ara kiskuda, mis neil aga korda ei läinud. Malow haawas kahte märatsejat  ja nimelt ühte, Karl Lembergi, õieti kardetawalt. Kui rong tuli, paniwad märatsejad putku, aga neist wõeti üks weel kinni. Wiimaks sai see ja teine kergesti taawatud mees siisgi pakku panna, Lemberg wiidi Gatschinasse haigemajasse. Senise ülekuulamise järele ou meestel oma seltsilistega tüli olnud ja nad arwanud  mingisugusel põhjusel, et wiimased  endid waksalis on ära peitnud. Rööwimise nõuu ei olla meestel arwatawasti  mitte olnud. Thitomirist teatab „Kiew. Sl.„ koledast juhtumisest. Krasnojeloki  külas sündis preester Paietzki  juures tulekahju, mis mitu hoonet  tuhaks tegi. Tule süütamises kahtlustati üht nõdrameelset mõisaprouat,  kes mitu aastat Krasnoseloki tänawates oli uidanud. Nõdrameelne tunnistas ka ülesse, et ta preestri laosse tule-süsa oli wiinud. Kui külawanem ja kirjutaja seda kuulsiwad,  lasksiwad nad õnnetu proua kinni siduda ja piinasiwad teda, et ta tule-süütamist ära pidi salgama. Et waewast pääseda, kordas ka õnnetu neid sõnu, mis temale ette öeldi. Piinajad püüdsiwad sellega ennast wastutamisest wabastada, et nad nõdrameelset  warem ei olnud hoiu alla pannud. „Birs. Wed/ lisawad selle teate juurde: „See on hiilgaw näitus  meie nõdrameelsete olekust maal. Kui keegi mõisa-proua eest ei hoolitse, missugune on siis wast alama rahwa seas selle asja poolest lugu. Kostroma kubermangus määras keegi K. F. Wasiljew testamendi läbi 96,000 rubla selleks otstarbeks, et selle kapitali intressidest neile mäestele  mõisnikkudele abi antakse, kes Kostroma kubermangust pärit on. Samara kub. Androsowska külas suri hiljuti, teatab „Sam. Westn.", rahwa kooliõpetaja A. F. Aedotjew ära, kes 46 aastat õpetuse ametit oli pidanud. Kadunu oli Juudi sugust.  Ta teenis sõjawäes ohwizeri seisuseni, aga pidas koolitaja põlwe enamaks. Wiimasel ajal oli ta termis  aina hädine, mispärast arstid temale nõuu andsiwad ametist lahkuda.  Kehwuse pärast ei wõinud ta aga seda mitte teha, waid töötas surmani. nälginud, ilma pääwarjuta ja ilma lootuseta olin niisama olin ma elust wäsinud, õnnetu, meelt heitmas, kui ma Teie armastust warastasin". Wana mees ei liigutanud ennast. Oma toredal, pehmel asemel norskas  rahulikult uuesti leitud kadunud poeg. „Mul ei olnud enam isad leida. Ma ei ole ialgi teist kodupaika tundnud.? See oli mulle suur kiusatus.  Ma olen õnnelik olnud wäga õnnelik." Ta tõusis püsti ja astus wanamehe  ette. „Ärge kartke ialgi, et ma Teie poja ja ta päranduse wahele wõiksin astuda. Täna lahkun ma siit ja ei tule siia ialgi enam tagasi. Maailm  on lai, herra, ja Teie helduse läbi tean ma nüüd, kuda inimene auusal kombel oma leiba wõib teenida.  Jääge Jumalaga, elage hästi!... . Teie ei taha minu käe pakkumist mitte wastu wõtta? ... Olgu pääle! Jääge Jumalaga!" Ta pööras ennast äraminekule. Aga kui ta ukse juurde oli jõudnud, tuli ta äkitselt tagasi, wõttis wana mehe halli pää oma käte wahele ja andis talle suud. „Karl!" Ei wastust ühti. „Karl!" Ehmatades kargas manamees ülesse ja wankus ukse poole. See oli pärani lahti. Ühtegi muud häält ei tunginud tema juurde ülesse, kui ärkaw suure linna mürin ja selle . mürinasse kadusiwad kadunud poja »sammud igawesti ära. (Lõpp.) Soomemaalt. Helsingist. Kindral-kuberner ei vlewat, nagu „U. Suom." teatab, senatiga ühes nõuus, et tulewale maapäewale trükiwabaduse seadlus ette pandaks, waid soowi- tawat omalt poolt niisugust trükisesdust,  nagu Wenemaal on. Soome linnade rahwakoolides  oli 1894—95 kooliaastal  188 mees- ja 503 naisõpetajat, kokku 691 hinge. Õpilasi oli 11,702 poeg- ja 11.714 tütarlast, kokku 23,416. Õpetust saiwad 17,158 Soome keeles, 6,229 Rootsikeeles ja 29 Wenekeeles. Kui kõiki õpilasi ühetasa ära jaotada, siis tuleb iga koolitaja kohta 34 last. Kolm nei u t sõitsiwad mõue päewa eest Helsingist jalgratastega Lappeenranna kaudu Sortawalasse. Laulupidult mõtlewad nad teekonda Sawonlinna ja Kuopio kaudu Oulusse  pikendada ja säält piki ranna äärt Helsingisse tagasi tulla, nii et nad ümber terwe Soome maa on sõitnud. Takistusi on neil teel juba mõndagi olnud, kahele korrale on rattad katkenud, korra on nad ojasse sattunud, üle lehma ajanud, aedu maha kiskunud jne. Neiude nimed on: Aina Ekqwist, Anni Collan, Edit Kihlgrön. Wiiburis maeti minewal pühapäewal  tähtis Soomemaa Rootsi keele kirjanik ja koolimees Dr. W. G. Lagus maba. Kadunut leinawad ka soomlased, kui erapooletut isamaa asjade edendajat taga. Pori rannal elawat wee pääl liikuw kingsepp. Keegi wana meremees,  nimega Matti Smed, kes koguni  merel olla sündinud, teinud omale manasse paati telgi, kus ta juba mitmet suwe rahulikult saapaid parandab. Kodumaalt. Rannust. Walgu tast. Põllud on nüüd kõik juba külwatud ja wili üles tõusnud; aga liigraske wihm, mis wilja ülestõusu ajal tuli, lõi põllud liiga kinni, mis linade ülestõusmist wäga takistas. Ka teistele  wiljapõldudele ei olnud see iwist hää. Nüüd on turwa lõikus, kesakünd wõi ka sõnniku-wedu käes. Nende tööde wahel mõtlewad nüüd Walguta  peremehed ka teiste tarwilikkude toimetuste pääle. Nimelt jaotasiwad nad eneste wahel kõik küla teed ära, mis nad iga aasta niisama tahawad üle kruusata nagu kiriku-teedgi. See on rõõmustaw asi, mis minu teades weel kusgil pole ette wõetud, ehk seda lehed alati küll on soowinud. Aun sellepärast neile! Ojalt teesid (küla-) oligi neil juba ära jaotatud.  Pääle sell: on Walguta waStastikku  awitamise tulekahju selts, kelle liikmed üksnes peremehed on, nõuuks wõtnud näitemüüki ära pidada, et ühte tulekustutamise-pritsi muretseda. Andeid (raha ehk asju) selle tarwis korjatakse juba. Spowin, et Walguta neiud igaüks oma nobedate näppudega  selle hääks midagi walmistaksiwad  ja !a kõik teised, üks ühte ning teine teist, kingiks, sest ka wäiksed anded rohketest kätest wõiwad juure asja wälja teha. Laiuselt. Hoitagu koerad kinni! Praegusel ajal, kus palju maru tõbiseid koeri liikumas on, nagu siit ja säält rahwa seas kuuldub, on kõige parem abinõuu selle hirmsa tõbe tagasi tõrjumiseks, kui koerad kõik kinni peetaks, nagu ka polizei käsk nõuab. Inimesed on aga siisgi hoolimatud ja peawad nad mõned ikka lahti, misläbi tõbi kiirusega  laialiseks wõib minna ja palju kahju inimestele tuua. Tähkwer.' wallas läks üks koer hulluks, ilma et teda oleks tähele pandud, ja hammustas  enda ligikonnas tahte last. Et siitsed tohtrid selle wastu mingit  abi hiljaks jäänud aja pärast ei wõinud anda, siis saiwao nende soowimist  mööda lapsed Peterburi keiserliku  marutõbe parandus-instituti (Äiniieparope».  oneiieMnxskoxxauureiiklloö  upusuLnu 110 llaeropa,. saadetud. Et seesugune arstimine kauge maa pärast kaunisti kulu wõtab, on iseenesest mõjista, aga pää-asi on see, et hirmus tõbi tagasi hoitud ja surmatud, ja inimeste elu hoitud saab. Nõnda on weel mitmetes  kohtades marutõbiseid koeri nähtud  hulkuma, kus nad jälle koeri, kust nad läbi läinud, kiskunud, nõnda et kui hoolikat järelewaatamist ei ole, tõbi laialiseks läheb. Seepärast on soowida, et rahwas, kellel koerad on, neid kindlalt hoolega kinni peaks ja järele waataks, siis jääks hirmsa tõbe idud laiali vedamata. Naljaks. Raskeettewöte. „Mis Teie oma uuema pildi pääl tahate kujutada?"  „Eewa Aadama ülikonnas."  Uue aja seletus. Wäike Mooses: Isa, miks Diogenes toobris elas? Isa Jtski: Noh, mis see wõis olla. . . Tahtis muidugi reklami teha. Minu suguvõsa. Ledelleri laulu «MvS poLk» tõlkimise katse. Alu suguvõsas pois alal Li kirja-, vapi jätiseid; Lt meil vi oluud päris orje. Kes tundmus suureks tõstad meid, Mis ju mu esivanematel Oa paisutanud südameid. Mu isa ilmus radva bullast käält kurvast, kedvsst kodasta. Lus loodus 'pole ial lsdkv, Lus rauda-raskvt risti ka Ledv radvas põlvest põlve kauuab: Lidt eestlane oli ta. däi vara juba vaeseks lapseks, Li omandanud orja meelt, Waid võltsimata viisakuses La leidis lausa vaeva eelt. Luid oma vaesust võites Lõik koormat kaotas elu teelt. Li pärandust mul kokku pauuud, Waid auusalt, julgelt. Kindlastv Mull audis adinöuusid töüle da texi vadvsks vaevale; Lü vadvaks, et ju lapsepõlves Ma vaatsiu vaeva silmasse. lendas, tema pudkad dauas, Miad ootab daud niisamuti, Luid meie auu jäi ikka alles Lesk kurva põlve puudusi, Li oma talupoja suzu Me salanud ka ialxi. M. Lsumann. Sõnumid Tallinnast. „Wal. Teat." kuulutust mööda on Eestimaa kuberneri herra, tõsine riiginõuunik Skalou, ka weel järgmise  kolme aasta pääle Lidski ringkonna auurahukohtunikuks Wilna kubermangus nimetatud. Sillamäel on posti- ja telegrafi-kontor asutatud. Tuna mullu oli, nagu „?6L. Asu." teatawad, Kadrintali salong ühe terwisehoiu kommissioni  poolt järel waadatud ja sääl natuke wiga leitud, nii hästi tulekahju  eest hoidmise, kui ka terwise hoidmise poolest. oli sel põhjusel kaebtuse alla sattunud ja rahukohtunik Jakimanski oli seltsile rahatrahwi mõistnud. See otsus aga mõisteti rahukogus tühjaks. Selle wastu protesteeris endine prokuröri abi Goremõikin ja nii tuli asi walitsewa  senati ette. Neil päiwil tuli säält otsus, mille järel rahukogu otsus  tühjaks mõisteti. Salongi ruumid  tulewad seda mööda ümber ehitada,  mis juba ka sündinud on, nagu „Rev. Beob." teatab, ja akziaselts  peab rahatrahwi maksma. Ühes ka on kästud, seda asja Rakwere- Paide rahukogule läbiwaatamijeks ette panna. Tapamaja lähedal kukkus 12. skp. hommikul lihumku S. hobune  äkitselt surnult maha. Kubermangu  looma-arst leidis arstliku läbi waatamise tõttu surma Põhjuse põrnatõbe  olewat. Polizei on selle eest hoolt kandnud, et paha haigus mitte laiali ei laguneks. Wii na - hu^llus es süüdanud  12. skp. õhtul Tatarski uulitsas nr. 136.e1aw F. P. oma sängi põlema.  Õnneks nägiwad seda teised inimesed weel õigel ajal ja kustutasiwad  tule. P. ise wiidi kinni. Polizeil läks korda, Hiirjapää  uulitsal U. poest kaupasid 40 rubla eest ära wõtta, mis kaupmees Riik'i juurest on ära waraslatud. U. ütelnud neid ühelt ümberkandjalt ostnud olewat. Asi on läbikuulamise  all. —M ereküla maja kalarannal ei tule mitte enampakkumise teel müümale, waid priitahtliku l t. Kur'jatööd. Marguse kohta Smirouiki majas Kadrintalis 5. skp. wöime taga järele teatada, et gorodowoil nr. 35 korda on läinud warast, enne juba karistatud W. R., üles leida ja ka warastatud asjad kätte saada. Omal teel koju poole näinud gorodowoi Pärnu maanteel raudtee kaudu mõnda kahtlast inimest, keda ta hakanud taga ajama, ehk küll tema teenistuse tunnid möödas olnud. Saanud ta ta ühe neist kütte, nimelt selle R. ja ka hulk warastatud asju. Selle tema agaruse ja tüdimata oleku eest on polizeimeister gorodowoile nr. 35 rahakingituse andnud ja iseäralikku  tänu ütelnud. Kohalikud sõnumid. Tart u-W örurahukogul oli seni 4 pristawi, nimelt hrad: Machowka Tartu kreisi jaoks, Gralewsky Tartu linna jaoks, Bogdanow Wõru kreisi ja linna jaoks ning Bednortschik Tartu- Wõru kreiside kredit - wõlgade nõudmiste  jaoks. Uus rahukogu president Golowin tegi selles nende päewade  sees koguni uue korra. Nimelt jaotas ta Tartu ja Wõru kreisid ja linnad 4 pristawi wahel järgmiselt ära: I. jaoskond pristaw Bednartschik,  tema õiendamise alla langemad  2. ja 4. rahukohtukonnad; 11. jaoskond pristaw Gralewsky, tema õiendab 3 ja 6 rahukohtunikkude  jaoskonnad; 111. jaoskond pristaw Machowka 1. ja 5. rahukohtu  jagude üle ning IV. jaoskond pristaw Freimann, Wõru kreis, linn ja 7. rahukohtukond Tartumaalt.  Kunas see kord maksma pandakse  ja kas ta ülepää niiwiisi just jääb, on weel teadmata, kuid tähelpanemise  wäärt näib, kuda kolmele esimesele pristawile igale ühele ainult  kaks rahukohtu jaoskonda on antud, Freimannile aga 4 tükki; see on, terwe Wõru kreis ja linn ning weel Tartumaalt seitsmes rahukohtukond  Otepä, Sangaste, Rõngu, Rannu ja Puhja kihelkondadega. Nii peawad siis, kui see jagamine maksma hakkab, Kawilda, Konguta, Rannu, Rõngu, Walguta, Tamme. Uderna, Uniküla ja muude 7. jaoskonna waldade  elanikud nõudmiste asjus mitte enam Tartu, nagu seni, waid Mõrusse  prisrawi juurde sõitma. Wõru kreisis, mille alla ka Wõru linn arwatakse, oli pristawil ja jenigi  alati wäga palju tööd, nii et ka ametis harjunud nnhel raske korda saada oli; nüüd aga, kuna sinna weel 29 swalda Tartumaalt juurde lisati, saab uuel pristawil korralik asjade õiendamine waidlemata liig raske olema, seda enam, et ta alles esimest korda sellesse ametisse astub ttittg toimetustega tuttaw pole. Nagu näha, on see jagamine wist sellest tulnud, et uus rahukogu president meie kreiside, kihelkondade ja waldade seisukorda weel hästi ei tunne. Wäga raske saab neil Tartumaa  elanikkudel kulusid kanda olema, mis pristawi sõidu läbi, kes Wõrus elab, neile sünniwad. Mõrust  Puhja ja Raudu saab ligi 100 wersta, seega maksab siis üks pristawi-söit  umbes l b —2o rubla (pääle selle kirjutamise kulud), kuna see neil seni 4 rubla ümber oli. Kuluks küll 7. rahukohtu jaoskonnal (mõisadel  ja wallawalitjustel, ka era-inimestel)  rahukogu presidenti paluda, et säherdune jagamine mitte selle jaoskonna üle maksma ei pandaks, s. 0., et ta nagu enne, Tartu kreisi pristawi hoolde jäetaks. Kui kerge oleks siis jälle Taaralinnas muid asju ajades ka nõudmisi ja maksusid õiendada! A. T. Auustatud „Postimehe"  toimetust palun järgmisi  ridasid oma lehte wastu wõtta: Kui mööda läinud Tallinna üleüldise laulupidu kolmandal päewal wöidulaulmise ajal lisaku koori lauljatele nende wõidulaulu järele kuuljate poolt loorberi pärga anda taheti, astus üks auuhinna-mõistjatest, hr T., laiali laotatud kätega pärja annetajatele wastu ja seletas õige karedal toonil, et alles Pääle auuhindade  wäljajagamsse lauljatele ka kuuljate voolt midagi wõida antud saada. Niisugune keelamime, mis kõige kuuljate ja lauljate ees sündis, pahandas nähtawalt niihästi kuuljaid kui lauljaid. Eesnimetatud koor hr Hanseni tubli juhatuse all on oma ilusa laulmise läbi mitte üksi meie laulupidudel, waid ka suurel hulgal konzertidel juba ammu tuntud. Eesnimetatud koori liikmed, kes kõigest waewast hoolimata igal aastaajal kuni kolmekümne wersta kauguselt kaks korda nädalis laulu harjutustele kokku on käinud, kes oma nägusate rahwariiete läbi laulupidudel  küll iga pidulisele tuttawaks on saanud, on kuuljate poolt suurt tänu ära teeninud. Kuuljatel on siiamaale ikka õigus olnud, olgu see käte plaksutamisega, olgu see muul wiisil, lauljatele, kes iseäranis on meeldinud, oma kiitust awaldada, üks kõik kas auuhinnamõistjad ka niisamasugustele otsustele oliwad jõudnud wõi ei. Kui see mööda läinud laulupidul auuhinnamõistjate otsuse järele ehk teisiti pidi olema, siis oles see awalikult enne piduplatsil  teada antud pidanud saama, et ka kuuljad seda oleks teada wõinud. Üleüldse  on aga konzertidel kui laulupidudel  kuuljatel ikka õigus oma rahulolemist wõi kiitust ilma enne hinnamõistjate käest nõuu küsimata harilikul wiisil lauljatele awaldada ja peab sellewastaseid otsusid tülitawaks  kuuljate harilikkude õiguste kitsendamiseks pidama, vr. Tirmann. - Õiendus. „Postimehe" 125 nris juhtkirjas on üteldud, et Maarja- Magdaleena segakoor Türnpu laulu wõidulauluks laulis. Peab olema Hermann'! laulu. Tulekahju ajal minewal laupäewal wõeti tulesütitamise kahtlusel  kingsepp Zimmermann ja tubakawabrikant Wöhrmann polizei  läbi wangi. Nagu „N. D. Ztg." kuuleb, anti mõlemad mehed kohtu-uurija kätte, kes nad kohtuuurimise  ajaks wangikotta laskis wiia. Kurjatõöd. Neljapäewa öösel hakkas üks teenistuseta sepp uulitsa-renni raudset klamrit lahti kangutama. Neli korda ajasiwad ööwahid ta saagi kallalt ära, aga ikka jälle tuli ta tagasi ja hakkas tööle. Enne kui ta saagiga minema pääsis, pidasiwad ööwahid teda kinni ja ta wiidi polizeisse, kus ta seletas, et ta klamri wiha pärast lahti kangutanud, sest et see ta saapa lõhki kiskunud. Asi läheb rahukohtuniku  ette. Hoiatuseks koertega mängimise  eest jutustab „Now. Wr." järgmise hiljuti sündinud 100. Ühes Moskwasse sõitmas wagonis saiwad kaks naesterahwast, ema ja 18 aastane tütar, kolmanda naesterahwaga tuttawaks,  kes pisikese, wäga ilusa sülekoeraga sõitis. Nägus kuts meeldis noorele neiule wäga ja ta kallistas ja musutas teda terwel teel. Koerakese juures äratas agol see tähelepanemist, et ta tihti aewastas,  mida ta omanik sellega seletas, et koer ennast wist on külmetanud. See ei eksitanud siis ka koera-armas» tajat preilikest. Kui Moskwasse jõuti, ilmus selsamal õhtul meel neiu nina otsa punane täpp, mis ikka suuremaks läks. Nina hakkas seejures  ikka enam paistetama, walutas hirmsasti ja warsti tuli mäda nähtawale.  Kutsuti Moskwa kuulsad arstid appi ja nüüd sai hirmus asi selgeks: noor neiu oli koerakese käest, kes nii tihti aewastas, tatihaiguse  saanud, mis ilmparandamata on. Arstlik abi oli wõimata ja noor õitsew neiu langes lühikese, aga raske piina järele surmale ohwriks! Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Londonis, 11. juunil.  Curzon  teatas alamkojale sellekohaste küsimiste  paale, et ta raudtee-ehitusest Siberist Mandshuriasse sugugi enam ei teada, kui palju ajalehed wiimsel ajal sellest asjast on pajatanud. Ka ei olla ta mitte kuulnud, et Tschifuhse  Wene meremäele kasarmid tahetakse  ehitada, nagu ajalehed teatasiwad. Wienis, 12. juunil. Täna hommikul wõttis keiser Franz Josef Montenegro würsti era-audienzil oma jutule. Brüsselis, 11. juunil. Täna kinnitati siin uus kauba- ja laewasöidu-leping  Jaapani ja Belgiamaa wahel. Karsbadis, 12. juunil. Täna jõudis siia Bulgaria würst Ferdinand terwise-wett pruukima. Buda-Pestis, 12. juunil. Wene ajakirjanikud oliwad täna Maurus Jokai juures wõõrsil, kes neid wäga lahkesti wastu wõttis. Kirjawastused. J B K. Peame enne proowima, mis noodid need on. Kõnekoda. Küsimised. Palun asjatundjatelt teatust, mis mälestuseks  põletatakse Jaani tuld? K. 128. Postimees. 1896. Wastutaw toimetaja ja Väljaandja vr. id. A. Her«a««.