Tallinna Sõber M 9 Kaksteistkümnes aStakaik Tallinnas. 21 Köimlakutt pääwal IM. Uleiildne aealcljt Eesti rshivale maal ja Niinades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajaS: saStaS 2 rubla, 40 kop. — Pvol-oaStas I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas! ......... 3 rubla pool-aastõs 1 rubla 70 kop Kuulutused uraksawad iga rea ehk selle aseme peatt S Kop. Tellimised wSet.rsse waSta i Talswnas! csinMrs'i Mljaie lrüSlmajas. Mkerõurgis: S. ScckauSt. 1» S 4. —Kartus: Laakmaun. - Aak,veres - Z. Auhs. - Asises - A. s«U>ekü»a K«?sarms! K. KsMerg.— AiynMs: F. NütknerN soodis. Mci^rs: s z Karaw'i rsamatupvad. Zla-rwas- M. Aöder. WSrus: Araua -Nlelrase WaMas: M. Andatsi. Auresaare»- Zy. Aange. - Maa!- wda iseäranis tuÄmälse. WaStaja redaktor W. F. Eilhhor n. Blab BaNiakis, kirjad Mwad Ballisri (ValNschpori Na.,!»-">!».Nopi>. Register:U.Üleüldised sõnumid maailmas. Omalt maalt. Tallinnast: Wenenigi wilsaak tviimasel aastal. S°dama-maksndest Metsakaitse-kowitee. Uus jahifeadu». - Kameralhofi. Kholera ptttnde ?ien dus. Lahe kiuni- Hirwed ja põldpüüd linnas. Nnhtlus s-ndr turukauba eest. Kurjad ja Äkilised  surmad. Pahateud za pnhategiad. Baltiskist: Ilmad. Mere sõnumid. Nakwerest: Röo- j wimised pi wargnseb. --T-Mnst- JMpja. Migkomia estmmt kohluMw- WiltaudUr. M a Wswatamiue—- 'õrnust. Peleriittgijl: — M.,»Slmid. MunSter Aõau ».,!»>iMale  Warktbaiwisi!  „3nglUegllad... -- »n« - Whkwasi: Lumesadu. - WltebslijU Proisess. MUwast; Tukr-Md. lWarbiiftd. - Twkn R-ihwa rlüst. - ÄjeSraüscd ja uuemad jõu. - Juttu l. Hulla uMsmudTpeasd. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Küünlakuu 16 pääwal. Wenemaa uued laenupaberid ou "Europa rahaturul nii suure himuga wasta wõetud, kuida seda enne weel nähtud ei ole. Jnglis-Hollandi laenupaberid aastatest 1864 ja 1866, ja laenupaberid aastast 1855, oli 289 millioni franki ehk 79 millioni kuldrubla eest ümberwahetamiseks  ffsse antud, nenda et uutele tahtjatele rohkem neid uufi laenupaberid üle ei jäänud, kui 80 millioni franki ehk 29 millioni kuldrubla eest. Tahtjaid on aga 299,999 olnud, kes neid paberid 3,125 millioni franki ehk 781,259,009 kuld rubla eest saada tahtstwad, nenda et iga tahtja läbistikku ka mitte üht uut laenupabent saada ei wõi. Parists on juba efimesel pääwal nende uute laenupaberid? hind Iprotsenti üle uimihinna tõnSuud. Saksamaalt Riigipüäwa-walimised, mis Küünlakuu oliwad, ei ole Walitsusele rõõmu teinud. Riigipääwa-saadiknid oli ülepea 397 walida; lõpupäriliselt  oliwad esimisel pääwal 251 saadikut walitud, uende keskis 83 neist erakondadest, kelle peale Walitsus igatahes julge wõib olla, 91 Keskpaiklast, kes Windhorst'i juhatusel ainult siis Walitsufega ühel teel käiwad, kui nemad sellest Rooma-Katholiigi kirikule midagi kasu loovamad ehk kui neile nende healede eest murdu midagi muud kasu Rooma- Katholiigi kiriku heaks wasta pakutakse, ja 77 neist erakondadest,  kes igatahes Walitsuse waSta panemad, nimelt 21 Wabameelist, 20 Sozkaldemokrattast ja peale selle kõiksugust tõrelejaid ElfasslaSte, Poolakate ja teiste keskist. Lisawalimifi on 146 tarwis ja kandidatide keskis on 63 Wabameelist ja 57 Sozialdemokratlast. Noorele Keisrile on see järg wist õige ootamata tulnud ja tema piab nägema, et tema nõuu tööliste heaks, mida kõikiS maailmas mi wäga kiidetakse, Saksamaa tööliste peale, kelle keskist nii palju healefi Wabameelistele ja Sozialdemokratlastele antakse, mitte nenda mõjunud ei ole, kuida tema soowis. Keisri kuulutust ja kutsumist Tööliste-kaitse konferenzile on aga Sozialdemokratlased ka otse pettuseks tarwitanud ja kinnitanud, et need just Keisri meelt mööda teemad, kes oma healt neile annawad, sest ,Tõöliste-Keiser" olla just nende nõuus. BerliniS on Keiser ise wist walimisepääwal  segadust tulema kartnud, sest tema kõiki seal seiswat sõeawäge Templhofi platsile koguda käskinud, seal ise harjutust pidanud ja pärast rügementide eesotsas oma palee ette sõitnud. Ka käistwad jutud, et just töölisteküsimises  suured wahed Keisri ja Kanzleri mõtete wahel olla ja et Würst Bismark mitte ainult Preusst Minister- Prästdenti ametist taganeda ei tahta, maid ka Rigikanzleri arr-etist. Olema näitab ka tõeSte, et wana paljunäinud Kanzler neid kuulutust just nüüd, Ritgipääwwwalimkste eel, mitte heaks ei pidanud, waid ette arwata wõis, kuida need erakonnad, kes malest elawad, neid omaks erakasukS karjaSte pruukima saamad, kuida see ka tulnud on. Tähele olla pandud, et Riigikanzleri ametimajas kõik asjad üles on kirjutada lastud, nimelt tähendustega, mis neist Riigikanzleri omad ja mis ametimaja raudwarandus ou, mida selle peale tähendati, et Würst Bismark oma asju ära wiia lasta tahta, kui tema ametist lahkuks. Midagi näitab seal kõige selle järel ikka ettewalmistamisel olnud olema; nüüd aga, kuS Riigipääwa-walimised üht Walitsuse-wastast järge annud on, nüüd ei tahta Würst Bismark esiteks weel mitte lahkuda, waid oma nõuuga Keisri kõrwas seista, kuuni asjad jälle selgiwad. Täit aru uue Riigipääwa sttsukorra üle ei ole enne anda wõimalik, kui ka lisawalimkfed möödas on. Uus Riigi' pääw saada siis aga pea kokku kutsutud, ja kui nõuuwõtmised  seal ülearu Walitsuse wasta käiwad, siis ehk ka pea jälle ära lahutatud ja uued walimised wälja kirjutatud, kuida riigi põhjusseadus seda seesuguste juhtumiste kohta määrab. Tööliste-kaitse ? onsereuz saada juba Paastukuu teisel, wana Kalendri järel Jürikuu esimeses poolel Verlinis kokku tulema. Schwe»zj poolest on seal plaanitud konfereuz. miS Lehekuul olema pidi, katki jäätud ja uõuukS wõetud, Saksamaa kouferenzist osa wõtta. Osa wõtta on Austria-Ungrumaa, Jtalia. Inglismaa, Schweiz, Belgia. Holland, Taanimaa ja Rootsi-Norramaa lubanud, wiiuiaste sõnumile järel ka Prantsusmaa. Wenemaad ja Spaniai ei ole osawõimisele kuisuiud, sest et need mitte wabrikutemaad ei ole. PräsidenlikS sellel konfereozil on uus KanbaajamiseMinisker vou Berlepfch määratud. WalimiSte-aeal on Berliuis kakS Hollandi Sozialdemokratlast kinni wõetud ja wälja saadetud, keS senna tulnud oliwad, rahwast taga kihutama. Keiser on omale kõigist sellest aruannet ette panna käskinud, mis walimiSte-aeal Sozialdemokratlaste ja teiste seesuguste .wabalaste* poolest tehtud on. Kulda räägitakse, kaubelda Emin Pafcha Saksamaa Walitsufega ühe uue rongi üle Wadelai'sfe, Kui tema iäieste kerwekS saab, fiks tahta tema senna tagasi minna ja fealiseid maid tagasi mõika, mis siis Saksamaa kailsufe alla pandud saada. Hamburgis kukkuS Küünlakuu 24. (12.) pääwal uue lõbumaja ,Flora" klaaskatuse raudne alus sisse; 1 tööline sai surmatud, 4 raskest ja 4 kergemast wkgastatnd. Austria-Ungrumaalt, Pefl'is on Graf Andrassy matused Küüntakuu 21. (9.) paamal ütlemata osawõtmisega peetud ja kõik kõrged ülemad riigi- ja sõeawäetteenlslusts!. on juures olnnd. Surnu-jukluse snureS seisis Keiser Franz Josef palja peaga, Keiõripraua oli juba enne surnukirstu juures palwet tegemas käinud ja uhke anupärja maha pannud. Uvgrumaa Naha-kommissioniS rääkis Eõtös raha lubamise wasta Graf AndrMy mälestusesamma  ehitamiseks. Tema tegewuse üle olla weel erw pooleta uurimist ja aruannet waja. KommiSsionl poolt sai aga see lubamine ikka wasta wõetud. Noor- Tschechklased nurisewad ikka weel lepituse üle, miS Bõhmimaal SakSlaSke ja TfchechilaSte wahcl tehtud sai ja kutsuwad ka teist kaaStörelemksele. Teised kinuitawad aga, et see lepitus Bshmnnaa riigi-õiguste külge kuidagi ei puutuda, ühe aealehe mimmer, milles Noor-TschechllaSte  nõuuwõtnised kuulutud oliwad. on Politsei poolest ära wõetud. Tschechilased päriwad ka, et Saatekondade juure wõerasteS riikides neude poolt üks aSjatallitaja pandud saaks. Graf Taaffe on selle üle Gras Kaknsky'ga nduu pidada lubanud. Ungrumaa Maapaäwal on jälle kord koledat kära Graf Tisza wasta tehtud ja tema omast Minister-Pcastdenti ametist taganeks. Kära on nii kaua kestanud, kui Tisza oma kõnet pidas. Käratsejad ähwardawad käratseda, kuuni Graf Tisza lahkub. Keiser on suurt Sõeawäe-nõuukog» Paisse kokku kutsunud, kus ulmelt uute püsside ja suitsuta püssirohu üle uõuu peetud saada. Teiste sõnumile järel olla. ka jutt föeawäe uuest korraldamisest ja rohkendamisest. Jbarazi maakondaö on maarahwa keskis nälja-tõbi (lyphusj lahti läinud. ESseg 'r 3 on Wene Slawjanfki  mustkanlid Serblaste poolest ütlemata hõiskamisega wasta wõetud. Kuida juba kirjutatud, oti neile mängimine  Ungrumaa Serblaöiettiunades ära keelatud. Kohtud on lausa waSlapauruust tulema lartuud. Schweigisl. Nõu uks on wõetud. Töölistekaitse konferenzi,  mis Lehekuu 5. (Jürikuu 24. j pääwal Bernis pidi veetud saama, esiteks pidamata jalta ja selle asemel BerliniS peetawast konfercnzist osa mõtta. Schweizi Saadik  BerliniS, Oberst Rolh, on selle peale Keisri lõunelauale  kutsutud. -- Belgiast. Waiitsuse poolest on Saksamaa WalitsusKe wastatud, et Belgias suur rõõm plaanitud Tööliste-kaitse konfereuzi üle ja suur auuslus Saksamaa Keisri nõuu üle on. Belgia poolt pidada aga neid iseäralist kohalist larwikust kinni peetama, mis sealistest iseäralistest wadriknleasjadest  lulcwad. Belgia saadikud sellel konfereuzil pidada ka sellest rääkima, et sõeawägrde üleüldist wähendamist libedast karmis läheb, kui lvöliSle-tüttmine lspupäriliselt seleiatrch saama piab. Inglismaalt. Pidul, mida Londoni Locd-Mayor, Sir Jsaacs, Küünlakuu 21. s9.j pääwal andis, on iseäralise  waimuslusega Jaksamas Keisri termist zoodud, kes ühetasase osawõtmisega waesemaie ja rikkamate, alamate  ja ülemate eest hoolt kanda. Kui Keiser Wilhelm jälle Inglismaale tulla, siis saada tema seal kui fealtse meremäe Ülem Admiral teretatud. Termist joomise peale sai kuulus Saksamaa sreawäe-laul, Macht am Rhein/ lauletud mis wilmafeks seeakäignks Prantslaste wasta komponeiilud oli. Prantsusmaalt. Parlamentis on jälle Lige suur tüli olnud, millest Ministeriumi langemist tulema kardeti. Juttude peale, et Orleani Herzog armuandmise teel lahti lastud saaks, päriti Parlamentis seda armu ka kolgile neile, kes lööiisle-iõrkumije asjus mangi mõistetud on. Watklsuse poolest waSkali, et fee korda ei minna, sest lihllased lõrkuj ch olla juba aurinu lahti lastud, ainult need kinni, kes selle juures teist kurjategust teinud ou. See ettepanek sai pärast Memat käratsemist 325 healega 199 heale wasta lagast lükatud sa sellega oli Mmidterium selleks korraks jälle peastetud. Orlaeni »Herzog on Csaimwr wangimasasfe wildud ja saab seal kui rrang polkkskachsjade parast üles peetud; jutud käiwad aga ikka, el kelnu Ühe kõrge eestkostmise peale pea lahti lastud saada. -- Parlament!? M üks uus seadus wasta wõetud, mis järel need Pmkameuti-liiked, kes Präftdenii sõna ei kuula, 39 koosolekuks wõiwad wwja heidetud saada. -- Prauisusmaa föeawäe keskis näitab waStapanemise-waim, kui Boukaugerl paha pätandus. ikka .eel õige kardetawal wiifll watttselna. Senegali Kubernor on sõnumi! saatnud, et umbes 599 Kuningas Dahome soldatit seal Prantslaste peale tunginud, aga tagan tõrjutud  ja 39 meest kuulanud olla. Prantslaste pool olla ainult kaks meest kamalud. Italiast. Paapski ligikondas on tüli tasasele ja leppimata  uõuumeeSte wahtt Tasane erakond ,AssoziantwUL cousiitutionalk/ kelke eesotsas Graf Jaciai seisab, tahaks Ztalla Kuningriigiga lepikust leha, aga leppimata erakond, Jesutttid sa nende sellSkondlased, ei ale sellega rahul. Paavst ise on kinnitanud, et lepitus kahe aasta eest wõimalik  oleks olnud, nüüd aga mitte enam. Sellega on