püäle, kus praegu wallawalitsuse kantselei ja kirjutaja korter on, ministeriumi kool seataks. Wallawalitsuse kantselei saab selleks alumistcsse ruumidesse wiidud ja kirjutaja tarwis ehitataks iseäralised ruumid. Nagu näha, ei püüa nüüd kohatised ametnikud enam mitte hiilgust taga, maid hiilguse tagaajamise asemele on asjalik kasu taga otfiw töö astunud. Teisiti ju asi ei wõigi ka minna, sest hiilguse tagaajamine on juba küllalt hiilgawalt Saare rahwa pääle mõjunud. Meie Kaarma kooliõpetajate seminaris algab sell aastal kooliõpetus 31.-sel Augustil. Sell pcieival wõetakse ka uusi kasmandikkusid  waStu. Leisis endises Metsküla wallas on üks meesterahwas,  kes 98 aastat wana on. Mees on weel kaunis tugew, nii et ta kõiksugust talutööd teeb; ka silmanägemine on weel hää. Jurjewist. Siinsele ülikoolile olla kliinikute ja muude ruumide suurendamiseks 500,000 rbl. määratud. Jurjewi maakonnast. Otepääst. Neil põimil surnud siin keegi perenoene selle läbi ära, et talle leiwa sõtkumise juures leiwahapu küeworrc pääl olema pisukese haawa sisse läinud ja mere kihwtitanud. K Sangaste kihelkonnast kirjutakse Oleivikule: Siberisse rändamise õhin on suur. „MikSpäcast siin teist teenida, kui Siberis ise peremees wõib olla!" ütlewad sinnarändajad. Nüüd hakkab Siberi peremehi siia tagasi sulaseks tulema. Nii lõi raudruun  S. skp. kaheksa perekonda korraga tagasi. Kaks perekonda olla aastaaega jääl ära elanud ja leidnud, et >äälne peremehe elu palju wiletsam on, kui siinne sulase põli teised olla selsamal lewadel täinud ja oma silmaga ise ära näinud, et nad omas lootustes petetud on, ja mis siis muud kui- kodukoldele tagasi. Kuulutuse-lche wäljaandmiseks Haapsalus on ülemalt poolt Mihail Schifferile luba antud. Leht ilmub Wene, Eesti ja Saksa keeles, kannab ~I'aiiLUll.Wiö .llneiono.  Haapsalu  Kuulutuscleht," ilmub üks kord nädalis ja teda laotatakse maksuta wälja. Harjumaalt. Koselt. Tuhala kabelisse on kurjategijad hiljuti aknast sisse tunginud, hauakeldrl  lae ära purustanud ja häbemata julgusega wiis puusärki (Tammiku ja Tuhala herraste omad) lahti murdnud, et surnute juures wahest olewaid Väärtasju ära rööwida. Tuhala mõisa omanik hra von Lilienfeld tõotab kurjategijate üleSandjale 200 rbl. waewatasu. Tallinnast. Nende päewade sees ott Baltiskis  lauluraamtu komitee prohwessor F. Hörschelmann  kui juhataja. praust Kentmann Kullamaalt, õpetajad Eisenschmidt, Dr. Bidder ja G. Koik, koos, et wiimast aru uue lauluraamatu wäljaandmise  kohta pidada. Ka oliwad õpetajad J. Bergmann  Paistust, M. Jürmann TarwaStust ja M. Lipp Nõost nõuupidamisest osa wõtma palutud. Nagu kuulda, on päris lauluraamatu sisu nüüd täiesti malmis ja saab üksi lauluraamatu lisa rewideerimine meel aega wõtma. Liiwimaa sinot saab Pärnus Augusti kuul raamatu trükki andmise  kohta wiimse otsuse tegema. Wõrumaalt. Haanjast. Pühapäewal, 12. Juulil peeti Plaksi koolimajas noorerahwa püha. Kõned ja ettelugemise oliwad kõik waimuliku sisuga, mida kolm kooliõpetajat ja üks kiriku-wöörmünder ette kandfiwad. Riiast. „Balt. Monatschrifti" toimetajale A. von Tideböhl'ile on sellepärast, et ta kui trükikoja-vmanik oma trükikoja nöõriraamatu mitte Wene keeles ci kirjutanud, 2b rubla trahwi ehk ? päewaks arresti mõistetud. Peterburist. Peterburis ja Moskwas olid hiljuti suured pidupäewad: Bulgari würst Ferdinand  oli oma abikaasa ja Ivanema pojaga Võõraks tulnud. Nagu lugejad ehk möletawad, ei tahtnud Wene -valitsus hulk aega teda -vürstiks lugeda, kui oga -vürst Feadinand oma -vanema poja, kes nagu wanemadgi Rooma usku oli ristitud, priitahtlikult laskis krceka-õiget-usku salwida, siis hakkati temast lugu pidama. Nüüd nad külmad kolmekesi kõik tähtsamad pühad paigad läbi ja andwad õigeusu kombe järele pühadest kujudele aun; sellest tundwat õigeusulised suurt rõõmu. Buigaria würst on muude seas ka Keiserlikule  ihutohtrile Dr. Hirschile Aleksandri ordu 1. kl. auutähe andnud. Rahwahariduse ministri käsu pääle pearoad  kõik rahwakoolide direktorid oma ringkondades järele kuulama, mitu alla 20 aastast inimest lugeda ei oska, ja mitu last sugugi .kooli ei saa. Kui need armud kõik koos, siis tahab minister oru teha, kui palju koolisid kuskil pool tormis asutada.  Ei tea, kaS meie maal neid palju saab leidma, kes lugeda ei oska, aga neid saab wist hää hulk olema, kes oma lapsi kooli ei pane. Sauna-wagunid on uuem uudis raudteede ringkonnast. Kursk-Harkow-Sewastopoli raudtee waiitsus mõtelnud samase uudise wälja ja lasknud raudtee-tcenijate tormis ehitada. Pool wagunit on suur katel, kuhu 100 panga mett sisse mahub, mida auruga soojaks tehtakse, teises pooles on sauna sisseseade. Pühade eeli pandakse saunamagun  käima, et töölised endid ilma maksuta puhastada wõiksiwad. Postmarkisid hakatakse tulewal aastal kõigis neis kroonukohlades müüma, kust praegu stempelmarkisid  muudakse—  Peterburi kub. teatakse, et kroonu wiinakaupluStest  maal talme kella 8-ni, sumel kella 10°ni luba oli müüa, aga nüüd on see aeg kella 8 ja 6 paale lühendatud. Kui müüja peres mõni haigus on, mis külge wõiks hakata, siis pannakse kauplus  nii kauaks kinni, kui hooned haiguse idudest on puhastatud. Moskwast. Rumenia kuningas ja kroonprint  wiibifiwad ka siin kolm päewa külalistena, kus neid kindralkuberner, Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch,  linn ja sõjawägi toredasti wõõrustasiwad.  Kõrged külalised käisiwad muu seas ka kuulsat Troitski kloostrit Mõskma lähedal waatlemas.  Wastuwõtmine oli igal pool möga auupaklik  ja sõbralik. Taga-Baikali maakonnast. Siberi raudtee mõjul on siin toidukaup hirmus kalliks läinud. Keedetud kanamuna eest makstakse raudtee-jaamades  20 kop. ja pudeli piima eest 50 kop.; kõik muu peab reisijal omal kaasas olema, sest talle antakse ainult samowar 10 kop. eest tarwitada. Seejuures juhtub tihti, et reisija jaamades kaks kuni kolm päewa peab ootama, kus ta siis kõiksugu  puudusi kannatab. Taga-Baikali kohalik ajaleht annab seepärast nõuu, et reisijad, keS kaugele  idasse sõidawad ennemini mereteed Odessa ja Suezi kanali kaudu tarwitaksiwad, kuni Siberi raudteel sõitmine korraldatud on. Soomemaalt. Soome sõjamäe seaduse muutmine Wene -valitsuse nõudmisel äratab terme!  maal kõige suuremat tähelepanemist, mis ka Soome lehtedes nählawale tuleb. Nagu nüüd teada on, olla uuel sõjaiväe-seadusel, mis tulema aasta Januari-kuul maapäewale ette pandawat, järgmised pääpunktid: Senised 8 Soome kütipataljoni  muudetakse pattudeks ning tegeliku teenistuse  aeg määratakse 3 aasta päält 5 aasta aasta pääte, kuna tagawara-wägi hoopis ära kaotatakse.  Soome sõjawäe-jaoskond lõpetatakse ära ja heidetakse Peterburi sõjamäe jaoskonnaga kokku. Soomemaal tehtakse kohuseks, selsamal protsendimääral  wäeteenijaid anda, nagu Wenemaagi. Sellest armust üle jääwad mehed jaotatakse Soomes  olema, kui ka Peterburi wäejaoskonna Wene polkude sisse ära. Ka kulud sõjamäe tormis määratakse  Soomemaa kohta selsamal kõrgusel ära, nagu neid Wenemaa praegu ise kannab. Toome raudteedel hakatakse rongisid elektriga walgustama, nagu säälne .audiee-päämalitsuS nõuuks wõtnud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Bismarcki leinapidu puhul Friedrichsruhes oliwod keiser ja keisrinna sügawasti  liigutatud. Keisrinna nuttis ägedasti. Keiser Wilhelm tähendas, ta tahta Bismarckile siisgi Berlini lossis ka hauakohta asutada sa nimelt kadunu elusuuruse kujuga haua pääl. Saksimetsa haua-wõlwi, kuhu Bismarck maetakse, ei ehitada riigikantsleri perekond mitte ise, maid seda tegewat kadunu Hamburi sõbrad, kelles selleks ehituseks juba 300,000 marka koos olewat. Bismarck maetawat alles siis maha, hauawõlwi alumine ehitus malmis on, s. o. alles umbes kuue nädala pärast. Koormate kaupa weetakse lillesid ja leinapargasid Friedrichsruhesse. PSäle keisri saatsiwad  ka keiser Friedrichi lesk ja Transwaali president Krüger leinapärjasid. Bukarestist. Põrnikate sadu. 8. Juulil teatati Galatsist, et sääl öösel suur must pilm linna üle läinud, millest süda öö ajal põrnikaid maha sadanud. Bukarestis on järgmisel ööl seda» sama tähele pandud. Arwataw pilw pole muud olnud, kui määratu suur põrnikate parm, kes päälinna  heleda walguse mõjul ennast maha lasknud ja selle läbi põrnikate sadu sõna tõsises mõttes sünnitanud. Põrnikad, kes kõik inimesed uulitsatelt  ja aedadest põgenema ehmatanud, on juuksuputukate  (vurabiäassm) seltsist, kats tsentimectrit suured, süsimusta, aru korral ka mustjaspruuni märwiga. Need põrnikad tulewad igal aastal, enamisti aga alles Augusti kuul, nähtawale, kuid palju wähemal armul. Sarnane põrnikate sadu olnud Bukarestis juba 1870 aastal suwel, warsti selle järele, kui Saksa-Prantsuse sõda alganud, ja sellepärast nimekamad rumeenlased neid prusisnllslcs  spreisillSteks). Et aga nii rohkel mõedul põrnikaid maha sadanud, mõned uulitsad olnud nendega sõrmepaksuselt kaetud pole enne meel nähtud. Hispama-Amerika sõda on lõpukorrale jõudnud, rahulipud lehwiwad. Madridist tuli 2S. Julil sõnum, Hispania waiitsus olla kõik Ühisriikide  rahutingimised wastu wõtnud ning sõjaliku  tegewuse lõpetamist palunud. Tund on tul» nud, mil Hispania oma päratumate asumaade miimaStest jätistest murtult, maha peksetult, peab liikuma. Hispania peab ilmasoost, kubu ta 400 aasta eest kõige suuremal wõiduhiilgusel, maid wõites ja rahwaid murdes, tungis, nüüd tühja kukruga ja tolmusse löödud uhkusega taganema. Ühisriikide rahutingimised on waljud, aga wõidurikka  sõja läbi nii hästi põhjendatud, et üksgi suurriik nende waStu oma häält ei tõsta. Kuna need tingimised Ühisriikide poolt rahu-wahemehele. Prantsuse saadikule Cambonile, enne ametlikult ette oliwad pandud, laskis president Mac Kinley nad ka omapoolsete seletustega üleüldiselt teada anda. Tingimised on pääasjalikult järgmised: Rahalist svjakuulu Ühisriigid ei nõua; Hispania kaotab aga Kuuba ülcmwalirsuse ja saadab säält oma sõjamäe kohe ära; Portoriko saar ja kõik muud Hispania saared Lääne-JndiaS, niisama ka üks Ladroni saar, saamad Amerikale, kuna ka Portorikost Hispania mägi kohe peab lahkuma. Filippinidel jääb Manila linn sadama- ja lahega rahuleping otsuse peab määrama. Need tingimised  mis lugejale osalt juba tuttawad oliwad, on rahulepingule päaaluseks. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, IV. AuguStil. EeStikeeli jumalateenistusi ja lauarahwa ivoituwõtmist  kellu '/sl2 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal kellu 2 pääle lõunat. M 32 Saarlane. 1898, WaStutoja toimetaja Hartwig Eah, e»uck. vee. xvi.