juga on Keisrikoja ees käinud, et tänawu raha, mis muidu pallipidudeks tarwitatud, selleks auusaks otstarbeks annab. Ning kaunis eeskuju awaldab ikka head mõju. Nii lubawad mitmel pool walitsus kohtade, kui ka muude talituste ja äride ametnikud oma palgast 1 protsenti ehk rohkem leiwahädalistele  ja umbkaudu arwates wõib nii 10 kuu sees 5—6 milj. rbl. kokku tulla. Mitmete rügementide ohwitserid ei luba oma pidudel enam shampanjeri juua; selle jauks muidu kulutatud raha annetawad leiwapuudulistele. Ning üks rikas Peterburgi  kaupmees lubanud oma tütre pulmadel pidusööki pidamata jätta, selleks määratud raha aga leiwapuudulistele kinkida. Wäga auuwäärt teud. Pühapäewa pidamise kohta olla püha sinodi ja walitsuse asutuste wahel ju paar aastat läbirääkimised olnud ja nüüd olla need otsakorrale jõudnud. Olla tarwiliseks  arwatud, kõige töö- ja kaubatalitust pühapäewadel ja suurtel pühadel  seaduslikult ära keelata ja walwata lasta,-et pühapäewa ei rikutaks. Knewist. Sääl leitud neil päiwi! päris waleraha wabrik, kus hulk malmis ja osast 10-, 5- ja 3- rublalisi paberirahsid  kätte saadud. Rahad olla wäga heaste järele tehtud, nii et neid raske õigetest tunda. Poolamaalt. Kiltsi kubermangus on uus- suur püssirohu wabrik asutatud, kus praegu 20 meistrit ja 150 töölist ametis on. Edespidi tahetawat tööd elektri walgusel tegema hakata, nii et 70,000 puuda püssirohtu aastas malmis wõib saada. Minski kubermangus Skorodno mõisas on õhtu 15. Septembril kole kuritegu, tehtud, millele tähendatud mõisa omanik Heinrich Adamowitsch ja tema 18 aastane abikaasa ohwriks langenud. Tähendatud päewa õhtul kuuldud õues käredat koerte haukumist, mille pääle mõisaomanik abikaasaga  akna pääle waatama läinud. Sell silmapilgul käinud püssi pauk ja mõlemad langenud meriselt maha. Noor naine saanud  sedamaid surma, kuna mehel meel weidi elu sees olnud, mis ka pea kustunud. Politsei hoolsa otsimise läbi on mõrtsukad marsi kätte saadud ja on talupojad Iman Pud ja Andrei Oleshkiewetsch. Kurjateu põhjus olla kättemaksmine. Mõlemad kurjateu  tegijad nõudnud mõisa käest maad, mida neil aga kohane kohus ei olla mõistnud. Nõudjad arwanud, et mõisa omanik asja rahaga ära teinud ja mõtnud nõuks seda kätte maksta. Hiljuti põlenud üks mõisa tagawara küün maani maha ja pärast seda katsutud elu maja põlema panna. Kurjategijad  kaubelnud esiteks üht oma pileti soldatit, mõisapidajat maha lasta, ei ole aga sellega kaubale saanud. Soldat nõudnud  20 rubla, kuna mõlemad 10 rubla pakkunud. Sellepääle teinud nad hirmsa teu ära. Wäljamaalt. Inglismaalt. Waewalt sai politika ilm imestusest lahti, mis Boulangeri häkiline surm saatis, kui selle taoline sõnum jälle uut imestust sigitab. Parnell on surnud, lirimaa „kroonimata kuningas," nagu teda sõpradest ja wastastest nimetati.  Kui tihti raiub surmaingel oma mõõgaga mõne sõlme pika jututa lahti, mille päästmiseks elawad endid otsata maewawad. Sarnane lugu on Parnelli surmaga. Alles arutafiwad ajalehed ja politika tallitajad igal pool, kõige päält Inglise ja nimelt meel liri maal, kuda moodi küll liri erakonna kodused lood edeSpidi knjunewad. See enne nii ühine ja kindlalt korraldatud erakond oli minemast sügisest saadik, kus Parnelli auule halb plekk külge tuli, kaheks lõhkenud ja waenuliste wendade isekeskine riid ähwardas  meel ägedamaks minna, kui neil enne JnglaStega olnud. Üks osa lirlasi, nimelt linnades, pidasiwad Parnellist küünte ja hammasstcga kinni, „ainult tema harjunud ja osawa juhi all õitseb lirlaste tulewik" kinnitasimad nad ja Parnell aitas muidugi tagast, et see arwamine õige olla. Aga tähtsamad ja mõjuwamad mehed erakonnas, kellele ehk ju enne Parnelli suur auu okaks silmas oli, tõendasiwad, et teotatud Parnell enam rahwajuhiks ei kõlbada, sest rahwuse püha lippu wõida ainult puhtad käed kanda. Ta ägedamad waStased aga oliwad Katoliku kiriklasid, kellele Parnelli Ewangeliumi usk ju ammu pinnaks silmas oli, ja et kiriklaste mõju liris wäga suur on, iseäranis maa rahwa juures, siis pööras nende waen Parnellist wäga palju jüngrid ära. Wastastikku waenlus kaheks lõhkunud liri erakonna mahel tuli inetutes kaelustes  ilmsile, mis mitmes kohas rahwasaadikute  uuesti walimisel sündisiwad, kus ruusikatega ja kaigastega talitati ja kord ka Parnelli enesele silmad liiwa täis pilluti, nii et ta mõni aeg põdes. Nii sama kiseldi otsi käsitsi liri erakonna pea häälekandja, ajalehe „Umted Jreland" trükikojas selle trükkimine ja käsikirjade kallal, mida kumbgi erakonna osa oma mõju all soowis. Pärast esimest ägedust rauges küll waen wähe ja püüti ka Parnelli  ja ta wastaste wahel lepitust sobitada,  kuid wälja ei tulnud sest midagi. Punnis silmil wahtisiwad mõlemad teist ja ootasiwrd aga parajat aega, mil jälle teisele mõne wopsu saaks anda. Kuigi Parnelli asi ju nagu alla mäe läks, ei olnud ta wisaduse juures ammugi weel ta alla jäämist loota. Sääl aga andis ta surm asjadele teise kuju. Parnelli surma järeldusel saab liri erakonna  elu wististi palju muutama; kas sille kasuks wõi kahjuks, on raske ütelda. Erinemine aga tohiks esimest arwata, sest kuna küll Parnelli kaotamine liri isesiiswuse  püüdele raske löök on sarnast südit ja osawat juhti lirlased enam naljalt ei saa - siis kaswab temast ometi see tulu, et nüüd lõhe erakonna wahel kaob ja see jälle ühiseks saab. Ja et see sündmus  Parnelli surmaga kiirendatud saab, on wahest hea. Parnelli alla ometi enam erakond end ühendanud ei oleks, seks oli lõhe liig suur. Ja Inglise wabameelne erakond, wana Gladstone juhatusel, kes oma „Homerule," see on liri omawalitsuse  plaaniga, lirlaste püüete toetaja oli, wõib nüüd jälle hoopis mõjuwamalt ette astuda, kuna wiimsel ajal selles nähtumalt  tagasi hoidlik oli, milleks liri kodune riid ka palju asja andis. Parnelli iegewus on ajaloosse tublid jäljed jätnud ja ta nimi jääb ajaraamatusse tähtsa politika mehena seisma. Umbes tosin aastaid on ta suuresti liri maa olude pääle mõjunud. Tal ei olnud mingit päritud wara, wõime ega tähtsust; milleks ta saanud, see on ta oma tubliduse ja suurelt osalt ka õnne mõjul sündinud.  Enne mingi tähtsuseta mõisnik, hakkas ta Inglise parlamendis, mille liige ta oli, mõjuma sõnadega lirimaa õiguste eest kostma ning oma südiduse tõttu tõusis pea lirlaste juhiks, nii parlamendis kui ka kodu liris. Et ta oma wõitlustes wahel õiget piiri ei pidanud ning wahel walitsuse wastu liig käredaks sai, pidi mees mitu korda treellide taga istuma. Rasket süüd aga, mida suur ajaleht „TimeS" tema pääle tõstis et ta nimelt liri politika kurjategijatega ühes nõuus olnud ja Inglise ametnikkude tapmises osaline ei suudetud tõeks teha, waid wäga suure ja pikalise protsessi järele tunnistati „Timessi"  kaebtus laimduseks, mille trahwiks see kohtu kulud ja suure summa weel Parnellile  lepituseks pidi maksma. Kuid waewalt  oli see protsess mööda, tuli Parnellile teine kaela. Ta oma sõber ja seltsiline, kapten S h e a, tõstis kaebtust, et Parnell ta abikaasaga sarnases „sõpruses" olla elanud, mida ta abielu mehena sallida ei wõida. Ning siin tuli asjale teine lehekülg:  Kohus mõistis praua Shead ja seega ka Parnelli umbkaudu süüdlaseks, et abielulist truudust rikkunud on ja selle järele abielu lahutatuks. Seega oli Parnelli  kõlbmatus kombelikus olus selgeks saanud ja ehk ta hiljem küll lahutatud naise oma kaassüüdlasi abikaasaks wõttis, ei teinud see sündinud halba enam heaks. Rahwa wägew armastus mille märgiks talle kord wabatahtlikkude annetena suur rahakingitus, 400,000 rubla wäert, antud lahkus temast nüüd ruttu. Äkiline  surm on nüüd teda igawese kohtuniku ette kutsunud. Sulle pühendaks. Gulle pühendaksin kõik Mis mull iial wõimalik: Tuul jätnud õilmed põesa. Korjasin kiirelt, tõin nad kaasa Ja pühendan Sulle Mu armsam. Sulle pühendaksin kõik Mis mull iial wõimalik: Mõtteid minemiku tõest Ise sain nad eha käest; Neid pühendan Sulle Mu armsam. Mis pühendaksin Sulle kõik, Ehk rõõmu? See pole wõimalik Pisarad rõõmude surnu a'ast Woolawad tundmuste mässamast ojast Need pühendan Sulle Mu armsam. Mis pühendaksin Sulle kõik Ehk südant? See on wõimalik! Jah, südant Sulle pühendan Ja siuga ennast ühendan. KaZ oled rahul ka Mu kallis kodumaa?! Kkxgg,. Möndasugust. Prantslane Jacques, keS Londonis  oli kihla wedanud, et ta st> päewa tahab ilma söömata olla, on nüüd õnnelikult oma paastuaja läbi teinud. Ta on täitsa 7 nädalit ja 1 päew ilma iwata elanud. Kõigest 28 naela on ta sellel asal kergemaks läinud. Ta on siis kuulsast Dr. Tannerist 10 päewa meel üle nälginud, ilma et suri. Et ta ka sugugi üle liia nõrk ei olnud, näitab see, et ta enne kui pärast paastu sööma hakkas, ühe mehe oma õlal toast läbi kandis. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, tZ. Oktobril. Saksakeeli Jumalateenistus kel lv. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeStikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Rinne. Saarlane, 1891 Wastutaja toimetaja: Hartwig Sah, aaaä. ase. xot Saaremaa karskuse seltsi heaks kinkinud L. M- 5 rbl. „Saarlase" toimetus