iulnud olla unustatud! Tema olla proowiks, kaS oma nelja aaöta eest tehtud tõutust täitnud, kõik kokku arwata lasknud, miS nende aastade sees Ida ja Lääne-Preussi maakondade heaks wälja antud. RaudteeWs, kalläSlammidekS,  maaparandamiStekS, Weikseli jooksu korraldamiseks ja merekanalikõ olla Ida-PreuSfimaal 85,600,000 marka, Lääne - PreuSfimaal 24'/, millioni marka, kokku 110 milliont marka wälja antud. »Mtnu sõna olen Mina pidanud. Aga weel rohkem. Mina saan edast käima alalises murctsemtSteS selle maa eest ja juba järgmine etat (riigi majapidamise rehnung) saab uusi wäljanäilust Minu maa-isalikust hoolekandmisest tooma. Minu herrad! Waatame ometigi selle rõhu peale, miS meid rusub, ja nende aegade peale, millest meie läbi käima piame, khristlikuft  seisupaigast, milleS meie kaSwatatud ja üleS kaswanud  oleme, kui ühe meile Jumalast peale pandud läbikatsumise  peale! Seisame rahul, kannatame neid khristliku kannatusega, kindla meelega ja lootuses paremate aegade peale, meie wana juhtsdna järel: .Mdlssss obliZk!" (Adel kohuStad). ÜkS waimustaw pidu on tunaheile meie silmade  ees olnud*), meie eeS seisab Keiser Wilhelm I. tuiusammaS, rngimõek kõrgeS paremaS käes, õiguse seadusliku  elukorra täht. See tuletab meile kõikidele teisi kohuseid  meele, tõsist «võitlemist nende püüdmiste waSta, miS ennast meie riikliku ja seltskondliku põhjuse wasta põörawad.  Noh. Minu her-ad, Teie poole pöörab ennast nüüd Minu hüüdmine: ,ÜleS «võitlemisele usu, elukombe ja korra eest ümberlükkamije erakonna wasta. Nagu epheu ennast tugema tamme-tüwi ümber wäänitab, teda ehtetab ja kaitseb, kui tormid läbi tema oksastiku kohawad,  nenda köidab ennast PreuSst Adel Minu koja ümber. Saagu PreuSst ja sellega üheS kõik Saksa Adel üks hiilgaw  eeskuju kõigile rahwa weel wtiwiwale jäule olema. Olgu siis, laSke meid ühcSkooS «võitlemisel minnal „Edaff Jumala abiga, ja auutu. keS oma Kuninga maha jätab!" Selle peale on Keiser oma klaasi Zda-PreuSfimaa ja rahwa kosumise peale tõstnud. See KetSri-köne on nagu bomb Saksamaa polttikawaikuse  sisse langenud. Goigulanud ei ole see mitte, waid on tuhinaid üleS keerutanud. Kõikide erakondade lehed arwuStawad seda kõnet omast seisupaigast, kõige waSsakumatc erakondade lehed koguni ühel toonil, mis KeiSri ja Kuninga eeS täieSte kõlwatu on. Aga ka lehed paremkäe.pooltsest Viimasest otsast nurisewad ja urisewad voolpeidetud pahandusega. Tasasemate Wabalaste lehed on küll sellega rahul, et Keiser PöllumeeSte-ühenduse köraest seisusest liigete päid peaõnud on. ei wõi aga oina muret selle üle täieSte peita, et KeiSri kõne uute iseäraliSte  seaduste peale tähendab, tuletawad Keisrile ka meele, et seaduS SozialifllaSte waSta tema enese eelkäigul maha jäätud sai ja küstwad, kaS tamme ümber lväant atud  epheu tamme mitte rohkem walja ei ime, kui iueta. Rabwa-Heiluug" tuletab pilgates meele, et uuS tollideühendus  Wenemaaga, mille waSta seisis ainult Saksa-wabameelise erakonna ja SozialdemokratlaSte  abiga Riigipääwal waSta wSetud sai. Tasasemate  Hoidlaste ja Adel-seisufe leht .Post on sellega wäaa rahul, et Keiser ise «võitlemisele SozialdemokratlaSte AnarchistlaSte Suradi-meeliSte püüdmiste wama - >-b' rSsmuSiad -m°« I-«- k-hj-ts-b ag. -t K-.s-r i!!a Adelist kui omast lähemast tugist räägib, kuna ometigi ka Bürgerkond (kodantkltk seisus) keiserlikku ki-tsumist Misele waSta wõtta igatseb. -National seitung astub otsekohe KeiSri kõne waSta,a kinnitab, et Ottide rttgikodanikkudel.  nenda ka PöllumeeSte-ühenduse liigetel öiguS on oma mõtteid awalikult wälja rääkida, pahandab ennast ka selle üle. et Keiser Adel-wsust teistele seisustele ,eeSkujukS"  kutwb. Hoidlaste lehed kõige paremkaeltfelt Mnelt,  .ReichSbote" ja .Kreuzzeitung", piawad seda loomuSlikukS, tui Keiser oma maiapidamtse-pottttka (Taksa- Wene tollide-ühenduse) söbru kiidab ja nende ,vastaseid noomib Nurisewad aga fiiSki selle awaliku noomimise üle mis sede erakonda aga mitte waStafekS teha ei iöuda. keda uuemal aeal juba sagedast sõnadega ,Sra lõhutud olla**), ilma et sõna juba tegu tähendanud olekS. Eugen Richter'i ,Wabameeline Zeitung" ptab seda Ke,Sri-kSnet Graf Eaprivt kaitsemiseks PõllumeeSte-ühendu e waSta za mõistab seda wahet hukka, mida Keiser seisuste wahel teeb kuna Preusfi riigi põhjuSseadust mõõda kõikidel seiwStel ühesugused õigused olla ja koStab sSna-wabadufe eest miS igal erakonnal olema pidada. PreuSst Kuningad  olla küll ikka truuwusega isamaa ja üleüldise kasu tteniStuseS seiSta püüdnud, nemad olla aga immesed ia wõida eksida. Sellepärast olla sõna-«vabadust tarwis; Mihlikuu 4. (Leitusekuu 23.) pääwal sai Keiser Wilhelm h..« VÄK r'V°«°°-°s°.L LkiorUe nulrusega meele. SozialdemokratlaSte leht ,VorwärtS, (.Edasi" kõik mässamise ja lõhkumise poole nihkuwate maimude lehed annawad omale kõlawad ja sarawad nimed, nagu .Edasi" .WabadnS", .WalguS" j. n. e) katsub tasane olla, kargab aga siiski üle piire ja kinnitab: KeiSri kõne heita üht kuumawat poistel SKsamaa umbkorraiiSte põhjuSfeaduSte  peale. MiS seal Krooni seisupaigast üteldud on, see olla niisama heaSte PeterburglS üteldud saada wõinud.  Kui KeiSril iseäraline eeSarmaStuS Adeli waSka on, siiS olla see maitsuse-aff, mille waSta waielda wõimalik  ei ole, WõrrelduS epheuga tamme külgeS cl olla küll mitte õnnelik, olla aga tõsi, sest eyheu tmeda selle puu wälja ja surmata pilkamesi, mille ümber ennast mää» uitab. miS .Zunkeritele (sõimunimi Adelile) raSwalest suutäitest" ldutalud, seda olla nemad rohkest saanud. Kui aga töölistele keiserlikkudes Küünlakuu käSkadeS aaSlal 1830 autud tõutused mitte niisamati taidetud ei saanud, siiõ ei olla Monarhil kahtlemata nende täitmiseks Võimust  olnud, sest kapitali.seltskond olla tttgkwam kui monarchlik  riit. Missuguse ümberlükkamise-erakonna waSta Keisri hüüdmine käis, ci kaha .VormärlS" pilkawal wiifil teada, sest Saksa nuial ei olla nüüd üht ainust erakonda  Adeli Agrar. (põllutöö-) erakond kõlge pealt kellele mitte juba ümberlükkamise himu ette mlsatud ei ole. Peale selle, nenda lõpetab TozialistlaSte-leht oma arwuStamist. et wõida wõttlemist .ümberlükkamise - era- waSta mtkke Ilma seaduslikkude seaduse-andjale wõimudeta (Parlamentita) pidada. .Meie ootame rõõmsal  meelel neid aoju, miS tulema saamad ja hoiame oma püssirohu kuiwakõ." K>lida näha, ähwardawad Sozialdemokcatlased  waSiapanemiscga Parlameulis, mida .uuS kurS" paraku nendega üle-aru täitnud on. Aga ka teised erakonnad leiawad selleS KeiSrl-köneS mõnda nurisemiseks ja urisemiseks. Nende nimekirjast. keS KönigSberg'iS Keisrile antud pidulauale pidiwad kuksutud saama, on Keiser Agrar-erakonna tähtsate liigete Grastde Kanih ja Mirbach nimed maha kustutanud, miS weel rohkem tema nukrat meelt selle erakonna «vasturääkimise üle näitab, kui tema kõne pidulaual. Ka Mari«nburg'iS, Hanuower'iS,  kuS ümberkaudu ka manöwrekd peetud saiwad ja kuhu Keiser ja AeiSripraua Mihklikuu 7. (Leitusekuu 23 ) pääwal tuliwad, on Keiser kõnel pidanud ja selleS ütelnud,  schlofs Marienburg olla Saksa kõrge-kanks idapool olnud. Sealt olla paganate pööramine ja hariduse wäljalautamine  wälja läinud. Maakond saagu Marienburg'i ikka SakfaSkonna täheks pidama, ikka Saksa elukombeid ja Saksa usku alleS hoidma ja kosutama, ja ennast ikka tugrwamast kõige Saksamaaga Ühendama. Saksamaa m a n ö w r i-1 a e w u S t i k õn Mihklikuu 10 (Leitusekuu  29.) pääwal sügisel,kS manõwritekS Kieli sadamast wälja sõitnud. Keiser Wilhelm tuli Mihklikuu 13. (1.) pääwa homikul Swinemünde'sse ja läkS merewäe-manöwrttele.  Aealchtedele on ära keelatud merewäe-mauöwrile üle kirjutada, miS seadust mööda föeawäe-saladuS on. Khoiera pärast Wenemaa läänepoolisteS kubermangudes on peale Ollocziu'i raudtee ja wesilee Schilno kaudu, kõik Wene reifljate liikumine Martenwarderi kreisi piirele üle ära keelatud. Niisamati ou Wene kauplejate tulemine Posen'i nädali-laadale ära keelatud. Suur.Lichtenau's läkS Mihklikuu 1. (Leikufckuu 20.) pääwa öhtal ligi 600 aaSlat wana Katholigi kiriku torn põlema. Torn, katuStool  ja köit kiriku puuwärk saiwad häwikalud. Ainult müürid jäiwad seiSma. Balbing'w, Euzi söe ääres, kukkuS Mihklikuu 5. (Leikusekuu 24) pääwa öhtal Würtemberg'i  Kuningapraua endine MemhofmeiSler Freiherr Richard Reischbach hodusete kohkumise järgeS tõllast wälja ja oli paigal surnud. --- Maailma-knuluS arst, ProseSsor Dc. H e l m h o l h. on Mihklikuu 7. (Seikusekuu  26.) pääwal pärast pikka ja walusat haigust Charlottenburgtts  ära surnud, 73 aaStat waua. Kilwa kodurahwaS Saksa Ida-Afrika's, on Mihklikuu 12. (Leikusekuu  31.) pääwal Saksa walitsuse wasta mässamist teinud ja Kubecnõrt maja peale tunginud. Wõitlemme ou kaks tundi kestanud. kodurahwaS on 37 surnut ja 9 wangi kautanud ja fiiS üle Mawudt jõe taganema pidanud. Saksa kaitsewäest on üks Sudanlane langenud ja ükS Saksa unterohwitsec haawatud: Pealetungijaid olnud umbeS 2000 meest. Äustria-Uugrnmaalt. Kholera-hirmu pärast ei ole Keiser Franz losef miile BurSztynlS peetud raisawäemanöwritele  läinud, watd Lemderg'iS peetud näiitisele, kuhu Rumänia WäliSte aSjade Minister Lahowaro teda oma Walilsuse nimel teretama tulnud oli, täheks, et rahwuSlikud kiustlemiked Rumänlaste ja MagyarlaSte wahel Ungrumaal Rumänia Walitsust AnSlria KeiSri waSta mitte pahameelisekS teinud ei ole. KeiSri kaaSkondaS  läkS ka Wenemaa  Lemberg'iSfe  ja fai seal Wene KeiSri nimepääwal KeiSri lauale kutsutud. Wene Keisrile on Keiser Franz losef nimepääwaks wäga südameliku õnnesoowimise-tklegrammt saatnud ja pidulaual wälja hüüdnud : , Nina joon minu kalli sõbra Aleksander'! termist, keda Jumal hoida wõttu!" Sõeawäe muusika-khor on Wene rahwa-hymnost Mänginud. Wene Konsul Lemberg'iS, Pustofchkin, on Wene Saatekonna  juhatajale Wiensis. Graf Ben?eudorsf'ile, telegraferinud,  et tema ja Wene Söeawäe-asjatallilaja Woronin keiserkikkuS laagris Lemberg'iS «oäga auuStateZ waSta wõeiud ou. AuStrla poolt on ülepea wiimaSte aegade feeS wäga palju lahkust Wenemaa wasta üles näidatud. Ka lollide-ühenduS Wenemaa ja AuStria-Ungrumaa wahel ei leia kusagil laitmist, kui ka Ungrumaa pearahwaS, Magyarlased. keS sea! ainuS-rahwaS olla tahab, sellest arast saadi? WenelaSte weriwaenlased on, kui Wene sõeawägi  aaSlal 1343 nende himu, ennast AuStria'st lahutada,  lämmateS. Keiser Franz losef on LembergiS RuthenlaSle Preestrile .seminari waatamaS käinud, kus Greeka-Kakholigi ErjviiSkop teda teretas ja ksikide RuthenlaSle  niinel selle Seminari awamise lubamise eest tänas. Selles pidada preestrid kaSwatatud saama, keS RuthenlaSle  elu-õnne ainult nende ühenduses Rooma-Katholigi kirikuga ja ÄnStria'ga näkivad. Magyarlased. see rahwaS Ungru maal, keS seal ainus SiguSlatud rahwaS olla tahab, on Budapestis, Ungrumaa pealinnas, jälle kord üht tähte oinast määramata toorusest annud. Seal peeti üht üleilmlist teaduslikku kongreSst, iseäranis terwisehoidmise  ja rahwa-teadnste üle. Juba seal on Magyarlased  wõeraStc kongreSst-liigete auukS antud pidul museumi majaS buffeti peale tormanud ja paremad suutäied wõeraste eest ära õginud. Weel pahem lugu on Kclenfödlls olnud. kuS kongressi liited Sarhleneri suurt mineralwee-asutust waatamas käistwad. Sarhleuer, üks põhjatu rikaS meeS, oli tuhandete wõeraSle jäukS kallid toitust ja jookist ruumides  korjanud, kuhu terwc sõeawäe-jäntuS sisse mahtunud  oleks, Esiteks on juba 700 pidukaarti ja pidutähte ära waraStatud. Nendega on kõiksugused kahewäärilised kujud ,rahwa" keSkjst piduruumideSse läinud, seal karatsenud,  kõik platsid täitnud, joobnud peaga wahttdega kiskuuud,  keS ka joobnud olnud, bufleltdest kõik paremad toidud  ja joogid riisunud, muist paiga peal nahka pannud, muist kaasa wõtnud ja isegi laua-rtiStu Varastanud. Kutsutud  wõeraStele on raske olnud tSteid, weel raõkem natuke solkimata karastust toimetada. Daanimaaii. Prinzess Luise, Kronprinzi wanew tütar, on Schaumburg-Lippe Prinz Fredrich'iga kihlatud. Islandi saarel näib rahwaS kahtlaseks Daani Walitsuse waSta minema. Sealifes ülemas nõuukoguS,  Althingis, on nöuukS wSetud, Daani Islandi aSjade Ministrile ette panna, igakord, kui Althingis wasta WSetud seadused Daani Walitsuse poolest mitte kinnitatud ei saa, neid ISlandi Maapeamehe voolest ette pandud seadufe-plaanisi ISlandi Walitsuse-leheS kuulutada, et näha saaks, kas Maa pea mehe ettepanekuid tähele pandud on. Hoitand'ist. Mihklikuu 5. (öeikusekuu 24.) pääwal laSkiS üks madruS sõcalaewa , Guinea" peal, miS merewäe-manöwritest  Ktjkduin't juureS osa wstab, ühe ettewaatamata  juhitud suurtüki lahti. Esimene ohwitser ja üks madruS saiwad raskest haawatud, üks madrus surmatud  ja Üks teine haawatud. Sunda saareStikkus kestis kodurahwa waStapanemine ikka weel edast. Mihklikuu  5. (Letkujekuu 24.) pääwal saadeti kaks kompanted jalawäge ja üks jäutus suurtüki-wäge Kale'sse, Antjar'i lounepoolijel kaldal, selle söeawäe tuetuseks, miS järgmisel Pääwal Äroeutt peale tungima pidi. Sellest linnast oli Kapitän Linstgreen moona puuduse ja haawade pärast selle kaubaga taganenud, et tema wabalt minna ja fõea» riistad kätte saama pidi. Teda pandi aga efitekS wangi, laSti hiljemini lahti ja saadeti Radjah kirjaga Kale'sse, Milles tema lahtilaskmist sobcuse-tähekS nimetatakse, kuna üks haawatud sersyant ja 15 haawatud soldatit senna jääma pidiwad. Selle kirja peale ei olnud weel lõastatud.  Hollandi merewägt Sunda saareStikkus on rohkeudatud.  Hilisemate sõnumite järel on seal weel «võitlemist  olnud ja Matamm'i ja Tiakra Negra linnad on suurlültlde-tuieft lohutud. Inglismaalt, Kmstlemised Parlamenti Pcalttua waSta kestamast edasi. NorwichlS pidastwad töölisce-eestseisused kongreSst ja wõlsiwad nõuukS töölistele käsku anda, et nemad walmiStes kellegile oma healt andma ei pia keõ mitte Pcatktua vtto-õiguse (õignS AlttuaS waSta wSetud seadust tagasi lükata) mahajätmist ei päri. Selle pärimise  täitmisega olekS Parlamenti Pealltuba tõe poolest hämilatnd, sest see on atnuS eeSõiguS, mis Pealttual jeadujt-andmise juures Alttua üle on. —. Sealsamas on ka 2 6 healega Z heale WaSta nsuuks wöetad, Parlamenti  kommissiont poolest ühe seaduse ettepanemtst pärida, miS tõõpäawa kõikides tööpaikades ja markides kaheksa künni peale määrab ja Rahaminister Hartcourt'ile selle üle kahjetsemist kuulutada, et tema Alltua-ltigetele mitte pääwaraha ParlamentiS ette pannud ei ole. Kuida arwaka wöikS, saaks küll tõöpääwa määramine kaheksa tunni peale, kui seda ZugliSmaa! üksi sundimaks seaduseks kehakse, selle maa mäekaewandust ja Vabrikuid nii heaste kui setSma panema ja töölist endeid määramata «viletsuse fiSfe saatma, sest fits et wsikS Inglismaa mäekaManhM