asja koguni teisiti lükkas, kui seda ette arwata wöis. Ühel õhtul, kui Helene parajasti pliidi paal õhtusüüa keetis, kuulti korraga wäljas ukse ees kolinat ja meeSte häälest. Uksed lükati suure kolinaga lahti ja sisse kanti kahe mehe wahe! Julius Smitt. Ta pea ja silmanägu oli hirmus merine ja pahem küsi rippus -võimatult kaudu külge, sest ct luu katki oli. Mehed paniwad teda pingi istuma ja hoigades langes ta seina najale. „Tooge mulle natukene külma mett!" kogeldas Julius korisewa häälega. Teine meestest täitis tema soowi. „OH Jumal, mis on juhtunud?" kiljatas  Helene ehmatult, kuna Alma -vagusi nurkas seisis ja lõdijes. „Sinu mees on päris meeletu!" wastas teine mees. Juba poole päewa noris ja augutas ta kortsus kahe „linna selliga"; õhtu eel sai ta aga nende käest niisuguse sauna, et enam oma jalgadega kodu ei jaksanud käia ja meie teda aitama pidime. Siin ta nüüd on, nagu wana kasukas, mis ainult nii jääb, kuda sa teda wiskad! Nurjatu, nagu ta on, ei ole tema küll palju wäärt, aga siiski on ta ikka inimene ka ja meie peame katsuma, kuda teda aidata  -võime. Liig -vere kaotamine on paha ja meie peame tema pää haawad kõige päält kinni siduma. Sina noorik too meile külma wett ja puhtaid sidumise lappisi! Mina -võtan arsti ameti oma jaoks, sest xt ma seda jo natukene tunnen!" „Halastage minu pääle ja aitage mind! palus Helene. Teie näete, et ma siin üksi midagi ei wõi parata! Oh Jumal, mis hirmust wiletsust pean mina kõik kannatama  !" „Wait!" hüüdis mees, kelle nimi Willem oli. „Hulgumine ja kiunumine ei maksa praegu sugugi. Täida kohe, mis ma sind käskisin, et ruttu wcre kinni saame „muidu on sull Home homiku surnud mees majas!" Helene ja Alma täitsiwad käsku ja warsi oliwad Juliuse pää haawad, Willemi osawa käe läbi nii kõwasti siutud, et mere jooks seisu jäi. „Soo," ütles ta, „see ehk aitab; aga käeluu on ka katki ja seda peame lahaSse siduma!" Lahassc sidumine sigitas õnnetumal jooma orjal hirmsamat walu ja ta karjus selle juures nii palju, kui jaksas. ~Soo" ütles Willem jälle, „nüüd kanname  ta woodisse ja sina noorik waatad selle järele, et ta oma kütt magades jälle mitte paigast ära ei wiruta. Ma ei wõi täna ööseks siia jääda, aga Home tulen teda jälle waatama." Helene tänas selle lahkuse eest ja mõlemad  mehed läksiwad, paale selle, kui Willem weel Heleneks haigega ümberkäimiseks mõnda õpetust annud oli, hääd ööd soowides uksest wälja. (Järg tuleb.) tütarlapsi, kes kõige kenamaid ja täielikumaid  pupesid ja mänguasju kätte saiwad, tüdinesiwad mängimises kõige rutem ära ehk ihaldasiwad ikka jälle uusi saada. Ühe alama asjaga ei teadnud nad midagi päüle hakata,  pcawad neid tarwitades ennast wüga suureks za uhkeks ja ei ole sellega üksi tõsiduselt  ära wõõrutatud, waid mõistuse poolest kogunisti lollid ja ilma mõtteta. Nad ei mõista omale midagi ette kujutada, kuidas üks asi tõsiduses olema peab. Tahaivad ka midagi kätega tabada, aga juba neid wälja sirutada tunnewad nad wäsimust. Nii kaugele mõib wiimaks puppedega mäng minna, et tütarlaps ennast ise puppeks peab, kellel iseenesest mingisugust liigutuse wõimu ega wäge ci ole. Mis wõiks niisuguste  pupe sarnastest tütarlastest tulema  sugu edasi kaswatamiseks saada ja mis maja tallitajad niisugustest tulla, kui ülepea  saatus neile seda kätte peaks usaldama?  Palju iseäranis linnas  onniisugusid  tütarlapsi, kes juba moodu lehteda järele puppedele rudid selga passiwad ja sellega ennast kindlaste „moodunarrideks" ette walmiStawad, sest nõnda kuidas seda nüüd puppedele, teeb ta pärast omale. Niisugune ci tunne wiimaks oma meelest midagi kena olcwat. Ei tunne wiimaks midagi kõrgemat ega pühamut püüet kui mood ja edemus, kellele ta kõik oma noore eluaja ohwerdab ja abielusse astudes ennast meel üheks kõrgemaks olemuseks peab! Emad kaebawad sagedasti praeguse moodunarrilise  aja üle, oga ei mõtle sugugi selle pääle, et seda ise ka osalt kaswatades sisse on istutanud- Sagedasti tehakse linnades tütarlastele tähtpäewadcks hästi edewaid kingitusi, kellest noor hing hästi palju meele hääd peab tundma. Ärgu laske emad seda mitte sündida, lükkakn niisugused edewad asjad waikse tõsidusega tagasi. Puppedega mängu asemele peaks tütar- lastele tallitust lillede ja majaloomadega, kui üht hääduse hallikat, soowitama, nimelt sääl kus see suunis on. Natukene kärneri tööd ajas ehk toas, harjutab tütarlapse sees loomu tundmist ja loomade eest muretsemine,  olgu need kanad, koer, kassikene ehk linnukene puuris, wiiwad naesterahwast kõige kallimale loomulikule täiusele, see on: teiste eest hoolitsema, neid kait-Zma ja armastama. Loomulikult ei tohi see ülemäära õrnusele harjutamine olla, kus loomad häätegemise asemel piinatud saamad, waid üks niisugune armastus, kes ühe armastatud olemuse söömist  täita püüab. Tütarlaps, kes üht linnukest  hästi rawitseb, andujat kana hoiab, kassi ja koera söödab, saab selle läbi oma armastuse tundmist kinnitama ja põhjendama.  Seda ei ole ka mitte sugugi tarwis, et tütarlapsi mängimisele juhitakse, neile antku oga luba ja aega selle jaoks. LaSku ilma sõnadeta aru saada, et neil waba aeg mängida on ja ärgu eksitatagu neid selle juures, kui mõistlik mäng alganud on. Ilma wabadufe ja oma tahtmiseta ei lõpe üksi lust mängimiseks otsa, waid ka kõige parem tema waimlise loomu ehitamisest läheb kaotsi. Tütarlapsed pearoad nüüdsel ajal palju õppima, seepärast peawad nemad ka enam aega mängimiseks ja meele lahutamiseks  saama. Alatine paigal istumine koolis, käsitöö juures ehk klaweri ees mõjub keha kui ka maimu pääle lõpmata kahjulikult,  seepärast laske neid ka mängides aeda ja õue jooksta, niipalju kui mähe wõimalik. Antku neile ka wahel luba, pääle tuttawa jalutuskohtate wabatahtlikult heinamaal, metsas ja põllu pääl ümber jooksta(Aärg  tuleb). Isamaalt. Kuresaarest. 22. Julil, kui Keiser- linna mõlemates kirikutes tänujumalateenistust, pärast jumalateenistust mängis muusika mõisnikkudekojas,  majad oiiivad lipuehtes, ja õhtul pölesiwad ilutuled. 3. Juulil s. a. on Saaremaa Karskuse Selts liikmete koosolekul otsuseks teinud, tulewal 2. Augustil üleüldist rahivapidu ära pidada. Laulukooridele on maale kirjutatud ja neid palutud,  pidust tegelikult osawõlma tulla. Pidu saab manas linnapääs ära peetud, kus nii hästi üksikud laulukoorid, kui ka kõik koorid kokku laulma saamad. Kõne pidajateks on Kärla ja Karja õpetajad  palutud. Laulu ja kõnede «vaheaegadel saab ~Lyra" seltsi muusikakoor mängima. Õhtul on meel lõpuks Kurhausi saalis näitemäng ja tants. Et nimetatud pidul pääle selle meel mitmed rahwa lõbustused saamad korda seatud, siis arwame siin kohaseks, auuStatud Saarlase lugejate tähclpanemist  selle pidu pääle juhtida ja loodame, et paljugi sellest pidustusest osa wõtma saamad. Pidu toimekond. Iseäraline asi oli neil päiwil Saaremaa I. jaoskonna rahukohtuniku juures harutamisel. Baron W. ja Kuresaare linna kodanik M, oliwad parkis kaartifid mänginud. Politsei ametnik ar« wanud selle tegewuse seaduse «vastaliseks ja matnud  mängijate käest kaardid, kaardilaua ja m. käest ära. Mängijad ei pannud aga politsei ametniku  keelu mitte tähele, wõtnud uue laua, löönud sellele kalewi pääle ja hakkanud uuesti mängima. Ka siin awaldaS politsei ametnik sedasama tegewust,  mis efimisel korralgi. Jällegi wõeli uus laud, uued kaardid ja mängimine läheb wanat moodi edasi, millel aga seesama saatus osaks sai, kui endistel kordadelgi. Ülemal kirjeldatud tegemuse  pärast tõstis siis politsei nimetatud herrade pääie rahukohtuniku ees kaebtust ja nõudis neid wastutamisele heita: 1) politsei nõudmiste mitte täitmise ja 2) awaliku rahurikkumiss pärast. Rahukohtunik ära nähes, 1) et linnawalitsuse kui asutuse poolest, kelle juhatuse all park seisab, lubatud  kaardimängu wastu mitte keeldu ei ole, 2) et kaartisid juba ammu aega parkis on mängitud ja Möndasugust. Kes on Bismark? Selle küsimisega on mitu korda Saksamaa koolihariduse järge proowitud. „Koblentsi Zeitung" kirju- tab selle kohta: „Bismargi pidustuste ajal tuli nähtawale, et siinse kompanii 38 nekrutist  ainult 9 eelseiswa küsimise pääle õieti wastata wõisiwad. 2 istlcsiwad, Bismark olla keegi minister, 2 ta ollaWürtenbergi  minister, 7 ta olla sõjaminister, kindral ehk feldmarschall 6 ta olla praegune riigikantsler, 1 ta olla lugupeetaw  emangeliumi mürst, 2 ta olla riigiäraandja, 9 ei teadnud Bismargist mitte midagi. Lillesid kaSwatatakse ja haritakse Europas 4,200 tõuugu. Neist on 420 tõuugu, ehk 10°/ o, hää lõhnaga. Rahwaste haridus. 100 u hinge kohta käib rahwa- (esimeses, alguS-) koolis Saksenis  182 last, Preisis 172, Helweetsiamaal 160, Baieris 158, Rootsimaal 157, Inglismaal  153, Austria-Ungari riigis 146, Prantsusemaal 97, Soomemaal 89, Jtaliamaal  72, Bulgariamaal 66, Serbiamaal 62, Greekamaal 50, Wenemaal 20. Metsa sees. Metsa sees ma olen üles kaswan'd Metsa sees ma tahan elada, Metsa sees mul õits'wad lillekesed, Õitj'wad lilled, laulwad linnud ka. Metsa sees mu kaunis kullakene Laulab ühes linnukestega. Laulab helinaid mu südamesse Nagu lõõ waikse wiisiga . . . Lslms Löxgst, 30, Saarlane, 1898.