Tallinna Sõber 31. KuuSletstkümneS aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 7- pääwal 1894. Uleüldiiie italcht Eesti raiiiliiilk maill iii liimaliks. Tuleb ükskord nädalis walza. Maksab Tallinna» Lindfor»'t pSrisatc trükimajaS: »a»ta« 2 rubla, 40 kop.— pooi-aastas 1 rubla 40 toy Koju ehk postiga saadetud: anSta»' — pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. iMulululed maksawad tga rea ehk kelle aseme peakk s kop° Tellimised wöetakse wasea r pärljale krütN-najas. S. Ssecandt, 54. -Tartus- - AMweres- K. Kuhs. Paides: A. SeldeZierg.  Lapsalus  : K. Kollver». Liynlas - F. Aütt!rcr'i poadis. Mtjanots : Z. Karow'i ja K. roamatnlanptused. Karmas; W. Põder. Mõrus; Praua Me!rose. ZSalllas; W. Ztndolfi. Anrefaar» : — Maal: kmda lsedrants luulmalse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Ga!N»eiz, Urjsd Bainsli (BalNschporc katiikL-iS-Nopva..! Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast; AbikaSsa arnanne. Wenclaste ehiittsed Tallinnas. Uus post, Kruntmaksud. Õnnetus. Sõealaewad. BaltiSkist; Jlniad. Btaalt. Wolniarist. Rüast. -- K»r?stwn'sl. Liibawisi. Narmast. Petcrburglst. Dambrowost: Tulekahju l Odessast; Laewa õnnetus. - Kvwilvst. Tambnwist; ..MnSlcranärltnba." Üleüldised sõnumid maailmast. B altisktts, Leikufekuu 23. pääwal. Aakfamaalt. Ametlikud lehed ja lehed, mis Walitsuse pool seisawad, kui need ka awalikult ametlikuks kuulutatud  ei ole, wsitlewad tkkapcale kõigist wõimust SozialdemokmtlaSte  ja ülepea kõige üliwabadufe waSta, mis lardetawalt AnarchiSmuse poole nihkuma kipub. ,Norddeutsche Allgemeine Zeitung" annab nsuu kokku-aStumise- ja scltstde-asutamiseõigust  lShtsalt koomale piirata, nimelt pidada neile, keS weel 25 aaStat wanad ei ole, kõik osawõtmine politikaarutamlStest  ära keelatud saama, et poisikesed, kellel kõik äranähtused tegewaS eluS weel puuduwad, keS ametlikkude nSuukogudele weel walitawad ei ole ja oma käe peal maja ei pia, sest need tungitada oma küpsemata kõnedega korralised, kokkuhoidjad ja hoolsad perekonna-isad neist nöuukogudest wälja, teha neid hnkka-läinud noorte laisklejate  tallermaaks. Niisamati pidada trükiseadus ja kõnewabaduS  muudetud ja kitsamale pingutatud saama. See leht paneb ette: 1) Trüki-sead ust ühe põhjusliku läbiwaatamtse alla panna, et trüki-jullus kiimaluseks et kaSwa ja trüki-wabaduse õnnistust ei häwita. Z) Kokkuheitmise,  seltside-asutamise-wabadust paraja mõedu peale tagasi nihutada, et ükS iseenesest tulus kord ennast mitte riigi ja rahwa hukatuseks ei muuda. 3) Müüdist walimi s e-se a dust läbiwaatamtse alla panna, selleõ eesmärtis, et edaspidi ainult tõe poolest küpsed riigi'kodanikud, keS oma enese käe peal auusateõ ametite» tegewad on, sõnaga ja leuga riigi tarwituStest osa wötta wõiwad. 4) Riigikanzlerile ühe seaduse läbi wõimust toimetada, wõeramaa Riigiwalitsejale  ja nende ametnikkude teutamist Saksamaa rtigi-osaliste läbi niisamati omal maal nuhtluse alla panna, kui oma enese Würstide ja riigimeeste teutamist. Seda seadust olla seda kibedamast tacwis, mida suurema kamalusega  Sozialdemokratlased wõeramaa ülemate teutamise läbi omamaa ülemaid põlastuse alla saata katsuwad. Muidugi siunawad SozialdemokratlaSte ja teiste üliwabalaõte  lehed selle nõuu üle. Köln'is peetakse jälle KatholiklaSle-pääwa.  NöuukS on teiste aSjade keskiS wõetud  et usuõpetus koolide? ainult kiriku õigus olema ja ikka õppijate ema-keeleS piab antud saama. Kinnitatud on et mõlemitel usutunnistustel, Rooma-Katholiigi ja Ewangeliumi nfutunnjstusel, Saksamaal ühesugused õigused  olema piawad. Ühes pidada aga Nooma-Katholillaõtele  kõrgemaid koolist ja ükS Uniwerfttät asutatud saama. Ka on palju töölistc-aSjust räägitud, miS aga rohkem ilmaliku politika kui waimuliku juhatuse poole nihkub  ja alama rahwa meelitamiseks näib määratud olema. Järgmine KathoUklaSte-pääw piab München'iS peetud saama. Paiguti ilmub weel ikka kholera Saksamaal  nimelt endistes Poolamaa maakondas. Ülepea on Saksamaal Leikufekuu 20. (8) pääwast 27. (15.) pääwani  78 inimest kholerasse haigeks laanud ja 32 inimest ära surnud. Keiõri-manöwritele ja paikadesse, kus Keisri peakorter on, piab sellepärast wäga wähe era-inimesi lastud  saama ja ltsa-rongist sõittatele ei pia senna koguni Mitte tulema. Kuulus bazilluSte-uurija, ProseSsor Dr. Aoch, tuli Leikufekuu 25. (13.) pääwal Kõnigsberg'isse ja on seal kholera wasta wöetud abinõudega wäga rahul olnud. Piirel wasta Wene-Poolamaad antakie ainult wäga' kibedate tarwuuSte juures Üleminemiseks luba. Hiijuli wöeti Beriin'is mitmed Anarchistlafrd kinni. Nende majades ei ole aga nende kurja nõuu tunnistuseks ühtigi leitud ja nemad on jälle lahti lastud, peale Schäwe ja Dräger'i, kes kinniwõlmise juure kegemalt Politsei wasta pannud oliwad. Rnh ni a»nSfel d e n ' i ?, BaierllS, oli Leikufekuu 27 (lö.) pääwal suur tulekahju, miS 19 perekohta kõige wilja - saagiga ja 3 pruulimaja maha põletoõ. Schlesia'S, rauakaewanduse ,Laurahütle" ümberkaudu, on Leikufekuu 27. (153 pää val kange maru möllanud, milles ka inimesi surma saanud olla. Rahe on tuhanded aknad lõhkunud, luul on puid ja korstnaid maha murdnud. Kahju on wäga suur. Ida-Ana jöca tähelepanemiseks oliwad krruzmd .Arcona", ,Mar>c" ja »Aleksandrlne" Lõune-Amerita mudas tasku saanud, Ida» Asta randa sõtta. Selle läbi saab Saksamaa wõimnS, mida Lsune-Amerika ja Samoa saarestiku mässamise parast just nüüd seal wäga karmis läheb, nõrgendatud, aga Khiina'lopan'i sõda peetakse siiski tähtsamaks. Sõit. misekS tarwitawad need laewad kuus nädalit. Nüüd piab weel ükS neljas sõealaew saadetud saama ja sellega ka fee Kontreadmiral minema, kes Saksamaa sealjse laewustiku  kommandörikS nimetatud on. Leikufekuu 29. (17,) pääwal on umbes 50 aastat waua, kõhnetanud ja ülepea wäga näutu ja srzlademolratlik preili Wabnih selle surnnaia peal oma -tule kthwtiga otsa teinud.  knS langenud mäSsafad aastast 16'18 maetud on. See .edendatud" naeslerahwas ou palju tulefõnesi sozialdemokratlikkudeS  koosolekutes pidanud, on tuld ja iSrwa .nuumkodanikkude" peale puistanud ja wiimakS isegi SozialdemokratlaSte hicwitamise alla langenud vinud, mis teda priitahtlikku surma selleS . tähtsas wabaduse-mäleõtuse paikas" otsima kihutanud ou. Äustrm-ltlngrnmmüi. Leikufekuu 18. (6.) pääwal ou Keiser F r a n z - J o s e f' i s ü u d i m i s e - p ä ä w a kuure waimuSlusega peetud. Et Prag'i linu ikka weel sõeaseaduse  all seisab, sellepärast ei ole seal awalikkusi pidust mitte peetud. Sellest hoolimata, ehk just sellepärast, ou palju kangekaelseid, nimelt handwärgi-sellist ja öpipoiSstst, ennast õhtal enne seda uulitsatel käratseteS kogunud ja Politsei waSta pan und, kes neid laiali pillutama tulnud oli. Keiõpraua on Korsu saarele reisinud. Mitmes paikaS Austria-Uugrnmaal tuleb ikka weel haigeks-jäämist ja suremist kholerasse elle, laaStawa tõbe nägu ei ole kholera tänawu aga ka siin mitte uäitanud. Watilsuse poolest ettekirjutatud ettewaakamised ja arstide suurem teaduS kholera aSjuS uäiwad selle tõbe kih>vli ikka rohkem ära wZtma. Czernowiz'iS ou üks kogu senna saadetud Weue pal>vera a m a t u i d Politsei poolest äm wõekud, miS Greeka-Katholiigi ufutuumStuskst Ruthe»- lastele määratud otiwad. Leikufekuu 13. (! ) pääuml läks Fiume sadamaS tuli lahti, m!S mitu päawa möllas ja sõnumite järel Leikusekim 23. (11,) paamast juba umbeS 350.060 puuda kanpasi häwitaiutd oli, uimelt jahu, suirut, pflaumifl ja wlllu. Kobacmiinad tule ligidal  oliwad kuumast rikutud. Tschkchilaste lehed parimad,  et ÜkS saalekond PaapSti juure Piab saadetud saama, Tschechilastele omo-teeiist liturgiat ja Tfchechi.llawi kiriku istolemist pärima. See ast piad eesalewal suurel Noor- Tschechl Erokonna-pääwa! arutamise alla maetud saama. Kuna Ungarlased oma kestis raha Kossntll mälestuse, sammaks korjamad, keemad Rumanlased Siebenbürgi"aS sedasama Jänku malestufe-fammaks, kes aastal 1848 Ungarlaste (Magyarlaske) wasta wõilleS ja neid mitmeS lahing s Isi. Ka ükS täht rahwuslikkudest kiustlemislest, mis AuStria-Ungrumaal ikka edasi keStawad, nagu kiriklikud  kiufllemised ka. BudweiS'i juure? peetud man õ ivriteS  on 168 tagawara-wäemeest päikese-plstest haigeks jäänud ja 4 nendest paigal ära surnud. Prag'iS on öösel waSta Leikufekuu 28. (16.) paama kokkupõrkamine Politsei ja lööiiSte wahel olnud, kui üks tööline kõrkust wälja pidi wiidud saama. ÜkS päiwiline on mõegaga peast haawatud. Vaauimaall. Herzog ja Herzogipraua von Cumberland  (Kuninga wäimees ja noorem tütar) tuliwad Leikufekuu  21. (9.) pääwal Kopenhagen'iSse ja saiwad Kuninga perekonnast ja Austria Saadikust sadamas wasta wõetnd. Leikufekuu 31. (13.) pääwal tuli PrinzesS of Wales kahe tütrega. Leikufekuu 30. (18.) pääwal tuli Greekamaa Kuningad. PliuzesS Waldemar reisis Leikufekuu 31. (19.) pääwal Inglismaale, oma haige onu, Paris'! Erast juure. Ueolsi-Uorcamaatt. KronprinzeSsi termis näitab jälle nõrgendatud olema. Arstide nõuu peale läheb tema Mainau saarele Schweiz'i Boden-järweS. FejanstS ei olnud Leikufekuu 16. (4.) pääwal enam uusi kholerahaigeid  juure tulnud. Endistest sliwad 13 weel arstimise  all. Qurantäne-jaamas suri paäwal enne seda üks Soome madrus aurulacwa ,Wasa" peal kholerasse ära. Holland''.st. Leikufekuu 23. (11.) pääwal sai Viissingensis  Admiral Ruyter' i mäleStufe-fammas katte alt wõclud, kas Auningapraua-walitseja ja Kuningaprtnzess  zunreS oliwad. Kui sSeaiaewad auupaukttsi andfinad,  tuli ,2lieri" süte-ruumiS kärgatus, mis 7 madrust surmas. Lombocl' i S, Hollandi Sunda-saarestittuS, ou seatine kodurahwaS salalikul wiistl Hollandi sõeawäe peale tunginud ja 14 ohwitseri ja 150 soldatit maha raiunud. Senna on üks sõealaew ja 750 meest maawäge  appi saadetud. Pidu. miS Kuninga-prinzeSst Wilheminc sündimise-pääwal, Leikufekuu 30. (18.) pääwal, autud pidi saama, on selle õnnetuse pärast ära üteldud. Et Hollandi soldatid põhjusseadust mõõda mitte teenistuseks Ind>a'S ei tohi tarwitalud saada, sellepärast kutsutakse sõea-väge ja rahwast, pliitahtiiklufi s sea mehi oma keSkist senna saatma, sest küllalist abi on seal kibedast tarwiS. MitmeS paikaS tuleb ikka peale üksikuid Haigeks-jäämiss  ja suremist kholerasse ette, niisamati ka kaubalaewade peal, mis wõeramaa sadamatest tulewad. AxlM'st. Anlwerpensts on Europa rahutoimetajad jälle kougreSst pidamas ja Belgia WalitsuS on kongressi kuludeks uiieõte 1566 franki anuud. Nõuupidamise all seisab Ühe jäädama Lepiluse-kohtu asutamine, kus kõik tülid riikide ja rahwaSte wahel ilma fõeaka piawad seletalud  saama, nagu üks seesugune kohus Schweizll ja Pötzja-Amerika Ühendalud-riikide wahel juba on. Hiljuti  oli Brüssel'! Assekuranz-seltsi majas kärgatus, mis Mu kahju tegi. Rüüd on selle maja müürides palju pleki- ja ztuki-liikkisi leitud, millest asjatundjad kinnitawad,  et need lõhkenud põrgukerade tükid on. See ast on kahlu ülekuulamise alla wõelud. Leikufekuu 26. (14.) päawa õhtul põrkaS Brügge wakshalli ligidal üks iseäraline  rmidlee-roug, milles mitu sada Inglast Anl.oerpenist  Ostrndt'Sse söitstwad, korralise sõidu-rongiga Brüggesi Blaulenberghe'Sse kokku. Mülemist rongist kokku on 14 waggmi t kergest wkgaStatud wiimasest üks Berliulane elukartlikult  haawatud. Esimesest rongist on mitmed reisijad kergemat häda saanud. Lütlichls oli kh ol era pea kustumas, teisteS paikadeS kuli seda ikka weel ette. SchmiM. ühenduse-nõuukogu poolest on jälle mitmed  Prantsusmaa Auarchistlased Sch-veizllst wälja aetud. Maapiuua-lnndjatk(geologia) kongress, mis Zürich'is peetud sai, ou Mihklikuu I. (Leikufekuu 26.) pääwal lõpetatud. Wene osawõtjate kutsumise peale saab järgmine kongress PeterburM peetud. ühendusemsuukogus ou plaan Simxloui mäe läbikaewamisekS lura-Simploni raudteel wasta wõekud ja seda Italia Talitlusele teada antud. See ou üks kõige pilkematest tunnelidest, mis tänine ehitatud on.