tema waSta kord ise tõrelema pidi, on Paapsti käest luba ! palunud, ennast. omast PiiSkopi-ämetist lahti wõtta. Tema tahta Roomasse minna ja seal ühe Slawi-jäutuse juhatajaks  saada, mida Vatican'is plaauHakse, kus teda siis ka Kardinaliks nimetatakse. Kuida) arwatakse, wõikS Austria Walitsus küll rõõmus olla,, sel wiistl. sellest tülitamast  Kirikuwnrstist lahti saada, aga teiselt poolelt kardetakse,  et tema omaS kõrgemas auu-paikas muidugi juba leiget sõbrust Paapsti ja Austria Keisrikoja wahel weel rohkem jahutaks ja PaaSti wiha Kolmriigi-ühenduse wasta lõõtsutaks. Uugrumaa Delegatfionides saiwad Jõulukuu 1. (Talwekuu 19.) pääwal söeawäe-kulud arutatud.  Törelezad päristwad mitmeid mahakustatamist, mis aga mitte kuulda wöetud ei saanud. Peftsist on sõnumid  tulnud, et mitmed unterohwitserid tagawara-wäemehi raha eest harjutustest wabastanud on. üks unterohwitser on Amertka'sse põgenenud. Poolakate leht ,Po!ski" on wäga pahane Paapsti Nuntstus Galimberti peale, kes Galizia Poolakate ümberrahwustamist t 'tada. Wiin'is suri Talwekuu 30. (18.) pääwa homikul Erzherzog Heinrich  ära. Õhtal enne seda oli tema abikaasa, Baronipraua Waideck, ära surnud. — Uugrumaa Delegatstonides  rääkis Appouyi suure osawötmisega nälja-hädast, Wettemaal, kelle ivasta Austria-Ungrumaa niisama lahke olla, kui kõige teiste rahwaSte wasta. Tema näha ühendatud  riikide kaswawas ligendamises üht röömustawat tähte. Knrwastawad olla Wene-Prantsuse ligendamine, Wene kaswawad walmistamised söea wasta ja Bnlgaria ikka weel kinnitamata seisu kord. Koloman Tisza oli Apponyi osalvötmisega Weue nälja-hädast ühel meelel, kiitis aga ka Kalnoky politikat Homikumaa asjus, nimelt ,Bnlgaria kohta. Seda politikat Bulgaria kohta kiitsiwad ka teised. Wenemaal ei hoolita sellest nälja-hädast" ja sellest Lahkusest" wist palju, nii kana kuk Ungrumaa riigimehed ennast Bulgaria asjus nii selge sõnaga venemaa püüdmiste «vastasteks tunnistawad. Taanimaalt. Kuningas ja Kuningapraua on Jõulukuu  1. (Talwekuu 19.) pääwal Kopenhagenllsse tagasi jõudnud. - Talwekuu 27. (15.) pääwal on Estrup'i Mintsteriumi kõige wägewam wastane, Folkethingi liige Ehrtstion Paulsen Berg, äkitselt südame-rabandusesse ära surnud, ligi 62 aastat waua. Tema oli esiteks Elementarkooli-öpetaja Kolding is ja sai sealt Folkethingisse  walitud, kus tema nendanimetatud wabameeliste sekka astus, wäga legew ja sõnakas oli, Walilsnse wasta pani, waösakuse poole juhatajaks ja aaslal 1883 FoPethmgi Präsidentiks walitud sai. Tema tegu see peaaSiast  olnud on, et Folkelhing mitu aastat Estrupsi Ministeriumile kõiki päritud raha keelas, keda aga Kuningas kaitses, maksust ilma Folkethingi lubata fisse wölta ja tarwitada laskis. Wiimastel aastatel on Berg ennast ka Sozialdemokratlastega ühendanud, keda Kopenhagenis  palju on, aga tema täht hakkas langema ja ka üks jagu Folkethingi wassaku-poolistest liigetest lahutas ennast temast >a andiS oma healesi parema pooliste liigetega  ühes. Wäsimata tegi Berg oma tööd edast, aga tema termis hakkas selle töö all kõikuma ja nüüd on surm selle tööle äkitselt piiret paunud. Estrup'i Ministerium  on omast wägewamaft wastasest lahti saanud, Daani törelesate-erakond on oma waimukamat ja sõnakamat juhatajad kautauud. Ehk tuleb nüüd Daauimaal lepitus Walitsuse >a Folkethingi wahel, mis seal kaua puudunud on, wist mil e riigi kasuks. Inglismaalt. Parlament on Küünlakuu 9. (Näärikuu  28.) pääwaks kokku kutsutud. Inglismaa lehtedes on juba ammu helisenud, et mercwäe asjad seal kaugest rikkis olla. Nüüd on üks kõrge ametnik ütelnud, et mitte üht Inglismaa söealaewa ei olla, mille kommandör sandist tehtud suurtükkisi oma laewa peal rohkem ei kardaks, kui waenlase tuleriistu, kellega tema «võitlemiseks kokku sattuda «vöiks. Seda teada kõik merewäe-pealikud, aga seda üles anda ei olla wöimalik, sest kõik meremäe ülem walttsus seista ühe suure wabriku palgal, kus suurtükid meremäele walatud saamad. Kapten Boileau, kes sel aeal söeawäe  ülem Manipur'is oli, kui sealine Inglismaa Resident  ja teised ametnikud ära tapetud saiwad, ja tema kaasa antud Kapten Butcher, on Inglismaa söeawäeteenistusest  lahti lastud. Prantsusmaalt. Brest'is on Wene laewa »Wiljas"  pealikutele linna poolest jälle nhke pidu antud, kus hõiskamisega Majestät Wene Keisri, Pcäsident Carnot' ja mõlemite rllkide mere- ja maawäe termist joodud sai. Brestsi sadama unterohwitserid on Wene laewade ,Dmitri Donskoi" ja ,Minin'i" unterohwitseridele kaks kunst-asja kingituseks saatnud. Algier'is on Donskoi" muusika-khor  Talwekuu 30. (18.) pääwal lahkumiseks kontserti  annud, kus juures rahwahulgad rõõmuga hõiskastwgd.  Parlamentis on Dahomey Kuninga aasta-raha juure 20,000 franki lisa lubatud. Minister oli tähendanud,  et see kergem kanda on, kui uus sõda Dahomey's. Air' ErzpiiSkop Gouthe-Soulard'i asi, kes ühe jämeda kirja pärast Kohtute-mmistrile 3000 franki maksma mõistetud  sai, teeb tagajärel mitmesugust kära. Kuningriiklaste  erakond Parlameutis on temale ühe tänu-adresfi saatnud, tema mehiste sWde eest kohtu eeS. kiriku õiguste ja tema Talwekuu 29. (17.) pääwal Byon'iS pärast Jumala-teenistust kirikust wälja tuli, siis on kõik rahwas tema wasta hõiskanud. Erzpiiskop on ütelnud, et tänukirjad, mida tema saanud, mitu paksu raamatut täidaksiwad. Selle wasta tuletatakse  teiselt poolelt meele, kuida Gouthe-Soulard Republika  wöimusmehi enne meelitanud ja ainult oma püha ametiga tegemist teha tõutanud. et ühe kõrge kiriku-ameti peale tõustetud saaks. Ministrid ou nende Piiskopide üle nõuu pidamas olnud, kes Gouthe-Soulard'i protsessi aeal ennast tema poole tunnistasiwad. Walitsus olla seda asja Paapsti ette pannud jä' palunud, et Paapst Piiskopist  sunniks Republika seadusi auustama, muidu oleks Prantsusmaa Walitsus sunnitud, concordati (kaupa riigi ja kiriku wahcl) üles ütlema. Jtaliq'st. Üht iseäralist, «veidrat käiku wõtab Livraghi  protsess Massauah's. See Jtalia pealik seisab, kuida teatakse, kuulmata mörtsuka-tegude ja teiste nurjatumate  tegude pärast kaebtuse all. Nüüd on ülem kommandör  MassauahP, Kindral Baldissera, keda tnnistajaks  kutsuti, ütelnud, tema ise olla nendeks hukkamisteks" käsku annud; niisamati ütlewad ka tunnistajateks kutsutud  Kindralid Cossota ja Orero - wiimane oli Baldissera  eelkäija ülema kommandöri ametis ja kinnitawad, käsud hukkamisteks olla nende eneste nõuu mööda nendest enestest antud; neid ,rusumest" olla asumaa heaks tarwis  olnud, mis äraandjate wörkude fisse mässitud olla. Livraghi ei olla selle asjaga tegemist teinud. Mõlemad wiimaks nimetatud Kindralid audstwad Livraghi'le ja Adam'ile, kes ka kaebtuse all seisab, ülepea wäga head tunnistust. Riigiprokurör jäi selle peale kindlaks, et weel rohkem tunnistust kaebtuse-aluste wasta piab üles wöetud saama, tähendas aga ka, et see protsess erakondlikkudest kiustlemibtest üles wõetud olla. Jtalia lehed et tea, mis nemad sellest weidrast prolfesfist ütlema piawad, mis wälja näidata, nagu uuenäu-kujustused ühes pöörases romanis. üks leht kirjutab, Kindral Baldissera tallitused ««aidata, et Afrika's aunsate abinõudega läbi ei saa, sellepärast  pidada Massauah maha jäätud saama. Wist on aga kõik, kaebtuse-alused ja tunnistajad, süü-alused. Miks jooksts Livraghi ära ja katsus Schweiz'is kõiki, et teda sealt wälja ei antaks, kui tema ainult oma ülemate käsku täitnud oli, ja miks ei tulnud need kolm Kindralid sel aeal oma tunnistustega, kui Livraghi redus oli, et teda kui ilmasüüta inimest lagast oleks wöiuud kutsutud saada? Nemad ehk arwastwad wist, teda ei anta Schweizsist wälja, jäägu tema senna ja jäägu süü ainsaks kandjaks. Nüüd on ehk Livraghi neid protsessi stsse kiskuda ähwardaund, kui nemad tema eest ei kosta, sellepärast tunnistawad nemad tegust oma enese tegudeks, aga ühel toonil, nagu ei oleks need kurjateud, «vaid teud riigi karwitusteks. Massauah, mida Ztalialafed Abessynialasle nina eest ära nälpastwad, ei ole neile käsn ega anu toonud.  Kuningas  >a Kimittgapcaua tuliwad Talwekuu 26. (14.) pääwal  Palermo'st Rooma sse lagast ja saiwad rahwa poolest waimustatud hõiskamisega wasta wõetud. Kronprinz on Neapei'isse jäänud. Rahaminister Luzzati on oma aruannet Parlamenti ette pannud, miS näitab, et riigi majapidamises aastal 1891/92 enam rohkem puuda ei jää, kui üks million li ira t, tulewal majapidamise-aastal jääda aga juba 9 millioni lirat üle, kuida seda Jtalia Kttiimgriikis enne weel nähtud ei ole. Knida juba lahendatud, on enamist kõik Jtalia lehed pahased AuStria- Uugrumaa Wäliste aSjade Ministri üle. ainult »Popolo romano" kostab tema eest, nimetab teist salalikuks ja seletab, et Gras Kalnoky mitte ühest Rooma küsimisest rääkinud ei ole, waid Kuningriigi ja Paapsti lepitamise küsimisest. Wäliste asjade Minister on kohatise küsimise peale Parlamentis sedasama ütelnud ja ühes kinnitanud, et Jtalia Kuningriigi kohta Rooma-küsimist ei ole; see olla löpupäriselt seletatud, kui Rooma linn stsse wõetud ja Kuumgriigi pealinnaks tehtud sai. Nenda pidada see jääma. Spaniast. Nagu teistes Europa riikides, nenda tahetakse nüüd ka Spania's sõeawäge, nimelt aga merewäge,  rohkendama hakata, ühelt poolelt üteldakse küll, Spania seista ühes Europa rahulises nurkas, kus keegi peale ei kipu; teiselt poolelt tähendatakse aga, et Spania maailma jäu, wahel o»,ja et nüüd, kus Europa riigid Afrika't oma keskis jagamas on, ka Spania ennast mitte ainult ,püha õiguse" peale tuetada ei woi, sest kui Europa's üleüldine sõda lahti piaks minema, siis ei jääks wist ka Spania sellest puudutamata.  Peale selle seiSta Spania kahe mere mahel, kus raskeid «võitlemist ülema wõimuse pärast oodata olla. Inglismaa saada oma üliwõimuse eest Wahemerel wõitlema  ja Gibraltar saada raskete mõtlemiste keskpaik olema. Balearide saarestik seista teel Prantsusmaa ja Algier'i wahel, Canaria saared olla wõitlemise-paik üliwõimuse  pärast suurel Maailma-merel ja Philippinide saared osta Khiina ja Japani pealetungimise eest kaitseda. Wöeras sõeawägi wötks PotugalsiS aset wõlta ja kusagilt wsiks Marokko peale tungitud saada, mida Spania ju omaks edaspidiseks pärauduseks piab. Merewägi uimelt pidada tugew olema, muidu wõikstwad ükskord kõik Spania asumaad ära wõetud saada. Türgi riigist. Koustantiuopel'ts nõuawad suured ringkonnad,  et tüli-ast Inglismaaga Egypkus'e pärast enne piab seletatud saama, kui Inglismaal uus Parlament walitud saab, kuS Lord Salisbury eh? omast ametist taganema piab ja temale üks järeltulija nimetatud saab, kellega weel raskem selle aSja üle kaubelda olla. Lord Salisbury olla selles nõuus, päridada aga, et konferenz selle asja seletamiseks London'is peetud saada. Greekamaa! kipub tüli mitme Europa riigiga tulema. Mili-Calamata raudtee ehitamist, mis Poloponnes'i keskmaid  kaubaajamtse-paikadega ühendama pidi, oli Rollin'i seltskond oma peale wõtnud, ei jõudnud oma kohust aga mitte täita ja jättis wäljamaksmised seisma. Tuhanded töölised, suuremalt hulgalt Jtalialased, on tööst ja teenistusest lahti saanud, neil on weel palka mitme kuu eest pärida ja nemad on suures hädas. Greekamaa poolt ,a nende isamaade Saadikute poolt Athen'is, on neile küll abi antud, aga sellest ei ole küll. Nüüd on Jtalia, Austria, Saksamaa, Prantsusmaa ja Türgi Saa, dikud Greekamaa WäUSte asjade Ministrile üht ühemeelift  kirja annud, milles nemad parimad, et Grekamaa Walitsus tasumata jäänud palka wälja maksma piab sest seal olla juba enne teada olnud, kuida Rollin'i asjad seisawad, selle wasta ei olla aga ühtigi tehtud; sellepärast pidada Greekamaa Walitsus kahju eest wastatama. Greeka aeakirjandus on ühel meelel wöeraste riikide Saadikute pärimise waSla, Walilsnsel on nüüd wöeraste riikide nurina ja oma rahwa nurina wahel walida. Bulgaria st. Türgi ja Bnlgaria Walitsüste wahel on uus kaup kurjategijale waslasukttse wäljaudmise üle tehtud, kes ühest riigist teise põgenewad. Tänine on see asi nii segane olnud, et hiljuti Bnlgaria asjatallitaja Konstantiuopel'is, Vulkowilsch, waewaga oma pärimisele täitust leidis, kaht põgenikku wälja anda, kes kahtluse all setsawad, et nemad Rahaminister Beltschew'i äratapmisest osa wõtnud on. Üks neist on kinni wöelud ja Sofia'sse saadetud, teine oli sen ui teadmatal wiistl ära kadunud. Kaeblusi, et need, kes Beltschew'i äratapmise pärast ülekuulamise  all seisawad ja maagis istuwad, waugikojas piinatud saada, on nimelt Karawelow'i abikaasa tõstnud. Prinz Ferdiuand on seda asja läbi kuulata tõutanud. Weider on see ast küll. kui see tõsi ou. Karawelow oli Würst Aleksandri aeal Minislerprästdent, on nüüd wangikojas  ja saada seal liiwa-kottidega peksetud, et tunnistaks. Karawelow oli aga ka Würst Aleksandri pea-ärandja ja leikab siis ttüüd seda wilja, lncda tc»nu külwuuuv vu. Nende nimest, kes temale piinamistest teatust annud, ei ole madame Karawelow kohtu ees mitte üles annud. Prinz Ferdiuand on Talwekuu 29. (17.) pääwal Synodi Präsidenti ja liiteid oma jutule wõtnud ja neile oma rõõmu selle üle tunnistanud, et nemad teda teretama tutiwad. Kui maa kõrge «vaimulik ametkond tema hoolekandmist  maa hea elukorra eest tuetada, fiiS saada tema hoolekandmine korda minema. Bnlgaria «vaimulik ametkond näib flis Prinz Ferdinand'iga leppinud olema, kuna nende wahel enne palju pönewnsi oli. Ramäniast Rumänia Parlament on Talwekuu 27. (15.) pääwal Kuninga ettelnetnd kuulutusega awatud. Kuulutuses on üteldud, et asjadega Rumänia ja kõige teiste riikide wahel rahul olla wõib, ja et Kuninga reisud Jtalia'sse ja Saksamaale sõbrust nende riikidega ja Rumänia  seisupaika Europaes kinnitanud on. Raha asjad olla head ja uute tollide järges jääda sel aastal juba neli millioni franki üle. Parlamenti eestseisuse walimise  pärast on tüli tõusnud, mille järges kolm Ministrit ametist taganestwad. Astast. Mässamine Khiina's kipub suureks minema ja näitab wäga kole olema. Tientsin'ist kirjutatakse  Talwekuu 29. (17.) pääwal, et mässajate tungimine  takistamata edast läheb ja kõik linnad sellel teel wastapanemata nende kätte langemad. Mässajatest  nimelt Takowsis tehtud kurjateud olla ülihirmsad. Belgia misstoni liiked saiwad halastamatal wiistl surmatud,  kus juures ka naesed ja lapsed hirmsast waewatud ja koledal wiisil ära tapetud saiwud. Khristlased kodurahwa  keskist saiwad estteks maha raiutud, siis surmastwad  mässajad weiked lapsed, raiunwad nende kehad nugadega weikesteks tükkideks ja kõrwetasiwad neid tuleriitade  peal. Runned saiwad enne hirmsast piinatud, siis nende pead kaigastega lõhki löödud. Preestrid saiwad igal wiistl piinatud; ühel kisuti keel ja süda wälja. Üks estmestest selle maakonna Mandarinidest (kõrgematest kohtuwanematest)  andis selle peale kurjategijatele uhke pidu, kuida ülepea Mandarinid kõiki neid nurjatust heaks kiidawad.  Europa saadekondades ja kolonies Pekinglls, olla suur kahin ja wiha mässajate «vasta. Sõnumite järel ShanghaiK lõi mässajate sõeawägi üht 4000 meest suurt Walitsuse-wäge Chinchinsi juures (Mongoleüs) põgenema; «viimasest saiwad 700 meest surmatud. Wõitjad mässajad  oa teel pealtnna Pekingll poole, mis Chinichinsist 380 penikoormat kaugel on. Mässamine on Taku