Selle pärast pidas Belisar Gooti kuninga rahu ettepanekuid  nõrkuse täheks. Et barbarlased tallale tungima hakkasiwad, seda ei tulnud tal meeldegi. Sääl juures oli tal südame tung, Roomast ära minna: tal oli mastumeelt linnaülema külalise nime kanda; wabal lahinguplatsil lootis ta oma wõimu näidata wõiwat. Linnaülem jättis kapitooli Luutsius Litsimiuse walwsa hoole alla ja läks ise Belisari wäega ühes. Asjata manitses ta wiimast ettewaatusele. „Jää sina kapitooli kaljumüüride taha marjule, kui sa barbarlast kardad," waStas see uhkelt. „Ei," lausus Tseteegus: „Et Belisar lüüa saab, see on liig haruldane nähtus, kui et ma sellest eemal tahaksin wiibida." Ja tõesti, Tseteegus oleks suure häämeelega uhke Mäepääliku alandamist näinud, kes oma kuulsusega kõik itallased ära meelitas. Belisar oli oma Mäe põhjapoolsete wärawate kaudu linnast wälja wiinud ja mõne sammu eemal laagrisse kogunud,  et teda sääl üle waadata, korraldada ja üksikutesse osadesse jagada. Juba suure itallaste hulga pärast, kes tema teenistusesse  astunud, oli seda tarwis. Ka Ambatsugi, Bessase ja Konstantinuse oli ta ühes Mägedega laagrisse kutsunud: ainult wähema osa oliwad need wõidetud linnadesse jätnud. Laagris oli jutukõmin kuulda, nagu oleks Gooti sõjawägi lähenemas. Aga Belisar ei pannud seda tähelegi. „Seda nad ei julge," oli ta Prokopiosele ütelnud, kes teda hoiatada katsunud. „Nad on Rawenna müüride taga ja Märisewad Belisari nime ees." Hilja öösel lamas Tseteegus uneta omas telgis aseme pääl. Ta jättis lambi põlema. Ma ei saa magada, ütles ta õhus on nagu sõjariistade kärinat kuulda ja mere haisu tunda. Gootlased lähenewad. Nad tulemad wist küll Sabiinumi  kaudu, Kaspeeria ja Soola teed. Korraga lükati telgi eesriie kõrwale ja Sipaks ruttas pool hingetult sisse. „Ma tean juba, ütles Tseteeegus püsti karates, mis sa mulle teatad: gootlased tulemad." „Jah, isand homme on nad siin. Nad märgiwad Soola wärawa pääle. Mul oli kuninganna kõige tulisem hobune, aga Tootila, kes sõjawäe eestippu juhatab, kihutab rutemini, kui tuul läbi kõrbe. Ja siin laagris ei aima keegi midagi." „Suur sõjaülem ei ole wahtisid wälja seadnud," lausus  Tseteegus naeratades. „Ta lootis küll wist kindlasti kõwa torni pääle Anio jõe sillal, aga " „Ja mis siis? see torn on ju kõwa." „On küll, aga tema kaitsewügi, roomlastest Neapoli kodanikud, läksiwad gootlaste poole, kui noor Tootila, eelmäe ülem, neid kutsus. Belisari ihukaitsjad, kes wastu panna katsusiwad, pandi raudu, nende hulgas Jnnotsentsius, ja anti Tootila kätte. Torn ja sild on nüüd gootlaste käes." „Asi läheb kenaks! Kas sul aimu on waenlase wäe suurusest?" „Mitte ainult aimu, isand, ma tean seda kriipsu päält sama hästi, nagu kuningas Witigis ise. Siin on leht, kus Gooti sojawäe suurus ülemal on. Seda saadab sulle Matasunta, ta kuninganna." Tseteegus Maatas talle küsiwalt otsa. „Kas siis imesid sünnib, et barbarlasi hukka saata?" „Tõesti, isand, imesid sünnib! See jumalik ilus naene igatseb oma rahwa hukkaminemist  ühe mehe pärast. Ja see mees on tema abikaas. „Sa eksid !" ütles Tseteegus, „ta armastas teda juba tüdrukuna ja ostis omale ta rinnakuju." „Jah, ta armastas Witigist. Aga Witigis ei armastanud teda. Ja rinnakuju löödi tükkideks ju esimesel abielu ööl." „Waewalt on ta ise sulle seda puhunud." „Ei, Maid Aspa, minu kodumaa tütar, tema pärisori. Ta jutustab mulle kõik, ta armastab mind. Ta armastab oma käskjannat, pea nii nagu mina sind. Ja Matasunta tahab sinuga ühes Gooti riiki hukka saata. Ja Aspa läbi tirjutab ta meile kõik meie suguseltsi salakirjal. Ja ma wõtaksin selle päikese kuninganna oma naeseks, kui ma Tseteegus oleksin." „Mina kah, kui ma Sipaks oleksin. Aga sinu sõnum on krooni Määrt. Üks kawal, tasumisehimuline naene on rohkem kui rügiment  soldatid! Nüüd sõda teile, Belisar, Witigis ja Justiniaau! Palu omale üks kingitus, üks puhas, missugune, kuid mitte oma wabadust, sest ma tarwitan sind meel!" „Minu wabadus on sind orjata. Üht armu lase mul osaks saada: lase ming homme oma kõrmal Wõidelda!" „Mitte seda, mu kaunis kass, su küüsi ei ole mul weel mitte tarwis, maid ainult su hiilimat käiku. Sa ei tohi kellegile gootlaste lähedalolekust ega nende wäe suurusest sõnakestgi lausuda! Pane mulle minu raudriie selga ja ulata mulle säält karbi seest Soola tee plaan kätte? Nüüd kutsu mul Markus Litsiinius ja minu isaurlaste  päälik, Sandil, siia?" Sipaks läks ära. Tseteegus heitis pilgu plaani pääle. Säält pöhjaõhtu poolt tulewad nad siis mägesid mööda alla. Häda sellele, kes neile sää! wastu tahab panna. Sellepäüle tuleb see sügaw org, kus meie oleme. Siin siis lüüakse ja kaotatakse see lahing. Meie taga keskhommiku pool, on meie seisukoht sügama jõe kaldal: nad ajamad meid tingimata jõkke: sildasid ei jõua meie küll mitte oma käes pidada. Selle järele tuleb suur lagendik kui hää on sääl Gooti ratsawäel meid taga ajada! Weel rohkem taha poole on paks mets ja kitsas kiwistik poollagunenud Hadriaanuse kindlusega. „Markns," hüüdis ta praegu sisseastuwale mehele, „minu mägi hakkab minema. Meie läheme jõe kallast mööda metsa, ja igaühele, kes sinu käest küsib, kostad sa: meie lähme Rooma tagasi." „Kuida? ilma wõitluseta?" küsis Markus imestusega, „sa tead ju ometi, et wõitlus oodata on?" „Just sellepärast!" Ta astus telgist wälja, et Belisari  üks äratada. Aga ta leidis Belisari juba ülemal olewat. Prokopios oli tema juures. „Tead sa uudist, linnaülem! põgeneja maarahwas tõi teaduse, et salgake Gooti ratsamäge läheneda: need hulljulged sõidamad oma hukatusesse: nad loodawad wist küll Rooma tee waba olewat." Ta pani ennast riidesse. „Aga maarahwas teadustab, et need ratsanikud ainult eelwägi olla. Päratu suur barbarlaste jõjawägi tulla taga järele," hoiatas Prokoopios. „Tühi hirm! Nad pelgawad, need gootlased, Witigis ei julge mu juurde tulla. (Järgneb.) mitte ainult selle läbi ei wõida, et kaup parem on, waid et nemad paremini  kaubanduse olusid tunnewad ja et neil suurem haridus on. Meie kaubanduse olu parandamiseks on suuremat haridust tarwis. Hariduse tõstmiseks on aga tarwis, et kaupluste  teenijatel rohkem waba aega oleks. On soowitatud, et kauplejatele  pühapäewadel puhkuse aega antaks,  sest seda nõuab juba õiglus ja see aitaks ka kaubasellide hariduse järge tõsta. Katsuti ka kaupluse teenijatele  pühapäiseid kursusi ja ettelugemist  sisse seadida, kuid asi jäeti mõne nurja läinud katse järele jällegi  seisma. Peterburis oli pühapäewane  puhkus juba kord sisseseatud, aga mõne kaupmehe kangekaelsuse läbi läks asi nurja. Wäitsemates linnades ei ole asjakord muidugi mitte parem. Mitmel pool peetakse kül poodide eest uksed pühapäiwiti kinni, aga läbi tagumiste uste kaubeldakse  ikka. Mõnes linnas on kull pühapäewane kauplemine lühemaks  ajaks määratud, aga sedagi määrust ei peeta õieti. Naha on, et mõnede üksikute kaupmeeste püüdmine  weel selleks mõjuw küllalt ei ole, et täielist pühapäewa puhkust kauplustes sisse seada, sellepärast oleks soywida, et linnawalitsused seda asja oma korraldada wõtaksiwad.  Muidu jääb see asi ainult ilusaks soowiks. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Transwaali saadik Leyds on seletanud,  et seisukord wähe paranenud on. Kuuldub, et kuninganna Wiktoria  rahu hääks tööd tegewat. Saksa keisri adjutant olla läinud reedel Balmoralisse jõudnud ja kuningannale  keisri poolt kirja wiinud. Parisist teatati laupäewal: Kui tänane  päew Transwaali piiril rahulikult  mööda läheb, siis on wmmalik,  et sõda weel tulemata jääb. Wiimase 24 tunni jooksul olla tähtjas  lepituse ettepanek tehtud. Läbirääkimised  ei olla weel lõpnud, wõimalik olla, et weel wahekohtust asja saawat. Amsterdamis on endine minister van Houten lendlehe wälja saatnud, kus Hollandi rahwast boeridele appi kutsutakse. Ja mitte aiuult sõnadega  ei pidada neid toetama, waid ka tegudega. Walitsuse kohus olla suurriikisid wahele minema kutsuda. Nii pea kui Hollandi parlament kokku astub, tahetakse sääl asi kõne alla wötta. Kui Oranje kodanikud wäeteenistusesse  minnes omast päälinnast läbi läksiwad, astus neile turul wabariigi  president Steijn wastu ja awaldas oma rõõmu, et kodanikud teenistuse kutset täitnud on. Wabariik  ei tahta kallaletungimist ette Wötta, waid oma kallid õigusi kaitsta. Waenlane olla tugew. Aga kui ta üle piiri tulla tahtwat, minewat kodanikud,  kes riigi iseseiswuse eest wõitlewat, ta kallale. Kodanikud läksiwad siis edasi, kuna nad päälinna  kaitsma arwata 50 meest maha jälsiwad. Mis Lõuna - Ahwrika wägede ülem juhatajatesse puutub, siis on Inglise wäe pää juhatus kindral Bulleri käes, kes neil päiwil ära Kapmaale sõidab. Tema on 60 aastat wana ja on suurema osa omast teenistuse ajast Ahwrikas mööda saatnud. 1881. oli ta kindral Woode, 1885. a. kindral Wosseley päästaabi ülem. Tema all seisawad Kapmaa Inglise wäe juhataja  kindral Walker ning Naatali Inglise wäe juhataja kindral White. Oranje boeride wäe ülem on suurtükiwüe major Albrecht, Trans- Waali kindral Joubert. Wiimase all seisis Transwaali wägi ka juba 1881. a. sõja ajal, jamatr ka 18S5 a. Jamesoni sõjakäigu ajal. Sääl on ta näidanud, et ra wahwa ning ühtlasi järelkaaluja mees on. Päqle wäeülema ameti on ta, nqgu teada, weel wabariigi abipresident. Esiwanemad  on temal prantslased, kes ewangeeliumi usu tagakiusamise ajal Prautsusemaalt lahkunud. Kuulame, mis keegi Inglise leht Transwaali presidendist ning riigisekretärist  lausub. Stephanus Johannes  Paulus Krüger nii kirjutab  „Daily Mail", ei ole boeri moodigi; sest selle tarwis on tema liig tark, otsekohene ja kangekaelne. Krüger on nüüd wana mees, 75 aastat. Ihu jõuu poolest on ta weel täiesti tugew, muud kui nägemine  ei ole tal hää, nii et ta ütlemata  suurte klaasidega prillisid peab kandma. Ta on täiesti wanameelne ja kui wanast wähegi lahku löödakse, siis hakkab ta otsekohe wõõraste kahjulikust  mõjust kaebama. Krüger on kõwa pääga luterlane ning usub kõwasti, et boerid Jumala ära walitud  rahwas on. Onu Paul oli ka kord Briti walitsuse teenistuses. Sest ajast üteldakse, et ta rahaasjus  korratu olnud. Praegu saab ta 7000 naela sterlingi (70,000 rubla) palka ning pääle selle weel 300 naela sterlingi „kohwi raha." Trans, waali riigisekretär Reitz oli ennemalt  Oranje wabariigi presidendiks. Nüüd on ta wanaks jäänud ja pääle selle meel haige. Ta on Krügeri  käes nagu pupe. Ta kirjutab dokumendile alla, ilma et ta neid loeks, ja kui ta neid loeb, siis ei saa ta aru, mis sääl seisab. Ta on kohmetu politikamees, ega ole rikas nagu teised nii kõrgetes ametites olewad mehed. Prantsusemaalt. Mässunõuu asjus  jutustatakse, kindral Rogelle olla niihästi Cavaignac'iga kui ka Derouledega ühendust olnud. Cavaignaci  plaani lükanud la ju enne Faure matust, Deroulede oina matusepäewa  pääle lõunat tagasi. Roget  seisab praegu politsei ülewaatuse all. Ta wangiwõtmise käsk on juba küll antud, aga täidetud ei ole seda, arwatawasti selle pärast, et tõendused  ta wastu mitte küllalt selged ei ole. Kõneldakse, mässunõuuga olla ka meel hulgal teistel inimestel tegemist, niiZ senator Marcere'l tagawarawäe kindral Lamy'l, kindral  Mercierll ja kindral Pellieuxll. Ajaleht „Siecle" on kirju awaldama  hakanud, mis Prantsujemaa Ewangeliumi usku heitmist soowitawad.  Leht seletab, kui Romani rahwad langewat, siis tulla see ainult  sest, et nad katoliku usku olla. Tahta Prantsusemaa elada, siis pidada  ta ewangeliumi usu wastu wõtma. Austria parlamendi kokkuastumine  jääb pisut hiljemaks, kui esiotsa  arwati, ja tuleb Vististe alles 5. (17) ja 8. (20) oktobri Vahel. Esimesel koosolekul juba antakse teada, et keelte seadust ette panna tahetakse, ettepanemine ise aga sünnib  alles pärast poole. Seaduseplaan  on küll ju Valmis, aga ministrid Körber ja Kindinger tahawad  teda weel läbi waadata ja parandada. Parlamendi arvamisel ütlewat pääminister pääle muu, et keelteseadlusi enam millasgi ei anta, Vaid kõik keelteasjusse puutuwad küsimused parlamendi õiendada jääwad.  Pääle selle ootawad Veel sakslased seletust, et Valitsus Z 14 krahw Thuni wiisi tarwitama ei hakka. Saadikutekogu parem tiiw on otsuseks teinud, et ta kokku edasi jääb, sel Põhjal, et keelteküsimus  ära õiendatakse ja ametnikkude ministeriumi asemele enamuse ministerium  astub. Otsuse järele tuleb arwata, et tshehlased keelteseadluse tühjakstunnistamisega lepiwad. Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kohtuminister N. W. Murawjew jõuab oma reisilt „Birsh. Wed." teatel 30. skp. Peterburisse  tagasi. Siiami printS Shakrabongse  on „Pet. Ztg." teatel kodumaalt Peterburisse jõudnud, kus ta pashe - korpuses edasi õpib. Aiapidamise näitus awati „St. Pet. Wed." teatel Tauria  palees ja aias paljude kõrgete isikute juuresolemisel 25. sept. Väljapandud  asjade arw on kõiges 8 jaoskonnas kokku üle 700. Vabrikutöölistele arstiabi  muretsemise kohta on, nagu „S. Ot." kuuleb, kaubanduse ja käsitöö departemangus seaduse eeltöö  Malmis tehtud ja pandakse selleks  iseäralikult kokkukutsutud börsi, kaubanduse ja tööstuse komiteede saadikute koosolekule läbiwaatamiseks  ette. Raudtee - amet nikkude hariduse järgu kohta seatawot päälinna lehtede teatel uued eeskirjad,  milles ära määratakse, missuguse  hariduse osalised jaamaülemad, telegrahwistid j. t. peawad olema. Ajalehed arwawad, et senini kui palga olusid ei parandata, hariduse eeskirjad palju ei awita. Raudtee õnnetuste eemalhoidmiseks  tahab teedeministerium  „St. Pet. Wed." teatel raudtee teenijate armu rohkendada ja sinna paremaid isikuid ametisse panna. Pääle selle seatakse sinna isetegewad roopakäänajad ja märguandjad. Koduse käsitöö edendamiseks  on, nagu „S. Ot." teatab,  põllutöö - ministeriumis uued eeskirjad Valmistatud, mille järele töölised, iseäranis metall-asjade Valmistajad,  oma tööle tarwitatawat toorest materjali maakogude ehk semitwode  kaudu ostes poolteiseks aastaks  laenu pääle Võitvad saada. Meetri-mõõdud. Peterburis  asuwad Väljamaa käsitöölised saatnud ajalehtede teatel käsitöölistewalitjusele  palwe, et käsitööliste tarwis  meetri-mõõdud ja kaalud maksma pandaks. Asi antawat selle kongressi  kätte läbi waadata, j mis lähemal  ajal Peterburisse käsitöö olusid harutama kokku kutsutakse. Pääraha, mis Wenemaa  iga aasta huntidele maksab, on mitu miljoni rubla suur. Nagu „Russk. Turk." teatab, olla 1898. aasta jooksul üksi Tur- gai 'maakonnas 53,764 karilooma nende ohwriks langenud. Selle määratu karja wäärtus olnud üle 600 tuhande rubla. Uusselt s nimega „Sabota" (hoolitsemine) on „Nusski Wed." teatel  päälinnas asumisel. Selts tahab üht suurt maja ehitada, kus mabrikutöölistele  odmva hinnaga korterist saada oleks, mis kõiki terwise tingimisi  täidaksiwad ja kus elanikkudele hääd terwet toitu muretseda ja hinnata  arstiabi ja kooliharidust anda tahetakse. Seltsi kapital on 1 miljon  rubla suur. (20 tuhat osatahte, igaüks 50 rubla.) Wilnast. Minewal reedel langes Wilna linna perekama uulitsa ääres ehitusel olew kolmekordne maja risuhunnikuks.  Kaheksa töölist on raskesti  haawatud, hulk inimesi aga risu all iurma saanud. 18 surnukeha on ju wälja kaewatud. Ehitust juhatas  linna ehitusemeister Prosorow. Kohtulik uurimine on alustatud. Melitopolist. Terwe maakonna monopoli wiinapoodide üheks aastaks  kinnipanemist tahab „Salgiri" teatel Melitopoli maakonna semstwo wiljaikalduse põhjusel paluda. Armutakse  aga, et selle palwe täitmine raske on, sest siis tuleks kolm wimapuhastuse ladu kinni panna 125 müüjale aastapalk muidu maksta, mis kroonule suure kahju teeks. Suhhumist. Esimene aiatöö näitus  on Suhhumis awatud ja kestab pääle kahe nädali. Näituse koht on merekaldal pulwari pääl. Asjade  näitajaid on poolteist saja ümber.  Ka eestlasi on osa Võimas. Käterätikud, kindad ja miimed EeSti naesterahwa näputööd leiawad tähelepanemist.  Puuwilja on ka kaunisti,  kuid kõige rohkem on taimekaswusid.  Kohalik tubakaostja Bogdanow  on rohkel arwul tubakajortisid  wälja pannud. Viinapudelitele on kõige nähtawam koht antud kesk näitusehoonet. Mitmed külakoolid  on aia- ja mesilajepidamije saadusi ja riistu wälja pannud, samati  ka siidikaswatuse osakond. Näitusel peetakse asjatundjate poolt kõnesid. Kr. Soomemaalt. Helsingist. Kartulite hinnad on tänama Soomes „Uusi Suometare" teatel kuulmata kõrged. Maksetakse kurudel juba 10 marka hektoliitrist ehk 4 setwerikku 3 rubla 50 kop. Arwatawasli  peaks siis kartulite kauplemine  Eesti ranna ääres elaw olema. Nr. 215. Posti W e e s. 18SS.