tele and id annab, see laenab Jumalale!"  Mõne nädala eest mängisiwad siinsed güinnafiumi kooli kaswandikud Salongis ühte saksakeelelist näitemängu Wencmaa nüljahädalistc heaks; sissetulik oli pääle 100 rubla, mis ka suuremast selleks otstarbeks jäi. Wäga ilus tegu nendest, sest kui su oma kõht täis on, siis mõtle ka teise pääle! Peaks teised erainimesed ka mingitsugust  nende heaks tegema! Auu, kellele auu tuleb anda! Walljalast. Üks uus kõrts tükib Me meie Waljalalistele juurde tulema. Kogula mõisa härber on jälle „hüüdma" pandud. Kas mee! ei pea kurwaks minema, seda nähes, ja mõttes mõlgub: Oh, oleks see üks kasulik asutus olewat, nagu näituseks uus kool, wõi lauln-koor, seda teretaksiwad kõik mõistlikud rõõmuga, kunas nüüd igaüks alkoholi põlgaja kuriva silmaga senna -vaatab. Jätke aga joomist armsad Waljala sõbrad, külap siis kõrtsid iseenesest kauwad! Wiljandist. Sääit teatab kohane Saksa leht järgmist lugu: Ööse 20./21. Januaril 'tuliwad kaks rahukohtu kirjutajat Põllumeeste seltsi majast kodu, kus nad pärast päewa tööd endid lohutamas käisiwad. Weski uulitsal tuleb neil keegi hobusega sõites wastu, kellele noored mehed ilma midagi aimamata mallatadcs „hobusewaras" ütlewad. Aga mis sünnib? Saanis istuja kargab maha ja paneb lippama. Seda märgates saamad noored mehed asja õigest seisust aru ja malawad põgenejale järele, kelle nad ka marssi kätte saamad. Kohe ilmub ka ööwaht hobuse õige omanikuga, ning kurjategija, alles 18 aastane algaja, wiiakse sedamaid raudristide taha, oma Leu üle järele mõtlema. See oli õige sõna parajal ajal. Lätimaalt. Läti lehe „DeenaS Lapa" teotuse järele on KalzenauS kaks warast ühe pere aita sisse tunginud ja lahti lõhutud kapist muude asjade seas ka ühe pudeli leidnud, kus midagi medelikku sees olnud. Arwates, et see wiin on, joonud üks waras esiti tubli lonksu ja annud siis pudeli teise kätte, üteldes, et '.vedelik selge piiritus olla. Selle pääle hakanud ta ukse poole minema, aga enne meel kui sinna jõudnud, kukkunud ta maha. Waheajal oli teine waras ka juba joonud ja kopi korwale maha kukkunud. Teisel hvmkul leitud nad weel mõlemad aidast. Pudelis olnud kange sööja-wedelik sees. Peterburgist. Peterburgi uulitsate arwu ja pikkust, armas lugeja, sa wististi ei tea. Seda tahan sulle kohe ütelda. Sääl on üleüldse 685 uulitsat, nulle pikkus 427 wersta wälja teeb. Peaaegu niisama pikk tee kui Tallinnast Peterrisse!  86 awalise platsi all seisab 168,060 ruutsülda maad. Eks ole imestamise wäärd kõrged numbrid! Ühe koguni tähelepanemise wäärilise sündmuse  üle kirjutab „Now. W.r" järgmiselt: Noore prohiressori L. elukorteris sündis uue aasta õhtul üsna iseäralik juhtumine. Prohwcssor oma abikaasaga  oli uue aasta wastuwõtmiseks sugulaste juurde sõitnud; koju jäiwad amm rinnalapsega ja toatüdruk 9 aastase prohwessori tütrega ning koka tüdruk. Amm wiibis rinnalapsega lastetoas, kuna toatüdruk tütrega söömatoas theed jõi. Kell 3 ajal kuuleb amm korraga hirmsat müra söömatoas ja kohe selle järele tuleb toatüdruk, appi, appi! õnnetus! karjudes lastetuppa. Amm tõttas tüdrukuga silmapilk nimetatud tuppa, kus järgmist pilti nägiwad: laelamp oli purustatud ja kuppel nagu tcraiva noaga katki lõigatud, puust majariistad wäikesteks pilbasteks lõhutud, kuna tooli põäl istuw tütarlaps ühes tooliga õhus seisis, kust ta silmapilgu aja järele alla kukkus. Muidugi mõista, sai kohe prohmeSZori järele saadetud, aga mis oli siis õieti sündinud? Nii hästi toatüdruk kui wäikene tütarlaps ci teadnud midagi asja seletuseks ütelda. Nad oliwad ainult järsku müra ja kära kuulnud, nägiwad, kuda asjad purustatud saimad, aga mis põhjusel see imelik nähtawus sündinud, ei teadnud nad, ega tea meel praegugi keegi. Greeka printsi Georgi kepp, millega ta minewal suwel Japanis Wei.e Trooni-pärija elu kallale kippuja kurjategija käe pääle lõi, oli senini Peterburis ilustada ja kaunistada. Kuda Rig. Tagbl. teatab, on nüüd üks Wene lacwawae ohwitscr seda keppi Greekä printsile ära wiima saadetud. Keppi ei wõi enam ta endise  oleku järele tundagi; ta on kulla ja mitmesuguste  kenadustega kaunistatud ja kannab pealkirja  : „PrintS Georgile ta -vägiteu mälestuseks." Riigi nõukogus on praegu üks uus seaduse  plaan wastu wõctud, mis talumaade oksjoni teel müümise ära keelab ja kroonu raudtee tööliste abikassade asutamist nõuab. Pääle selle on sisemiste asjade ministerium ühe seaduseplaani -valmistanud, kudmviisi selle jau talurahma elukorda parandada tuleks, kellel maad ei ole. Tambowist. Sääl on külm kuni 32 graadi pääle tõusnud ja ühe mangi hoone juures wahi pääl seisma soldati ära wõtnud. Kuberner on politseidele ja mallawalitsustele eeskirja andnud, milles neid hoolsamale harjutusele minewate tagawara-mäeliste  lugemise ja sissekutsumise reeglite täitmisele manitseb. Tiflisest. Sääl on nüüd selle raudtee õnnetuse üle täielisemad jõnumed tulnud, millest üleminemaseS numbris lühike teatus seisis. Õnnetus sündis Taga-Kaukasia raudtee pääl Meliti jaama juures 9. Januaril. Rong sõitis aiasmäge 79 wersta tunnis ja jõudis Meliti jaama ligidale. Rööpa seadja nägi et õnnetus tulemas oli, sest teine rong tuli sedasama teed mööda maStu, ja tahtis õnnetust selle läbi körwale saata, et ta ruttu rööpad nii seadis, et rong teise tee pääle pidi minema. Sellsamal pilgul oli aga juba rongi eslolew masin sellest kohast üle jõudnud ja rong katkes kaheks. Masin kukkus küljeli ja -vagunid jooksiwad üksteise pääle puruks. Õnnetuseks oli rongis mitu petroieumi wagun.it, milledest üks lõhkes ja põlema läks. Wälgu kiirusel läks tuli laiali, mis põhjusel weel mitu petroleumi wagunit lõhki läksiwad. Mitmed konduktorid ei saanud enam tuklecgist wälja ja põlcsiivad hirmsas piinas ära. Üleüldse saiwad kuus konduktori tule? surma ja neli raskeste -vigastatud. Õnneks oli tuul -vaksali poolt, muidu oleks ka see tuule ohwriks saanud. Odessast. Nagu „Russ. Wed." teatab, mässab sääl tiisikuse tõbi õige kurjasti. Telcgrah-vl  sõnumite järele olnud 22 januarist säälses liuna haigetemajas 552 ja juutide haigetcmajaS 159 tiisikuse tõbclist poetamise all. Kuda kuulda, on rikkad Juudid Odessas ja teistes linnades Lõuna-Wene maal palju näljahäda-loosisid  ostnud ja kõik loodetamad ning oodetawad -võidud Juutide -väljarändamise hääks Argentiinasse lubanud- Wäljamaalt. Hispaniauraalt. Hispaniast Bilbao maakonnast  tulcwad uued rahutuse sõnumid. 7000 kiwisõe kaewanduste töölist olla törkumas ja tüli tegemas, mille waigistuseks sõjamägi pidanud kutsutama, kus juures mitmed surmatud, teisi hulgana mangi wõctud. Bulgariamaalt. Sääl kestamad õerumiscd ja käärbnised ebawürsti prins Ferdinandi wastu wahetpidamata edasi. Nii tungis hiljute Sohwiast kõne ajalehtedesse, prints Ferdinandi kokk olla oma herrat ära kihwtitada tahtnud. Keegi saanud  aga just sell silmapilgul jaulu, kui kokk mürsti söögi sisse strihnini riputada tahtnud. Ülekuulamise juures tunnistanud kokk, et tundmata  mehed temale 10,000 franki lubanud, kui ta mürsti ärakihwtitab, millest summast ta ka juba käsi raha kätte saanud. Selle järele palganud  -vürst enesele kaks lahutuse kunstitundjat kes kõik ta söögid enne söömist läbi katsuwad. Pääle selle olla -vürst palju oma teenijatest lahti lasknud ja ustawamad ametisse seadnud. Prantssuse ajalehe sõnumesaatja Chadourne -väljaajamise  asjus teatati kord, et see asi rahulikult teel ära olla õiendatud, hiljemiue teatas aga üks telegramm, el Prantsuse saadik Konstantinopolis  annud Türgi -valitsusele teada, et Prantsusemaa  Bulgaria -valitsuse nõudmistega mitte rahul olla ei -võida. Nõnda ei ole see wäikene lüli tulukene ikka weel päris kustunud. Zapaniamaalt. Sügiseks maawärisemise kohta on nüüd ametlikud teated kogutud ja awaldatud.  Nende järele on sel koral 4089 inemest surma, 6038 haawatud saanud, 49,9g1 maja üsna ja 18,936 pooliti purustatud. Afrikamaalt. „Musta maa" jagamisega on walged mehed agarasti ametis. Prantslased tungiwad Suudanis -väsimata edasi, et oma -võimu  sääl asumaades tõsta ja nimelt näib ikka nende kindel püüd olema, oma Senegambia asumaad  läänerannas ja Alshiria asumaad põhjarannas  kokku siduda, et siis oleks „ühel tükil tugemusta,  suurel kiivil kindelnsta." Marokko tõrku-nised,  kelle poolt sellel teel seiswaid Tuati kõrbesaari omaks püütakse lugeda ja Prantslaste näppusid neist eemal hoida nõutakse, ei suuda Prantsuse mehi takistada. Neil päiwil -võtnud nende -väeülem Humbert sääl pool kaks kindlust oma alla, ilma et suuremat -vastupanemist oleks leidnudgi. Maakohad sääl pool küdawad Prantslased  -väga rikkad ja sigitawad olema. Eks see neile isu tee. Möndasugust. Rahulik meel. Prantslased öeldakse küll palawa-wcrilised olema, ometi on nendegi seas mõni, kes isegi paha naise alalist sädistamist rahuga ära kannatab, mis küll hõlbus osi ei ole. ÜkS Parist telegrahwiametnik sai hiljuti oma küljeluu  käest hilise kodutuleku puhul kangesti tapelda. MecZ ei lausunud sõnagi wastu, waid kuulas aga. Wiimati wäsis naese suu jahwatamisest ära ja ta käritas: „Noh, mis sul mulle wastata on?" Mees mõtles weel weidi, siis sõnas suure rahuga: „Mul 'pole muud wastata, kui seda, et kui sa oma jutlust telegrahwi teel Bordoosse oleksid saatnud, siis see just 426 pranki ja 66 scutimi oleks maksnud." Magus ämariku köne. Noojah, see on üks mehe nõuu, et seda isa-isadest kalliks peetud tunnikest jälle meele tuletakse, kus nemad enda päewast kiltri kära ja kubja kepi walu ära unustades,  ahju müüril ehk kolde pael, üksteisega enda rõõmu ja kurbtust jagades, omad rõõmu, lõbu ja kurwastuse kõned ära pidasiwad.  Et ümariku kõne tõesti magus on, seda tõendab see, et meie rahwas seda weel praegus kindlalt alal hoiab. Mõnes kohas, kust see kaduma on läinud, kuulukse ühte ja teist ütlewad: Elu on sääl nii wilets, et ka ämariku aega enam ei peeta, mis küll igal ühel õigel töötegijal peaks olema! Sellest selgub, et see tõesti rahwa luusse ja lihasse on kaswanud. Ärka siis „ Saarlane," kes sa ikka oma rahwa wastu wa' lahke mees oled olnud ja neile lõbu loonud; ära keela siis ka seda kulda kallist tunnikest oma lugejatele ära! Saagu see kõikide rõõmude ja kurbtuse lugude läbirääkimiseks Saarlastele lahkesti lubatud. Tule sina aga siis ka kallis suguwend oma isa-isade maale ja istu kolde paela ehk ahju müürile maha ja westame ühe wäga tähtsa asja üle paar sõna „magust  ämariku kõnet" ja pruugime seda aega iseenese ja teiste kasuks õige mõistlikult  ära. 5 Sa a r l a n e 1892