"s" ' l, E,fln,osek«: lpKhjvs^kSgMo,M<l:!TVT > /rublau .atud. Ka seadus Greeka-Kaiholiigi usutunnistuse rahwakovlide kohta Baltimaa kubermangudes, saada, muudetud.  Nendest koolidest kirjutab Mowojc Wremja": -kooliõpetajate elukord jätab ülepea palju soowida üle, aga ühes seesuguses piir-waldkondas, nagu Valtimaal, kuS õigeusu koolil üks iseäraline tähtsus on, plakS ka iseäralist jõudu tarwitatama, et kool ega kooliõpetajad  wara poolest Mingisugust puudust ei kannata. Tõe poolest, missuguseid kooliõpetajaid wöid mõui tosinat rubla sume palga juures leida? Kas on imeks panna, kui uemad oma ametit kohe maha jätawad, kui kusagil natuke paremat kohta leiapad?! Pea poolel mendest koolidest  et ole oma!enese/?oolimaja ja Need on WNmidesse pandud, millesse ka wähe walija Baltimaa wabadi? oma lapsi saata ei usalda. Seesuguste lugude juures ei ole kooliõpetajad siis ka mille taieste oma ameti kohatised ja «'õue õpetuse-järg ei käi ühe kihelkonnakooli kursusest üle. Kohaline õigensnline rahwaS, enamist wabadikud ja sulased,  ei jõua koolide ja kooliõpetajate heaks ühtigi teha ja linvata ei wõi, et kool fedawiisi oma määratud otstarbel täidab." ,Nomoje Wremja" kostab selle eest, et Riigiwalttsuõ  appi tuleks ja heaste ette walmistatud kooliõpktajake  ja heade koolimajade eest hoolt kannaks. Vallimaa kubermangudes saada kolm uut Greeka- Katholiigi kihelkonda asutatud. ~ Kulda kohalisest paigast kuuldakse, asub Eestimaa Abeli? Kreditkassa Jürikuu! Barou Girard de Soucauton't majasse Pltkal-uulitsal. Wõlb olla, et neil keS iinnaS elawad ja kellel KreditkaSsaga tegemist on, ennast selle üle rõõmuStawad. et neil nüüd enam Pitkaehk  LÜHikesi-jalga üle« ja alla ronida et ole; meile wauadele  kodumaalastele aga, kes meie KreditkaZfat ühekS nii tähtsaks jääks oma kodumaa aealugust piame, meile teeb see ikka oma jägu kurwaStust ja seda ei wõi meile keegi pahaks panna. Truuwuse peale on kõik põhjustatud.  mis anuS ja hea on, ja keS oma kodumaale ja selle mälestustele truuw ei ole, see ärgu kiitlegu ühegi teise truuwnfsga! Kuida pealinnast kirjutatakse, tahta Wangik.ob.adepeawaiitsnS  sel aaStal 1600 meeSterahwast ja umbes ZM uaeSterahwast, k.-s waugitäöle mõistetud on, Sachalitti  saarele saata. Esimestest piawad 300 Paastukuul, teised Leikusekuul OdeSsa'st teele saadetud saama, naeslerahwad  Mihklikuul. —. Plaan Äaltimaa kubermangude maamaksude mu ut >nisek 3 on juba walmiS tehtud ja wiimasel nädalil RMSrathi ette pandud. Juhataja Senati poolest on otsustatud, et wõlglaste  käest, kes era-teeniskuses selsawad, snitte kõiki nende aasla-palka wõla tasumiseks pärida ei wõi, maid seda korda mSSda, mis Lliwimaa Provinzial-seaduse art. 1066 järel riigi-ametniknde kohta maksab. See art. 1036 määrab! l i .Kõikidest eelkäinud artlkleS üles luetud sissetulemiZtest siSseajamise-parlja tasumiseks kinnipandud osa on järgmisel  wiifll määrata: 1) ühe ametniku sissetulemisest, keS aaStaS kuuni milSsada rubla saab, on, kui tema poiSmeeS, kolmas jägu kinni pidada, kui tema aga naesemees ehk lesk kaSicga on - ' neljas jägu sellest summast, niida tema aaStaS Kroonu poolest saab; 2) on sissetulemises peale wiiSsada, mitte aga rohkem kui tuhat >udla aastas, siis on sellest, kui ametnik poismees, kaks wl!el-jqgn, on tema aga naesemees ehk lesk lastega, kolmas jäM sellest summast linul pidada, mida tema aastas Kroonu poolest saab; 3) selle sisseMlemlStest, keS aastaS peale tuhat rubla saab, on, kui potsmeeS, pool, kui aga naesemeeS ehk lesk lastega, kaks wiiek-zägn kinni pidada. Kus abikaasal ehk laglel oma enese, nende ülespidamiseks MM warauduft on. ehk kui nemad abielu-mchefl ehk isast lahkus oms üleõpidamist saamad, siis fmO ametniku sissetulemistest selle maajärel kinni pttttck, mis'polsmeeske' jä lasteta leskede kohta - Seesama seadus pind Md ka wõlglastc kohta maksma, kes era-treMkuses seisawad. - Et põllul öõ-riis t a d e ja maschi na t e valmistamine rohkem eluSkatnd faakS. selleks saada Nahaja  ÄroonumMdeMinisterlumi pMelt üks iga-aastane mnde riistahe ja majchinaie näitus auuhindadega MoskwaS asutatud. . Nnsst. ShiSni" sõnumite järel saawad nende noorte meeste eksamid, kes kui prlilahtlikud 2. iäus. konnast Ä. jänSkonnaD ma sötsÄSe-kchM läita kahawab, sel aastal PaaStukunl, Jaanikuul ja Wiinakmst peekM ... Kõigekõrgema lubaga saawab korjandused ,R«S' salka" peal smma saanud meremeeste järel jäänud oma?- ktt heaks, PaaAtnlnn 7. paawal lõpetatud. Etssetulnud raha mr Memväe-peastabl kätte saata. Tallinnal on üks saka - krK ? ima jast g i - nenud. ,E«At toimetusesse on kaks lehekest  psol-jsMpSlikkude waimnlkkuhe kirjadega toodad," Ma ttvstttmaka ja ilma teilkimaja nimetamiseta, ainult tähen- dusegä, kirjamees '4a !'tM?kija Ms -ja seMma M majaga« tegemist e! ole, Vaid wist Mult ühe pool-segase, muidu Äga ilmasüüta endise kirjaladuja-Spipoisiga, kes kirjatähed kas kokku ksrjanud ehk - ?a Varastanud oni Neid lehtesi on Talliuna-s mitmes paikas leitud. Küünlakuu pääwa õhtal on maja Nr. 243 pöuiygilt Fälksparki-uulitsas, 45 tudla eest, pesu Varastatud.  üleWiiMasel nädalil on maja Nr. 225 ühest korterist  Baltiski-maantee ääres, 20 rubla eest mitmesuguseid asju l Varastawd. Kahtluse all seisab Us tüdruk, e kes hiljuti seal teeninud, kelle juures- ka juba muist nendest asjadest leitud cm. Celluloidi-wabrikust Suurel Tartumaanteel  on chiljuti NV puuda -siatina Varastatud, 163 rubla WZZrt. Politsei wn ühes Vabrikus l muist sellest tinast leidnud. Küünlakuu 27. pääwal on kaabakad talumehe  Ado uuri ära Varastanud, kes Heeringi-uMsab onia-Peatäit wälja magas. Öösel wasta Küünlakuu 25. pääwa on wärktuba Rataskaewu-uulitsas maja Nr. 270 hoowis, lahti lõhutud ja sealt 40 rubla eest mitmesugused  tööriistu ära Varastatud. Öösel waSta Paastukuu 4. pääwa Varastati promenadi ääres Tschumikowi  maja pool raud-wärawat, 45 rubla wäärt. Wiimafe aasta Lehekuul Sibersisse saadetud Zuhan K rima  nn sai wtimafel nadalil Tallinna'S kinni Võetud. Küünlakuu 3. Pääwal warsStati ühest korterist Gränthali majas Müüri-uulitsas, .mis Veerand tundi tühjaks jäätud oli, 5 hobe-lustkasi, mitmed wsikemad asjad ja üks kastike, kus aga õnneks muud sesS ei olnud, kui mõned pääVapildid.  Mltisk'ist, Paastukuu 7. pääwal. Ilmad on enamist kuuni 2 graadi soojad, homikutel külmetab mõni kord natuke. Löukesi kuuldi siin juba Pühapääwal, jKüünlakuu 27,/pääwal, musträäßtaid Nähti Paastukuu 3. pääwal. Iga! poolel näib kewade alganud olema. Heile õhtal tuli Norramaa aurulaew Bergenist hemngitega meie sadamasse ja saab wälja lastitud. Nakwere'st. Uute linnawalimiste üle, mis Küünlakuu  14. pääwal peetud ja milles kõik endised uueSte walitud  saiwad, on endiste wastaste poolest uueste kaebatud. Kubernöri poolest oli üks ametnik saadetud, kaebtuse põhjust  läbi kuulama. Walijad on kaxbtufe-kirja ärakirja palunud ja tahawad laimduse üle kaebata. Hiomaalt on Postimehele" kirjutatud: „Minewal  aastal oli sõnum kusagil aealehes, et Kroonu Kaspia mere ääres maad annab, uutele fisserändajatele ka prii sõidu ja 109 ruhla raha esialguseks elama asumiseks. Selle ssuumi peale Wastwad mõned Hiomaaa mehed Tallinnasse Kubernöri juure, sealt selle kohta selgemat otsust saama/ Kubernör juhatas Mehed Hio-Käxdla KommiSsäri  juure. Mehed tegiwad juhatuse järel. Kommihsär  tunnistas aeglehe sõnumi tõeks ja teatas, et Kroonu neile, keS minna soowiwad, prii sõidu künni Sarapoli linnani Wjatka kubermangus, Wolga jõe ääreS) annab. Wallali rahwast wasta ei wõeta, waid ainult abielu-inimefi.  Iga. täie-ialjfe inimese kohta anta 10 deSsjatini maad, esimesel aastal 50 rubla raha ja 150 maja-planki, hobune, lehm ja 6 lqmmast, ja kahe aasta pärast weel 50 rubla ja 150 palki. Aa osta iga täie-ialise kohta 30 kopikat pääwas sööma-lpaha lubatud, .niikaua kui omalt pullult midagi saama hakkab. Inimesi käib aga hullupööra  Kommissari jUHes, endlh Üles kirjutada laskmas, nii et see enam Magi mahti ei saada., Palujad müüwad  oma maja-kraami ja põllutöö-riistu, kaS Mjoni wiisil  wõi muul teel ära ja ootawad pitki-silmi minekupääwa.  Neisu-himuliste hukkas ei ole mitte ainult maata inimesi ja wabadikkusi, waid tuleb ka suuremaid taluperest  elle, kes stO'iväljä"MnNta' "WWttiMb." palju Postimehe" kirjasaatja kirjast. Omast kohast tähendame, et ''pakkumised õige kutsuwad bsta whiivad,., et aga selle aruache juure mitmes lisada kibedM tarwiS läheb, kiti selle kutse- ÄäStaw'StjÄd'/Mahest "ftnNa' jõudes astju. natuke teisiti leidma.Ä pia, ksti nemad ehk arwWibadj' Esiteks tuleb kstsida, mis tähendab fex, et iga täie-laline inimene 10 dessätini maad saäma Aas saab meeS üksi saajaks arwatud, M Mne ka? Saab mees Üksi arwatud, siis on 10 deSsjatini perekonna Ülespidamiseks liiga wähe.. Meie kodumaal on ükS korraline  talukoht lähistikku 30 deSsjatini suur ja peremehed õlsiwad silSki kõrwalisi teenistusi, mida seal wist mitte leida et ole. Et naene ka käje-ialiste sekka iuetud .ja sedawiisi ka Itt dchsjaiini maad saaks, seda ost waeMt uSkuda, sest Mngede" sekka faawäd Wenemaal Ülepea Mult mehed Wud. Teisek Sei ole Üteldud milla ja kuida asumiseks'nulud laenud, raha ja lootnad, tagasi piawab'  maksetud saama. Et need ilma tagasimaksmiseta autud saaksiwad, seda ei ole wist ' ärwäta.?'^fstiifamalli.. ii' ole ka Üteldud, kuida ehitatud hoonetchälUgu on/'kui Mja Määratud aega ühegi juhlumlse pärast koha käest ära andma piab, kaS teuiale ehk tema pärijatele siis tema tK' eest Mägi tasumist saaumta on meil ka, miks ehituse-pund kaheö järkuS antud - GhäWWr wiist ' kähe aoiSta pärast. Hooneid  Ä leia asuja -seal ju mitte ees ja 150 palgist ka tärwilisemäid hooneid üles ehitada, see on täitsa wõimäta, Pealegi weel, kui meie arwame, et ka katused puust piawad tehtud saama, kulda see seal wist olema saab. Ko! mänd eks ei ole selles sõnumis mingisugust-tähendust  selle peale, millg ja kui palju asujad renti piawäd maksma hakkama ja missugused jäädawad õigused neile ja nende pärijatele asukohtade peale antud saatvad. Kõiki seda on kibedast teada tarwis. enne kui rännu-himulised oma tänist mazapidamisi lahutawad, omad asjad, muidugi pillachmdadega, ära müüwad ja pitka teed ette iWõtawad, kaugele maale, kust ilma abita tagasi tulla mitte kerge ei ole. Ka oleks enne wäljarändamist teada tarwis,-missugune maa seal M. Ehk wöib Talukommissär  kõige selle üle taMlist seletust an kui mitte, siis on fsesuguns waljaMöamine üks wäga kardetaw ettewõtmine.  „T. 'S." t. Jurjeivsist Küünlakuu 27. pääwal on Tartu kuulus Pofessor Dr. Karl S ch m i d t ära surnud, ligi 72 aaMat wana. Jaanikuu 1. pääwal 1822 Miitaw'is sündinud, oli Dr. Karl Schmidt wõeramaa suurkoolides studerinud, aastal 1844 Giessenis philosophia ja järgmisel  aastal Göttingen'iS midicinär Doctoriks, aastal 1846 Tartus xKaiMÄeia (apthekrete-teaduse) ja chemia Professoriks saanud. Wäga palju ja wäga tähtsat tööd on tema chemia waldkondas teinud, inimeste, loomade ja taimele loomuse ja elu, maapinna, wee j. n. e. loomuse ja wägede uurimiseks, mis ntiheaste arstide-teadusele, kui ka põllutööle ja majapidamisele wäga suureks kasuks olnud on. . Kohalise auuga on tema surnukeha Paastukuu 3. pääwal maha maetud, kus Professor F. Horschelmaun 1- Kor. 43, 12 ja 13 järel jutlust ja mitmed Professorid  auukõnesi pidafiwad. Wiljand'ist. Aido kroonumõisa waldas Paistu kihelkondaS  on .Wiljaudi sõnumite järel Küünlakuu  10. ja 12. pääwal üks nii kuri tüli ette tulnud, kuida üht teist seesugust meie rahulisel kodumaal weel kuuldud ei ole. Seal pidi weikekoha-pidaja Turwa omast kohast wälja heidetud saama, mis wasta tema juba enne wägiwallaga pannud oli, ja Kohtupristaw oli Küünlakuu 10. pääwal kahe urjadnikuga ja hulga kutsutud  .talupoegadega selleks senna tulnud. Elumaja uksed ja aknad oliwad laudadega kinni löödud ja ölekatuse august hüüdis Turwa, et tema igaüht maha lasta, kes ukse alla tuleb, ühes on ka rehe katusest, mis elumajast Ä sülda eemal seisab, mõned püssirauad wälja sirutatud olnud. Urjadnik Jontson läinud aga ähvardamisest hoolimata  edasi ja hakkanudust lahti lõhkuma Temapidasnud taganema,  sest wana Turwa hüüdnud: , Poisid, laske nüüd!" rehe katusest kostnud püssipauk ja urjadnik olnud palgest ja kaelast haawletega haawatud. Õnneks kaitsenud teda üleSlöödud kasuka-krae, tema pidanud aga ometigi taganema  ja weel olla ühelt ja teiselt poolelt umbeS 15 püssipauku, kostnud. KakS kuuli olla Kohtupristawi ligidalt  mõõda läinud ja perenaene on läbi poollshutud tuaukse  keewa vett kohtuotsuse-täitjate peate wiSkanud, mis aga kahju e! teinud, ümberpiirajad on sel korral tagauema  pidanud. Küünlakuu 12. pääwa homikul kell 5 on aga Kreisülem Politsei-meestsga ja soldatitega ette tagasi tulnud, kuida rahwasuu seda kantsi senni juba nimetanud olnud. Perenaene lüpsnud rehes lehma ja saanud seal kinni wõetud; elumajas läinud aga kõik kihisema;  sealt antud tuld ja soldatid wastanud tulega. Majast kostnud 16 pauku, soldatite poolt umbes kaks kord nii palju; ühe teise jutu järel olla weel rohkem lastud; üks gorodawoi Wiljand'ist ja üks soldat on kergest haa- Mtliö. sai aga maja põlema pistetud, et Turwa oma poegadega wälja suitsetatud, s. o. alla- Htziimisele' sunnitud saM. Aga wast siis, kui lagi sisse on Perekond wälja tulnud ja kinni wõetud, kus jMreS Turwa oma püssi hirmsa needmisega tulesse Viskunud.  Peale peremehe on tema kolm poega ja mõned lapsed tulest wälja tulnud, üks neist lnlehaawaga julgas. Nkaja on maha põlenud ja puru wahi alla pandud, künni Mikuulamised löpetatnd on. Koguduse-waliisus on järgmisel  pääwal ühe üherauaga pübsi tükid puru seest leidnud  ja aru ei ole saäda, kuida nii mitu korda on lasta Mivud/ Esimesel tükipääwal olla igapidi rohkem püssist tarwttusel olnud ja sellest arwatakse, et ehk wahest mõned teised ka sellest pahast asjast osa wõlnud on. Küünlakuu 'l2. päikiva öhtal on ka Turma neljas poeg tema elupaiga  ligidal leitud ja kinni wsetud. Tea- kirjasaatja lisab juure, et sellest pahandusest mitte arwatama ei pidada, seal elada üks metsaline ja lpägiwaldne rahwas. Ast olla koguni teistki. Taluperemehed,  weiked rentijad ja sulased olla wiisakad, wirgud ja mõistlikud, mis nende jõukast elukorrast tulla. Politsei! ja krimiüalkohtul olla ainult paljude hobusewargatega ja nendega tegemist, kes ülepea tööd teha ei taha. üks nii 'WRW olla ükfik nähtus; teda olla ümberkaudne rahwaS juba ammu »hull" Turwa nimeta-