wanadlane mees kacmu ja uppunud ära. Õ htul otsitud teda kangesti taga aga homikui teinud teda lõhutud peaga kaemust. Kurb lugu! Rahula külas juhtunud ka ühele noorele mehele Mardi õhtu hale surm. O. kõrtsis olla ta ennem tublisti joobnud, pärast hästi riielnud, künni üminaks koju tulles ligema põllu pääle kõmaks jäi; wist oli külm ka järele aitaja, sest kuida pärast nähti, oli temal ainult õhuke jakk särgi pääl. Kohus käis linnast asja lugu maatamas ja üles kirjutamas. Seda teegi jälle miin! Ehk wüna järeldust praegus wäga paljud nägewad, siiski ei jäeta seda põrgu laked maha, maid juuakse edasi, kunnni wiimaks surma suhu langemad. Tallinamaalt. Esimesel Jõulu pühal suri 62 aastane kodanik GuStaw Gross järsku ära. Ta oli mõneks päewaks baron G. juures koka ametit enese peale wõtnud. Tall olnud juba ammust ajast südame haigus olnud, korraga oksendanud -ta kangeSte merd, ja kui ta ennast luugist mälja kummardas, kukkus ta kolmandama korra pealt hoowi maha ja oli surnud. Maas oli nii palju pehmet lund, et kukkumine temal wist suuremat kahju ei teinud, maid südame haigus  on ta surmanud. Wormsi saarel. Jufluenza möllab juba Nowembri lõpust saadik Wormsi saarel ja murrab perekondade wiisi inimesi maha ning jätab koolid lastest tühjaks. Kõige cSmalt algas ta Saksbij külast, mis saare läänepoolse otsa pääl on. Tähelepanemise määrt nähtus on see, et kõik külge halkamad haigused ikka nimetatud külast kõige enne algamad ja säält üle terme saare laiali laguncmad. Muud põhjust ei teata selleks kui seda, et Hiiu saarel tulemad inemesed säält külas enamiste öömaja peawad ja seega külgehakkawaid  tõbesid sisse toomad. Praegu on indfluenza  juba üle terme saare laiali lagunenud. Wäga armaste juhtub et mõnes perekonnas üks ehk kaks inimest termeks jüäwad, enamiste on ikka terme perekond, 10—12 inimest korraga haiged. Haigus on mõne juures kaunis, kerge aga suurema hulga juures enamiste wäga raske ja pikaline. Kõige rohkem piinab haigeid hirmus pää-, liigete- ja seljawalu ning pärast pikale wsniw köha ja walu rindades. Kõige rohkem abi selle tõbe wastu annab kampweripiiritus (Kampherspiritüs) kui seda kohe palawiku algusel sisse wõetakfe ja malutawate kohtade pääle määritakse.  Suremist tuleb mähe ette. Peterburgist. Kuulukse, et meel üks raha loosimine näljahädaliste heaks cttcwõetud  saab, sest et esimine jagu loosifid ammu pole tahtjate hulgale ulutanud. Nagu Mõskma seitungid kirjutawad, saamad uued loosid juba trükitud. Kuda kuulukse, on Wene, Greeka ja Jnglisemaa poolest ülitore kingitus Daani kuningapaari  kuldpulmadeks, mis lähemal ajal saab olema, malmlstamlsel. Kingituseks saab kaunis brongsift wigur olema, mis Daani maad tähendab ja kolmest lõmist, keS kingitust saatwate riikide mappisid hoiawad, ümber piiratud saab. Kranitist jala külge on ilus lunsttöõ kinnitatud, kus pääl kõrge kuningapaari laste ja lastelaste pildid ülepää Sl inimest  seisawad.  Kingitus saab Daani kunstnikust, Hassclerist,  tehtud ja Kopenhageni üles seatud. Kuna päälinnas jahufolkimise  pärast suur pahandus tõusnud mis asi nüüd seks malitud kommissioni seletada antud tulemad ka mujalt riigist hallwad teated, et toidu kaupa mis puuduses olewatele saadetakse, kurjasti solgitawat. Wolga jõekonnas mälja jagatud jahust olla hiljuti „St. Pst. Zeit." proowi saadetud ja kui seda lahutuSteadliselt läbi katsuda lastud, leitud selles ainult 40 protsenti jahu, muu olnud umbrohu ja muu segadik. Mm ja puru ning mesi. Sarnane toit mõjub wäga kahjulikult termis? pääle, rääkimata suurest pettu- sest, mis hinnaga sünnib. Soowitakse, et sarnased  pettused õige waljult nuheldud saaks. Peterburgi l i n n a w a l i t s u s e j ahu  ostmine Liibawist, on päälinnns suud ja suled tööle pannud ja on üks aruldascmatest asjadest, mis kuskil kunagi ette on wõinud tulla. Asjalugu on järgmine. Juba juli kuul, kui wiljahindade tõusmist ette oli näha, tegi Peterburi linnawalitsuS otsuseks, et ta milja üles tahab osta ja nii päälinna leiwahindade kõrgeks kruwimise ivastu panna. Ostmine aeti linna woliniku Jablonski hooleks kellele linnaameti liige Niiman kui asjatoimetajaks kaasa seati., Wiimne sõitis Liibawi ja tegi sääl kauba kommisfionäri Puhartiga  5000 ivagoni täie (300,000 puda) rukki jahu paale kauba ja lubas tsctmerti ehk 9 puuda paalt 14 rubla kuni 14 rubla 60 kopikat. Raha makseti müüjale enne ivälja, kui kaupa näha saadi. Korraga läks nüüd wiimastel päewadel jutt päälinnas  lahti, et ostetud jahu täitsa kõlbamata olla. Jahu wastu wõtjad audsiwad kohe kui esimene  woor sinna jõudis, linnaametid teada, et jahu halb on. „Nowoje wr." toimetus saatis kaks oma kaastöölist jahu waStumõtmise paika Braudti kaupluse aitade juurde ja need teatawad: Meie jõudsime sinna, kui parajaste uued Liibawi jahu koormat ivaksalist sinna weeti. Jahu, 5 puudastes kottides, pcmdakse nii maha, et igast jaamast ära saadetud jahu ise paika tuleb. Igast kohast wõtsimc meie 6 kuni 10 koti päält, mis praegu sinna jõudsiwad. Kõik need proowid on toimetuses näha ja neid on mitu korda läbi katsutud. See on üks kohutaw segadik kliidest, pooltest teradest  ja näitab mustjas halli pulbri sarnane wälja. Mis raskuse kohta puutub, siis on see kuulmata. Kott, mis muidu 7 kuni 8 leesikat raske peab olema, kaalub siin 17 kuni 18 lesikat, nii et liunawalitsus koti ehk kuli päält lcisikat petta on saanud. Kotid on jämedad, mustust täis, tugewad  ja koredad ja nii tehtud, et õmblustest laiad ääred sisse on jäänud, et kottidele harilikku suurust anda. Ja selle kohutama kraami eest on liunawalitsus  14 rbl. kulist maksnud, ilma et kaupa oleks näinud! Kuni laupäewani 14. dets., on 209 wagoni täit ehk 127,490 puuda siia jõudnud."  Kuda seesama leht teatab, on järele katsumisel leitud, et jahu sees 7 protsenti liiwa on, see teeb 300,000 puuda päält isegi juba 22,000 puuda puhast liiwa. Üleüldse on, nagu proowil selgus, puhast jahu ainult 30 protsenti, puuduwad 70 on kõik mitmesugused juurde lisandused.  Niisuguse jahu eest mõib waewalt 7 rbl. mitte aga 14 rbl. kulist anda. Sellest küpsetatud  leib peab terwisele tingimata kahjulik olema. Linnaameti enese poolt ette wõetud hoolikad järele katsumised on umbes neidsamu otsusi annud. Terme wastutamine on linnaameti pääl, sellepärast  puutub see asi temasse kõige lähemalt. Juba mitu koosolekut on linaamet ära pidanud, millest esimesed wäga põnewad oliwad. Asi on nüüd ühe 12 liikmelise kommissioni kätte antud, kes kuu aja wältusel asjasse selgust peab tooma. Liibawi kauba kommissar Puchart on mangi pandud. Weue kirikliku st elu st annab „Walitsuse teataja" ligemaid sõnumid. Wene õigeusuliste arm terwel Wene-maal on umbes 70 miljonit hinge. Iga 2000 hinge kohta tuleb Wene - maal kirik. Kirikuid on terweS riigis : 666 Välikirikut, 34, 690 kihelkonna - kirikut ja 15,355 kabelit, nõnda siis ühte kokku jumalateenistuse  ruumifid 50,720. Wene riigi määramata  laiuse pärast olla raske kõiki tarwitufi täita Waimulikka mehi kõrgema akademia haridusega olla wähe, sest et need enamasti ilmalikud ametid wõtawad. Preestritel on enamasti  keskmine haridus. Nende sissetulek ei olla suur. Päälinna rahwaarwu ja keelte kohta annab arwustik teateid, et wiimsel lugemisel 15 dets. 1890 Peterburis 954,400 inimest leitud, nendest 512,718 meeste ja 541,682 naesterahwast. Nendest on 120,431 meeste- ja 184,950 naiSterahwast  umbaabitslased (kes lugeda ei mõista, kirjutada muidugi mitte.) Keeli räägitakse ctüülinnas mitte wähem kui 38. suurcmaatt osalt muidugi Wene keelt, mille rääkijaid 829,714, on siis tulewad Saksa keele rääkijaid (43,798) Poola keele (22,370), So om e keele (16,731) Juudi keele (10,353) ja selle järele Eesti reele rääkijaid, keda 7431 on muidugi (neid kellel. Eesti keel ainuke ehk pääkeeleks on; Eesti keele oskajaid saab hoopis rohkem olema). Eestlaste järele tulewad alles Lätlased (3525) ja siis Tatarlased (3471), teiste keelte rääkijaid on kõiki wähem (Jaapanlasi ainult 8). Teada saadud ei ole räägitawat keelt 2365 inimese  kohta. Rjäsanist. Grah w L e o Tolstoi ei ole mitte üksnes kuulus kirjanik, ta on ka sooja südamega inimeste armastaja. Mitte ükneS oma mõisa peal, waid kõiges Rjäsani kubermangus on, ta paikasid ülesse seadnud, kust waesed süüa saawäd. Arwatakse et ta 40 niisugust söömamaja on awanud, kus igaühes arwata 50 inimest igapäew ilma maksuta süüa saawad. Wäljamaalt. Untwerpenis. Sääl oli 23 Detsembril koletu dinamiiti plahwatuS, millest Berlini päewalehele kirjutakse: Suur üritus walitseb meie linuaS ühe hirmsa õnnetuse järeldusel. Mitte kaugel sellest kohast, kus 6 Septembril 188 S Corvilani patroni wabrik õhku lendas, lendas nüüd ms dinamitiga täidetud laew õhku, kus juures kaks ligidal olewat laewa põhja langemisele saiwad wiitud, kaks inimest surmatud ja wiis teist raskeste haawawd. See on selle õhtune ajalehtede teatuS, kuna aga linnas seda usutakse, et palju rohkem inimesi surma on saanud ja tõendakse nimelt, et kolmteistkümme inimest sellele õnnetusele ohwriks on langenud. Õhku lendaw sõiduriist oli Prantsuse sloop „Pilute" nr. 2, mille pealt mehed suure maru ajal lahkusiwad ja see laew kalameestest Antwerpeni oma peale sai weetud. Selle laewa peal oli 20,000 kilogrammi dinamiti. Nimetud päewa hommiku kellu 11 oli siis plahwatuS. Suur põrakaS oli kuulda, mille järeldusel ümberkaudu palju aknaruutusi puruks põrusiwad, siis tõusis wägew suitsu sammas laewa seisukohast taewa poole, mille sees ligidal seisivad inimesed selgeste puu tükkide hulgas inimese liikme jahust ülesse nägiwad lendama ja siis jälle plartsatades  wette tagasi kukkuma. Umbes 500 meetrit õnnetuse kohast leiti inimesi küsi ja õnnetuse kohast sisikonnad ja muud laiali puistatud liikmed. Plahwatuse jõuud oli nii kange, et üks 300 kilu raskune ankru ahel 100 meetrit kaugele sai wirutatud, mis ka ülemal nimetatud kaks laewa nii wigastas, et nad põhja langesiwad. Pilute enese peal olewat kaks madrust saiwad pihuks ja põrmuks kistudj a lendasiwad nii lugemata  tükikesteks lõhutud ülesse õhku. Et selle laewa pealt enne seda dinamit ühe TshüleSse minema  laewa peale ära tähendatud pidi olema, siis on arwata, et õnnetuse sünnitus sellest tuli, et weel sala dinamiti laewa peale järele oli jäetud, mida kaks Prantslast sala kaubana Artwerpeni tahtnud toimetada. Päris õnnetuse põhjus aga jäeb igaweseks saladuseks, sest et need, kes sellest teaksid, pihu ja põrm on. Hispaniamaalt. Walentsia linnas on Jõulu ööd hoopis wasluoksa peetud : kuna kirikutes  rahusõnumit kuulutati, pillutud sääl mõnes kohas pommifid sekka, mis kirikus palju purustust teinud ja mitmed palujad haawanud. Ka mujale majadesse olla pommifid wisatud. Rahutus on suur. 55.1 Saarlane, 1892.