pärimise peale Londonis klnni wSewd ja piab Prantsusmaa kohtutele wälja antud saama; et tema aga haige on, sellepärast on teda esiteks hoteltS wahi alla pandud. Ara surnud Baron Reinachtt tütar on kuulutanud,  et tema oma isa pärandusest ühtigi saada et taha. Wist oleks see ka muidugi kohtu poolesi ära wõetud, nagu kõikide neude warauduS, keS neist määratumatest pettustest osa wõtnud on. Näärikuu 16. (4 ) pläma ümber oli kõigil Prantsusmaal kange külm ja lumi takiStaS raudteesõitusi.  Kõigeist seespidisest segadustest, pahandustest ja inuredest hoolimata, ei unuSta Prantslased Elsass-Lothringi-maid  mitte ära; nÜÜd on nemad salamahti ühe lennulehe senna totmatanud, milles nende Satsq riigimaade rahwaS kindlast PrantsüSmaa poole hoidn»a kutsutud saab. Rahwaft oi» Panama-pahandused nii kartlikuks teinud, et hulga kaupa siSsepandud raha vankidest wälja päritakse. Kaksteistkümmend pääwa kätkuS on ÜkS bank 180 millioni franki wälja maksma pidanud. Sellest wöib kergest bankidele  kitsikut-j? kaubaajamisele takistust tulla. Panamapahanduse  nuuSkijad ei lepi enam sellega, el "ihtud tunnistusi  olsiwad: Näärikuu 13. (1.) pääwal on neli näukatega  meest ühe Panama-feltst liike lese elumajqSse tunginud  ja sealt koit paberid ära röõwinud. Dahomey'st on Kindral DoddS sõnumit saatnud, et tema Suur- Popo'S käinud ja rahwa poolesi wäga lahkest waSta wõetud  on. Wyddah'S on neli Kuninga? Behanzlni asjatallitajat  kinni wõetud. KuuiugaS Behanziu'il olla himu edasi wvidelda, aga temal ei olla enam rohkem fõeawäge, kui umbeS 2000 meest. Itaüa'st. Wene Wäliste aSjade minister Riigisekretär  von GterS on Näärikuu 15. (3.) pääwal oma pojaga San Remosse tulnud, kus temale ,Hotel kaheks kuuks korter üüritud on. Jesuiitide leht ,Voce della kirjutab: Suurte muutiuiSte tund Prantsusmaal  ei olla weel löönud, walmistada ennast aga ruttemini ette. kui weel mõne pääwa eest arwati. Liikumiste järg ei saada mitte ainult fliiniSteriumi langemine olema, waid ka kõige erakondade muutmine parlamentiS. Isegi ipabameelised Prantslased pidada nüüd ära tundma, missugune  kaitse-wägi (palladium) PaapSti politika republikale  ja heale elu-korrale olnud on. greekamvult. Kuningas Georg el ole wlletfa terwise pärast mitte uüs-aaSta leretamiste juureS olnud.  Kronprinz  Konstantin ja KronprinzesS Sofie el lähe mitte PreuSsi PrinzesS Margaretha pulma, sest et KronprinzesS õnklisjatud setfukordaS olla. Omalt maalt. EliM>lu'st. Pealkirja all Meie surnu d" topwad Paltlmaa lehed pitka rida neist tähtsamatest inimestest, keõ wiimasel aastal stit. maailmast ära kutsutud on. Ruumi kitsuse pärast wõime ainult neid siin ÜleS wõtta, kellest arwame, et nende nimed meie lugejatel tuttawqmad on. Riigi-, maa- ja koguduse-a m e tn i k u d : Hofrath Georg Paul Schmidt, Harjumaa sõeawäekohuse-kommtSstoni  aSjatallitaja, Paastukuu 13. pääwal Tastinna'S; KollegienaSseSsor Ludwig Anderso n, Zsirwamaa talukommtSsär, Lehekuu 20. pääwal Patde'S; Rudolf Hörsch elma nn, EeStimaa konststoriumi sekretär, 67 aaStat wana» Jaanikuu 7. pääwal Tallinna'?; Wilhelm von zurMü h 1 e n, Eestimaa kreditWa ametnik, 59 aaStat wana, Jaanikuu 9. pääwal Tallinna'?; rsikSrathi-liige Wirkl. Gehetmerath Georg von Brepern, kuulus teaduse-meeS, 85 aastat wana. Jaanikuu 25. pääwal  Berlin'iS; StaatSrath Andreas Schlösi ng. enne gymnastumi kooliõpetaja Tallinna s, Heinakuu 1. pääwal Kuresaare'S; endine Pärnu postmetsler Kollegienrath Karl von Wei Sm anu, Heinakuu 6. pääwal Peterburg'iS; Tallinna suure gildi wanem Carl Ferdinand Gahlnbäck, 30 aaStat wana, Leikusekuu 24. pääwal Tallinnas; endine mannrichter Woldemar Baron Rosen, 80 aaStat wana, Wtinakuu 27. pääwal Tallinna s; Liiwtmva Landrath  Kammerherra Arthur von Richter, Liiwimaa kredtt-seltst juhataja, 68 aaStat wana. Talwekuu 12. pääwal  Riigaõ; Liiwimaa Landrath Kammerherra Reinhold Baron Stael von Holstetn, Talwekuu 19. pääwal Uula'». Kõrgemad soeawäe- ülemad: Wihterpalu moisaherra Gardeoberst JuliuS von Ramm, 82 aaStat wana, Näärikuu 3. pääwal Tallinna S; Kindralmajor  MagnuS oon Lueder, Warrangu mõisaherra, 77 aaStat wana, Jürikuu 10. pääwa! Tallinna'?; Kindralmajor  Nikolai von Knorriug, Jaanikul» l. pääwal Tallinna'S; Kindrallieutenant Aleksander von Hageme  iste r, Talwekuu 22. pääwal Gatschino s; Kindraladjutant  Admiral Bogdan von Glasenapp, 82 aaStat wana, Talwekuu 22. pääwal WieSbideniS; Kindralmajor Christian von W i st inghausen, Jõulukuu 16. pääwa! Tallinnal; Kindralmajor Friedrich von Wenndrich, Jõuluktlu 27. pääwal Tallinnal. Mõisaherrad, põllumehed j. n. e.: Käru mõisaherra Karl von Ditmar, kuuluS Kanrtschatka-reiflja ja põllumees, 70 aaStat wana, Jürikuu 13. pääwal Tartu'»; Rudolf von Gernet, Hapsalu-Uuemõisa mõisaherra. 69 aaStat wana, Lehekuu 13. pääwal Uuemõisas ; William Baron von der P ahle n, Kammerherra, 38 aaStat wana, Heinakuu IA. pääwal LohufaareS, Keila lihelkondaS; Friedrich Aleksander von SiverS, 74 aaStat wana, Heinakuu 14. pääwal Tallinna'S; Kohala mõisaherra Baron Nikolqi von Wran gel l, 56 aaStat wana, Mihklikuu 22. pääwal Kohalaus (sai ühe talumaja kustutamise jumes surma); Mõisama Eduard von Wenndrich, 75 aaStat wana, Talwekuu 28. pääwal Mstsama'l. Kir i k uSpetajad Eestimaal j a Piiwimaa EeSti jäuSkondas: Propsi Georg Michael Paucker, endine Rakwere kirikuõpetaja, 62 aaStat wana, Näärikuu 29. pääwal, Tallinua s; Propst LiboriuS Krüger, Wiljaudi kirikuõpetaja, 66 aaStat wana, Küünlakuu 22. pääwal Wiljandi's; Ruhnu kirikuõpetaja Adolf Friedrich Dreyer, Lehekuu 14. pääwal Ruhnu saarel; Weike- Maarja kirikuõpetaja Ludwig Fankhänel, 48 aaStat wana, Heinakuu 27. pääwal Weike-Maarja'S; endine Lihula kirikuõpetaja Bernhard Spindler, 70 aaStat wana, Wiinakuu 8. päätval ; endine Wõnnu kirikuõpetaja LouiS Körber, 84 aaStat wana, Talwekuu 15. pääwal Tqrtu S; endine K se kirikuõpetaja Ferdinand Hörschelmann,  74 aaStat wana, Jõulukuu 20. pääwal Kosel. Wene riigi Ewang.-Luth. usutunnistuse piiskop, pearonfistoriulni  abipräfident Wilhelm Theodor Richter, 84 aaõtat wana, Pagstukuu 13. pääwal PeterburgttS. ArStid: Kollegienrath Dr. Wilhelm Jg natin S, 60 aaStat wana, Heinakuu 25. pääwal Hapsal'uS; Wirkl. StaatSrath Dr. Karl von Lese do w, 82 aaStat wana, Mihklikuu 8. p. Räkwere's Kooliõpetaja d: Praua Olga Tsch e r u o w, sünd. Bollin, enne Tallinna suures  lütarlaSte-koolis, 79 aaõtat wana, Näärikuu 7. pääwal  Talltnna'S; Baroness Anna Maydell, enne Winni kooli juhataja, Küünlakuu 7. pääwal Tallinna'S; Rudolf Bergm an n, Peterburgi Anna-kooli inspektor, 47 aaStat wana, Lehekuu 12. pääwal Peterburg'iS; Gustav Blumberg eudine gymnastumi kooliõpetaja, Leikusekuu 23. pääwal Tartu s. Afrika-reisija, Liiwimaalt päritud aegutine Saksa merewäe pealik Peter von SiverS 39 aaõtat wana, Mihklikuu 29. pääwal Mlalo'S, Jda- Afrika'S. Ks wa - s ukr u l i sa-a kts IS, 40 kopikat puuda pealt, saada maha jäätud, selle asemel aga liiwsukru  puuda aklfis 1 rublast 1 rubla 75 kopika peale tõstetud. Et aga juba palju sukrut laagritesse ostetud on, sellepärast piawad uued aktfifid wast Mihklikuu 1. pääwal 1894 maksma pandud saama. Ka räägitakse ühest maksust papiroSsi-hülfide (tuppede) peale. Wabrikute-ins p e k t o r i t e ja nende abiliste  hulk saada 32 ametnikust 180 peale rohkendatud. Need ametnikud saada üheS ka kubermangu-mechanikuSte ametit tallitama. Ka seadus wabriku-arstide üle saada muudetud ja ka, neis kubermangudes ametisse pandud, kus neis weel et ole. Ko gu d us emaa d e kohta riigi seeSp  i diSt e S kuberma n g u de s kirjutatakse Pelerburg'ist, et Seespidiste asjade mtniStertumis üks seaduse-plaau tehtud ou, mis läbi esimesi korda piab katsutud  saama, nende maade jäutamist üksikute osanikkude keSkis seaduslikult korraldada. Kujda teatakse, oli see jäutamine ja ümbcrjäutamine uute majapidamiste asutamise  juures iga küla-koguduse enese hooleks jäätud, wõtS sedawiisi ka igal aastal ette wõetud saada. Põllumehed woiwad arwata, et kellegi! sedawiisi suuremat himu olla ei wõinud, oma laiali pillutatud maalqpikeste eest hoolt kanda, miS tulewal aastal ühe teise kätte langeda wõistwad,  Maade halastamata wäljakurnami>»e pidi selle põsiu-politika järg. olema. Nüüd piab.üks wähemast 12 aastat pitk waye-aeg määratud saama, kus maad mitte ei tohi ümberjäutatud saada, kogudustele aga peale selle meelewald antud, seda wahe-aega weel pilkemakS määrata. ÜkS seesugune nõuuwõtmiue küla-koguduse poolest saada niaapeamehe läbiwaatamise alla antud ja kreiSnöuukogu poolest (taiu-asjadekö) kinnitatud. Wahe-aeal kahe ümberjäutamzse  wahel ei pia ühegi perekonna hingemaa mahendatud  saama, kui mitte wahest üks. perekond oma wiimast töötegijat surma läbi ei kanta, wälja ei rända j. n. e. Kõige tulusam oleks muidugi, kui koguduse-maadest kindlad, krunditatud talukohad wSikfiwad tehtud saada, aga fee on riigi seespidistes kubermangudes wäga raske, ühelt poolelt on külad selleks enamist liiga suured ja üksikute perepidajate  osad liiga weiked; teiselt poolelt et ole seal msisaherrat,  kellel wõimuS >a tahtmine olekS, seda korraldamist ühiselt juhtida ja kulust kanda, nagu see Vallimaa talukohtade  krunditamise juures oli. S i b e r i - raudtee ehitamise kohta kuulutab : Ehitamine piab kolmes järkuS ette wõetud saama. Esimeses  järkuS on TscheljabinSk-Irkutski raudtee, 3032 werSta, ja Wladiwostok-GraSfkaja raudtee, aruga Siberi ja Urali mäekaewauduSte wahel. Teises järkuS on GraSskaja-Chabarowka raudtee, 347 wersta, ja MsiSsowskaja-SreteuSkt  raudtee, hakatusega raudtee joonest teinepool Baikaljärwe, 1009 wersta. KolmandemäS järkuS on Baikali ringtee, 292 werSta, ja SretenSk-Chabarowka raudtee, umbeS 2000 werSta. Esimene järk piab aastaks 4900 walmtS ehitatud olema, selle aru Jekäte- rinenburg'ise aaStäkS 1894, joon Wladiwostok-GraSfkaja aÄStaks 1894. Selsamal aeal piawad ka, kui iganes wsimalik, teise järgu jooned käsile wõetud saama, GraSkaja-Chabarowka  joon aaState 1895 ja 1893 wahel ja Taga-Baikali joon piab aastaks 1902 walmiS ehitatud olema. Sedawlifi oleks aaõtakS 1902 üht aurusõitu läbi kõige Siaeri oodata: raudtee TscheljabinSk'isi JrkutSk'iSse,  aurulaewad üle Baikal järwe, sealt Seretinskttsse raudtee, aurulaewad Amuri jse peal Seretisk'ist Chabarowka'Sse,  ja sealt WladiwofiokiSse jälle raudtee. Estmese järgu ehitamise -kulud on 150 millioni rubla peale arwatud. We e. pühits e mi st Tallinna Greeka-Katholiigi  koguduse poolesi ei ole selle aaSta Kolmekuningapühal  külma pärast mitte kabeli juures Wene-turul peetud, waid pärast korralist Jumala-teeniStust Preobrashenski kathedralis. Tallinna lahe oli wiimase nädali lõpul kangest lõune-lääne tuulest nÜ palju lahti murtud, et aurulaewad Näärikuu 9. pääwal pööras aga tuul ja ja »Dan" pidtwad sadamasse tagasi tulema. Näärikuu 4. pääwal oli Tallinna'? külm nii kange, et mitmed gaafituled  ära kuStufiwad. Hõbe-, wask - ja paberraha rubla hind kulla wasta on Näärikuu 1. pääwast Jürikuu 1. pääwani 60 kopika peale määratud. - Näärikuu 5. pääwal on ühele töölisele ÜheS Tallinna wabrikstS see õnnetus juhtunud, et libises, maha kukkus ja oma jalaluu murdis. Hädaline sai kohe hospidalisse wiidud. Näärikuu 8. pääwa homikul sai üks talumees Suurel.turul kinni tvõetud, keS s»al pöld-püüfl müütas, sest jaht põld-püüde peale on Jõulukuu 1. pääwast saadik keelatud, Muretsegu kütid omale Lindfors t pärijate juureS  Eesti-keeleS wälja antud »UuS et ennast waStatamise ja kahju eest hoida teaksiwad. VMsWst, Näärikuu 43. pääwal. Wiimasel nädalil kahanes külm aeguti k»»nni 5 graadi peale ja kange lõunelääne  tuul lõhkus lahe paiguti lahti. Näärikuu 9. pääwal  tuliwad aurulaewad ,Bermice" ja miS Tallinna lahel mitu pääwa jea fees kinni seisnud oliwad, meie.4adamaSse, wõtsiwad süst ja wett sisse ja sõitsiwad edasi. Järgmisel pääwal tuli aurulaew ,BonaV mis jea seeS oma kruuwt kaks tiiwa murdnud oli. ilma abita meie sadamasse, oma wiga parandama. Nüüd on 10 graadt külma waiksema lõune-tuulega ja on karta, et sadam jälle kinni pandud saab. Peastmise-seltsi tugewam abjlaew on meie sadamas walwamaS. .Mgyf^st. sõnumite järel on öösel wastq Jõulukuu 21. paäwa Wana-Wigala waldaS K. pereS siss kole msrtsuka-tegu tehtud Tähendatud pääwa homikul leiti majaperemees Tõnis Käära ahju peal surnud,  kolme kirwe-haawaga peaS, nenda et pea aju wälja paistis, Pere»»aene, kes ennast juba mitu pääwa enne seda haige olema ütelnud ols ja sellessamas tuas magas, ei ütle ühtigi kuulnud olema; niisamati ka sulane, kelle ase ahju ääreh oli. Et aga wiimane juba nuhtluse all seisnud, maja kirmeS puudub ja sulase jäljed ühe wee° auguni näha oliwad, stis langes kahtlus tema peale, tema sai kiuni wõetud ja Hapsalu'sse wiidud. Peremees oli üks weel noor meeS. Mlde'st kirjutatakse »Postimeheleet laat Jõulukuu 16. pääwal oige elaw olnud. Linade hinnad olnud kasinad,  hobuste hinnad aga kaunis kõrged. Juttude järel olla politsei ühe nimeta kirja saanud, milles üks meeS, keS ennast 22 aaStat wana olema ütleb, ennast tulekahjude sigitajaks tunnistada. Tema ähwardada linna neljast kohast korraga põlema piSta ja ennast siis maha laSta, kui temale mitte üht määratud summat ühe määratud paiga peale ei panda. Tuletõrjujad olla linnawalitsust palunud, üht hinda tulepanija kinniwõtmise peale panna ja linnawalitsuS olla seda teinud, ühe kuu käikus ei olnud Paide's enam tulekahjust ette tulnud. Zi«kwere'st. Kohalise .Teadaandja" sõnumile järel on Raklyere s ja ümberkaudu Jõulukuu keskmistest pääwadest  saadik wäga tuulised ja külmad ilmad olnud. Näärikuu  3. pääwa homikul olnud 30 graadt külma, õnneks aga wäikse ilmaga. Kõik liikumine on takistatud olnud ja ainult kibeda häda pärast tulnud maarahwaS linna. PoodideS on poole wähem müüdud kui muidu Zõulu aeal. Muist tulla see möödaläinud sandist aastast. Maameestel  ei olla raha ja igal poolel olla kaebtust sandi aeä üle kuulda. Külm ja tuisud olla ka ohwrid pärinud. KawaStu waldaS on külm ühe wana mehe wõlnud. ÜkS moisasulane on koormaga teelt ära eksinud ja täteste lume alla tuisatud. Õnneks ou möödasõitjad teda kogemata leidnud ja mehe ja hobuse weel elusalt peastnud. Haljala kihelkondaS olla külm mitu inimest wõtnud. Ligemad sõnumid puudusiwad weel. Sellesama lehe sõnumite järel on rahwakoolide inspektor wiimasel pool-aastal mitmeid wallakoolist Rakwcre,  Haljala, Simuna, Wiru-Nigula, Jaagupi ja Weike- Maarja kihelkondades üle waatamaS käinud ja neid ötge puusuSlikkus rorMS leidnud: Pea-pShjuS olla, et kool-