küla kõrwalt läbi, siis leiab ta ühe kaunis toreda uulitsa, mis ka linna sisse wiib; mõlemise poole uulitsa ääre on noored puud tiheli istutatud, mis küll hiljaaegne töö alles on, aga paari aasta pärast, lootuse järele, on üks iväga tähtis uulits sääl, mis igat ühte waatama sunnib. Ka on Torikülast  ivälja minnes, künni ligi Loodeni hea trobikond  puid istutud, mis kõik laubeks on ehitatud; sääl wõiwad haiglased inimesed suwel istuda ja kosutawad mere õhku stsse hingata. Ka kõige meie linna õhk on sellepärast terme ja kosutaw, et iga maja jäuks kaunis suur puudega istutatud aid on, kus korralikud pingid on pandud, et wäfinud jalgu wõib puhata. Niisugust aidast leiame mähe suuremates linnades; sääl on maja majas kinni, mis kõik kole suured ja kõrged on, nii et sui palawaga uulitsal käija hirmsat wästmust tundma peab, kunas wäikese Kurcsaare linnas sellega hoopis teine asi on. Wäga tore on ka linna kindlus malli pääl kõndida, kus waatajale kõik see linn ja kaugelt ümbrus silma ees seisab. Säält päält wõib mõndagi mana aja mälestust meele tuletada! Nüüd küsime: Mis arwame meie siis nüüd sest linnakesest? No muidugi head! Ehk tall küll mõnes tükkis mõni wäikene wiga on, aga sellegi pärast on ta nii mitmetele kasuks ja kalliks. Julgest wõime ütelda: Kui meel nii arwata, 10 aastat mõõda on läinud, siis on ta rohkest poole ilusam ja ka suurem, sest majade ehitamine kaSwab ka filmnähtawalt. Talwel takistab küll siin üks äpardus ja see on postide ülesaamine minnadest, aga kuida kuulda, tahetakse seda wiga ka mähe parandada, sest koer haugub ikka nii kaua, künni wõeras tuleb! Ka maa ei ole siin wSga kehwa, mõnes kohas on ta wäga wilja- kui ka mõne muu asja poolest rikas, sest Saarlased hariwad oma põldusi suuremalt  osalt heaSti. Ma ütlen, et mõne hea aasta pärast wõime meie maad ja linna peaaegu suuremaaga  kõrwu panna, mitte suuruse, maid ilu kui olemise poolest! Tartust. 13. Mail kell sp. l. näitas kuulus kiirjooksja Aleksandrow päältwatajate imestuseks  oma kunsti, kus ta wälja mõedetud maa 10 werSta turnhalle ees 40 minutiga ära jooksis. Esite jooksis ta kaunis kärmeste, wiimaks aegamööda  ja lõpeks jälle wäledasti, aga küll need oliwad ka sammud! Teisekorrasel jooksul jooksis ta rasketes kettides, mis jalgades olid. Harjumaalt. Harjumaal olla imeline selts manade poiste keskel asumas, mille liikmed 50 aasta wanadusest seltsi poolest abiraha peawad saama. Aasta maks pidada 5 rbl. olema; kes aga naise wõtab, jääb muidugi seltsist wälja ja oma sissemaksust ilma. Kas selts kinnitud saab, on teadmata. Waatagu Ameeriklased ette, et Eestlased  neid üle ei löö. Pcterburgist. Kõrge külaline, Jtalia riigi aujärjepärija prints Victor Emanuel, on 21. skp. Weneriigi pealinna jõudnud. Keisri majesteet ja keiserliku perekonna liikmed on raudtee waksalis olnud külalist waStu mõtmas. Keisrinna majesteet on külalise talwepalees wasta wõtnud, kus ka öömaja ruumid temale uhkesti on walmistatud. Jtalia auujärjepärija on siis mitme lacwa walmissaamise  ja põhjapanemise juures olnud, siis PeterhofiS  käinud. Keisri majesteet on pidusöögil kõrge külalise ja Jtalia kuningliku koja terwiscks klaasi tõstnud. Aujärjepärija tahta ka Jimatra kosele Soomemaale reisida ja siis Saksamaa kaudu koju ilusasse Jtaliasse minna. Telegrahw teatab, et Jtaliamaal ja kuninglikus perekonnas suur rõõm selle üle on, et Jtalia kroonprints Wene keisri majesteedi poolest nii lahke nmStuwõtmise  leidnud. 6 ullk ra t s a.s õii j a, kaksakasotmk Pjeschkow, on Peterdurgi jõudnud. Nagu meie lugqad tcadwad, hsSa» see mees wne kuu eest taga-Siberi Blagoweschtschekis oma halli hobuse seljas ükspäini sõitma ja on nüüd rohkem kui 8000 wersta õnnelikult ära sõitnud ja pealinna jõudnud- Teda niõcti nagu suurt wõidumeest wasta ja rahwas õiskas igal pool linnas, kust la läbi tuli. Natsawäe ohwitserit ja suur hulk muid ratsasõidu armastajaid wõttis julge ratsamehe juba linua ees wasta ja wiis wõidurongis linna, kus pidusöök tema auuks tehti, kes niisuguse pika reisi on ühe ainsa hobuse seljas sõites ära teinud. Praeguse aja tähtsam Wenc kirjamees krahiv Leo Tolstoi pidada haige olema. Haigus olla kange kollatõbi. Omaksed kardawad tema elu pärast. Moskust. MoSkus on juba 18. Mail esimesi maasikaid turule toodud. Maksnud aga ka 50 kunui 70 kop. nael. Siberimaalt. Jeniseiski kubermangus, Minusinski  kreisis pidada üks liht töömees Prokopi Kobbits elama, kes praegu 108 aastat wana olla. Ta olla aastal 1732 Katarina 11. ajal Kiicwi maakonnas sündinud. Keisri Paul I. ajal aastal 1800 soldatiks wõetud ja 1812 Prantsuse sõja ajal Moskwa all ja mujal kaasa sõdinud. Siis on ta 30. aasta wanadune mees olnud. Siberimaale  on ta keisri Nikolai ajal aastal 1827 saadetud. Kodumaal on temal naine ja üks poeg olnud, kellest ta aga enam midagi ei tea. Manamees  on omal 40. eluaastal joowastawaid jookisi jooma hakanud. Praegu on tema kõnva kuulmine natuke kehwapoole, hoiab ette poole küüra ja tagumised  hambad on ka juba suust ära. Ränk maakaewamise  töö, mille juures mitmed noored mehed oma terwise kautawad, ei ole wanamehe terwise päälc palju mõjunud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser on, nagu teada, waheajal õnnetusest õnnelikult pääsnud. Potsdamis  sõites on keiser Meiningi printsiga sõitnud. Hobune läinud lõhkuma. Keiser hüppanud maha ja saanud mitmed haawad, mis aga wkga suured polnud. Mõiningi prints kukkunud rataste wahele ja saanud haawu pähe, aga ka mitte suuri. Bismark olla ikka õige pahane ametist lahkumise pärast. Nowoje Wremja kaastöölisele Lwowile on ta ütelnud, et ametist lahkumine ootamata tulnud. Tema ütelnud minewal aastal ühele wäljamaa walitsejale, et ta wist küll surmani ametisse jääb ehk üksi lahkub, kui termis enam ei luba ametit pidada, aga nüüd olla lahkumine waremine tulnud kui arwata olnud. Wõib küll olla, et lõwil, kes terwel eluajal walitscma oli harjunud, palja eramehe  elu ei maitse. Inglismaalt. Major Panitza mõisteti surma nuhtluse alla, et ta Koburgi printsi elu kallale tahtnud kipuda; Kolobkowi 9 aasta ja Risowi 6 aastaks mangi. Kõik teised kaebduscalused, keda kohus wabaks on mõistnud, on üle piiri wälja toimetatud. Wiimane sõnum Sosiast teatab, et sõjakohus printsile ette on pannud, kas sündsam ei oleks surmanuhtlust 1S aastaseks wangipõlweks ümber muuta. Selle järgi on siis wiimne otsus Panitsa kohta prinsi käes. Wene alam Kolobkow saab oma nuhtluse täidesaatmiseks wististc Wenemaa  kohtute kätte antud. Prautsnsemaalt. Siin teeb presidendi teekond  ikka meel palju kõnet ja näitab, et Prantslased oma presidenti armastawad. Dahomei tüli kõrwas tuleb Prantsuse riigile uus tüli Nenfindlandi elanikutega kalapüüdmise pärast. Prantslased ei tahta Nenfindlandi mehi kala püüda lasta ja säält see tüli tuleb. Prantsusemaale tulewad Tagaindiast Tongkingist  koguni kurwastawad sõnumcd ja kirjeldawad säälset elu õnnetumaks. Mitmes maakonnas wõtawad  näljahäda ja röõwled wõimust. Mererõõwlid wõtawad igal pool kauba laewasi kinni, riisuwad need paljaks ehk sunniwad omale maksu maksma. Ühes maakonnas möllab nälja häda kõrwal ka wee kolera. Päewas furewad umbes 68 inimest. Mererööwlid tnlcwad kuni suurematesse linnadesse; iga päew teatakse hulk õnnetusi ja mõrtsuka töösi; kõik käepärast olewad sõjamäe salgud on tegewusele pandud. TArgimaalt. Jeruusalemm hakkab uuesti õitsema ja kaswama. Kaubandus õitseb ja et raudtee ehitus warsi algab, siis kerkiwad palgad. Majade üür on ülepea kahewõrra kõrgemaks läinud, kui ta kümne aasta eest oli. Selle juures peab üüriraha Araabia kombe järele terme kontrahti aja ette ära maksetud saama. Jeruusalemmas clawad juudid on sellepärast ehituse seltsideks kokku heitnud, et tulcwikus kalli uurimaksmise eest endid kaitseda. Abessiniamaalt. Abessinias on nüüd pika werewalamise järele kord rahu tulnud. Endine Schoa abikumngas on nüüd Abessinia keiser ja surnud keisri Johannese õepoeg Mangasha Tigre kubermangu kuberner ehk asekuningas. Nõnda on kaalu seis teisale kaldunud. Mangsha, kes oma krooniõigusc pärast Ras-Alula abil Meneliki ja Jtalia wastu sõdis, jäi alamaks ja wõib õnne tänada, et nüüd ühe riigiosa walitsejaks sai. Ta on nüüd pidulikult Adua sõitnud, kus endine keiser elas ja walitses. Sääl mandus ta, et ta Jtaliaga rahu tahab pidada, tunnistas Meneliki Abessinia keisriks ja audis selle uimel oma alamatele Tigre kubermangu rahivalc, teada, et nüüd rahu olla tehtud ja sõda otsas olla. Ameerikamaalr. Põhja-Ameerikas on Jndianlased  rahutumad ja kardetakse et segadus tõuseb. Nende seas on jutt liikumas, et üks suur päälik nende seas saada ülesse tõusma ja walged mehed nende endiselt maalt wälja ajama. Walitsus saadab sõjawäge lääne poolsele piirile. Brasiliamaalt. Brasilia waheaegne walitsus  olla nüüd oma lapsele uue kuue wabarigile põhjusseadus malmis õmmelnud ja saame wist pea kuulda, kuda see selga passib. Põhjuseseadus saada terwe rahwa otsustamise alla antama, kes siis seda hääleenamusega wasta wõtab wõi tagasi tõukab. Uuemad sõnumid. Petcrburgist, 27. Mail. Eila asustwad Keiserlikud Majesteedid Gathinast Peterhowi Aleksandria suwclossi elama. Petcrburgist. Jtalia kroonprintsi lahkumiseks  anti GatshinaS Keiserlikus Perekonnas pidusöök. Keisri Majesteet ja K. K. Suurwürstid saatsiwad printsi raudteejaama, kus temale auuwahid  lippude ja musikaga oliwad üleS seatud. Petcrburgist. Sõjaminister Wonnowski on jälle paremaks saanud. Petcrburgist, 28. Mail. Raha ministcriumile  tulnud teatuste järele, oli talwewilja seis suuremal osal Europa Wenemaal 7. Mai ümber hää, mõnas kohas aga wäga hää. Liiwi, Kuura ja muudes öhtupoolistes kubermangudes, oli talwewili  keskmine, halb aga mitmes põhjapoolses kubermangus.  Alatprist (Wolga äärest) kaebataksc kange kuiwa üle, mis kõige wilja kaswu kippuda kinni panema. Kirikutes peetakse wihma pärast palwet. Berlmis, 28. Mail. Jtalia kroonprints tuli täna Potsdami, kus keiser teda raudteejaamas wastu wõttis. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäcwal, 1«. Juunil. Saksakeeli Jumalateenistus kell IV. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikecli Jumalateenistus kell Vsl2. Jutlust teeb õpetaja Willberg. 23 Saarlane 1890 Vastutaja toimetaja: Hartwig Sah, earut. oea. xol