lrtti..-LHtsL jaama JuureS rMdteel M -MeA rop^a.pesl .-Maas, kelle mõlemad jalad MmK aetud -oÜWad. ÕWstu on umbes 36 aastat waua olnud, musta moka-hahemegü, musta juuksetegä. Tema! oli MMe-hall nmtulme kuub, niisamK-sugused püksid, walkjas-hallkaelK-rätikja rinna peal hõbe-rist rohelise paela otsas. Natuke eemal oli üks must ülikuub maas, arwuue müts ja gnrn i-galoschid, mis wist ka tema omad olnud vu. Taskus sli fhetong Pealkirjaga „?sei-„, üks bille! 3. klassist Tallinnast Aegwiidulle Küünlakuu 12. pääwast, Nr. 4 Pwle, ükZ taskuraamat  R. wõi X. Lehtse mõisast toodi abi, .aga õnnetu suri juba weewud tunni pärast, ilma et toibunud oleks. ' Surnukeha ssi Ambla kabelisse wiidud ja ei olnud weel ära tuutud. Ae utu Vallakoolis Weike-Maarja kihelkondas, M . sõMmite järel nii suur tu-ls «puude puudus olnud/et koolmeister ja koolilapsed kasukatega ja kinnastega kooli-tuas istuma pidiwad» Kange lumetuisk puhunud wiimaks lums-wslli koolimaja ette, mis külma wMa natuke aitauud. >L ihulü  ümberkaudu walitsewüd juba mõnest aeasi saadik fch ar la ch ja di ph th eriti Z, uimelt nooruse keskis. »Postimehe" sõnumite järel sn mõned kostid aeguti kiuni pidanud pandud saama. Rarwa'st. .Küünlakuy 19. pääwal ou üks KramerZmühl'i  löumdi-wabriku tööline õnnetumat surma saanud. Tema ou teistega ühes Narowa-joa ligidal jead lahti raiumas olnud ja järsku woolawasse wette kukkunud. Enne kui teised -appi Mdsiwad, oli kange wool õnnetumat  juba uil kaugele alla wedamd, et peastmme enam wõi mall? ei olnud. Liiwimauit. Ikka peale kirjutatakse Liiwimaalt protsessidest  ? irikuõp e ! ajate wasta, KMett-tallituste pärast Greska-Mtholigi ksgudufe sekka luetud mimeMe juureS. Ülepea on aastast 1864 kuuni 18L4 Liiwimml 1W kirikuõpetajat kohtü all seisnud. Aüllnlqwu.24. pääwaks oli Kemöurgi kiriku õpetaja Paul v. Haff a e r Riia Ringkonna- kohtu krimiWl-jäuwfs ette kutsutud, waslust andma et tema aastal 1893 Greeka-Katholigi kogudusest Kyrill Vogelst tütre Ewgug.-Zukh. usutunnistuse kombet mööda riStilMd on. Protsess sai lukkus uste taga .peetud ja kirstuSVetqjK P. v, Haffner ametist lahti Mõistetud, öösel wasta KüünlaSm 15. pääwa on mitmed mehed - Urwas t e kihelkondas Wõru kreisis Wastsekiwi kõrtsi läinud, kõrtsmiku üles äratanud ja õlut ja-wiina/pZMud, mida kõrlsmiS ?a toonud. Kui kõrtsmik/  wäKahk-tükkisi üleS ' 'loriSta.ma hakkas,, mis nende nendest temale TewolwsrZMuli .kukZass. kuna teine ühe terawa riistaga tema pea lõhki/ lõi. SiiS wõtsiwad Mwlid,  kes/ film auHtawalt maja-LSjadega kuttgwad oliwad, Mest raamatust'.37s rubla,. mis 'sM/lehtede.wahel oli ja TS rubla körtsi-kassast. Et oma tegu/pesta. pistfiwad nemad kõrtsi mitmest kohast põlema ja laksiwad ära. Naabruses nähti aga nii mannalt tuld, et seda kustutada jõuuti, enne kui suuremat kahju teinud oli. Õnnetumat kõrtsmikku leiti põrandal oma wers sees surnud. Kes seda Ma nii põhjani üles tunnistanud, seda ei ole ,PoStimees" ütelnud, kust seda sõnumit wõtstme. Natuke kahtlane asi! Wsnnu kihelkondas on, kuida x-Sakala"  kirjutab, hiljuti üheS pulmas meeste kestis kole ritd ühe neiu pärast tõusnud, kellel 5960 rubla kaasaraha  oodata oli. Rewolmrid, nuad, kaikad ja teised riistad  on platsile toodud ja nendega nii elawalt tallitatud, et mõni mees walusa pulma-mälestusega koju läinut). Kihno saarelt kacbatakse häda ja wi! etfuse üle, mida see talwe rahwale toonud. sõnumisaatja kirjutab: 20. pääwal  nsaldasiwad esimesed julged mehed hea järjega jead mööda suurele maale minna. Sellest aeaft saadi? on elaw liikumine saare ja suur-moa wahel algannd, ja kõik häda wöib jälle wähenWud /saada. Juba oliwad nälg ja külm oma elupaika saarel'asutanud. Kõik kokkusaamine  teise maGmaga seifis Anni ja talupoeg ei wsinud"  talibei õmä' peategewüse-aega mitte nagu muidu tarvitada;  mida. tema aasta' kaikus kaladest, nahkadest ja Mswast kogunud, ära "mWa 4K stlle eest tarwMst wiljaitagawara,  riiM-matsriali, Kihnol puudust on, ja /Mid, mida saarel toguni mitte ei ole, koju wi'.a. Jss- MaM puude. pMdus rasus raskest. Tnad pidwad küt- jäämst M iseäranis külakoolides näitas asi wäga sqnt wälja. Koolmeistrid Wõifiwad ennast weel aidata, Ml oliwad ülikingad ja wooderdatud ülikuubedeS ja kasu/kätes  wSisiwM nemad istuda, aga waefed külmetajad /lapsed omaiS Hukeskes kuubedes nältasiwad wäga wiletjsM  Mja. Kindaid ei näe' koolmeister/heameelega kooli- Wte käes; ka,>Mtawadneed kirjutamise. junreS/ . .. " MrS lõpeb lootüsK, et nNd, kus meri kinni külmeMnd za liikumine suur-maa poole jälle Võimalik on, ka kõik häda lõppema saada. Zurzew ist. Küünlakuu 22 Pääwal sn lurjew ib -(Tartus) on üks s i s s elõh k u j a t e- salk kinni wve- kes wiimaste aegade sees iisnas palju hirmu teinud sli. Üht Mihklikuul wmsMiud umi otsidsS oti Politseiametnik  Aiand Hhts piiumpoodi Mer-uulttsaA astuuud, kus tema seda uur; leida lootis ja ka leidis. Selle juures  nägi tema ka teist asju, mida tema kahtlaseks pidas. Gõna-lausumsta täks tema /.'m, tutt aga pea 3. limmjäu Pristawiga tagasi. Kõik maja sai läbi otsitud ja hulk '.varastatud asju leitud, ülekuulamises tunnistas pinnapoe  peremees, et need asjad noortest meestest temale müüdud  olla, ja et temal nende nimed iuttawad oliwad, M oli Politseil kerge neid leida ja kinni wötta. Kolm nendest on juba enne nuhtluse all seisnud. Lübilwttst. Küünlakuu 19. PZäwü homikul kell 4on Li iöaw !- Ro mu s i raudtee! Dobekinni ja Popelani  jaamade wahel rongi Nr. 1 bagashe-waggoni plattformi  peal püsfirohu-kärgatuZ olnud, mis põmnda-lauad. plattsormi lae ja selle ksrwas 3. klassi waggsni akna ja ukse sisse- wajutas. Kärgatnse-paikas leiti ühe wud-poli tükid ja puusi kaas, ka üks raud-wils, millega wist kaas poti peale kinni pandud olnud. Pottis arwatakse 6 kuuni 7 naela püssirohtu olnud olema. Rong ei saanud kiuni peetud, ülekmilamise-kohtuwaneui Popelauttst ja Shau- Barou Nolde Wbmv'isi, sõitsiwad parast fõnumisüamist kohe ?Zrgatuss«Miga peale. Petexburgllst. Kõigkõrgem manifest. Küünlakuu 18. pämvast kuulutab Keiserlik KõrguS Sunrwürst Aleksei MichailowÜschi surma Sau ReMO'Z, Küünlakuu  18. pääwal. —Keisrikojas kantakse IV pääws leina- Wdeid. - Kuida San RemoP Paastukuu 7. (Küünlakuu  ZZ.) pääwal telegraferiti, on Ztalia Kuningas uhke pärja slawatest lilledest Keiserlik KõrguS Suurwürst Alek. sei Michailowitschi surnukirstu peale pauna lasknud, seda on ?a Sau Remo Linua>ValitsuZ tsiuud. ülepea on wäga palju pärga st saadetud. Prantsusmaalt kuluvad 5 mudtee-rougi inimestega, kes omaks kohuseks piawad, ära surnud Suurwürsti surnukirstu kojusaatmise juures olla. Sellest wõtftwad Ztalis Kuninga pachtlaewa ..Rorana' meestekoud, mitmete Ztalia rügementide ja fõealaewade meestekounüd oss. Kuue hobusega lema-wsnkre ümber oli üks U) meest suur wahtkond karahiuleridsst, järel kaisiwad Keiserlik Kõrgus Sunrwürsi Sergei Michüilowitsch ja teised ärasurnud SuurwürSti sugulased, Jtalia Kindralid, ohwitserid, koolide ja mitmete seltskondade sastekommd ja hulk tõldasi. Muusika-khor mängis üht leiua-marschi, Jtalia sõelaemade pealt kostflmad suurtükkide - paugud. Wiimast sõeawäelikku auu audis wakShallisse saadetud fõ ea ivagi. -- Keiserlik leinarong, mis Suimvürst Aleksei Michailowitschi põrmu PeterburgWse tooma pidi, sõitis sealt Küünlakuu 22. pääwal- ära. Küünlakuu 24. pääwal jõudis leinarong Nikolai-wakShaMse ja surnukirst  sai sealt pidulikult, ettekirjutatud kombel mööda, Peter- Pauli kathedraliõse wiidud. Juures oliwad Majesiätid Keiser ja KeiSripraua, Suurwürstid, SumwürSti-prsuad ja teised Kõigekõrgema perekonna liikeö. Surnukirstu waSta Gatschi»a'sse oliwad Suurwürstid Michail Nikolajewitsch,  Nikolai Michüilowitsch, Georg Michailowitsch ja Aleksander Michailowitsch sõitnud; San Remo'st oli Suurwürst Sergei Michailowitsch leinarongis kaasa tulnud.  Kathsdralis pidas Metropoli! Palladius Leina- ZumM-teeuistust. Majestätid ja Kõrgused näitasiwad suruutehsle oma auukartust; surimküstu pea! oli palju leiuapärgafi. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepiärija  Georg Aleks andro witsch on Abbas Tüman';st ära reisinud ja Paastukuu 11. (Küünlakuu 27.) pääwal Keiserlikku yachllaew Swesda" peal Korsu saarele jõudnud. Teretama oliwad Greetamaa Kuningaxraua  ja teised Greeka Kuningakoja liiled tulnud. Keiserlik  KõrguS Suurwürst Auujärjeparija reisib Kochttst Algiersiõse  edasi. Wene yachtlaewa millega Wene Saadik vou Bühow Teheran'is Korfittsse sõitis, jooksis ühe liiwa-rahu peale kium ja ei olnnd weel lahti saadud. Küünlakuu 26. pääwal tuli KõrguS Prinz Marimilian von Baden Petecbuvg'is'e ja sai Warschawi  wakshallis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg M i ch a i l o w i t s ch i'st ja mitmetest auukandjatest waõta wõetud. Järgmise' pääwal sai Kuninglik KõrguS Mecklenburg.Schwerini  Sunrherzog oma Kõrge abikaasaga Peterburg'isfe  oodatud. Konstanlinovells saada tänine Wene Saadi? ParisllS Baron M o r e u h e i m, Wene Saadikuks Berlinsis Würst Dolgorukow, nimetatud. Kindlad ei olnud need sõnumid weel mitte. Wene WäliZts asjade Ministriks on tamne Wene Saadik Wienlls, Würst Lobanow-Nostowski nimetatud; kellest kord kirjutati, et tema Wene Saadikuks Ber!in'iS nimetatud olla, kus teda rõõmuga oodati. Tema abiliseks saada kas Wene Saadik StockhottmiS, Geheime rath SiMowjew, eh? Wene Saadi? Teheranis, Geheimeralh  von Bützow nimetatud. Wist wlimane, sest tema oli Teheranttst juba ära reisinud ja Küünlakuu 23. pääwal Korfu saarele jõudnud. Würst Lobanow-Rostowski  tuli Küünlakuu 24. pääwal PeterburgsiSse. Tema asemele WienttS arwatakse tänist Wene Saadikut Münchenis, Graf Osteu-SaÄen'it, nimetatud saama. Znf l u e ».z a on Peierbnxglls kangest liikumas, ka kõMüMteS ringkondades. Nimelt oliwad Kohtute- Minister Murawjew ja endineßaha-MiMter Wõlfchnegradski  selles tõbes haiged. Esimese termis oli sõnumite järel Küünlakuu 83. pääwast paranemas, teise haigus oli muret tegema HManud. Woj-nädalil M patju altksha-haigusi infiuenza juure tulnud, kuida Viimased  pääwab enne pMõtÄ-asga ja esimesed psäroast päkast paastu-aegg seda ikka teemad. Studentide-käratssmisi ja hullamist Küüulatun  8. pääwal arutawad mitmed pealmna-lched waljuma eh? tasasema healega. tuletab studmtidele meele, st nemad yJntslligeuz"- (tarkuse-) selt konna liited on ja see needmist teenib, kes seda seisust rahwahulkade ees halwakS  teeb. Niisamati arutawad ?s Wedomosti".  Wrsmja" kirjutab: tähendame  ainult, et meie juures jsoma-Pidudels ja joomisele Ma luga jänlandMst näidatud sn -- Wmemaa asutamisest  saadik. Meie haridus sn küll kõrgemale tõusnud, aga mitte wäga tähtsalt, sest ühe xkaswataMisegs" -võime meie wäga wähs kiidelda, niisamati studmüde, kui Za teise seltskonna keskis--' Siiski sn nimelt ja xNowoze Wremja" kange tnhinaga pärinud, et Tartu suurkool, kus studentid iialgi seesugust nurjatumaid kärast teinud ei ole, ka siis mitte, kui. nemad pidust pidanud oliwad, riigi teiste suurkoolide samaseks pidi tehtud saama, kus seda wZhem ehk rohkem nurjatums! Wiistl nii sagedast tehtud on! - Kes suurkoolide läbi ühes ka midagi muud külwata tahab, kui haridust ja eluksmbelikku kas « w a t a m i st, sellele Zaswab tema kiusts-seemnest ainult umbrohtu, okasNumaid ohakaid ja teist. Wene lae.Mustik China meredes saada tähtsalt rohkendakud. Kange Homiknmaa meredele saada weel 6 kreuzertt !. klassist, 5 krmzerit 8. klassist, 8 kanoni-paati, 6 Minide-laewa ja mitmed wZikemad laewad  saadetud. SaksamaKPõhja-Zdamers -kanali awamiseks saada KrsnstMH Us Wens sõealaewnstiZ, wM sõealaewaga, saadetud. Üks We.n e Miigibanki-jäntus saada lähemal aeal Teheranis, Psrfia Umlmms, asutatud. Küünlakuu 7. PZZwa! tuli ühe reisijate-rongiga Nikolai-raudteel 375 Muda kulda Peierburgisss ja sai rahalöögi-m ajasse wiidud-. —» Öösel wasta Küünlakuu IZ. PZZwü tappis Olga Pal e m, weike - kodanikkude seisusest, studmt Dow -> nar'i tema korteris äm. Olga Palem sai Wandsmeestest  süüst lahti mõistetud. Prokurör m selle Zohtyotsuse  üle kaebanud ja Paastukun 14. pääwal piab see asi Juhataja Senati ürntamise alla wõsiNd saama. ühe ramkaupwse asjaiallitaja, Z»t Benzel Rubinowiisch, umbes Z 5 aastat wana, kes Tallinnas slaS, on Küünlakuu 15. pääwsl Uabusow'i majas Kathorina-ksnali  ääres surnud leitud. Kas tsma ise wõi üks teine tema elule otsa teinud, seda ei teatud weel. Soomemaalt. MrMaja Wedomssti" sõnumile järel saada kooli-aasta 18.>5/Z6, iäMWyse tsiss ksol-pool-aasta, hakatusega, Soomemaa koolides Wsne-kee l i s s i d juttlswft-tundlfi pidama Hakatud. Helsingi Linnasaadik  ute - kog ns, kus smßi ainult Rootsi-Zeelt räägiti, on Hinnasaadik Sohlmann, üks maschwist, Küünlakuu  1. Mämm Somm-keett rääkima hakkannd ja Soomlaste  MrahwMikud lehed on seda wäga kiitnud. Helsingi suurkoolis walitses smni Rootft-keel. wiimastsl aegadel on SosM-kse! üle saama hakkanud.' Nmda oa hiljuti Soome-keels pärimist nende käest, kes Doreulideks saada tahawad, suremaks tehtud ja üks palwetiri  -5W allkirjaga M suurkooli eestseisust rohkemate Soomekeeliste  ettelugemiste eest hoolt kanda palunud. Wist teeksiwiid Soome naa kaks rahwuNsmmd targemim, kui nemad oma keelede-wMemist Narajamaks amks jätakfiwad. Warslhaw'ist. Kohatised lehed kirjutawad, et Postija  Telegrasi-peawalitsnse psolest nüüd jälle telegrammidewahewsed  Poolamaa ja Pstsrburgi wahe! tn Poolakeeles  wasta wõetud saawad, rahwals kergituseks. Wist uue Kiudralkubernön lahke politika-joone järges, kuida seda ka juba awalikult nimetatud on, kui ka just mitte ametlikult, ülepea on Warschawi uus Kindralkubernör,  Kindraladjutant Graf Schuwalow, wäga heaSte sidet oma ja Poolakate, nimelt Poolamaa'Adeli watzel köita oSkanud. Tema auuks on Poola Adeli esimestes  ringkondades uhkeid pidufi antud j. u. e. kuida seda seal länine nähtud ei ole. Ehk läheb temal' korba Poolakate polist wihawaenu lepitada. Et Poolakate igatsus  oma isiriigi järel niisama lootuseta on. nagu Prantslaste  igatsus Elsass-Lothrmgeni tagssiwõtmise järel, sellest on targemad nende keskist wist juba isegi aru saanud Warschawtts on M uus haigus ilmunud mida arSkld swwuvÄvk nimetawad. Esiteks tuleb selja-walu siis figiwad suulael ja keele peal paised ja rakud mis nii kangest watutawab, et haige süüa ei wöi ja rääkimine raSkekS läheb. Arstide arwamist mööda tuleb see haiguS