lööd auustawad, mis truuduses on tehtud, et niisugune töö wilja kannab ja temast lugu peetakse. Andku armu Issand meite köstrile tema ivanaduse  päewadeS oma rahu, rõõmu ja jõudu ja kinkigu meel palju päenu, et ta muutmata truuduses ja kindluses kaua, kaua oma õnnistatud lööd meie kasuks wõiks teha! —r.— Ottides. Sääl läks tänawu nmude leerilastega ühes ka üks mustlasenaisterahwas  leerile ja lauale. See leerilaps oli aga ju 22 aastane ja 4 last. Ta mees wõeti  ka lauale, ja siis laulatatud alles noor paar seaduslikult. Wenemaalt. Kaluga kubermaguS on tänawu talwel 45 inimest külm ärawotnud. Ühes paigas on 12 koolilast tuisu sees surma leidnud. Peterburgist. Kuidas „Usr. kuuleb, asutatawat iseäralised auurahad, mida karskuseseltsi liikmetele kanda antakse, esiotsa ainult püälinnas. Sellega loodetakse hääd asja edendada. Km päälinnas sellest kasu nähakse, siis seatakse asi ka mujal sisse. Austria-Ungaris on sellest suurt tulu nähtud. Edespidi tahetakse neile, kes rahukohtu  nuhtluseseaduse 31, 38, 42 ja 43 artikli wasta eksiwad rahukohtu otsuse üle rahukogusse edasikaebamist wüimataks teha, mi et need, kes kuni 7 päewuks kinni ou mõistetud, ainult kassatsioni teel senatisse edasi kaebada wõiwad, kus juures iga -vangistuse päewa eest 5 rbl. kautsioni sisse tuleb maksta. See muutus -võetakse sell põhjusel ette, et nüüd euamiste alati rahukogusse edasi kaebatakse, et aga asja pitkendada. Ühel Peterburgi raudtee -valitsuse asjatoimetajal oli -viisiks paberist sagedaste ilma läbi lugemata allakirjutada. Seda pani üks tema all seisaw ametnik, kes 13 aastat juba teeninud oli ja oma 50 rublalise kuu palga juurde mitu korda asjata kümment rubla oli palunud, tähele, pani oma palwe liht palwekirja nmsil paberisse ja palus 50 rubla kuus pulga kõrgendust. Ta eestseisja  kirjutas ka jälle paberi ilma lugemata  alla ja walitiuS kinnitas selle palwe. Nii saab mees nüüd 100 rbl. kuus palka, aga ta eestseisja lugewat sest saadik kõik kirjad enne allakirjutust hoolega läbi. . Säält saadeti neil päiwil 8,000 puuda Wenemaa juustu Berlini. Kroonlinnast. Soomlaste ja Rootslaste  seas on alkoholita pidud õige armsaks  saanud. Nii on tänawu siin kõik Soome ja Rootsi pulmad alkoholita peetud.  Rõõmuga wõib tähendada, et nüüd ka üks Eestlane nende jälgedesse astunud. Kudas kuulda, pole -viimses Eesti pulmas sugugi joowastawat jooki olnud. Peigmees oli kroonut teenija laewamees. Moskwast. Düna jõe suus purustatakse  dünamiidiga jääd, et laewa sõidule teed lahti teha. Moskwa kadunud linnapea Aleksejewi  lesk andis linna -volikogule teada, et tema mees enne surma 300,000 rubla liuna hullumaja ehitamiseks on kinkinud. Lodzis. Sääl on nüüd ka mitmed teised töökojad Schaibleri eeskuju järele töö aja päewaS 12 tunni pääle lühendanud,  ilma palga wähcnduseta. Tööliste arw neis on 10,000. Sluzkist. (Minski kubermangus). Üks talumees oli siin hiljute oma sauna õhtul soojaks kütnud ja siis naise ja kahe lapsega  uinuma läinud. Teise! homikul leidsiwad  naabrid terwe perekonna eluta sängist. Neid arwati esiotsa surnuks, aga hiljemalt toibusstvad maaemad wingu lämmaätusest, kuna lapsed ikka surnuks jäiwad; neid pandi puusärki ja wiidi ööseks surnuaja kabelisse. Kui teisel päcwal wanemad ja naabrid lapsi matma läksiwad, oliwav puusärgid tühjad ja lapsed kikitasiwad, teine teise ümbert kõwaste kinni hoides, kabeli nukras mõlemad külmast wõetud. Karamõishist. (Saratomi kub.) Kentsaka kuriteu tegi hiljuti üks usumäratseja  siin lähedal külas ära. Usumäratseja  astus ühte peresse ja hakkas jutlust pidama, mida ta kõige suuremas waimustuses  järgmiste sõnadega lõpetas: „Jumal on mind püha maimu jõuga täitnud, et ma surnuid wõin üles äratada." Nende sõnadega  kargas mees nagu tiiger perenaise 7 aastase tütre pääle, kes körwal woodis oli ja kägistas ta ühe silmapilguga ära. Päältwaatajad  oliwad ehmatusest otsekui tardunud.  Usumäratsesa aga hüüdis: Tütarlaps, Jumala nimel käsin ma sind tõuse üles. Kui see ei aitanud, puhus ta lapsele suhu ja ninasse ja rääkis sinna juurde püha kirja sõnu, aga laps jäi ja jäi surnuks. Kuna õnnetu ema suure häälega nuttis, wõtsiwad teised pealtwaatajad usumäratsejat kinni ja wiisiwad La linna politseisse. Soomemaalt. Imelik tütarlaps sündis Soomes Jisalme kihelkonnas. Laps on allpool naba kahe kehaga, naba kohal on kõhud ühte kaswanud ja päälmine keha on ühes, aga 2 suud, 4 silma, 4 kõrwa, 4 kätt, 4 jalga on muidugi. Ka on kehal kaks selga, teine teise poole pääl, ning pääl on ka silmanäod kummagil küljel, kus muidu kõrwad leitakse. Nii teatatakse „Uusi Savo'ile. Suur karu lasti mincival nädalil Soomes maha, Mõhka ligidal. Loom kaalunud oma 165 kilogrammi hpääle 10 puuda.) Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisripaar oli 1. Aprillil Wene saadiku juures wõõrusel. Prantsnsemaalt. Nagu teatatud, saatis Prantsuse walitsuS Berliner Tageblatti  Parisi kaastöölise hr. Brandes üle piiri wälja, sest et ta leht oli öelnud, president Karno poeg olla ka Panama rahast osa saanud. Nüüd tuli wälja, et nimetatud leht selle sõnumi ühest teisest Berlini lehest oli wõtnud, ilma et Brandes  sellest midagi oleks teadnud. Õnnetu Brandese küsi on aga ärasaatmise juures halwaste käinud. Wiisakad Prantslased saatsiwad ta perekonna kiividega minema. Kiwid ei lennanud mitte üksi Sakslase perekonna päid wastu, waid mõned juhtusiwad  ka akentesse ja rviisiwad toa elanikkudele  uulitsa elust sõnumid. Brandes saatis Parisi waksalist Saksa saadikule krahw Münsterile sõnumi ja palus asja järele kuulata. Brandes kaebab küll asjata. Kas Hispania kuninga ja Saksa keiserinna käsi Parisis paremine käis? San Deni linnas läksiwad sotsialistid ja kiriklast taplema. Preester tahtis pihtimisest  kõnet hjutlust) pidada. Sotsialistid hakasiwad käratsema, nende seas mitmed San Deni linna ametnikud. Üks sotsialist jooksis trepist ülesse kantslisse, pani sõrme õpetaja nina külgi ja hüüdis: ..Kodanik kirikuõpetaja, sa waletad!" Mitmed kiriklised  läksiwad teotajale järele ja kiskusiwad ta alla maha. „Toolid kätte!" hüüdfiwad  sotsialistid ja nüüd harkasiwad nad toolidega kiriklisi peksma. Peksmine ja sõimusõnad ei lõppenud onne kui politsei appi jõudis. San Deni on wäike linn Parisi ligidal, kuhu Parisi cbawaim kergoste ligi ulatab. Sellsamal kirikuõpetajal on ParisiS sarnast asja juba enne juhtunud. Belgiast. Brüsselis jookswad tumedad jutud ümber, säälne töörahwas tahta mässama  hakata ja parlamendi maja walitsuselt ära kiskuda. Kuulu järele olla sõjaminister  tagawara wäe fissekutsumise käsu juba alla kirjutanud. Ses kõik on aga wististe tühine lollitegemine. Mässamist ei kuulutada  ette, ehk kus seda tehakse, sääl jääwad  nad tulemata. Ainult seda wöib neist juttudest näha, et Belgias palju rahutut olekut on. Manilas. Philippini saarte pealinnas kus ligi 200,000 inimest elawad, oli 20. Märtsil hirmus tulekahju. 4000 maza on maha põlenud, palju inimesi on tules hukka saanud, kahju määratu. Portugalimaalt. Portugali kuninglik  paar peasis mõne päcwa eest õnnega surma hädaohust. Raudtee rong, milles kuningas ja kuninga prõua ühe haigemaja pühitsusele söitsiwad, libises rööbastest wälja; kuninglik wagon sai osalt purustatud,  aga inimestest ei ole keegi wiga saanud. Kas õnnetus kogemata wõi kurja käe läbi sündinud, on teadmata. Rumemast. Jsmailowi juurest Donau  kaldalt on kolm Wene töömehe surnukeha  leitud, keda Rumeenlased ära on tapnud. Sellest arwatakse, et Rumeenlaste  waen Wenelaste wasta jälle üles on ärritatud. Greekamaalt. Saloniki rannast leiti 15 sülda sügamast mere põhjast raud kast, mille sees 15 naela mana hõberaha oli. Raha pääl on Aleksander Suure kuju. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal li. Aprillil. EeStikeeli Jumalateenistus kellu Vol2. Jutlust teeb õpetaja Rinne. Kuresaare kreisi kommissari härra ringkiri Saaremaa walla walitsuStele. b) 11. Paastu k. p. 1893 a. Wallawalitsusi revideerides olen mina leidnud, et igas walla kogukondas palju niisugusteks arwetawaid  liikmed on, kes oma kogukondadest ilma jäljeta wälja on läinud ja kelledel tähtsal mõedul maksust wõlgu on ning et walla walitsuS niisuguste  inimeste üles otsimiseks mingi sugust abinõust  ci pruugi, ehk küll kõige Kõrgemalt kinnitud 9. Juulil 1893 a. eeskirjade talu rahwa kogukondade liikmete ajutiselt wallast wälja laskmise korra üle Balti kubermangudes Z 3. ja Liiwimaa talurahwa sead. 1860 a. § 36S põhjusel walla walitsuS peab selle korra järel, kuida see Sead. kog. II jau. kuber. sissesead, üle wälja antud 1876 a. ZZ 768—771 juhatud on, oma teadmata  wälja läinud talupoegi taga otsima, et neid kogukondas uuesti elama asutada ja seadusliku nuhtluse alla heita. Sellepärast, kirjutan ma minu all olewate walla walitsuStele ette, ilma aja wiitmata seaduslikul  korral ilma minuta Liiwimaa kubermangu ajalehtedes kolm korda selle üle kuulutada. Niisugusel  kuulutusel on wäga suur tähtsus, sest kui teadmata kuhu ära läinud talupoeg ise ei ilmu, ega üles otsitud ei saa, wastutab kogukond, kelle külge ta üles kirjutud, kõikide tema päält arwetawate-maksude  eest ainult kolme aasta jooksul, kuulutuse ajast armetud. (Waat. kom. käsiraam. leht. 86) Lisamärk: Nimetud kuulutust tuleb selle wormi järele teha, kuida see Liiwi kub. Tartu kreisi walla walitsuSte poolt tehtud on. (Waat. Liiw. kub. ajal 1893 a. 22 lehe k. 102). l4, Saarlane, 1893