Tallinna Sõber 34. ReliteistkümneS aastakäik Tallinnas, Mihklikuu 2. Mwal 1892. Uleüldiue akaleht Ersti rahvalr ««al ja limade». Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas t!indfor«'i pSritate trtMmasae: saStaS 2 rubla, 40 kop.— pool -taStas I rubla «1 kop Koju ehk poStiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStal 1 rubla 7V kop. Kuulvtnled maksawad iga rea cM lelle aseme pealt 5 kop. UklUmjseV wdekakk? >v,»kq, or»'I Pärljal, - S'r<.S«s4«»' K. K',sandi. HK4 Tarw», MaSmaau. - ). K,ch». Pa»d,.z ». »,i«.,sv,ra Aa?/as»»k K. S»W«r«.- Mala», s»ul,n„ , p°»d,« - Wstandw r 6.Z. Mrow t ra°mo.n»-°d. - Ot««, - Wd.n. Prana Wt,s.»«e. - Walila»: W. Mudslfl. » Kh. - «aal; lmda ,Adrani, inulmaks,. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Slab Balti»»», - kirsad Mwad wa,tsschl.srk - k»«rik>oM.l^prs Register, üleüldised sõnumid maailmast, Omalt maalt. Tallinnast: Uus linnade-seadus. Maksud mõetudc sa j kaalude stempeldamise eest. Keeldus. Kommission eraõiguste seaduste uueks korraldamiseks. Arstide , lõpu-eksamid. Plaan Prantsus-Wene Lyceumi üle. Wenemaa wäline kaubaajaminc. Kuida kholcrat > saadatie. -- Wargujcd. - Lntud surnuleha. BaUMft: Ilmad. - NüitemiNik. - Maalt: Tulekchiil. Mõrtsuka- WU-. Hwmaa»: MntuSpetaja waliminr. - Tartust: Uus orel. Wolmarist: Sunod. Walaaft.' Protsess. Änazi. Kuuramaatt. - Pctcrburgsst. - Soomeniaall. Warschaivist. Odessast. - Jutu leht: Palgi parwitajad. Üleüldised sönumid maailmast. Baltisk' is Leikusekuu 22. pääwal Saksamaast. Weel ei ole see kära täieSte «vaikinud, mida uuerahwakooli-scaduseettepanemine Saksamaal tegi, mille eest Keiser Wilhelm kõige oma «võimusega nii kindlast ette aStuS, et oma pildi alla, mida tema selle seaduse waStasele Koolideministrile kinkis „sio volo, siozrrdso" Uuenda mina tahan, nenda mina käSsin*) kirjutas, mis Ministrit ametist taganema sundis, kuna Keiser wiimaks ometigi selle seaduse waStaSteie järel andma pidi, mis tema «võimusele muidugi «väga suurt kahju tegi, ja juba kipub jälle üks seesugune ast ükeS tärkama, erakondast üksteise «vasta ärritama ja, kuida näitab, uut pragu Keisri ja laiade rahwa-ringkondade wahele lohkuma. See ast on soldatite teenistus  e - a e a wähendamine korraliste? rügementide?, kolmest aastast kahe aasta peale. Selle läbi saaks igal aastal palju rohkem noori mehi teenistusesse kutsutud, Saksamaa sõeawägi rahu aeal tõuseks 486,000 mehe pealt 550,000 mehe peale, kuna tagawara-wägi sõea aeÄS weel palju rohkemaks kaSwakS, kui see nüüd juba on. Sellega üheS kaSwakfiwad aga ka föea«väe kulud ja rahwaS piaks suuremaid maksust oina peale «võtma, mille waõta aga noorte meeSte soeaiväe-tecniStuS kergitatud saakS. Kõik wabameelised erakonnad ja rahwa suurem hulk soowib seda seadust, ei taha aga, kurda näitab, suuremaid  maksust oina peale wslta. Hakatuses oliwad pea kõik tähtsamad sõeawäe-ülemad selle waSta, sest nemad arwastwad, et noored mehed kahe aaStaga mitte küllaliselt ei woikS harjutatud saada, nimelt ratsawäeS ja suurtükiwäeS;  hiljemini on seda aga ka nendeS ringkondades «võimalikuks pidama hakatud. Esiteks näts Keiser selle poolt olema, on aga nüüd üheS koneS pärast suurt paradtt  Leikusekuu 18. (6.) pääwal ütelnud, kui Riigipääw fseawäe tarwituõtekS mitte päritud raha ei luba, siis leppida tema ennemini «vähema sõeawäega ja et saada uut seadust mitte kinnitama, kui Riigipääw seda ka wasta «võtab. Kahe-aastane teenistuse-aeg on aga nüüd juba ml sügalvast ja kindlast rahwa südames juurdunud, et selle tagasi-töukamine «väga pahat kahinat teeks. Nagu maha jäätud uue rahwakoolide-seaduse juure? ta, närivad Ultramontanlased sellcS asjaS KeiSri pool seista tahtma, kui ka teiSte kiuste ja kättetasumiseks selle eest, et nendest nii «väga soowitud uuS rahwakoolide-seaduS tagasi «võetud sai, enne kui seda Parlamenti ette pandi. Kas seda aSja juba sel sügisel Riigipaäwa ette pannakse wõi järgmisel koosolekul, see on weel teadmata, aga kära saab see igapidi  palju tegema ja kergest wõiks juhtuda, et Keiser siin jälle järel andma piab, s. o. kahe-aaStast teeniStufe-aega ilma sõeawäe-kulude lisata «vasta «võtma, mis tema «võimust  muidugi «veel rohkem rahwa ees alandaks ja rahwa WõiMuse-himu weel suuremaks kaSwatakS, kui see muidugi juba on. Saaks kahe-aastane teeniStuse-aeg aga Ultramontanlaste  abiga Rligipääwa! tagasi tõugatud, siis leekaksiwad  erakondlikud ktustlemlsed wast siete üleõ. Saksa riigi rahule seespool ja wägewufele «väljaspool olekS see muidugi Määramata kahjuks. See küsimine ja weel mitmed teised, nagu näituseks ka nlikäredad arutamises seisukorrast KeiSri ja Würst BiSmarN «vahel, tegiwad aealehledeS ja rahwa keSkis wäga palju kahinat, mida aga sel silmapilgul üks kole külaline solgutanud on, jee on Asia kholera, mis nüüd salgamata oma jalga Saksamaa pinna peale tõstnud on ja seal laiali lagunema kipub. Et efitekS Hamburg'is ja Altona's ilmunud tõbi tõe poolest Alla kholera on, seda on nüüd ka juba selle tõbe kõige kuulsam tundja, Professor Dr. Koch, tunnista, nud, kes ise seda seal waatamaS käis. Sõnumile järel Leikufekuu 31. (19.) pääivast on kholera ka BerliuiS, Bremen'iS. Halle'3, Magdeburg'iS. Vübeck'iS, KtellS, Mecklenburg-Schwerin'iS, Sachsen«Altmburg'is ilmuuud. kui ka esiteks weei mitte laialt. Hamburgis oliwad Leikufekuu 29. (17.) pääwani ,nba 2490 inimest kholeraSse  surnud ja tõbi lagune» ruttu laiali; selle juure oltwad weel muStad rõuged tulnud. Palju jõukamaid inimest oli linnast SchleSwig-Holstein', merewee-pailadesse ja Harz-mägrStikuSse põgenenud, knS aga terwisewee walitsuS neid waSta ei wõinnd. Palju süüd kuetakse selle poolest Hamburgi Senati peale. Juba Heinakuul oli PreuSst WalitsuS koiks kholera siSsewebamise waSta korraldanud, aga Hamburgi Senat, nöuuwõtmiStest kholera waSta linna suure kaubaajamise acglist kahanemist kartes, oli kõiki täitmata jätnud, ennast oma waba-linna isikallitufe  peale tuetateS. Isegi siis, km kholera seal juba ilmunud oli, on seda kaheksa pääwa peituv peetud. Nüüd on Austria Saksa piirel juba tarwilist usun kholera flSse' wedamise wasta Saksamaalt wsetud, mis liikumist ja aSjatollitust muidugi kangest takistab. Saksamaa RiigiwalitsuS  saada Hamburgi Senatile selle Üle oma arwamist  kuulutama. Saksamaa Katholiiklafed Piawad Maiuz'iS suurt uõuukogu. Niipalju kui tänine kuulda, on seal nõuuks wöelud, PaapSti ilmaliku riigi ja wötmuse eest koSta ja tõlki khristlikkust Watiksusi osawöt. sele kutsuda. HsSsent WalitsuS oli seda kokkutulemist kholera-hirmu pärast esttekS ära keelanud, Mainzi terwisehoidmise-kommisstoni  heakSarwamise peale aga wiimakS lubanud. Röuuptdamise all seista teiste aSjade keSkiS ka Jesuiitide tagasikutsumine Saksamaale, mahajäätud rahwakoolide-feaduS, kiriku häda,Psthapääwa.rahu, PaapSti ilmalik riik ja ColumbnS'e-pÜha. PreuSst sõeawäeasjatallilaja  Peterburg'iS, Kindralmajor Villaume, on sealt ära kutsutud ja 2. suurtiMwäe-brigsde kommandöriks nimetatud. Kas ülepea kedagi tema asemele saadetakse, fee oli weel teadmata. Wmemaa Wäliõke asjade Minister, Riigisekretär von Giers, tuli oma perekonnaga Leikufekuu 28. (16.) pääwal Berlin'isse ja reiflS järgmisel  pääwal PrautfuSmaale, kuhu tema ptttemaks aeaks jääda ja ka Jlalia'Sse reisida, oma teeniSluie-waheaega  tarwitateS. ilma politika-talliluSteta. Saksamaa endiue asjatallitaja PaapSti juures, herra von Schlözer, jõudis Leikufekuu 23. (11.) Rooma'ft Berlin'i wakShalliSse  ja sõitis seali kohe Würst BlSmarki juure Varzin'isse.  Mihklikuul läheb tema weel kord Rooma linna tagasi, tallitust oma järeltulija, herra von Bülow'i, kätke andma. Würst BiSmarkiga on tema oma lallituse-aSjuS ikka ühes uöuuS olnud. Berliinis ja ümberkaudu oli Leikufekuu 19. (7.) pääwal 40 (36) graadi sooja warjnS, kuida seda seal enne nähtud olema et mäletata. Spandau  püSstmoima wabrikuS sai löö seisma jäätud. Mitmed töölised oliwnd kangest palamast juba haigeks jäänud. Zuskria-Angrumaatt. Nagu ikka, nenda on ta nüüd rahwuSlikud kiustlemised pea asi, millest AuSlria-Ungrumaait kuuldakse. Kange rõhuga päriioad Roor-Tschechiiaied AnStria- Ungrumaa lahutust Kolmrligi.ühendusest ja ligendamist Wenemaaga, aga ka muutmist fõeawZe aSjuS, riigi» majapidamise  aSjus ja mõnda muud, muidugi kõige peall ainus-õiguft Äöhmimaal. WalitsuS seisab sel korral Sakslaste wabameelise erakonna pool ja on seda ka sellega üles näitanud, et SlawlaSte nendanimetatnd Maameeste- Minister Prazak, kelle amet MiniSteriumls tema rahwuskonna  aSjade tähelepgiremine ja eestkostmine on, ametist lahli kaStud sai ja temale weel järeltulijat nimetatud ?t ole, knu.» Graf Kuenburg wiimafel aastal SakSlaSke MaaineeSte-MiinsicikS  nimetalud sai, mis ametit enne koguni mitte ei olnud. Nimelt Prazak'i lahtilaskmine on Noor» Tschechitasi wäga pahandanud ja ka Wene lehtedest koStlS selle üle pahandust wäl)a. Kui kaua aga aSjad sedawttst stisawad. see on teadmata, sest Ministerprästdent Graf Taaffe on heitlik, silmitsed pea ühe, pea teise erakonnaga sa pahandab wiimatS mõlemaid- Tema on aga Keisri nooruse.sober ja seisab kindlast oma iõke peal, kuida seda ka pea ühelt poolelt, pea teiselt poolelt ksigutatakfe. Kuida aga ükS Minister .kindla ?ä e g üheS rilkis lakitama piab. kuS nii palju mitme» suguseid rahwuSkondast on. kes kõik Üksteisega kiustlewad ja kuS igaüks omale ainaS-öigust pärib, selle peale msjnwat  waStust anda on wist raStem. Poola lehed kirju» lamad. Wene-AuStrta piirele Galizta'S olla ükS batallion jalawäge saadetud, walwama, et RulhenlaSte sugust talupojad,  keS Wenemaale wälja rändawad, mitte tüli ei tee. Wien iS on pahandus Verlin t börsi üle. kuS UuStria paberraha hinnad alanema on hakkanud. Kogemata, kuida üteldakse, on see just sel aeal alganud. kuS Saksamaa ja Wenemaa wahel tollide muutmise üle kaubeldakse ja sellest wsiks kergest ms'e tulla, et see just selle pärast on. GalijiaS peeiawad mauöwrld on sel sügisel kholera» hirmu pärast pidamata jätta nõuukS wõetud. Sellesama kartuse pärast, mis seda suuremaks kaSwab. kui palju inimest kokku woolab. on Keiser Franz Josef ka oma nsuu, Eemberg iSse minna, esiteks maha jätnud. Mihklikuu 1. (Leikusekua 20.) pääwal asub Keiser 3schlt'si Tchõn» brunn isse elama. KeiSripraua reistS Leikusekuu 28. (lk) pääwal Ischlist München isse ja jääb Mihklikuu keskmiste tesimeSte) pZäwadeni senna oma sugulaste juure. —> Suurivürst Peter Rikolajewitsch ja abikaasa tuliwad Leikuse» kuu 28. (lg.) väa-val WkentSse. Leikusekuu 29. (17.) pääwal sai WienN üleilm.ine seemne-laat awalud. mida seal igal oaõkal veetakse, üleilmline nuljasaak on kuulatatud.  Selle järel oli wiliasaak AuSiria'3 hea. Uugrumaal  keskmine. MlklS riiktS saadi nisu 55. rukkid 41. odre 30. kaeru 40 mtlliont meterceuluerit, millest 2 mil» lioni metercentnecit nisu ,a 2'/, millioni metercentnerit odre wsib wälja weetud saada, kuna rukkid ja kaeru omatS larwitusekS tüll ei oie. Nisusaak Pahja-AmerikaS oli 92 millioni buschtltt wähem kui mullu; ZudiaS saadi 5.442,000 tüudret nisu, I'/, millioni tündrel wähem kui mulla. Suuri kauplemist sel laadal ei ole olnud. Nagu mujal ka, muda on ka AuStrla'S Leikusekuu 20. (8.) paäwa ümber hirmus ralawad ilmad olnud. Wien iS on ueii inimesi paäwa-pisteSse surnud ja palju teist on minaSkanud, hiljemini aga jälle toibunud. DaammmN. Kuida ka nõndanimetatud wabameelifelt poolelt Kopenhagen i kindlustamise waSta käratsett. siiski ehitati kantsist edasi ja need on nüüd pea juba walmis. Peate käratfejalc. keS ennast Daanimaal, nagu mujal ka, ,köik nimetawad. on seal aga ka laiad ring. konnad, kes WalMusega selle kohta üheS nduuS on. et pealinn piab kindlustatud saama, kui ssea aeal üks ehk teine fõeapidaja seda mille omale wötma ja isamaad wöeraSie tallermaaks tegema' ei via. Need ringkonnad luetawad koguni Waliliusi selles suures töös oma erawaraga  ja on oma kulu peale ühe suure kantsi ehitada lasknud. miS Leikusekuu 27. (15.) pääwal pidulikult SseamiaiSleriumi  omatS antud sai. Nagu teiSteS kantsides, mida wiimaste aasiste seeS Kopenhageni ümber ehitati, on ka seal suurtükid uuemate modellide järel ja wõlwitvd keldrid on kuulidega ja teiste tarwituStega täidetud.