)peale ja jõudfiwad kell 3 pärast lõunat WyborMse. Maäletulemtse-platstl saiwäd Majefiättd üheS lippudega ja «Äheliste wäänikutega ühtest ehtetatuh pawiljoni juures Soomemaal Kindtal-kubernörist, Wyborg'i Kubernörist ja sõeawäe ülematest waõta wõetud. Seal oliwad ka auuwahtd.  Pawilijoni ligidal oli auuwäraw ehitatud. Majeftätid  läkfiwad maaletulemise- platsilt läbi Kirotschnaja ja- KathariÄa-uülitsa Õigeusu kirikusse, kus lühike Jumalateenistus  peetud sai. Kathedralist wälja tulles sai Majestätidele  Õigeusu wennaStusest soola ja leiba Hõbewaagna  peal antud. Läbi Aleksandri-uulitsa fõitfiwad -Majestätid siis Kubernöri majasse, kuS Walitsuse-ametnikud  waSta wõetud saiwad. Siis läkfiwad' Majestätid rahwa waljul hõiskamisel wakShallisse, kuS Majestät Keisriprauale ja Suurwüröti-prinzeSfile uhked lillekimbud Wene ja Soome rahwawärwiliSte paeladega antud saiwad. Platformt peale aStudeS andis ükS pime naeSterahwaS ühe'korwikese lilledega jq ükS seas elaw kingsepp andis Majestät Keisrile paari Soome rähwa-kingi. mtS lihtlast andeid Majestät Keiser lahke heldusega waSta wõttiS. Kell 5 aeal jõudis Keiserlik rong Wtlmanstrandst lige- Male, kus linna eeS sõeawäe muufika-khoriga, aga ilma püssideta/ ridaS seisis. uulitsad, kust Majestätid  läbt läksiwad, oliwad rahwahulkadega täidetud, kuS jNureS kohalised tuletõrjujad korda ÜleS pidafiwad. Raudtee-perroni  peal oliwad wasta wõtmas: Soomemaa sõeawäe  ülem, tema abiline, linna eestseisjad. Soome batallionide  ülemad; üksikute sõeawäeäjägude Wene kommandörid  jä linna naeSterahwad. Seal oli ka Soome gardi kütttde-batallion lipuga ja muusika-thoriga, mille wassakul ?4iiwal ordonaNzid aset wõtnud oliwad. Kaugelt kostwad hurrah-hüüdmised kuulutasiwad Keiserliku rongi tulemist ja kui see kinni pidas/ kostis kommando suuandmiseks, lipp teretas ja muusika mängis marshi. Kui Majestätid  oma Kõrge perekonnaga wagonist aStusiwad, sammus  Majestät Keiser Soome küttide-batallioni mundreS auüwahtide rida mööda ja teretas neid. Muusika mängis  Wene rahma-läulu, mis peale auuwahid zercmonialmarschiS  rongides mööda läkfiwad ja Keiserliku tänuga - oma tubliduse eest auuStatud saiwad. Siis wõttiS Majestät  Keiser linna eestseisjate teretamist wasta, kuna Majestät KeiSripraua Kindral-kubernöri abikaasa ja tütre poolt teretatud sai ja Bütgermeistri abikaasa käest lillekimpu  Wene-wärwiliste paeladega wasta wõttiS. Niisamati  sai ka Keiserlik Kõrgus SuurwürSti-prinzess Ksenia Aleksaüdrownale lillekimp' antud. Selle peale aStufiwad Keisri Majestätid tõlda, nende Kõrge laste saatmisel ja - sõilfiwad üleüldise hurrah - hõiskamise kõlal paleesse. Õhtal kell kaheksa oli Kõigekõrgem lõuna°laud. kuhu Majesiätidc kaaskonna liiked ja üksikute sõeawäejäutuSte  ülemad kutsutud oliwad. Wihmane ja segane ilm selgis waSta shtat. Linn sai auutuledega walgustatud  ja säras tuhandetes tuledes. Majade aknate! - ja? uulitsatel läikisiwad kirjud paberi.latornid, gaaslämpi  Vntdl.j.- -n. e.' Wana kasarm, kus sõeawägi korteris seisab, läikis jsßrams hiilgawas Aeg-aealt leekaS Bengali-tuli üles ja järwelt tõustwad raketid. Heinakuu  25 pääwal, homikul kell 10, oli Wilmanstrandi MarS-tväljal kahepooline manõwer Majestätide Kõigekõrgema!  ligiolemisel ja kell l pärast lõunat Kõigekõrgem homiku-laud, kuhu üksikute sõeawäe-jägude ülemad kutsu  tüd oliwad. - Pärast homiku-lauda läkfiwad Majestätid Jmatra-joale ja tuliwak õhtal kell 40 Wilmanstrand isse Z tagasi. Heinakuu 26. pääwal oli jälle Kõigekõrgemal - ligiolemisel -purad Mars-wäljal millest mitmed -sõeawäejäud  osa wõtsiwad. Pärast paradit käisiwad Majestätid Õigeusu kathedraliS, rahwakoolide käfitööde-näituse! ja Soome dragoni-rügementi kasarmis. Kõigekõrgemale homikmlauale oliwad sõeawäe üksikute jagude ülemad  kutsutud. Kell 1 ja 45 min. lahküsiwad / ' M aje st ä ti d ja K e is e r l i ku d Kõrgused SuürwürS-tid  Georg ja Michail Aleksandrowitsch ja SuurwürSti ptinzess Ksenia Aleksandrowna Wilmanstrand ist ja jõudfiwad  õhtal kell 7 Peterburisse, kust Kõigekõrgemast- nemad Balti raudteel PetechofstSse — Wiimane  sõnum Keiserlik Kõrgus SuurwÜrst Auu - j ä rj e pä r i j a retsust, Heinakuu 29. pääwast, on järgmineKeiserlik  KõrguS Suurwürst Aunjärjepärija jõudis  heile Busuluk'iSse,kuS Samara ja Ustmt Kubernör, Wladimiri Piiskop, Samara, Ufa ja Buluki linnade ja maakondade eestseisused Keiserlik Kõrgust waSta wõtsiwad. Pärast lühikest ülespidamist reisis Ketserlik Kõrgus? UxalSki poole edafi. Reede homikul oli OrenburgjS Kasakate-wäe saadikute waStawvtmine ja sõeawäe ülewaatamine. Õhtal oli wõtdusõttmtne, miS peale Keiserlik KörguS ühest lauast osa wõttiS, mida linna klubeS anviS ; wiimakS oli Keiserlik Kõrgus Keiserliku neiude-kooli maa-majaS ja reisis siiõ raudteel edasi. Serbia Kuningas Aleksander jõudis Heinakuu 21. pääwal PeterburgstSse. (Ligemad sõnumid tulewad järgmises numreö.) —Herra von Ruckteschell'i suitsuta püssirohu wabrikuS,  Bjeloostrowi jaama ligidal Soome raudtee ääreS, kargaS Heinakuu 11. pääwal umbes 4 puuda püssirohtu üleS. Kuiwatamise-ruum sai lõhutud ja ühe kohalise teenija naene surmatud. KaS õnnetuö kurja käe wöi Hooletuse  läbi tulnud, seda ei teatud. Tulekahju all seiSnud rahwa heaks Aleksin'i linnas Tula kubermangus, onMajefiät Keiser Seespidiste asjade Ministri aruande peale kõikiS riiktS armuandeid korjata Kõigearmulikumalt luba annud. Kange köue-müriõtamine> miS Heinakuu 12. pääwal  üle pealinna läkS, ei ole mitte kahjuta möödaläinud. LinnaS ei ole küll suuremat kahju olnud, kui et üks korsten  Rotschensalmski pereulokiS lõhutud sai, aga Kolpino'S lõi wälk Ust-Jshora laagris kaks soldatit maha. keS seal wähi peal oliwad, ja wigaStaS kolmat.Mölemi surnukeha jalaluud  on mitmeS paikas murtud ja pead tundmatakS tehtud. M e tsa -k o rpu se parki s leidis ükS noor meeS hiljuti ZakS metall-pcnnalit, miS endiste. 40 rudlaste paberrahadega, kokku umbes 3000 rubla wäärt, täidetud oliwad. Et need paberrahad enam käimas ei ole, stiS wõtsiwad need ainult wee! RiigibanktS uute waSta «vahetatud  saada. Senna läks leidja, pidi aga ilma loodetud õnneta tagasi tulema, sest kõik leitud wanad paberrahad oliwad järel tehtud Soomemaalt. Nälja häda pärast, mida Weuemaa tulema kardetakse, hakkawad Soome lehed Soomlast appi kutsuma. ,Wiirupin Sauomat* kirjutab omas numreS Heinakuu 15. (3 ) pääwast: .Saagu Soome rahwas kui ükS meeS üleS tõuSma. häda -kannatajate Wene wendadele appi tõttama, sellega näidates, et kui ka meie jõuud suured  ei ole; meie tahtmine fiiSki hea Selle peale kutsub see leht korjanduse-komiteest asutama, keS M eest hoolt kannawad. loodab/ et kõik Soome lehed abi toimetamist  oma peale wõtaivad ja lõpetab oma kirja sõnadega: , Meie ei pane seda Soomemaa rahwale mitte ainult kui üht palwet südame peale, waid kui üht kohust." Ehk aStub ükS seesugune kutsumine, kui Wme maarahwa häda tõeste suureks läheb, ka EeSti rahwa ette, kuida seda juba enne on olnud. Meie soowtme, et stiS ka EeSti rahwaS jälle oma kaasalamate häda jõudu mööda kergitada püüaks, rõõmsas osawStmiseS. öösel waSta Heinakuu 20. pääwa on raudteel, Davidstasi jaama juureS raudtee-õnnetuS olnud. Peterburg'ist wälja sõitnud reifijate-rong jooksis ühe sõeawäe-rongi  peale, mis wähema kiirusega sellesama tee peal sõitis. Surmatud on 1 soldat, raskest wigaStatud 45 soldatit, kergest wigastalud 3 pealikut ja 49 soldatit. Wilna st. Hiljuti sai kasulaenaja, Juut K. kaheks aaStakS Wilna linnast ja kubermangust wälja aetud. Nüüd on üks teine kasulaenaja, Juut T , käsku saanud, kaheks aaStakS Wilna linnast ja kubermangust wälja minna ja temale on ainult 7 pääwa oma asjade korraldamiseks aega antud. Juut T. warandus on 400 000 rubla suur ja tema ja tema pojad kaSwatasiwad seda ikka-peale kasulaenuga.  laenasiwad hea meelega weikemaid summast, 100 kuuni 300 rubla/ wälja ja wõtsiwad selle eest aastas 420 ja rohkem protsenti kasu. Minsk'ist. Hiljuti jnhtuS MinSk'tS M arusdaye õnnetus, mis ettewaatamisele noomib. Üks Juut tahtis taewust wett wõtta, ämmer läks aga konksust lahti ja kMls laewvi- Wut! pakkus ühele mWaminijale kingsepa sellile 20 kopikat, kui tema ämmre jälle- wälju tooks/ keS sellega -rahul oli js kartsaga Haewu läkS/ Weel ei Mud tema aga wee pinnM jõudnud/-W pWga Mspidi alla kukkuS. Mahwast Mukohe seyna kogunud, .kukkumist-Brwati  etlewaatamise puudusest tulnud- olema ja ükK teine ruttaS esimesele appi. Temaga, kolmandemaga ja neljandemaga  läkS lugu niisamati, wiieS oli ettewaatlikukS saanud  ja pööraS poole tee pealt NüÜV Mast hakati õnnetumaid köitega wälja kiskuma, mtS ka natukese aeaga korda läkS. Arst sai kutsutud ja tegi elustamiseks katseid, miS ainult ühe juures aitafiwad, aga ka see on lootuseta haigeHja arstidel on hirm tema möiõtuse eest, kui tema ehk ka elama jääb. KakS Juuti ja üks Khristlane, Viimane  MisiSkt Priitahtliku Tuletõrjujate-seltst liige, on sedawiifi  teadmata, et kaewudeS ennast sagedast kihwttsed gaasid  koguwad/ surmaZfaanud. Nemad olid selleS ° gaasis läkaStanud,  enne kui wee-pinnale jõudsiwad. - i Moskwast Serbia noor Kuningas on suure lahkusega ja suurte pidudega Kindral-kubernöri, Keiserlik KörguS Suurwttrst Sergei Aleksandrowitschi, linna, seltskonna ja rahwa poolest waSta wõetud. Slawt beategewale seltsile saada Serbia Kuningas üht kallist püha-pilti kingituseks toomal Odessa st. Selle suwe palawal aeal on palju hulludest  koomadest kiStud inimesi Odessa bakteriolgika hospidalisse  toodud, kus neile marutõbe lahti Minemise wasta maru-kihmti sisse pritsitakse. Igal pääwal tulla 8 künni 10 kistud inimest hospidalisse, kus neid sõnüm-saatmise aeal ligi 40 kooS oli, kes mitmesugustest marutõbiStest loomadest kistud oliwad. Kõige kardetawamad ön hulluist huntidest kistud haawad, sest et need iseenesest juba raskemast  wlgaStnsed oa. WiimaSte pääwade sees tuliwad Kijew'ist 8 inimest, kõik ühest hullust hundist kistud, keda wast rohkem kokku woolanud . talupojad oma surmariiAatega  surmata oliwadsuuitnud. Selle looma pea sai hospidalisse  toodud ja sellest leitud, et tema töeSte marutõbeS  olnud on. Krimmist. Heinakuu 3. pääwal, kus pärastslõune efimeSteS tundides ilm wäga palaw oli, 35 graadi warjuS  ja 48 graadi pääwa-paistes, ilma tuu!e-öhuta> läkS üle Simferopoli kreist läänepoolise jäu üks köue-NÜriStamine,  kuida seda seal keegi nüüd elawatest inimestest enne olnud olema ei mäletanud. Umbes kell 2 aeal nähti Jaila- mägeStiku täänepoolifelt jäult üle tina-karwa pilwerünka  üles tõusma, mis lääne poole läks Pea pärast seda ilmus wastasel poolel ka üks suur pilwe, mis otse esimese waSla läks ja kell 3 -aeal/ kuS mõlemad pilwed ennast ühendanud oliwad, läks hirmus maru-Nul lahti, mille järel kohe pilwekatke-sarnane wihm ja kange-rahe määratuma wsimuga tuli. Suured puüwiljMiad ja wiinapuu iStandused ) kenas Alma-aasus, saiwäd marust hirmsast laastatud, iseäranis wima-kobarad, puuwili ja keeduwili. Isegi wäga Manad ja suured wallpähkla-puud, mis juba mõnda maru wälja kannatanud ei j suutnud selle keertuuie waSta seiöta, saiwad muist mMtUd, muiste Mrtega  wälja kistud. Kahjud on wäga suured/ mmelt witnapuude iStandustes, wilja-puudes ja puukoolides/ nenda et parandamiseks aastad ära kuluwad. SMred on ka puuwilja-kauplejate kahjud,? kelle warandus ühe tunniga häwitatub oli; suur peremeeste kahju, kelle sissetulemisel» aastate peale wähendatud on. Aga ka põldudele on maru suurt kahju teinud, wilja-aunasi lautauud ja lahti puistanud,  mis peale wihm kõiki läbi ja läbi märjaks tegi) ja hulk wilja kvhawatest wooludest alla aetud sai/ muist mullaga segamini. Linna ligidal oti maru üht 2l) aastast  noort meest wankrest kiskunud ;a nii kange Võimuga wasta maad paiSkauud. et teda surnult üles leiti. Maru jahutas õhku nii kaugest, et järgmisel ööl ainult 8 graadi sooja oli/ , ' - Wssaisoo qonsxLvio, -- õ»ro /eorxors «LÄI. Trükitud Liu df » rd't P litj »t» juured jo kuluga » » »? toimetatud ia poolest selle aasta „ , M« Leitmjekuu 24., 25/ ja 26. pääwal. ProAram: Loomanäitus töugloomade laavaga. Kodutöö. Wõidukitndmine. > »«!<)!.KleSanvoid. wötavuwaSta.'-ja-.annabi-ksM tarnziltfi seletust .--s ' Direktor Ed. Beckmünn, Toompeal, Tartus. Ttadaandmised. Mi« pruukimises, spyle heaste ära-öMtatud),  nÜheasti uued kui wayad saawad õiendatud ja kölwaltseks tehtud. W. waSsesepp ia mctalliwalaja, Rotermantit poewastas. müib ' J. E. Kuhlmann, Kotzebue uulitstiS.' 1? LW P o o k i m a t a 6 Eestimaa raWa > < I on weeli saada ü , 'i t