J, Kes Mult usub Zumalsi Ja tarwitab ka rusikat, C! see ei Uiwa! ehitand." Wabameelilaste lehed ütlswad, ses olla WabüWeelife erakonna  äratamiseks kirjutatud. Zunkerid (Adelmehed) olla ikka oma kasu eesi wõidslda oskanud; Nltramontanlased kiitleda «võitlemisega oma kiriku eest z Centrum nimetada ennast uhkusega kiriku gardiwäew ja Papsti mtsawäeks. Ainult Liberalismus (wabameel) olla alandlikult leppinud. Walitsust tuekada, kui see wõimalik olü Oleks LiberaWmusel  ikka tugewam srljarvod olnud ja paremad küünarnukid,  mitmed wägewad meh?' otsiksiwad nüüd rohkem wassaku poole kn! keskpaiga (Cmtrumi) sõbrust. — Keiser Wilhelm näib wäga heaste teadma, st Dr. Fromme!, üks waga khrisilik mees, ka naljast aru saab, nagu wagad Khristiased iialgi nukarlased ei oss. Kahjuks on Liberalismus  ennast sagedast Ceutmmist köie oisaZ Würst Bismarksi wasta wedada lasknud. - SaksaMaa Põhjamere ja Idamere raudades on lumi talweorasetele palju kahju teinud. — Baier is on Jürikuu keskmiste (esimeste) pääwade sees talws-msu, talwe-rukki, ta!we-odra, talwekaera,  rapsi ja härjapea-orased, niisamati humalad, läbi kõige maa head, heinamaad ja külwatud loomatoidu orased  wäga head olund. — Ida Waldtmmmi mõrtsukas Mecklenburg'iS, Richter, on Dreilühowsis Wittenberg'! juures kinni wöetud. Austria-Ungrumaalk Jürikuu 17. (5.) pääwal, enne lõunat kell 10 ja 40 min, tuli 8 ait> achi ' S uuest? maawärisemine; kohtute aruandele zärel oli umbes 98 protsenti majadest wigastatud. Kõik liikumine oli seismas,  sõeawägi walwas uulitsatel. Hiljemini tuli wad wee! mitu korda löögid, üks kõige raskematest löökidest oli Jürikuu 20. homikul kell Abitööde kaitsemiseks oli ükS kompame piomerisi saadetud. Ka kohakond Vodic oli pea taieste hawitatud, kohakond Kassaris  palju kahju saanud. Punaristi-sells, Wien'i Rahwaköökide-seltS  ja Wien i Psastmise-selts haigete ja nätjatsete eest hoolt. Ikka peale tunti uusi löokisi, kaht õige rasket Jürikuu 23. (!1.) pääwa homikn!. Enamist kõik majah piawad maba kistud ja uued nende asemele ehitatud saama. Ka rohkendatud pionierid ei ole palju aidata wöinud; rasked wihmasajud Zõhkusiwad laastatust ikka weel suuremaks. — lõhkus ükS püssirohu-kärgatus Jürikuu 20. (8) pääwal söelumise-maja ära. Kaks töölist olla raskest, 2si kergemast  «vigastatud. — Zara juures. Dalmatia randas. jooksis aurulaew sMiramar" Jürikuu 20. (7) pääwal Gruizza saare juures sihkuds peale ja kiil sai lõhutud; laewa psastü ei olnud wõimalik. Meestekoud sai saarele wiibud, muist lasWa-riistu ka. MZeAekond saab Selvele  wiidud. Tolli-aurulasw tuli appi, asju wälja koristama. Rootfi-Norramaalt. Frankfurti Zeitung" kirjutab ustatawate sõnumite järel Rootsi-Norra tülidest ja kiustlemistest: meie kõige kindlusega teame, on Kuningas Oõkarsil wäga knrwad mõtted ühenduse-pAZrj (krtsiS) kohta: tema kardab, et see wäga kardetawaks kaSwab.  Plaks tüli.asi mhu-murdmiseks Roo tst maa ja Norra, maa wahel kasw >ma, siis olla Kuningas Oskari taga. nemist ! h r o n i pealt oodata; tema on omaks juhtsõnaks  «võtnud: ,Wend rahav.Ste hea käekäik", ei wölakS aga wist mitte waslatamift merise kokkupõrkamise eest nende wendrahtvasle wahel oma peale. Kroupriuzil, kes Ühe seesuguse ettetulemise juures thrvui peale saaks, ei ole aga mitte wäga lahket meelt Norramaa wasta ja wist ei saaks tema ühegi kaubaga järel and na. Rootsi Kindralstab  (sõeawäe ülem juhatus) kinnitab, et Norramaa täit, mine Rootsi sõeawäega ilma raskusteta korda laheks, Chrisiianig ja Dronheim wõiksiwad kae-ümberpööramisega wöekud saada. Stockholmsis saadakse aga wist aru, et raskused pärast maa sissewõtmist wM õiete peale hakkaksiwad."  Sellepärast wöjda ikka weel loota, et tüli, mis küll Kuninga ärareifimise läbi Christiauia'st ja ütewai- Mustatud wastawötmise läbi Stockholmis teritatud on, wiimaks ühe weike zarelandmisega wõiks lepitatud saada. — Kui aga karta ei oleks, et Norramaa tmsulaste isu seda ,weilet järelandmisi" süles, mitte suuremaks ei kaswa! Inglismaalt. Jürikuu 23 (11.) pääwa! reistõ Kuningapraua  V ictoria NizzaP Darmftadt'iSse. WakShallis  oliwad kõik kohtute-ülemad ja Prantsusmaa sõeawäe pool! saadeti Inglismaa Kuningapraua sõeawaelise suuandmisega  teele. -° Koburg-Gstha Herzog Alfred (Edinburgi Herzog) ja tema poeg Prinz Alfred, tuliwad Jürikuu 22. (10.) pääwal Londonisse. -- Inglismaa ssealaewuölik mis kanali - piduks KielLsse läheb, saad Wene Admiralile kutsumist wöerusele Spiihead'«S, wiima. -- Inglismaa ei saada ennast mitte teiste Europa-riikibega  China-Zapani lspimse-kauba sisse segama. Kui Ministrid ka sõea lahtiminemist keelata katsufiwad, siiski ei arwata nemad, et tehtud lepüuse-kaup Inglismaa tärwitustkle  Zda-AflM kahju teeb. —- Indias kestis «võitlemine  Tscbilralst linna all ikka weel edasi. Kodurahwas oli selle linna ümber piiranud ja maa alla kaewalud koopaid  mööda 30 jalga wastide ligidale jõudnud. Senna sai abi saadetud ja kodurahwas olla jälle ära aetud. Inglastest olla 39 Meest taugenud ja 02 haawatud. Ka Kindral Roberlson on haawatud, üks ohwitser surmatud. — Inglismaa aurulaew ,Haisen" tuli wigaga Jürikuu 19. (7.) pääwal Gibraltar'! sadamasse. Arwatakse et see mere põhjas hukka läinud Spania soomusiaswa Regents" kere waSta tSukanud on. Spania Soeaminister on ühe soealaewa senna walwama  sa«tlmd, et ks weel teised laswad kahju ei saaks. Prantsusmaalt. SõeaminiSler on aSjade-käigu üle aruannet kuulutanud. Prantslased  olla Amdahimauue linna ia ühe weike kantsi Mahabo  juures sisse Võtnud. Viimases wöillemises olla Howalased 3 meest ja 2 suurtükki kautmmd. Jürikuu 3. (Paastukuu 22.) pääwal on 4 jalawäe-kompanied ja Z suurtükiwäe-jättlusi Kindral Metzinger i all Mindame juures  ühe kindlustatud laagre sisse wõtnud, mida 3000 Howalasi kai ts esi wad. Howalastest olla umbes 100 langenud  ja palju !e«si «vigastatud; Prantslased olla 3 meest kautanud. M tmet? sõnumi e järel ei olla Prantslaste wõitteMlne Madagaskar is koguni mitte kerge. Howalased  ise «võidelda õigest jõuust wõeraste waõla, neil olla head sõeariistad, mida nemad tarwirama õppinud on ja Kuuii-.gaprana Ronavalo ärritada rohivast salaja ikka peale waslapanemisele, künni wiimane Prantslane suunatud  on, kui tema ka amalikult ennast juba ammu Prantslaste  alla heitnud ou ja rahwa wastapanemist mässamiseks  oma enese wasta nimetab. JngliZMaa ohwiöserid, kes Howalasi läniu? luhatasiwad. on nendega tülisse saanud  >a neid oina enese hooleks jätnud. Aurulaew ,Cha teau Iqnem", mis ühe bataljoui ineresoldatilega MarsMesit  Madagaskari teele läinud ja teel PI)i!iMMe's weel 400 meest peale wõtnud oli, olla suures hädas, lllewaatamise-kommission tahtnud küll weel parandamist selle laewa kallal ette wMa, aga Sõea minister käskinud kohe teele minna. — P a r i s Vi s on hobiMe-raubtee kutsarid suure karaga koosolekut pidanud sa tõrkuma minna nõuuks wõt ud. kui neile mitte rohkem palka ei mak ela ja neid aNetniktnsi lahti ei laSta, kes nende wiha all seisawad. Ühest ara minnes on nemad neid ähwmdadanud,  kes ii su de lõikumisest osa ei wõta ja kõiki kutsunud, hobuste.raudtee «vankreid ümber lükkama ja lõhkuma. Juba oliwad nemad Jürikuu 23. sl 1.) pääwal lõhkuma hakkanud ja Politseiga kokku põr'anud. — E h a! e n s s « r Marnes põlev Jürikuu 23. (11.) pääwa! Kunsthandwargi-kooli  pu iseppade-wärkluba maha. Kahju on peale üks million franki snur. Jtalia'ft. Jtalia on sõnumid tulnud,  et Tigrinlaied Schir'! maakondaS ennast suurel hulgal alla heidawad ja Aghame's kõik rahul on. AI-- bara-iõe ääreS, umbes 30 Mvmetret KaSsa!a'st eemal, oli kokkuoõrküiuine ühe poole Jtalia kompame za 300 Derlvischi  wahel. W imas kest sai wad 12 surmatud, mitmed haawatnd ja teised laiali pillutatud; Jtallalased ei ole kahin saanud. Ras Mangascha oli wähese kaaTkounaga Tembieu is. Kindral Baralieri on korda 'aatuud, et Lazaristlased  (üks Roma-Kalholigi eransulaSke-sellSkond) ka Agha«ne'S kirin teenistusele lastud ei saa. Apostli? Präfekt  Michele de Carbonara on Abessiuia apostlikku Vicari ametil Adigrad''s ja Ali!icne.'s oma kätte wõluud Jtalia  Walitsuse poolest on kinnitatud, et Jtalia'1 ühtigi Wene mirizate-rongi wasla Abessiuiaw ei ole. — Jtalia Wal-tsas on Wene Walitsnsele ette pannud, kaht w oi im eest Nomasse saata, uuenduste üle tollides, uimelt apfelsinide. sidr nite, õli ja waäwle tollides, nõnu pida a. Rooma lehed ootawad lahket «vastast — Edastkaebamise-kohtus on kohlmosiuS endise Minister Giolitti wasta. dolumentidekõrivalesaatmise  ja laimduse asjus, tühials ,aõ«Ste!nd. Giolitti on Parlamenti-liige ja sellepärast on protsessiks tema wasta Parlamenti luba larwiS. — No «na Präfekt on kõik awalikud kogud, rongid ja kõ«?ed Svzialistlaste- pidul, Lehekuu I. (Jürikuu 19.) pääwal, ära keelanud. — Jtalia Põhja-raudtee rong põrkas Jürikuu 20. ( .) pääwal Eastellanza wakshallis ühe kaubarongi wasta. WigaStalud saiwad 15 inimest, nende keskiS 3 raskest. Spania'st. Parlamenti kom missi on seaduse-andiuiseks Separatistlaste wasta (keS ovia maakondasi riigist lahutada tahawad, nagu Aragonialased Prantsusmaa piirel), on nende wasta neidsamu seadusi heaks arwanud, mis Anarchistlaste  wasta antud on. — Jürikuu 17. (5.) pääwal on Madrid'tiS pidulikku Jrnuala teenistust kreuzer ,Neina Regent?" peal surina saanud inimeste hinge-õuuislusekS peetud. JuureS oliwad Knniugapraua-walilseja, PrlnzeSfid,  Di plomalika-korpnS (Saatekonnad), Ministrid, Kindralkond,  pal;u Senat ori st za Parlament-liikeid. Senatis on nöuukS wsetud, surma saanud meremeeste järeljäänud omaksetels weel üks MZta nmds palka wälja maksa. Nii elaw, km ssawõtMine Weaemaa! ja mujal pRussalka" hukkaminemise juures oli, ei näi Spanias osawõtmine Regent?" hukkaminsmise juures mitte olema, kas ometigi ka 420 inimest surma laitvad. Türgi riigist. Kypros'e saarel, mida Inglased Viimas?  Wene-Türgi sõm jäxgss, Türgi Asta-maade Kaitsemiseks"  ,aeglaselt" oma walitsuse alla wõtsiwad on suurt rahwa-kossoletut peetud ja Inglismaa Walitsust yatuds nõu uks Mõstud, seda saart GreelamMs päriseks Mdü. Ses tegi sumt kahinat; Türklaste ja Greeksaste wahel kardeti kiskumist tulema. — JpekM on sõeawäge suurtükkidega  P!ewa'sse saadetud, endise abiks, Montenegro piiret Wbanlaste eest kaitsema. Seal olla ka üks kokkupõrkamine  olnud, mille järge weel selgest ei teatud. Mitmed  inimesed, mndx keskis ka mitmed naesed olla surmatud,  teised haawatud. Linna olla ssmwägi oma «valitsuse alla wvtnud. --- Diheddas, ArabiaH on khoisra kangemaks  läinud. QuamniZnss Punamere ääres surm 00 pilgerit pääwas. Serdi«'st. Uus Skuptschiua walimised on rahulisemalt mööda täinud, kui amari. WMsuse-emkond olla igal poole! wõitu saanud. Kuningas Aleksander reisis oma isaga Jürikuu 22. (10 ) pääwa! Nischlsss, kuhu kõik Ministrid  SkupJch-na arwamisekS läinad oliwad. Kuningas on waimuslnsega teretatud. Kuningas Milan'ile saada tähtsad aastaraha päritud. — Asalehe toimetaja Andra Ristitsch on Montenegro Wü ski ema tsutamise pärast kolmeks kuuks wMgi mõistetud. Kulgarm'st. Prinz Ferdinand on ühe Makedonlastefaatekozttia  wasta wõtnud ja laitnud, st seal tülitsetakse, mis pahandust Türgi riigi ja Bulgaria wahel teha woib. Taatekond on seda tähele panna lubanud. ----- Bulgaria ja Austria-Ungrumaa wahel on kindel lepituS tollide ja aktsiside asjus tehtud. Rummüu'st. Jürikuu 24. (12.) pääwal oli DonaR wesi ikka weel kangest tõusmas. Braila's oliwad linna madalamad jäud wee all; Chirnaga Wa oli wes taga kinni. Tacargana külas oliwad neli inimest ja palju loomi ära uppunud. Gimgewo sadama lõhkumist kardeti. Ma-Äsia'st. Lepitus Ctzina ja Jaapani wahel on nüüd mslemite riikide wolimeeste kestis tehtud ja nendest alla kirjutatud. Kinnitamine jääb WaMsuste hooleks, nagu ikka seesuguste tallitust? jmiTes, ja peab kahe kuu katkus tulema. Cvina on igas tükkis järel ammd. ainult  selles mitte, et pealinn, Peking, wserastele ZauZaajamisekS  awatud saab. Chiua maksab 200 millioni taeli (375 ttiilliMi kuldrubla) sõeakulu. Japan saab Port Arthur'! sadama-linna Liao-Tougi poolsaarega. Formosa saare ja õiguse peats endiste weel wiides sadamas kaubelda,  saab õigust ChinM wabrikuid asutada j. n. e. Port Arthuri külge langeb ka kõik ses jagu Liao-Tongsi poolsaarest, mis sellest linnast mere pool on. Tahtjas on Formosa saar, 700 ruut-penikoormat (34.300 ruutwersla) suur, umbes neljas jagu suurem, kui Belgia Kuningriik, omast kohast aga Chiua teiste jagude wasta wähe elumhwaga,  miile tais neli milliom hingega. Maapind on witjakas ja maa alt kae iva takse mitmesuguseid mekalliM hõbedat, waske, kiwisüsi. lina ja soola. Kaswatatud saab sukrmroogn, riist, tubakast, theed. kampserit. Meisad aimawad  kalleid tarwispuw, uimelt muftpaud (Ebeutzolz) ja teak-puud. Korralise walitsuse all wöib see saar õitsema hakata, on ka tahtjas laewasõitude kohta Waikse-meres ttlmett Põhja-Asta (S berJ ia Lõaue-Ana (India) wahel. Nüüd ela wad seal taltsilamata pool-uietsatised rööwimiseft ja nälgimisest. Nüüd hul.mwad seal kargunud soldatid ümber oüwad Jürikuu 23. (!!.) pääwal !Uba 25 mi, mest. nende ke ?!S 2 oh oirjeri. ara t pttttd. 50 '.vigastanud.  — Kas see Simonoieki lepitus maksma pandud wõi nhegis KongresW sa-itud saad. nagu San Stefano lepitus, seda on ära oodata. Leaemaa, Sakjamaa ja Prantsusmaa vn oma wasla rääkimist zuda ette pannud. IngtiSmaa oli tamne «varitsema jäänud, kas ehk saagilägajad  riidu xi lähe, kus ehk siis parema kasu omale näidata «võiks. — Chiua Süea-erakond on wäga tige Li-Hnng-Tschaugl peale, nimelt mitmed .Kindralid", teS koda edasi pidada nõuu anuawad ja päriwad. Pehme diwani peal, paksuks nuumatud naeste keskis, thee-lasS ees ja opiumi-piip käes, niisamati ?a soldatile halastamata nuhtlemist pealt waadates. seal woib uei! .Kindralitel" wahwust küll olla, aga lahingi-platsil peidawad nemad oma kallist elu, isamaa edaspidiseks kaitsemiseks, kraamides ja teiste redu-paikades. Li-Hung-Tschang. see wana rauk kes ka nüüd raSkes palawikkus higistad, on iseäranis sellega suurt tarkusi ükesnäitanud, et tema Zapanlaste tungimist Peking i peate eemal hoida oskas, mis wist sea! ja kõikis Chma's mässamist, KeiSri ja tema sugukonna  äraajamist, wahel ehk ka ,Taewalise riigi" äralõhkumist  ja sellega Europa ülewoolamist sopawoogudega"  lähendanud oleks. Kergest wöiks aga juh- et kõik süü tema peale aetud ja temale Ksigekörge.