Saarlane lk 18. Teisipiiewal, 5. Mail l8»3. !X. aastakäik. Saaremaal aaStas. . . . 1 rbl. 30 kp. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Pooles aastas 1 „ SS „ Ilmub igal Kuresäarcs kaubauulitsaö «r. 7. Kirjad käiwad: Saarlase toimetusele, Kuresaares. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab A kop. Kleiildi«c volitillll «jilleht >«««- ja linimnhniale Südamlik palwe sugurahwale. St. Peterburgi Eesti laste Warju? paiga ja Kooli selts on Eestlaste seas siin pealinnas ja ka kodumaal oma tegewusega enam ehk wähem tuttaniaks saanud; ta on jo üks selts, kes meie rahwa edenemiseks waimu wäljal töötab. Tema tööpõld on suur ja laialine, tema töö jõud aga tänini wäike. Aga wiimse! ajal on sugurahwas tema käekäigust hakm nud elawamult osawötma ja on seega seda seltsi palju toetanud. Meie loodame, et see osawõtmine mitte leigemaks kaSwama ei saa, sest paljud on uuesti seltsi liikmeteks heitnud, paljud ka annetega seltsi toetanudj sellest näeme, et rahwas meid ei põlga, maid meie tööle tuge pakub ja sellest tööst lugu mõistab pidada. Aga meil puudub meel palju! Meil on weel paljugi sugu wendade ja õdede käest soowida! Seekord on meil üks iseäraline südamelik  palwe neile ette panna ja selle kuulda wõtmist nende poolt paluda. Nimelt on meie Kooli seltsil tänini üks wäga wäike raamatukogu, mis küll waewalt seda nime kandma sünnib, aga hakatus on siiski juba tehtud ja et see hea asi tulemikus  kasuks, selleks koputan siin suguwendade  ja õdede südame ukse pääle: Teil on küll kõigil, ühel enam, teisel wähcm, läbi loetud raamatuid laudil ja kappis seismas, mida teie sugugi enam ei tarwita; aga nad on jo kord ostetud ja läbi loetud, siis peawad need nüüd tahtmata  üsna kasuta seisma, kuid Kooli selts wöiks neid jälle kasulikult ja tänuga tarwitada. Kallid suguwennad ja õed, ärge laske oma ülearu raamatute tagawara kauem tolmu all seista, waid andke neid senna, kus neid hädasti tarwis on. Wõtke waewaks  ja saatke ehk tooge neid Kooli seltsile  ohwriks, kes niisuguseid raamatuid südameliku tänuga mastu wötab. Mõtelge selle paale, et igaüks tcitest sellega suurt heategu oma wähemate wendade wastu üles näitate, sest on waeseid ja kehwu, kes ise mitte raamatuid osta ei jõua, aga nad wõiwad siis neid seltsi kogust lugeda saada. Helde sugurahwa osawõtmise pqäle loodab J. Lenow, Kooli seltsi raamatukogu hoidja. Seltsi kantseli on: oap. Hsvoniu upoen. 130 im. 14 Raamatukogu hoidja adress: oup. Luc. Varu. I .mmin 36 uu. 22 10. llsnonm. Emeliine Mayres. i Kirja pannud Karl Loiken. 1. Kohinal ja mürinal kihutab tulepurskaja J, Ätna mägi Sitsiilia saare pääl, enese harjalt aurawaid suitsu pilweid taewa pole. Tema kohtus kuuldakse sagedasti  hirmust mürinat, mis maad ümberringi  kõikuma ja wärisema paneb. Mõne korra pillub ta enese seest tuhka, tuld ja wedelat kaugele ümberringi pritsides laiali, mis kõiki asju ära häwitab.  See on küll kardetaw, niisuguse koleda paiga ligi asuda, siiski armastawad  inimesed seda kohta tema rammusa maapinna pärast. Kui siis mõned aastad wulkan enam ei ole sülitanud, siginewad jälle üksikud majakesed kardetawa laama rinkude wahele. Nõnda oli ka sell korral lugu, kus meie oma jutuga algada tahame. Ätna mäe jalg haljendas jälle ümberringi ja suurte tuha ja laama hunnikute wahelt paistsiivad kenast õitsema puude ja lilledega ümberpiiratud majad, ma Ige seinadega, mis Itaalia ime selge õhuga ja kaunis kaugele näha on. Rõõmsalt ja lustilikult näikse rohwas oma mäikcste maalapikeste kallal tööl olcwat; keegi ei näita Ätna ajutisest suitsust ja mürinast suuremat hooliwat, sest nemad arwawad ju, et ikka mõni aasta rahu aega olema saab, enne kui wulkan uuesti sülitama hakab. Ätna mäe all jookseb üks wäike, aga kõrge ja nii kallastega jõgi õhtust homiku poole, mille kaldad kõiksugu paksu wõsudega kinni kaswanud on. Säält jõe kaldalt leiame meie ühte wäikest, aga kena majakest,  mis nagu luik, walge seinadega, rohelise metsa wahelt wälja paistab. See on peaaegu see ainus majake, kogu Ätna ligedal, mida meie täiesti puhta, ilusa ja kasitud leiame olewat, kuna teised kõik mustad, kasimata ja ühe sõnaga, kõikse alwemat Itaalia moodi wälja näewad. Kõige imelikum oli weel see, et majad mitmes kohas ilma uksedeta ja kõik enamiste  ilma aknadeta oliwad. Aknate asemel  oliwad suuremal osal paljad tühjad augud, mõnes kohas jälle puu juurikatest kojutud worgud ees. Uste asemele sai enamiste üks laua tükk wäljast poolt seina najale püsti seatud ja puu kaigas toeks taha pandud. Sedagi sündis ainult siis, kui maja omanik kodunt wälja läks. Harwasti nähti ka mõni ukse mooduline laua tükikene, mis puusagarate päül lahti ja kinni liikus ja puupööraga wäljast poolt kinni pandi. Lukkudest polnud siin juttugi, mis ka üsna asjata oleks olnud, sest et siit mitte midagi warastada poleks olnud. Ka majade sees polnud, pääle mõne seina päül rippuma näutuma pühade piltide mingit ehet näha. Aga kõige selle ehituse keskel käisiwad wäikesed madala kaswuga Sitsiaanlased oma tüwikuse masa jalgadedega  ja suurte katkend puukingadega majade sees edasi tagasi ja ei näitannd selles mõttes sugugi kahklewat, et nende majad meed kõige rikamad ja ilusamad kogu maailmas  oliwad. Selle majaga aga, millest meie ülewel rääkisime, oli hoopis teine lugu; see oli, nii hästi seest kui wäljast poolt, ehk ka küll kehwalt, siiski wäga kenasti ehitud ja aknad ja uksed oliwad kõik oma korra pääl. See aga oli kõige wähemast poole wersta teistest majadest eemal ja kõrge häkilise kaljuseinade läbi neist hoopis lahus mis weel kõiksugu paksu wõsudega kaetud oliwad, nõnda et km teiste majade juure wälja taheti, ühe osa teed. Ätna mäcjala ümber ringi pidi käima ja selleks kolme, kuni nelja tunni tee ära kulus. Teisel pool maja on üks imelik org; sääl on kõrged kalju ja sügawad koopad, kõiksugu põesaste ja wõsudega kaetud, mis nii wilets ja paha wälja näitab, et üks Sitsiaunlane heameelega senna pääle ei taha waadatagi. Seesinane org ulatab ühe kandi pärast Ätna mäe lähedale, aga ta on sellest mõne suurema puude lähi lahutud. Keskct orgu on üks päratu suur ja sügaw pime kuristik, kust *) Lmwa jõhendab sulanud tiwa> Isamaalt. Kuresaarest. Laupäew, IS. Aprillil pidas meie tulekaitse selts, EeSti-Seltfi ruumides üht tantsu õhtud ära, millest kaunis rohkest osawõeti, niihästi liikmete kui ka wõeraZte poolest. Sarnased pidud on üsna tarwis neile mõnikord; nüüd algawad ka pea jälle kewadised harjutused, milleks neile seeläbi rohkem lusti äratud sai. Saal oli toredasti ehitud. Kuida kuulda tahetakse siinse tulekaitse seltsi heaks pea jälle ühte näitemängu mängida, nimelt parkis „kurhausis". Tüki uimi olla „Piirjärwe rentnik", naljamäng wiies järkus. See lukk on üsna naljakas, ja umbes meie rahiva moka järele. Ka saab seda siin Kuresaares esimist korda ette kantud. Sellepärast oleks iväga soowida, et sellest hästi rohkesti osawõetaks, weel sellepärast, et meil siin mäga harwa niisugust lõbudusi ette tuleb. Mingu siis igaüks, noor ja mana maatama, kellel see «võimalik on. Paari aasta eest seati seia suuresüllale üks tapamaja sisse, nii et see aeg enam linnas loomi ei tapeta, maid üksi sääl. Muidugi on see wäga hea, et kõik must nüüd linnast «välja jääb. Üks asi, mis seda jälle halwaks teeb, on see, et sääl OAGOSSSOOOSSSGOG Kõigekõrgemalt kinnitatud Iseäraline komitee Keiserliku Kõrguse Suurwurst Troonipärija eesistumisel. Raha kingitusi, mis Keiserliku Kõrguse Suurmürst Troonipärija juhatuse all olewa iseäralise  komitee kätte häda kannatajate heaks wilja ikalduse kubermangudes antakse, kui ka teatusi, hädaliste heaks wilja (teri ning jahu) anda soowida, Võetakse Keisri Majesteedi kabinetis Anitshkowi silla juures igapäew (wälja arwatud pühapäewad) kell tk k wastu. Waljaspoolsed kingitused tulewad järgmise adressi all saata: Ll>-lleiep6xui"i>, ui> Luiayuuüms Asum>itt nuAi- lZra ll.ullsxaiapWuru  tZuieuuöLiizu Oauõi-M OSOOOGTGOOGGHGOG