Tallinna Sõber M 3S. aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 4. Pääwal 1891. KlrWlne Mlrht Eesli rihmalt «aal ja liaaadcs.. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas t!indfor«'i pärijate trükimajas : aa»taS ......... S rubla, 40 kop.— Pool-aa5ta5......... I rubla 40 kop, Koju ehk postiga saadetud: aastav 3 rubla >- pool-na»tas 1 rubla 70 kop. AunlÄtuled utaksawad iga rea ehk lelle aseme pealt k kop. Tellimised woeta?se waSta! Hassiunas: Li«dfors't Pärijate tr,tüimajas. Betecüurats - s N 54. -. Harkus - Laak.ua»». - KM,veres -A. A s.'-'PaLs ° K Kapsalus: — Liyutas -A. N»ttuer'i paadis. Mtjaudis: K. Z Karom i raamatupood. - Aarwas: W. - Mõrus Vraua Matkas- M. liudslst. Kuresaar-S- Hh. Lauge. - zßak? kuida MrauZ tualm°ti7 WaStaja redaktor W. F. Ei ch hor n. Elab BaltiKkis, - kirjad käiwad Baltisii (Baltifchport - Register- Üleüldised sõnumid maailmalt. Omalt maalt, Tallinnast i Riiksrathi koosolek. Greeka-katholiigi kirikute maad. Raudtee Annetused. --- Noor kirikuõpetaja. Baltiskist !- Ilmad Rakverest : Pahateüd. Maalt!. Näitemüük. Margus. Tulekahju. Tartust: Kohtu-otsus. Liiwimaalt : Wrimane jutlus. I Pikse-kahju. Jsitapja. Kuuramaalt! Lelwa-taksid. — Keeldus PeterbumM - Keisrlkoiakl Üleüldised sõnumid maailmast. B a ltiSki' S/ Leikusekuu 23. pääwal. Prantsusmaa laewustiku wöeruskäigud Kopenhagen';, Stockho!m'i, Kronstadt'i ja Portsmouth'i lahedel, suured pidud, mis Prantsusmaa laewustiku pealikutele ja meestekondadele  nimelt kahes wiimaseS paikas antud, selle iseäralise  nähtuse täheudus, tähtsus ja selle oodata>vad, loodelawad  ja mõnel poolel ka kardetawad järjed Europa suureS politikas, seisawad sel korral esimeses joones kõige Europa aealehtede arutamise all. Et Prantsusmaa wöerad  Krouftabl'ts ja Peterburg'iS suure auuStamisega ja suurte pidudega wasta woetud ja üleS peetud saaksiwad, seda oli nende tuulede järel ette arwata, .miS nüüd juba peale kümne aasta Europa suureS politikas puhunud on, et nemad aga Portsmouth'i lahele Inglismaa Walitsuse poolest kutsutud ja seal pidudega wasta wõetud saaksiwad, mis wälja näitasiwad, nagu oleks nendega pidust Wenemaal  üte trumbata tahetud, see tuli ootamata ja nimelt see nähtus on kõige rohkem köiksugufi mõtteid liikuma pamjuh. Kõige rohkem tähelepanemist ja imekspanemist on see . äratanud, et Znglismag sõhruse-näitused Prantsusmaa  wasta nii ruttu pärast seda sooja sõbrust, ilmunud on, mida sealt poolt SMa Keisri wõeruSkäigu aeal Saksamaa wasta üles näidati, kuna ometigi kõik maailm teab, et. Prantsusmaal ainust. parajat aega waritsetakse, kus Saksamaa peale tormata .wöib, ja laiad ringkonnad arwawad, et Pxafltsusmfla pinult selleks Weuemaa sõbrust otsib. Kolmel wiisil katsutakse seda ootamata nähtust seletada,  uimelt Saksa-waenljkult ja Prantsns-sõbralikult poolelt:  ühs arwamise järel olla Weue-Prantsus sõbrus, mis Kronstadõs uähtawat kuju saanud, Inglismaale selgest näitauud, et Prantsusmaa Europa's mitte enam üksi ei seisa, waid jälle üheks wägewakS riigiks saanud ou, mida suures politikas tähele panna larwiS läheb, ja et Inglismaa  sellepärast teed sillutada katsub, mille peal Prantsusmaaga  Egyptus'e asjus sõbralikult korda saada wõib. Teise arwpmise järel olla Lord Salisbury sellega Prantsus-Wene  sõbrustust nõrgendada tahtyud, näidates, et Prantsusmaal seda sõbrust mitte just kibedast tarwis ei olla. Kolmqndema mõtte järel olla. Lord Salisbury sellega Saksamaa üleliialifi lootusi Ingljsmaa peale alamale  truuwida tahtnud. Wene lehed ütlewad,söbrusenäitused  Prantsusmaa wasta- olla Inglismaal aga ikka tagafiptdawamad olnud, kui Wenemaal,  Auuandmistest  ja. pidudest wõeraste waSta Inglismaal nimetame siin ruumi kitsuse Pärast ainult seda, et KuninZapraua Victoria, PrinzM Peatrtce ja teised Kuningakoja Md ise Prantsusmaa  laewustiku peal käinud on, ja et pidul, mida Kunmgaptauq LetkuseW (9.) pääwal x Osborne s Prantsusmaa meremäe kõrgematele pealikutele andis, Admiral  Wrvais tema paremal ja Prautfusmaa Saadik WaddiiMlosi tema jvassakyl käel istusiwad. - Kui pärast terwisechstüdmist Präsident Mxuot' peale Prantsuse rahwalaulu  «läugitt,i. siis on Ku>singaPraua ,üleS-tõusnud ja kõigiks mäMWMks Püsti seiMna jäänud. Mesama» sugusi auustamist on Hrautfusmaa wõerad ka teistel pidudel  saaupd, M peile Kuniugakoja Admiralide ja linnade poolest anti; neile on auuwärawaid ehitatud, auutulesi põlema ja.lippuA Ülefi . pandud, W -W luba antud sWrijAtade-wahrikuih, laewa-ehitufi ja teisi; asutusi läbi Aida mMu. wõmaSte eest? saladuses pee-? takse j- n. e. PrasttsusMsi IUwuSM sgj suure auugK - teele, saadetud, jõudis Leikusekuu 27. (15.) pääwal Cherbonrg'i  sadaniasse tagasi ja Admiral Gervais sai maaletulles  hõiskamisega Elagu Wenemaa! Elagu Prantsusmaa!"  teretatud. Elagu Inglismaa!" ei nai keegi hüüdnud olema ja sellest näib selgima, et seal Inglismaa sõbrust ometigi taieste ei usaldata, mis ka tõe poolest paljas halpus oleks. üleliialiste hõiskamist? eest Prantsus-Wene Vennastuse üle hoiutawad Prantsusmaa ja teiste maade lehed, kes jäävamat söbrustust mölemite riikide wahel soowiwad. Saksamaal näib aga Prantslaste  hiilgaw wastawötmiue Inglismaal ikka oma jägu tuska teinud olema. Seal tuletatakse jälle meele, et keegi Inglaste sõbruse peale julge olla ei wõi. Ketser Wilhelm, kelle jalg juba taieste terme on, Nenda et tema ometigi ratsa ja mitu tundi paradite juures Tempelhosi wäljal oli, näib isegi Inglismaa sõbruse ja selle kindla rahu üle kahtlaue olema. on tema omal harjunud wiisil jälle üht kõnet pidanud, millest mitte enam nii kindel rahn-lootus wälja ei kosta, nagu tema endistest kõnedest. Teiste keskis on Saksa Keiser ütelnud: ,Kui Khristlased piame meie kõiki kandma, mida taewas meile saadab. ... Meie kõik loodame, et rahu alles hoitud saab. Tuleks fee aga kord teisiti, fiis ei ole see mitte meie süü." Sedawiifi on Prantslaste ülemääralised hõiskamlfed Guropa'S mõjunud. Prantsusmaa laewustiku  wöeruskäigud ei olla aga Veel mitte möödas, üks õige tugew laewustik minna Greeka meredesse. Seda tähendatakse nenda, et see üks wastuS selle peale on, et üks Inglismaa laewustik Kreeta saare ümber piirleb, selle üle ValwateS, et saarlased, kes jälle kangest kihisemas on, oma lootust mitte Greekamaa peale heitma ei pia. Prantsusmaa  poolt on ikka lahkust ja ofawõtmist GreeklaSte waSta näidatud ja selle laewustiku saatmisega pidada näidatud  saama, et Prantsusmaa oma tiiwa ikka weel kaitsetes  GreeklaSte üle lautada tahab, kui Inglastel himu on neid tülitada ja Kreeta saart omale wõtta. Muidugi et oleks see just mitte tunnistus, et Inglaste poolt antud hiilgawad pidud Prantslasi nende söbradeks teinud on.— Ka Amerika'S on Prantsusmaa merewägi ennast näitanud.  Põhja-Atlanti laewustiku ülem, Admiral de Cuverville,  on hiljuti aviso ,Btsson" peal St. Lorenzo-jõge mööda ülespidi Montreal'ist saadik sõitnud ja on seal Prantslaste sugust Knnadialastest niisamasuguse Vaimustusega  waSta Võetud, nagu Admiral GervaiS Peterburg'is. Ka see ei ole söbruse-täht Inglismaa wasta, kelle oma Kanada on, ilma et Kanadialased oma ema-maa wasta söbratised oleksiwad. Saksamstalt. Keiser Wilhelm ja Keisripraua tultwad Leikusekuu 22. (IV.) xääwa homikul Kiel'ist Berlin'isse ja sõitsiwad ratsa paradi-platstle. Keiser on kolm tundi sadulas olnud ja Väga priske wälja näitannd, miS tunnistust  annab, et kõik jutud tema haigusest, mida nimelt Prantsusmaalt wälja saadeti, tuulest Võetud on. Ka tema põlw- mr taieste terweks saanud. Mihklikuu 2. (Leikusekuu 21.) pääwal pidi Keiser Wilhelm Austria-Ungrumaa mauöwritele  reisima. Kaks Saksamaa Valitsejat Würsti, Würtemberg'i Kuningas ja Mecklenburg«Schwerin'i Suuri  herzaD- on juba - Mõnest aeast jsaadik raskest haiged. Pärast seda,- kui rukiste wäljawedamine Wenemaalt ära keelatud sai, hakatakse Saksamaal nõndanimetatud wabameeltseit  poolelt! jälle wiljatollide wasta tormi jook Sina. Leikusekuu 30: (13.) pääwal Masiwad kõik töötiste-seltstd on, koosolekut ja wstsimas Walitfusele palwekirja toidukäuMe kalliks-tegemise wasta sisse anda. WalitsuS tahab aga wiljatollisi kõikumata kinni pidada, sest et nende mahajätmine  Saksamaa põllutööle sunrt kahju teeks. Ka on nende nädalite fees. mis keelu eel käisiwad, Wenemaalt maga halju wilja üle Saksamaa piire Veetud. Kuninglik mooiwamet Danzig'is on käSku saanud, föeawäe ülespidamiseks  nisu osta. Elfasfi'S on Viljasaak üle lootuste hea olnud. Nimelt on talwewili koormatest nii palju wälja annad, et kahin, mis talwe-külmad orasele tegiwäd, sellega osalt tasutud saab. Witmastel nädalitel kaistwad  jutud, Riigikanzler Kindral von Caprivi taganeda omast ametist ja Kindral Graf Waldersee saada tema asemele kutsutud. Nüüd kirjutatakse, et seda .esiteks" meel mitte oodata ei olla. Tõsi on, et Graf Waldersee Keisri juure kutsutud oli ja temaga pitkemat aega nõuu pidamas on olnud; ka teatakse juba Mõnest aeast saadik, et Kindral von Caprivi omast Kanzleri-ametist tüdinenud on. Kanzleri ja Ministrite ametid olla nüüd ka õige rasked, sest wastatamine langeb nende peale, aga Keiser Wilhelm 11. et wõta nende nõuu kuulda, maid käsfib, nagu oleks tema endisel wiist! weel Walitseja piiramata Võimusega, kuida see agll PreuSfi riikis ja kõigel Saksamaal  juba ammu enam ei ole. Trier' ison Rooma- Katholiiklastel suur pidu. Seal näidatakse jälle kord s. o. Rooma-katholiiklaste legende (pühajutu)  järel seda Khristuse õmblemata kuube, mille pärast Rooma sõeamehed tema riSti all liiSku heitfiwad. Seda püha-kuube näidatakse aeg-aealt ja Paapst annab pilgeritele,  kes seda waatama ja kummardama lähemad, täit pattuve-andeksandmist. Nenda ka sel korral ja kihisemine on suur. Leikusekuu 24. (12.) paamani oli wad juba 120,000 pilgerit kottu, tulnud, nende keskis neli Prantsnsmaa  Piiskopi ja ka teisi watmuitkkust mehi Prantsusmaalt.  Prantslaste ja Sakslaste wahel Rooma-katholiigi usutunnistusest on juba manast aeast saadik tüli pühakuubede  pärast, sest peale Trierl on ka ArgenteuiNS üks püha-kuub, mida Prantsusmaa Rooma-katholiiklased ainult õigeks (echt) pidada tahawad. Suuremaks segaduseks on üks eksimata Paapst, Leo X., Trier'i püha-kuube, teine eksimata Paapst, Gregor XIV., Argenteuil'i püha-kuube õigeks tunnistanud. Prantslased ütlewad nüüd. Trier'i püha-kuue külgeS olla üks ainuke tükk õige ja see olla enne ükskord Argenteuil': püha-kuue Mest ära leigatud. Nüüdne Paapst, Leo XM., on aga sel korral Trier'i Piiskopi palme peale pilgeeitele, kes Trier'i püha-kuube auustama lähemad, täit pattude-andeksandmift kuulutanud ja sellega seda kuube ainsaks Õnnistegija õigeks riideks tunnistanud. See teeb Prantslastele tuska ja nemad on omast püha-kuuest mõned tükid worreldamiseks kaasa Võtnud.  Rahwusliku wihawaenu lõötsumist, mida tulema kardeti, ei näi aga sel korral sellest tulema. Argenteuil'i preester, keda selleks Trier'isse saadeti, on kinnitanud, et Tricr'i püha-kuue echtsuse üle kahtlust olla ei wõi. Kree f e! d ' ist kirjutatakse, et sealised riide-wabrikud juures kitsikus on. Tellimisi tuleb wäga Vähe ja sellepärast  lastakse palju töölisi lahti ja Vähendatakse teiste töö-aega poöle künni kolmandema osa peale. Tuhanded töölised on juba tööst ja leiwast lahti. Kreefeldi kokkuhoidmise-kaSsa  abiline Strompe on ära kadunud, kui enne järeltehtud kokkuhoidmise-raamatutega kahest bankist 6000 marka petnud oli. Arwatakse, et tema ennast. Rheinsi jõkke uputanud ött. Saksamaält on wiimasel nädalil mitmed sõnumid SnUetuste Üle tulnud. KkelsiS vst Leiküse- kuu 25. (131 pääwal mintde-laewa xOtter" peal üks