see samme.ne lugu peaks ka põllumccStc seltsiga tulema, mis suuremat head siis temast wälja wöib kaswada? Meie loodame aga, et ajad aega mööda parcucwad ja see lootus nihutab ka mindgi põllumeeste seltsi põhjus kirjadega natuke haawalt edasi ning wöib olla, kur nndagrt takistust ep tule, et juba tulcwal kcwadil otsuS käcS on, kas ülemalt poolt põllud meeste seltsi asutamiseks luba autakse wõi mitte. G. Markus. 22. Nowemdril, 18lw. Mis wõis tema siit maailmastiveel loota, mida mõis see temale wecl pakuda?! Kõik oli ometi tema selja taga, tema hirmus, kole minewik, tema rikutud wilcts elu . . . tema noore põlwe lootused. Siit kaugelt Ameerika õhtu poolsest äärest, lahutatud kõigest inimestest ja haritud maailmast, siit lootis tema unustust kõige oma miucwiku hädade kohta leida. Oh, kuidaS tema kõiki inimesi wihkas, neid haritud metsalisi, kes iga suguste kattete all maeme.lt oma saagi himmn marjata jõudwad. KaS ci luura säält iaa kord öcluS ja äraandmine, kus meile z . u mastu uaeraiaksed Lähem siin wscraks käinud: tema l üglane mälja näinud ja liht. elamisest kõnelenud, kuidas tenm ...- - .Maga siia maakohta elama asimr t j- t.aitme raskusega neil siin Wõideldü olnud. Iga sõna seest oli soe armastus ja wammstus wemia kohta walja kõlanud. Tema jõle! Tema uskus meel wenna armastust! . . . Noh, küll ta mehike juba üks kgrd ka selle kibedust tundma õpib, aga kibedamaks ei mõi see temal talgi minna, kui see minul on." Mõtleja mehe nukcr nägu läks meel tumedamaks; tema hingas pilkamist ja raskelt. „Za sellest ei olnud mitte küll, et ta mind oma nuhtlust kanda lasi", urises ta hambaid kiristades; „tema wõttiS ka minu. armaStatÄ» pruudi omale ja maitses temaga rahulist õnne ilma kõige wähema südame tunnistuse piinata, ilma kõige wähema  kahetsuseta kunas mina tema asemel hirmsas mangi hoones istusin... Hs: Kas see ci taha hulluks teha!" ja rõhus mõlemad rnusikad wastu kuuma.vat otsaesist. „Ma narr! oli see siis nii suur ülekohus!" jutustas tema koleda naeruga edasi. „Tema waatis ainult oma kasu pääle ja seda nimetad rahwas lühidelt tarkuseks. Neil on õigus, ja mina olin kõige oma elu aja kõige oma kõrgest sõudma mõtetega armsusest ja enese obmcrdamisest pimestatud narr! Iga üks peab selle pääle waatma, kuidas teise õnne laemale auku põhja puurida, et tema oma seda paremine ujuda wõiks, ja minu wend, mis on tema siis ülekohut teinud? Muud midagi, kui et ta õigel ajal targasti mait olla mõistis!" Üksik mees wahtis tükk aega mait ollcS oma ette maha ja siis hakas tema jälle edasi kõnelema. „Kas wõisiwad kohtu herrad tcisitc teha, kui mind süüdlaseks tunnistada? Rind saadi Otto surnn keha juurest kätte, minu tühjaks lastud püss oli ligidal põesaS ja mina olin sellsamal homikul õnnetumal wiifil oma pruudi wennaga tülis olnud. Aga, et minu wend wacst Ottot kurjasti ja tigedasti wihkaS, seda ei teadnud keegi muu kui mina üksi. Ma olin seda juba ammugi aimanud, et nende kahe weriwaenlase  mahel midagi paha sündima pidi. Oh minu maens, kallis Otto! Sagedasti ütles ta mulle: Inimese südames on tundmusi, millede üle ta ise eneselegi otsust anda ei wöi. Sinu wend ja mina, meie wihkame üksteist, ilma et seda enestele ütelda pruugiksime, aga meie ootame ainult parajat aega, et kord teine teisega kokku põrgata. Kuidas kahetsesin mina seda, et oma sõbra head auusat südant ettewaatmata musil haamanud olin. Nüüd ci olnud mull päewa kohta rahu, mina pidin temaga lcpiiust otsima. mina pidin temale ütlema, et mull ülekohus oli, ehk küll mu uhkus selle wastu sõdis. Ma teadsin küll, kus ma seda tublit kütti õhtul leida wõisin. Mina kuulsin juba eemalt walju kõnelemist, mis kord korralt ikka ägedamaks läks. Oh, nüüd on mõlemad weriwaenlased kokku pörkanud ja puistawad omad kaua aega paisus olnud südamed teine teise pääle wälja. Mina rutan ligemale. Asi oli hullem kui mina arwasin: nemad sõimasiwad  teine teist käredasti. Siis jäi kõik korraks mait. Äkitsel kajaS püssi pauk. Oh minu Jumal, sarnast lõppu ei tohtinud see tüli mitte saada! Mina jooksin edasi ja leidsin oma waest kallist sõpra tema mere sees maas. Mina kummardasin kohkunult tema üle, ei tema haawa kinni toppida, sääl kargab üks jääger minu õlast kinni ja karjub mulle kõrwa sisse: „mõrtsukas!" (Lõpp tuleb S 2 numbris.) Isamaalt. Kurcsaarest. Linnas näikse see üsna hcaSti nüüd päewa korral olema, et naised omad mehed kõrtsust wälja pcksawad, kuna nad ise tublistc edasi joowad. Wcnckülas on praegus paar tublid naist, kes mehed kümme korda ümber joowad. Hiljuti juhtus ühega naljakas nali.' Mees tuli töölt ära ja läks õlle poodi sisse, kuS ta poole toopi õlut ostis. Naine juhtus aga seda nägema ja läks järele, kuS ta oma meest teiste kuuldes wäga koleduste wälja sõimas ja Mli wälja ajas. Uulitsa pätil kirus ta weel ja saatis mehe kodusse, aga ise põõris ta üle uulitsa kortsu sisse ja lasi omale kohe korteri wiina anda, mida ta sõna lausumata nahka pani. Mees ootaS wäljaS ukse ees, ega tohtinud sõna kausta. Oh naised, naised! Mis saab siis telest, kui teie endid ka wiina orjaks annate, kcg ic' ometi omc mehi peate katsuma sellest waenlascst wabaStada! Neile peate olema kui inglid, kes oSkawad nende elu muret maha muljuda ja nende pcicwa tööst wäsiuud -raimu õhtul kodus rõõmsaks tehja, et nad mitte kusagile kortsu nurka omale lahutust ei läheks otsima. Kui teie ise niisugused tahate olla, siis saab WÜm.ne lugu küll pahem olema kui csiminc! Karja õpetaja Reinhold Johann Winklcr on Saaremaa praostiks kinnitatud. Kurcsaare mere me es te-kool on nüüd ministeeriumist kinnitatud saadud. - S a a r c m a a l on uued kognkonna-kohtute ametikonnad järgmiselt seatud: 1) Kih elkouna; selle all on Kihelkonna kirikumald, Tagamõisa, Piduta, Rootsiküla, Pajumõisa  ja Kihclkonna-Loona wallad. 2) Lii mmada; selle all Liunmada, Ntla, Karrata, Piignsc, Uue-Nõmme, Kot landi, Lahetaguse,  Wõhma ja Kulli wallad. 3) Kärla; selle all Kärla kirikumald, Oriküla, Mõnnnste, Kandla, Paadla, Kaarmisc, Kudjapää ja Mullutu wallad. 4) Mustjala; Mustjala, Küdema, Paatsa wallad. 5) Leisi; Leisi, Riigi, Zlrumõisa, Parasmetsa, Metsküla, Laugu wallad. 0) Pärsama; Pürsama, Karja, Koikla, Karja kirikumald, Roopaka, Luulupää wallad. 7) Maasi; Maast, Rannaküla, Arju, KcinaSte,  Jaani kirikumald. S) Uuemõisa; Uuemõisa, Tamala-Orisaare,  Reine, Kcskwere, Otti wallad. S) Laimjala; Laimjala, Kingli, KõiguSte, Saarcmõisa, Audta ja Kalstla wallad. - 10) Wana-Lõwe: Wana- ja Uuc-Lõwe ja Wõhkst wallad. 11) Koguta; Koguka, Sassi, Lõõne, Röösa, Jõõri, Haeska ja Reo wallad. 12) Pihtla; Pihtla, Sandla, Tõlliste, Kõljala, Kasti, Kaali, Jlpla, Kangruselja, Ladjala wallad. 13) Loona; Loona, Elme, Kaarma ja Kaarma kirikumald, Meedla, Piila ja Eiküia wallad. 14) Su u r e-K aar m a; Suur-Kaarma, Raudwere, Kellamäe, Pghkla, Muratsi, Praakli ja Tahula wallad. 15) A bruku; Abruku, Lümala, Tirimetsa, Tiinuse Leo, Kääsla ja Anseküla kirikuwald. 16) Torgu; Torgu, Kärki, Kaunispää, Säüre, Mõnto ja Jämaja kirikmvald. 17) Ruhnu; Ruhnu saar. 18) Muhu-Suu r e m õ i s a; Muhu-Sunremõisa,  Tamsa, Kogmvaküla, Nurme wallad. 1S) Hellamaa; Hellamaa, Kapimõisa, Wõla, Kiselaidu, KuiwaSte, Pädaste, Muhu kirikuwald.  Karjast. Pühapäew, 13. Nowembril olid meie kiriku uste juure korjamise waagnad wälja pandud, Metsküla abi-kiriku kaunistuse ja parandamise  heaks. Ka on keegi helde südamega inimene mitmesuguseid waimulikusi raamatuid selle heaks saatnud, mida nüüd kiriku juures müüakse. Wäga oleks soowida, et mitmed teised selle kiriku heaks midaai olmerdaks! Tormi ja häkilise talwe tulekuga on meie kihelkonna kampüüdjad otsata palju kahju saanud; suuremast mast on jae kõik nende wõrgud ära lõhkunud, et mitte midagi enam wõimalik ei ole kätte saada. Ülepea olnud selle sügisene kala saak siin üsna wähene, nii et mõned neist ainult Z 0 räimest on saanud. On küll mähe! Mööda läinud suil on Kärilqsed osa rõuge haiguses ja teist niipalju palawikuS olnud. Suur õnnetus. Itt. Nowembril juhtus Soela wäina pääl järgmine kõle õnnetus: Hiiumaalt oliwad mehed Murika ja Tuhkana randus räime püüul; et meri wäga häkitselt kinni külmas, sellepärast ei saanud nemad enam laewaga tagasi minna, maid pidid nii kaua ootama, künni meri kinni külmas ja taluma hakkas. Nüüd laksuvad  nemad jalgsi Hiiumaale ja tõid kodust hobused, milledega oma kraami pidid ära wiima. Hiiumaalt tulles oli meri alles üsna kõwa, aga koormatega tagasi minnes oli tuul Hiiumaa äärest, mis jae sisse senna poole suure prau lõi; seda nähes Mõistatuse seletus No 17. Kcwade, suwi, sügise, talwc. Mõistatus No 18. E. SteffcnS. W-ra kihelkonna nimi. T-de loodud nimi. K-r ameti niini. E-n liignimi. Seletus tulemas numbris .',o Saarlane 1890,