaalt ligi 2 milj. tonni enam wälja wiidud kui minewal aastal. Inglismaa wõistlus on ülepüä suur olnud ja Inglismaalt Saksamaale enam wiidud kui Saksamaalt Inglismaale.  Kuid sellegipärast peab Inglismaa ettewaatlik olema, sest see lugu ei awalda Saksa sisemise elu- Wöimu nõrkemist, waid wirgumist. Et Saksa tööstus kiirel sammul tõuseb, seda awaldab kiire töõrahwa elukorra parandamine, mida walitsus mitmel pool seadustega on parandanud,  ilma et tööandjad sellest rahalist  kabju oleks saanud. Pühapäewa rahu. Amblas tuli mõne aasta eest pagari sell J. A. kingsepa N. N. juurde ja palus oma saapaid kätte saada. „Nad on küll muidu walmis, muudkui weel ilustamata,  selle pärast ei wöi weel ära anda." „Olge häüd ja laske nad ära puhastada!"palus tellija. „Seda ei lase ma mingi hinna eest teha, sest tänaonpühapüew." Pagar: „Waata, mõned meistrid lasewad terwe päew otsa tööd teha." Kingsepp: „Ja jootvad  siis esmaspäewal, teisipäewal ja wahel weel kcsknädalalgi." Tähendatud  kingsepp on jõukas ja lugupeetud  mees ja kõikide juures auu sees. —o — Kuida pimedus koduloomade pääle mõjub. Pimedas peetud koduloomad  on unised ja nukrad, karwad on hiilguseta. Silmad jääwad pimedas  hoones olemisest nõrgaks ja nägemise  wõim waheneb, millest ka täieline pimedaks jäämine wõib tulla. Maha arwatud looma tusk, mis pimedasse panemine temale toob, mõjub pimedus ka lehmade piimaannisse  wähendawalt. Suuremate kuritööde karistamiseks pimedaid koopaid. Aga kurjategijate silmade pärast muretsedes  ei kesta see karistus enam mõne päewa. Aga tänuks selle suure tulu eest, mis me koduloomadest  saame, ei tohiks meie neid ruumeks  kuuks pimedasse hoonesse kinni siduda, ilma et neil wähegi karastawat  päewuivalgust oleks. See on kole õelus, mida seaduse abil peaks keelatama. Inimsuse nimel tuleb iga loomapidajat manitseda, selle eest hoolt kanda, et loomadele talwekorteritesse ka walgust pääseks. Nõges räägib, 'et temal oras wiki maa pääl usside ära olla söödud, kuna mujal ussa ei olla. Ainjon arwab, et igal pool mitte ussid süüdi ei ole, waid see, et rukki maa liiga wara ära korratud, enne kui toidu olluste käärimine lõppenud; toidu olluste sulamine saada selle läbi rikutud ja taim jääda toidu puudusesse. Hää ei olla ka liiga wara kordamise järele külida. J. Bärens räägib oma katsest rukkiussidega.  Tema pannud aasta seitsme eest tähele, et kesa sugugi rohtu ei kaswatauud ja et järele katsuda, millest see tuleb, kaewanud ta kolm umbes poolteise jala jügawust auku kesa maa sisse. Teisel hommikul olnud  aukude põhi ussidega kaetud. Kätte antud rukkid häwitanud nad lühikese ajaga ära. Kõneleja söötnud  neid niiwiisi 27. augustini, kuna nad enam pole söönud, ja külmanud  siis rukki maha. Oras ei ole küll sügisel suureks kaswada enam wõinud, wõsunud aga teisel kewadel jõudsasti ja kaswanud hästi. Kunstsönniku pruukimine olla kõige parem laudasönniku kõrwal. Kaubanduse asjus anti teada, et atru Meel müümata on; kõige odawamateks  ja kasulikumateks tarwitada  arwatakse Kousumi seltsi adrad.  Lõppeks soowitati Amerika Eesti Postimeest, millest mõni nummer  seltsile oli saadetud. Järgmist koosolekut 17. ottobri kuu päewa püäle määrates lõppes koosolek kell Vs7 õhtu. —g — Räpinast. 18. septembril lahkus Räpina mõisa ja wabriku ehk Paperiküla  kooliõpetaja herra A. Martenson  Räpinast, et samas ametis kaugel Kaspia mere ääres Baku linnas  tööle asuda. Herra Martenson tuli 12-ne aasta eest Wiljandist, kus ta kihelkonna-kooliöpetaja oli olnud, siia. Ees leidis ta wäga wiletsal järjel olewa kooli, kus kooliõpetajaid nagu riideid oli wahetatud, ja mõisapolitsei  sagedasti kisklemist koolipoiste  ja mõne kooliõpetaja wahel koguni piitsaga õiendamas oli käinud.  Herra osawal jubatusel  muutus aga kool juba ta esimesel  tööaastal täiesti teiseks ja oli peagi Näpina kihelkonna paremate koolide killas, olgugi, et.Ml suuremalt  jaolt koliwa rahwa lapsed käisiwad.  See aga nõudis täit mehe jõudu ja tihti pidi ta omalt poolt palgatud abidega tööd tegema. Tubli tööwili aga ei jäänud ka tulemata. Wõrreldakse praegu, äramineja 12-ne aastase töö järele, selle koolikonna rahwast endisega, siis peab küll tunnistama,  et endise ja nüüdse wahel kõrgele ulataw wahe on. Enne oli sääl kisklemine ja peksmine päewakorral,  nüüd aga käib Paperi külaline  kui kõigiti wiisakas mees mõistlikult  oma rada ja ei ole kellegile tüliks leel ees. Et nad seda koolist on saanud, tunnewad nad ka ära ja kahetsewad oma tubli kooliõpetaja äraminemist südamest, temale ta uue koha püäl hääd terwist, õnne ja edu soowides. Pääle koolitöö oli herra Martenson siin ka igas hääs ette- Wöttes kõige jõuuga tegew. Nii awitas ta Räpinasse põllumeeste seltsi asutada, kus ta kirjatoimetaja abina pea igal koosolekul nii mõndagi  mõnusat juhatust teadis anda ja kaugelgi tema liikmeks tahab jääda. Palju põllumeessõbralisi terwisid  ja wagu õige! —d— Kuresaarest. Aurulaew mis aastate kaupa Muhumaa ja kindla maa wahel posti wedas, on ära saadetud ja sellega Suure wäina postiwedu niisugusele järjele langenud,  nagu ta 190 aasta eest oli teatab „Düna-Ztg." Purjupaadiga  posti wedamine ei ole suwe! sugugi halb, ainult üks kord on post suwel 24 tundi wiibinud aga sügiseste marude ja jää tulekuga jääb wäinast üleküik pea täitsa seisma. Minewal talwel ei ole  detsembrini,  21. dets. kuni 2. jaanuarini ja 5. —20. jaanuarini kirsasid üle wäina toodud, ning kui „Sirius" üksikute reisijate pärast seda wahet poleks sõitnud, oleks wäina kinniolek  50 päewa kestnud. Leht kurdab, et selle raskuse kaotamiseks weel midagi  ette ei wõeta. Amblast. Rukkiuss on paiguti orased tublisti ära rikkunud. Mullu külwasiwad kahjusaajad söödud paikadele  uuesti rukkid, mis ussid jällegi  ära sõiwad. Tänawu enam ei külwagi. Wihm teeb liiga : ma- dalamad maad wee all; wiljahunnikud  põllul kipuwad idanema. Kadrinast. Kadrina õpetaja Luther andis kogudusele teada, et ta mitme koguduseliikme soowi pääle kirikliku jumalateenistuse hakatuse aja kindlasti  on ära määranud. Edespidi hakkab jumalateenistus alati punkt kell Vsll enne lõunat ning neil pühadel,  kus ka Saksa jutlus on, kell V2I lõunal. Ühtlasi palus õpetaja, et kogudus seda ettewõtet igapidi toetaks ning iseäranis lauarahwa pühadel õigel ajal kirikusse ilmuks. Tänuwäärt ettewõtte, mis teistele eesmärgiks wõib olla. Korrapidamises  on kogudus sellega suure sammu paremuse poole astunud. —m. Wiru-Nigulast. Kunda-Lähte külas  warastati hiljuti ühel wanal eidekesel 68 rubla raha ära. Margus  tänini seletamata. Selle kuu 19. päewal oli meie kogudusel piiblipüha.  Külaleiba pakkus Risti õpetaja.  Kogudus pani 66 rbl. 50 k raha Piibli seltsi hääks kokku. Möödaläinud  aastajooksul jagati meie kihelkonda kingitustena 85 suurt pühakirja raamatut wälja. ms. Rakwere maakonna nekruti de wäeteenistusesse  wõtmine on 1899. aastal  järgmiste päewade pääle määratud:  11. jaoskond, kus wallad: Wao, Salla, Awanduse, Paastwere, Erra, Püssi, Jõhwi, Jürwe, Woka, Mäetaguse, Illuka, Kohtla, lisaku, Tudulinna, Utria ehk Werhneselo, Sirenetsi, Peetri, Joala, Waiwara ja Mustajõe oktobrikuu 15. päewal  kell 9 hommiku. I. jaoskond: Rakwere linu ja wallad: Rakwere, Sõmeru, Saksi, Undla, Wohna, Palmse, Wihula, Aaspere, Maria (Warangu), Kunda, Malla, Pada, Kalwi, Porkuni, Rägawere, Küti ja Roela oktobrikuu 22. päewal kell 9 hommiku. —m. Sõnumid Tallinnast. Neiu Paula Brehm andis  minewa pühapäewa õhtul „Lootuse"  seltsi saalis seda puhku Tallinnas  wiimase kontserdi, lahkus teisipüewal  Tallinnast, et uuesti jälle wäljamaale laulukunsti õppima minna. Mis meie neiu Brehmi hääle ja laulu kohta juba enne oleme ütelnud,  tuli ka sel kontserdil uuesti jälle kuuldawale: ta hääl on hõbeselge,  puhas ja pehme, ettekanne lihtne, ja loomulik, nagu seda just uuema aja laulukunst nõuab. Saali täis rahwakogu awaldas auustatud lauljannale palju kiitust. Ka kaaslauljatena  tegewad hr Kuusiku segakoor  ja „Estonia" meestekwartett leidsiwad rahulolemist. „Estonia" selts pidas pühapäew 19. septembril oma harilist  aasta koosolekut. Päewakorral oli seltsi aastase aruande läbi katsumine  ja kinnitamine, eestseisuse walimine ja mõned läbirääkimised. Aruandest oli näha, et selts läinud tegewuse aastal kaunis rohke kasuga on töötanud, endiseid wõlgasid ära tasunud, uusi näitemängu tükkisio ja mõnda muud tarwilist juurde muretsenud. Ka waimlisest küljest on selts tublisti kosunud: rohkesti perekonna õhtuid pidanud, pidusid ja muid õhtuid toime pannud, õige palju näitemängusid etendanud jne. Seltsil on tubli meeste- ja segakoor ja pääle selle meestekwartett. Läbirääkimistel wõeti nõuuks, algawal tegewuse aastal kirjanduslisi  õhtuid toime panna, seltsi põhjuskirju  mõne punkti poolest täiendada  paluda jne. Eestseisuse walimisel saiwad kõige rohkem hääli hrad Tamm, Porre, Järw, Saarmann, Anson, ja Olbrei,  kuna Lõwi, A. Sallmann ja Kurg rewidentideks waliti. Selsamal päewal pääle lõuna oli ka „Lootuse seltsil päükoosolek,  millest rohkesti liikmeid osa wõtjiwad. Loeti kõige päält seltsi aasta aruanne ette, mis selts wastu wõttis ja kinnitas. Teiseks tehti eestseisuse ettepaneku pääle otsuseks, seltsimajasse sissekäimiseks Weue turult  üht ilusat wärawat ehitada ja linnawalitsust paluda, et linn omalt poolt üle Wene turu selle wärawaui sündsa jalgtee teeks ning selle kauplejatest  ja teistest inimestest waba hoiaks. Niisama tehti otsuseks, seltsi ruumisid ehitamise teel suurendada,  mis küsimuse läbikatsumiseks ning lähemaks selgitamiseks kommisjon  waliti, kes oma tööd pea al- gab. Niipea kui eestööd tehtud, algab ehitus. Lõppeks astus „Lootuse" selts nn ilusa sammu, mida küllalt kiita ja järeltegemijeks soowitada ei suuda : tehti otsuseks wiit waeste leskede last „ Lootuse" seltsi kulul neljaklassilisest  linna koolist läbi käia lasta ja ühte nendest, kellel paremad waimu anded näikse olema, kõrgemasse  kooli panna. Suudab selts seda otsust täita, mille juures praegu küll midagi kahtlust ei ole, siis teenib ta terwe Eesti rahwa tähelpanemist  ning tänu, sest need summad,  mis selts sarnaseks otstarbeks wälja annab, kannawad wististi kõrgemat intressi, kui üksgi lõbu, mis selts pakkuda wõib. Kõige wiimaks kinnitas selts weel eestseisuse ettepaneku, mille järele neile seltsi liikmetele kes kümme aastat  ja rohkem seltsi liikmed  on olnud, üht auumärki mälestuseks  anda, mida rinnas wõib kanda. Kohalikud sõnumid. Puhja õpetaja A. Laas'i ja Karula õpetaja E. Paslack'i pääle tõstetud kaebtused  oliwad 20. skp. Peterburi kohtukojas  harutada. Kinnitan Riia ringkonnakohtu  otsus, mille järele A. Laas kolmeks kuuks ametist ära heidetakse,  E. Paslack aga õpetaja ameti jäädawalt kaotab. Shwaneburi õpetaja W. Wilde pääle nuhtluse seaduse art. 194 Põhjal tõstetud kaebtus tuleb  7. oktobri k. p. meie linnas ringkonnakohtu istumisel harutusele. Kohaliku ülikooliraamatukoguametnik,  maA. pkil. Bernhard Bursyon Neshini ajalookeeleteaduse  instituudi inspektoriabiliseks  nimetatud. Jõuutangelane G. Lurich,  kes Viimsel ajal kodumaal mitmel pool üles astunud, läheb meie kuulmist mööda tänawu oktobrikuul  läbi Saksamaa Austriasse. Teel puudub tema kokku ärawõitmata  maadleja ning jõuumehe Eberle'ga ja Hollandi esimese Võitleja  Dirk Van der Bergiga. Nende Võitluste tagajärge wõib huwitusega  oodata. Perekonnaõhtu õige waheldawa  eeskawaga oli pühapäewal „Karskuse Sõbras." Mängiti lühikene  näitemäng „Mis ime see on?" millele naljalaulud ja tumm näitemäng  järgnesiwad. Iseäraliseks uudiseks  oli weel nõndanimetatud „Museum",  mille Väljamõtlejale õnne wõib soowida, et ta ka kohalisest olust ja ajast midagi ette tuua mõistis.  „Museumis" oli paar tosinat numbrid, nende seas 8 elawat inimest,  tähtsateks meesteks kujutatud, kes näitaja silmakirjalise „üleskeeramise"  pääle liigutusi tegiwad. Rohkem  nalja tegi ühe inkwisitsioni aegse piinamise riista korseti  näitamine,  mida näitaja sõnadega hästi soolata mõistis. —u — Tüli tõusis kohalise Saksa lehe teatel üleminewal ööl Jaama uul. nr. 19 maja trahteris 8 loomaarsti  õpeasutuse kaswandiku wahel. Kutse pääle juurde tulnud linnawahid  seadsiwad rahu jalale ja paniwad  kõrtsi kinni. Wene uulitsal sattusiwad aga asjaosalised jälle kokku ja hakkasiwad ksklema, kus juures kaks neist haawatud saiwad. Loomaarsti õpeasutuse kaswandikkude wastu tõsta politsei rahurikkumise pärast kaebtust. Trahteripidaja pääle kaebatawat, et ta öösel jookisid müünud oli. Kirjavastused H. H. W. Kas „Waimulikud laulud" weel saada on, wõite L. Hörschelman»'i raamatukauplusest Riiast järele pärida. „Uus lauluraamat" ilmub wähe teisel kujul kui proowitrükk oli. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. WieniS, 20. sep. Keiser võttis  Thuni ministeriumi lahtilaskmise palwe wastu ja kinnitas Clary-Aldringeni  ministrite nimekirja. Pääja  põllutöö ministriks seab krahw Clary, sisemiste asjade m. Körber, raudteede m. Wittek., sõjamin. Welsersheimb,  kohtumin. Kindinger, rahamln.  Koldensteiner, haridusemin. Hartel. Ministrid vanmiwad homme ametivannet. Stokholmis, 20. sept.  Saadikutekogu  valimistel on parem tiiw pahema käest 18 kohta ära võitnud. Wastutau, tsimetaja ning wäljaandja jur. J. Tõnisson. Nr. 210. Postimees. 1899.