Ja mis tähendus on kõrtsil ja mis tähena dus koolil meie kohta! Hakka siis sellepärast armas Saaremaa mees kooliasjanduse eest paremine muretsema, siis sa näitad, et sa ka hariduse edenemisest osa -võtad, et sa haridusest  mõistad lugu pidada ja et sa haritud prii mees oled. Kui palju ei wõiks selles asjas walla -vanemad ja -volimehed, kes kui kõige mõistlikumad mehed rahwa seast rahwa hääkäigu  eest muretsejateks on kutsutud, korda saata. C. Palk. ses palju kära saab tegema. Teie abikaasa haiguse ajal oli mull juba aimamine. Täna on see tõeks saanud minu kätte juhtus üks pudel, ma uurisin ja leidsin, et teie selles pudelis olema wedelikuga kadunud olete ara kihwtitanud." „Kuidas," karjatasin ma, „teie süüdistate mind! Ma olla oma palawalt armastud naese ära kihwtitanud! Mispärast siis, mis nõuga?" Arst naeratas põlgawalt. „Teic olete wist mõlemate ohwrite pärija," tähendas ta see pääle. „Aga üks ta kõik, see pole minu asi, teie waState kohtunikudelc."  Ma olin kõige suuremas harituses. TulcwikuS seisis protses, mida ma nii kartsin, ja päälegi südistati ju mind ennast hirmsamas kuritöös, palju tõendusi oli minu wastu .... Kas ei olnud siis põhjust kull nõdrameelseks jääda. (Järg tulcb.) Isamaalt. Kuresaarest. 27. Septembril pidi Saaremaa karskuse selts koosolekut pidama. Koosolek jäi aga -vähese liikmete kokku tulemise läbi pidamata. Küll on laita, et seltsi liikmed oma seltsi -vastu nii külmad on! Selles asjas oleks hädasti parandust waja soowida. Mis hääd -võime siis sell kombel kniwadelt puudelt leida, kui juba toored puud seesugust -vilja kannamad? -—Kurelaane gpmnasiumiülemkooliõpetaja hr. W i I d e on hoowinõuuuikuks nimetatud. Kuresaare meremeeste kooliõpetus algab sell aastal 24. Oktobril. Kaswandikkusid  wõtab nimetatud kooli -vanem koolmeister  hr. Priuz -vastu. Ka eestulewal õpeaostal  saab kahe paremale kaswandikule tasu-- mist antud,ühele 25 ja teisele 30 rbl. Püäle selle on õpetus selles koolis kõigil prii. Saarlased! tulge rohkel armul meremeeste kooli, saage tublideks meremeesteks ja näitke, et ka meel praegu teie soontes manade saarlaste, kes ju meremeestena peaaegu üle ilma kuulsad oliwad, südikas ja -vah-va Eesti-Saare weri -voolab! - Kuresaares pidada praegu üks tähtjas  „nodimees" olema, kes „usssisõnu" pidada teadma, mis usside nõelumise wastu „kvigeparem" abinõuu olla. Saagu nüüd selle „nodimehe" ~uodi" küll „kõige pare- maks" kiidetud, siisgi pole see ju muud midagi, kui pettus, millega ainult mõnda ebausklikku wõib wõrgutada. Pühapäewa õhtul, 24. Septembril sünnitas tulekellade kõlin jällegi claivat liikumist meie linna uulitsatel. See kord oli wiina-apteegi hoowi pääl olemas küünis prügi põlema hakkanud. Tuli sai aga kahe juurde jõudwate tulekaitse meeste läbi ära kustutud, nii et suuremat kahju sündida ci wõinudgi. 13. Sept. !p. awati hr. Tiedemaui paalt Kuresaares söömamaja, kus kõiksugu söögid ja joogid hästi odawalt müüdud peawad saama. Söögid olla odawa hinna pääle waatamata toop suppi maksta ainult 6 kop. hästi maitsemad. Soowime  hr. Tiedemanni ettewõtele õnne! Meile toodi paari nädala eest täiesti wärskeid maasikaid näha, mis Loode tee äärest olla leitud. Kaarmalt. Kuida meile teatakse, ei saada Kaarma seminar mitte 13. Januaril t. a. oma 25 a. tegemiste mälestuse päewa pühitsema, ehk küll sellpäewal tema wiljarikas  tegewus 25 a. manaks saab, maid Juuni kuu alustusel ja nimelt sell päewal, kui kcwadised kaswandikkude eksaamid ära peetakse. 13. Januaril on kõik koolmeistrid,  nõnda ka nimetatud seminarist haridust saanud koolmeistrid, ametis ja sellepärast ei oleks paljudel mitte wõimalik olewat sellest tähtsast päewast osa wõtma tulla. Pühapäewal, 24. Septembril sängist suure hulga rahwa osawõtmisel Kaarma kiriku köstri hr. Kallasse abikaasa, kes 20. sellesama k. p. ära suri, mullasse woodisse. Kaks tema poega, kellest üks Rõuges õpetajaks  ja teine Peterburis gymnasiumi ülemkooliõpetajaks  on, oliwad ka oma armastatud  ema matmisest osawõtma tulnud. Meil on küll põhjust lahkunu mälestust kalliks pidada, sest tema käed on paar poega kannud, kes ka Eesti rahwa poegadeks on saanud ja kellest Eesti rahwal hää meel on. Rahu tema põrmule! Jiimajast. Tali ja suwewilja saak on siin keskmine, kuid madalates maades on kartohwlite seas rohkesti mädasid leida. 14. Augustil leiti siin wärskeid metsamaasikaid.  Kihelkonnalt. Kõigekõrgemalt poolt on järgmised kihelkonna mehed uppujate päästmise eest auurahad saanud: Jüri Agias, Peeter Koel, Mihkel Tool, Peeter Puhl, Peeter Nõmm, Jüri Teer, Ado Puhl ja Peeter Agias. Karjast. Keegi talumees on siin omale 200 rubla hobustega ümber aetama rehepeksu masina ostnud, mida kolm hobust ümber weawad ja millega päewas 30 koormat wilja ära peksta jõuab. Mees käib külades peksmas, kus ta 3 rubla masina kulu päewa päält wõtab. „E. P." Kaks kaunis suurt Rootsi purju laewa oliwad minema kuu algul Meiuste küla juures ranna ligi ankrus, kust nemad wilja kokku ostsiwad, nii et meie jõukamad peremehed,  kellel juba mitmest aastast wilja seismas oli, kaunis kergesti seda rahaks teha wõisiwad; enne meel, kui teatus kaugemale  jõudis, oliwad laewamehed nende käest kõrgema hinna eest wilja ära ostnud, kuna teised kaugemalt odawamalt oleksiwad müünud. Aga mis teha, kaup on wanem kui kaupmees, pidid sellega leppima. Mõnelgi  jõukal mehel on praegu suur hulk wilja seismas, nii et neil kartus kätte kipub, et see raisku tikub minema. Siisgi ei raatsi mehed praeguste odawate hindadega ära müüa, kas wõi mingu hoopis raisku. Ollagi keegi juba hulga wilja öösel põllule mulda matnud. Halb lugu küll, aga mis teha, kui mehed aegadegarahulei ole. „E. P." Möndasugust. Käruga ümber ilma. Üks Prantsuse proua. mad. Gallais, tahab oma abikaasa  seltsis käru sees ümber ilma reisida. Kordamisi peab üks kärus istuma, kuna teine käru edasi lükkab. Nendega ühes läheb Prantsuse jooksumeeS F. Som. Teekond  sünnib muidugi kihlweo parast ja nimelt peab kahe aastaga ring ümber ilma tehtud olema. L. Oktobril kürutawad Prantsuse  saksad Pariisist wälja. Jalgratas olla lehtede juttu järele juba sarnane riist, mis igasse kohta ja iga koorma alla kõlbada. Ka meie juures loodetakse, et peagi peigmehed ja pruudid jalgratta pääl laulatuse pulmareisule sõidawad,  nagu see juba Jnglisemaal sünnib. Üks inglane teinud hiljuti testamendi, milles ta soowib, et teda jalgrattaga ühes maha maetakse. Ennemuiste maeti peremees  hobusega maha, nüüd tahetakse jalgrattaga  matma hakata. Ungari päälinnas on juba paar aastat Ungari ajaleht olemas, kus kõik teated telefoni läbi tellijatele  kodu saadetakse. Isegi kirjanikkude uued kirjatööd kõneldakse kirjanikkudeeneste poolt telefoni läbi tellijatele kõrma sisse. AmerikaS sõidawad nüüd kõige kiiremad  raudtee rongid 100 wersta tunnis. 7,800.000 kirja pannakse Ühisriikides  iga päew posti. Nimede segaselt kirjutamine näib meie ajal paljude juures just nagu haiguseks  saanud olewat, mille üle „Lib. Ztg." õigusega kaebtust tõstab. Terme kirja kirjutab  niisugune inimene selgesti ja loetawalt ära, aga nii pea kui kiri lõpnud, tuleb tema pääle just nagu palawik, sulg lendab mälgu kiirusega üle paberi ja teeb kõiksugu kõwerdufi, just nagu tahaks kirjutaja paberit  ära purustada ehk kõiki ära kustutada mis ta kirjutanud ja nimi on malmis, mis ta isegi lugeda ei oska, meel wähem teised. Et sarnane lugu tihti segadust sünnitab, on iseenesest mõista ja seepärast maga soowida, et igaüks, kes kirjutada mõistab,  ikka ka oma nime selgesti ja arusaa- dawalt kirjale alla kirjutaks. Arusaamata baagid ja kõwerad konksud nime asemel ei tee kellegile auu, maid annawad palju enam kirjutaja korratumast meelest ja lapselikust  «vallatusest tunnistust. Wastastikune male. Üks riigiwalitseja  küsis kord ühelt kojaametnikult, miks ta ühest teisest ametnikust alati hääd räägib,  kuna see teine ometi ühte puhku teda selja taga laimawat. „Ärge pange seda imeks. Majesteet," wastas küsitaw, „meie räägime alati teine teise kohta malet." Põhjalik õiendus oli ühes Amerika lehes ära trükitud: „Oma eilases lehes olime ühe sõnumi Barie linnas juhtunud tulekahjust toonud ja ka tema läbi hukka saanud inimeste nimed täielikult ära trükilinud.  Uuemate teatade järele peame seda sõnumit mõnest kohast õiedama. Sell tulekahjul  ei ole mitte üksnes ainustgr inimest hukka saanud, ega ole ka niisugust tulekahju üleüldse mitte olnud. Wiimaks wõime meel juurde lisada, et ka Barie linna olemasgi ei ole." Mõistatus Nr. 2. K-ga sõpra tähendan, l-ga aun wähendan, t-ga tõusen tegemata, w-ga elan nägemata. Õigete seletuste toimetusesse saatjate nimed saamad „Saarlases" awaldatud. Saarlane, 1895 M 41