sellegi pärast tegi tema surma sõnum mitmele siin südame kurwaks. Alles üsna noorelt, parajas eas, pidi ta siit ilmast lahkuma, tema kirjad, mida ta aga nii rohkel mõõdul rahwalc on aimud, jääwad kõigile meile kalliks mälestuseks. Weud, maga rahus! Saaremaa rahukogu president, koll. ass. Martjanow, on Warshawi ringkonnakohtu  liikmeks nimetatud. Karjast. Et rõõm ja kurbdus sagedasti ka kui kaksik wennad käsi käes käiwad ja meie rõõmu naer peagi silma pisarateks saamad muudetud; näitab järgmine lugu maga selgesti: EsmaSpäew, 18. Webruaril peeti Laugus A. peres pulmi, noh muidugi teada, pere estmise tütre pulmad, need wõisiwad ju kaunis rõõmsad olla. Aga kuigi kaua ci kestnud see rõõm. Oli pruut esmaspäcma õhtu ära saadetud ja pulmalised ka kõik peiu kodusse  sõitnud, mis arwata pool wersta pruudi kodust kaugel oli, meel ei olnud kõik säkl magusi jäänud, kui hakist hirmus tule walguS taewast punetama ajas ja kõiki kohkuma pani. Pruudi isa aidad seisiwad selges tule leelis, mis kõik silmapilguga tuhaks tegi. Kõik maja, toidu ja riide kraam on tulele ohmriks saanud; mis meel iseäranis kahju oli, et pulma ajaks kõik kraam elamise majast aita oli koristatud, et pulmalistel rohkem ruumi oleks. Nõnda oli nüüd jõukast A. peremehest korraga wacne mees saanud, kellel wist silmapisaratest puudu ci olnud. Tule hakatus on teadmata. Suur torm, mis 18. Webruanl möllas, on mitmel pool tuulingutcle suurt kahju teinud. Mitmes kohas näikse neid ühe tiiwaga ja osalt ka üsna ilma. Õnn olnud iseäranis ühel möldril,  kus ta peaaegu oma elu oleks kautanud. Mees tulnud ülewclt maha ja juhtunud õnne kombel natuke teisele poole astuma, kui korraga tuulingu tiim pooleks lõi, mis otse tema jalgade ette maha kukkus. Eks Kõrgem käsi olnud jääl juures aitajaks! Sellesama tormiga ja osalt lume tuisuga eksinud kaks Jaani kihelkonna meest. Hiiumaalt tulles, wäina paal ära, kus nad tuisust ja tormist aetud, õõ otsa ümber eksisid. Teine külmanud käed ja kõrwad ära, kunas teine ometi terwisega oma kodusse saanud. Tartust. Kulda kuuleme, on neil päiwil üks senati otsus awaldatud, mida 'Tartus su mõnda aastat oodeti. Kui hr. 00. Jannscn Tartu tsensoriks  sai, läks tsensori kantsler endise tsensori hr. v. Rummeli käest kõige ametliste raamatutega jne. tema kätte. Raamatute seas oli ka üks tsensori kirjakogu, mille v. Nummel oli aastate jooksul kokku kogunud. Selle eest nõudis v. Rummel hr. Lr- Januseni käest 400 rubla tasumist. Et v. Rummel selle kogu kroonu materjalist oli kokku seadnud, ja et raamat tsensori kantsler omandus oli, siis ei tahtnud Dr. Jamisen selle eest midagi maksta. Asi läks kohtusse ja Tartu raekohus kui ka Riia hoowikohus mõistis Or. Jarrnsen nõutud raha maksma ehk kirjakogu tagasi andma. Or. Jannscn wiis asja senatisse, kus nüüd Or. Jannsenile  õigus anti. Asi ou seda kenam, et siin vr. Jannscn, kes mitte õiguse-tcadust ei ole studeerinud, osawate adwokatide rvastu wõitis. Rakwerest. Enese tapmine õnnetu armastuse pärast on meie rahwa juures õnneks senni enamasti tundmata. Ometi kuulub nüüd sarnast lugu Wirumaalt. Noor talumees leitud hiljuti oma püssi läbi surmaiult ja nagu märgid tunnistawad, on mees omale meelega surma teinud. Ei mees seni kõigiti korralikult elanud, siis ei ole muud asja surmapõhjuseks arrvata, kui et ta oma mõrsja pärast meelt heitnud, kcS teda hiljuti ühe pulma pääl hulga rahwa ees kurwastanud. Rarwast. 5. Märtsil oli üks siitne Poolakas Z. ennast Soldatina mõisa kohal, pärast lõunat Tallinnasse sõitma raudtee rongi ette tee pääle wiskanud, et, nagu arwatakse ja asi tunnistab, oma elule sellel wiisil otsa pääle teha. Rongijuht olla küll isetapjat näinud ja wilet annud, aga et rong täie auruga edasi tormanud, siis ci olnud nii ruttu kinni pidamine wõimalik ja rong tormanud  õnnetuma paale, kelle pea ja teine küsi otsast ära saanud lõigatud. Warsi pääle selle, kui teatas Narma maksali oli jõuudnud, sõitsiwad raudtee jaama ametnikud, sandarmid, kohane politsei ja wcltshcr asja ülewaatama ja protokolli wõtma. Peterlmrgift. Wenemaa konsulitele matjamaal  olla ette kirjutatud, Juutide passisid, kes Wcnemaale tulla tahawad, mitte enam kinnitada.  Sellega jääks siis Wenemaa piir Juutide eest kinni. Wäljamaa lehed jälle kardaroad, et Wencmaalt neile Juudid risuks kaela tulla ja parimad, et Wene piirist neid enam üle ei lastaks.  Sennipöörasiwad end Juudid suurel hulgal Amerikassc, aga uue seaduse järele saab säälgi nendele sugu riim ette lükatud. Saab kuulda, kuhu end Aabrahami pojad nüüd pesitama halkamad. Sõjaministri uue seadlemise järele wõimad maamäe mehed sääl oma harjutusi ära pidada, kus nad endid ülcwel peawad, ilma et meel tormis sinna oleks minna, kust nad pärit on. Kubermangu  sõjamäe kommisjonidele antakse luba sügisese  wäeharjntuste asemel ka kewadel ja suwel mehi wäeharjutustele kutsuda. Warshawist. Säält teatakse, et Weikseli jõgi üle kallaste wälja astunud ja mitmed kohad ja külad mee alla pannud. Saratowift. Saratowi kub. olla jälle rohival  näljahäda käes ja on maakonna-kogn poolest abi palutud. Seda on ka lubatud, kuid miljas, mitte rahas, sest et ära on nähtud, et rahaabiga wiltu talitatakse. Naabruses No - wouseni kreisis olla häda meel suurem ja inimesed  püsti näljas. .Et ka loomatoit puudub, siis tapetakse sääl loomad hulgana maha ja sõödakse  ära. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa kaotas oma riigi meestest jälle ühe tugcmama tamme, kes ta ajaloos  tähtjas on. 2. Märtsil suri Saksa-Katoliiklaste  pea Windhorst 80 aastat mana, kopsupõletiku  kätte ära. Sellega on nüüd Saksa riigipäewa  kesk osakonna osaw kamal juhataja kadunud ja sügawaStc tuntakse seda puudust, mis selle mehe surm tema järelkäijatele on toonud. Windhorsti politika peasiht oli katoliku usu kasud Saksamaal. Paraswabamcelscd ja rahwa partei olimad temaga ühenduses ja seega ci olnud ta juhatus mitte endise aja walitsusc sõbralinc. Tema tähtsus oli nii suur, et keiser ja paanist tema surina üle leiuatclcgrammisi on saatnud. Jtaliamaalt. Jtalia malitsusclc on tema asumaalt Zlfrikast suur pahandus tulnud. Nagu awalikuks saanud, on sääl mõned Jtalia ametnikud üsna häbemata wiistl talitanud, säälscid  kodurahwaid kõigiti nülginud, neile liiga tehes neid wastuhakkamiselc ärritanud ja siis seda matsumine  nuhelnud. See kõik teeb Jtalia wõimulc kahju ja häbi ühtlasi. Pea üleannetu nendes koerustükides, Livraghi, on päälcgi meel hirnutama  kirja walitsusele saatnud, milles oma tempusid pikalt laialt kirjeldab. Ise ou ta Shwcitsimaale karanud, kus end nuhtluse eest julgeks peab ja seda wist ka on, sest sääl peetakse ikka oina maa „pelgu õigust" kõmasti kinni. Londonis, 18. (6.) Märtsil. Eile põrkas Gibraltari juures 700 wäljarändajaga Triestist Njujorki purjetaw aurulaew „Utopia" ühe Inglise sõjalaewaga kokku ja wajuS kohe põhja, temaga ühes 200 mäljarändajat. Amerikamaalt. Ncm-Orleanis tuli, nagu telegramm teatas, merine tegu ette 3. mõistis säälne kohus 19 kaebdusealust, nende seas 6 Jtaliast õigeks. Need olimad politsei ülema Hennis'i tapmise pärast kohtu all. See õigeksmõistmine  oli rahwale nii ivõeras, et enam kui 1000 inimest Henms'i sõprade kihutusel kokku jooksiwad, sõjariistad kauplustest kätte riisusiivad, mangikojad lahti murdsiwad ja 19 kaebtusealusest 11 ära tapsiwad. Nende seas kõik 6 Jtaliast. Jtalia walitsus nõuab Amerika ühisriikide käest nüüd selle üle seletust. Ch. Kannike´le. Weil jälle juba sõnum kuulda, W! Mis kõlab üle Eestimaa, Et surma wikkat mõtnud murda, Mei' armsa wenua kallima; Oh wali surm, miks wõtnud sa. Meid jälle raskest kurwasta! See noormees alles elul õitses Ja tegi Eesti põllul tööd. Ta parast rõõmu alles maitses, Ei tunnud meelgi pilwist ööd. Nüüd jätnud ilma maha ta Läind mulla põue puhkama. Meil ärgu mingu süda kurmaks Ta surma pärast leinades, Ja ärgu jäägu meel meil araks, Ta haua äärest lahkudes; Me' saame ükskord teda ka, Sääl kõrges kooris termita. Ta jätnud meile päranduse Mis rooste ei mõi rikkuda. See kuldse luule waranduse Mis ilmaski mõi kaduda; Sest rõõmusta end Eesti mees Ja täna teda haua sees! Ka Saare rahwas hüüdkem tale, Wecl lahkumiseks järele, Ka tema tööd on teinud teile Kui kõige Eesti rahwale; Sest ütelgu nüüd igamees: „Wend, hinga rahus haua sees!" 0. illile. Kirjandusest. Kahte uue aasta sees ilmunud raamatud, mis toimetusele on saadetud, arwan ma wäcrt olema „Saarlase" auusatele lugejatele natuke tutmustada, sest et need tõesti paremate hulka arwata wõib. Esimine: „M i s tarwis on inimene ilmas?" Äratuse hääled igale inimesele. Nimetatud  uus raamat on tõesti soowimise wäert Eesti kirjanduses ja wõib ehk wäga kasulikuks saada, inimeste hinge elu parandamise ja Ewangeliumi  usu alal hoidmise kohta ja sellepärast soowitaksin mina omalt poolt seda wäikest raamatukest  iga ühele, kes tõsine ristiinimene tahab olla ja sellest, et ta siin ilmas elab, kasu tahab saada. Teine on: „Rasked kunstid." Selle fissckord on järgmine: 1) kunst abielus olla. 2) kunst rikkaks saada, s) kunst riides käia ja 4) kunst inimene olla. Toimetanud W. Loinela. Trükitud Tallinna H. Matieseui juures. See raamatukene on ka iseäranis tähele panemise ühtlasi  ka endale nõutamise wäcrt. Abielu kunsti kohta on sääl mitmes, kohas pool naljakal toonil õige kõigile selge õpetus antud, kes aga wähegi raatsib tähele panna ja selle asja üle õige põhja pääl järele mõtelda. Naisterahwa palge iludusest ei arweta sääl mitte tõsist ega kaua kestawat abielu õnne wõiwat tulla, seda enam aga seestpidisest, ehk õigem ööldud maimu ja hinge ilust. Kas ülepea abielusse tarwilik ja kasulik astuda on, selle kohta on sääl ühes kohas järgmiselt ööldud: Üleüldiselt tahaksime ütelda: Heitke abielusse, ehk apostlitele just waStu rääkida: „Kes abielusse ei heida, teeb hästi, aga kes heidab, teeb wecl paremine" jne. Teises kohas on jälle: Paljudel, iseäranis elatanud noorte meeste juures, on fee kõhklemine suur, et elu aja arwawad ja selle eesli sarnatscd on, kes kahe heina koorina wahele nälga suri, et ta ci teadnud kummast enne sööma hakata. M 12 Saarlane 1891