Sch. Segakoor laulis omad laulud ilusasti ja puhtalt, kahjatsema peab ainult, et lauljate arw seekord wähepoolne  oli, mille pärast mitmed wiisid mõndagi oma mõjust kaotasiwad.  Operette „Lord ja lillemüüja"  sai rahuloldawalt etendatud. Neiu Helmi mängis ja laulis lillemüüjanna  osa kõigiti loomutruult ja kenasti, ka Priidu osa etendaja (hr S.) mänguga wõisime rahul olla. -aft Toimetuse tähendus. Meie oleme, nagu nimetatud, mõlemale  kirjale rnumi teinud, et asjale selgust anda. Meie teame wäga hästi, et Peterburis kaks Eesti seltsi on, kes päälinna suguwendadele lõbu tahawad pakkuda, need on Eesti Häätegew  selts ja Eesti Kooli selts. Kolmas Eesti karskuse selts „Ustawus"  ei taha nendega wõistelda. Häätegew selts on häätegemiseks Kooli selts Eesti koolide ülespidamiseks  asutatud. Peterburis elab eestlasi,  nagu „Nowoje Wremja" alles hiljuti wälja armas, umbes 32,000 hinge, see on iga 40 hinge kohta päälinnas üks eestlane. Kui ka need eestlased suures miljoni-linnas teiste seas iseäralikult märgata ei ole, sellegi  pärast on neid niisama palju kui näituseks Tartus. Niisuguse hulga kohta ei ole kaks seltsi sugugi palju. Mõlemad wöiwad üsna kahkesti  elada, kui aga elu nõnda seatakse.  Mõlemad wöiwad ka pidusid pidada ilma, et kumbalegi kahju tuleb, aga ei mitte muud wiisi kui nii, et üks enne teise seltsiga kokku lepib, et pidu mitte ühel päewal ega ka liig ligistikku  teine teise järele et tule. See selts, kes pidu natuke enne asutab, nagu ka ülemal kirjeldatud pidust näha, saab ikka wälja, kuna teine selts, kes ühe wõi paari päewa pärast pidu asutab, kahju saab. Meie soow oleks nüüd, et suguwennad päälinnas ilusasti  kokku lepiksiwad ja et mõlema seltsi õõrumine, mida kaugemal seisjad  mõni kord märkawad, ära lõpeks. Meie siin kodumaal wõtame suguwendade  elust päälinnas elawalt osa ja on meile Häätegewa seltsi ja Kooli seltsi liikmed nagu karskuse seltsi omadgi ühel wiisil armsad. Meie ei suuda hästi wahet teha, kumbal pool süüd on, kui õõrumiue tõuseb, ei tea ka, kuda lugu seegi kord on olnud. Wäga kahju oleks, kui näituseks Eesti Häätegew selts päälinnas hingusele läheks: mõnigi auus lõbu ja õpetus jääks andmata ning häätegu tegemata. Niisama kahju oleks, kui Eesti Kooli selts enam ei suudaks oma ülesannet,  Eesti koolide eest muretsemist päälinnas, täita, waid peaks waiki jääma. Mõlemaid seltsisid on päälinnalastele  hädasti tarwis. Rahwa hulk on linnas suur küllalt mõlemaid üles pidama, mõlematest rohkesti osa wõtma. Just selle pärast on öõrumine  ja pahandus otse asjata ja põhjata  ja kokku leppimine ja käsi käes käimine meie arwates küll wöimalik. Eesti selsid päälinnas on ju seks asutatud, et nad oma rahwast eemale läinud eestlastele oma keelelist ja meelelist lõbu pakuwad, kus seda hädasti  waja on. Wene ja Saksa lõbu on päälinnas küllalt ja ei ole suguwendadel  tarwis seda pakkuda, sest et seda igal pool weel paremat leida on kui Eesti seltsid pakkuda wõiwadgi. Aga Eesti keelelist ja meelelist lõbu ihaldab kodumaalt kaugemal asum rahwas, ja see on siis mõlema seltsi mure seda pakkuda, kuna ka karskuse selts oma wiisi lõbu pakub. Meie soowime weel kord südamest, et päälinna  eestlased kokku leppides asju toimetaksiwad ja pidusid peaksiwad. Askabandist. Uuest aastast saadik ilmub siin esimene Taga-Kaspia  ajaleht, mille asutaja erainimene on. Lehe nimi on „Sakaspisskoje Obosrenije" i„Taga-Kaspia ringwaatus"),  ja ta toimetaja on A. J. Rodsewitsch , Taga - Kaspia raudtee kirjeldaja. Taga-Kaukasia kõrged ametnikud, nagu kindral Km ropatkin, kindral Annenkow ja wttrst Hilkow, toetawad lehte oma mõjuga. Ta ilmub kolm korda nädalis. Soomemaalt. Keiserlik Majesteet, Soomemaa Suurwürst, on mitme uue raudteeharu ehitu seplaani kõigekõrgemalt kinnitanud.  mis Soomes sel aastal ehitusele  wõetakse 8. Ülemad rahwa-õpekv' hja d skansangpistot) edenewad Soo- mes suuresti. Kuni aastani 1892 oli ainult üks kansanopisto asutatud a 1888. naesterahwaste tarwis olemas,  aga nüüd on neid juba üheksa, nendest kolm wiimset 1894 aastal alustatud. Õpilasi koolidesse wõetaks? 18 —50 eluaastani wastu ja õpetust antakse kõigis ülemates ja tarwilikumates  õpeasjades. Praegu on mit mes Soome lehes jälle eluwaid läbirääkimisi  mitme uue ülema rahwakooli  alustuseks, Koolid on enamasti kõik annetel asutatud. Soomlased ei karda kulu rahwahariduse edenduseks.  8. Keiserlik Soome senat onraud - tee sõitu mitme Soome linna, iseäranis Helsingi, Waasa ja Oulu wahel, otsustanud kiirendada. Seda sõnumit wõetakse Soomes rõõmuga wastu, sest senini oli raudtee-sõit Soomes paiguti ja ajuti üsna tasane, wahel 20—25 wersta tunnis. 8. Lapenrannas peeti hiljuti kõnetraadi (telefoni) ühisuse  koosolek ära, millest umbes  80 kõnetraadi-ostjat ja tellijat osa wõtsiwad ja kus otsustati, nimetatud  linna kõnetraadi ühisust suurewiisiliselt  sisse seada. Nagu Soomes igas asjas wägewa jõuuga edasi mindakse, nõnda ka selles asjas: pea igal suuremal talul (?) on oma kõnetraat. Nii on pääle linnade, wabrikute jne. ka suuremad talud kõnetraadiga ühendatud. 8. Kodumaalt. Marja-Magd a l e e n a st. „Postimehes" sai omal ajal meie kohalisest kiriku kõrtsist rääkides nimetatud  : „Kes tuigerdada tahab see peab seda saama", selle lause kohta pakuwad paraku meie Kirikulised"  enamasti igal püha päewal meile ikka uuemaid tõetunnistusi, ehk meie kiriku-kõrts küll ju uuest aastast saadik  „kuiw" on. „Wõtame pudelid ühes, ega meid üksgi kiriku juures juua keelata ei tohi," pajatawad „mõistlikud mehed" ja nendel sõnadel  on imelik teoks saamise mõju. Hiljuti toimesaadetud suure waimuliku  konzerti ajal silmasime kirikus mitut pudeli-sõpra, kes rahutult „tuigerdasiwad",  uüüd näib aga asi selle poolest päew-päewalt palju „igapäewalisemaks"  läinud olewat. Mis aga asjale iseäralikult hoogu annawad,  on meie paastu-aegsed pulmapidud,  nimelt laulatusele sõitjad. Praegu algaw, wana inimeste üteluse  järele, „wasika-kudu" aeg on paljudele pruutpaaridele ka paremaks pulma pidu ajaks määratud, et nagu teada wasika-süldi abil odawamalt läbi saada. Selle läbi tuleb, et laulatajate arm igal kewadel kaunis perekas on. Olgu nüüd sellega kuda on igaüks katsub, kuda ta ikka odawamini, nüüdsel „kehwal ajal" läbi tuleb pulma kott nõuab ka oma jagu kulu; kuda on aga selle wastu „kehwal ajal" pulma „märjukesega"  lugu?! Ma ei taha siin pulma tegijate koduseid wiina waadikesi  ja paerisse korwide viitasid pahandada,  kellel küll see kõige „rikam aeg" maa pääl näikse olema  ainult  ühte wana ja inetut pruuki pean küll kord awalikult laitma see on: kirikusse wiina-pudelite  ühes-wõtmine, mille kaelad  uhkesti „tuigerdajate" taskutest õpetajale otsa sihiwad! Meie noored mehed on ka wäga agarad kõigi suguseid  haruldasi „korgi.kandjaid" wälja otsima, nõnda on ühel elutilk  „rewolwris", teisel „ karu-kõhus", kolmandal hoiab ahw ümber „sini kaela" kinni ja nõnda ikka ühel „targem"  kui teisel muidugi mõista »n see ikka toredam, kellel „uue moodilisem" „riistapuu" pipra kauna wiinaga taskus asub. Kiriku platsil jagatakse kordamööda igale lähemale juhtuwale tutwale pudelist, nõnda et Pärast mitmel pool aedade ja teeääres rahulisi puhkajaid silmame. See on meie pulmulistest ju kauaaegne nähtus  on ta aga ennast ju niipalju täiendanud, et juba, nagu mööda läinud  pühapäewal, õllekorwid hobusega kodust wöi lähemast kõrtsist kiriku juurde kaasa wõetakse ja platsil, nagu meie ~ kui iva " kõrtsi teotamiseks, koleda  kisa- ja käratsemisega ära tühendatakse!  Kas on see edenemise märk meie noorestrahwaft?! Põllupidajad  waatawad wilja müümise juures hoolega ette ning karjuwad: „KSik on lõpetatud krossi ei ole kusgilt saada häda on suur!" Sulaste kauplemisel, karjalaste wötmistel ja suiste tööliste palga maksmisel kirutakse alati „waeseaja" ja raha puuduse üle aga poja wõi tütre pulmapäewaks peab Marjasaak"  täies auus seisma I Waadatagu kord ometi sellesama silmaga asjata ..elutilga" paljuse pääle, millega käsulist  ..kudu-aega", kui odawamat pulma tegemise puhku sihitakse, siis selgub, et sarnane moodiuhkus ja ka kallis pulma rõõm" wiin ka „waesel ajal" midagi tuleb maksma l Õiendus. Ukilast oli Postimehe" 34. nris teatatud, et üks N. küla üksik peremehe-poeg R. kõrtsi juures ühe poisi ära tapnud ja pärast seda, kui ta ka oma isa, ema ja õe läbi peksnud, Jurjewi kinni wiidud. Nagu nüüd kuuleme, ei ole see tapmine  mitte õige, sest poiss olla kõigest  haawatnd, kuna haawaja Jurjewisse  kinni olla toodud. Haawaja ei ole ka isa, ema ega õde peksnud. Meie tuletame ka sellel kohal uuesti meelde, et kirjasaatjad puhast tõtt meile teataksiwad, sest iga karwapäälne  lahkumine tõest ei saada kasu, waid üksnes pahandust. Üksnes täis tõde ei prungi midagi karta. Kodawerest. Toona räägiti ajalehes, et Kodaweres paar kõrtsi ära olla kuiwanud ja nüüd rahwa elu paraneb, aga wõta näpust! Uuel aastal  pandi küll kaks kõrtsi kinni, nüüd hakkas aga teine uuesti käima ja palju suurema jõuuga. Bairise joomisega on siin kaarti mängimine ja „nööbi" (würsli) wiskamine wäga moodis. Minewal nädalal oli R. kõrtsis trobikond  niisuguseid kangelasi koos, kus öö läbi kaartisid löödi ja „nööpi" wisati, wahepääl muidugi tugewasti kõri loputades.  Kui hommikul igaüks oma teed läks, leidis kõrtsimees, et tema hõbe uur ka ühes oli läinud.  Tindipüük  on Peipsi Pääl hää. Wanka. Kolga-Jaanist. 1890 aastal andsiwad Wõisiku walla Kaawere  küla mehed kuberneri herrale palwe sisse, et Kaawere külas olew kõrts kinni pandaks, sest et ta mitte suure tee äärne kõrts ei ole, kus teekäijad  wõiksiwad puhata, waid ainult küla tarbeks, kus külapoisid ja sulased  oma waewaga teenitud kopikud „intressi pääle panemad, kust mitmed peremehed omale ja oma perekondadele õnnetust toomad ning kus kõiksugu kuritööd siginewad. Kiri seisis kuni 1892 aastani, ilma et midagi was- Lust oleks tulnud. 1893 aastal küsiti  wallawalitsuse käest järele, kui kaugel teised kõrtsid nimetatud Kaawere  kõrtsist on. Wallawanem wastas  kubernerile, et teised kõrtsid iga üks 8 wersta eemal on, ja et see kõrts muud pole, kui alaline kaklemise-paik,  kus meie noorsugu ära rikutakse. Asi jäi üsna waiki. 1994 aastal aga tuli kõrge kuberneri herra poolt oodatud armu tegu, et Kaawere kõrtsile akzisiwalitsuse poolt enam kaubapatentisid ei lubatud. Nõnda on meile kaawerelastele kõrge riigiwalitsuse  poolt uueks aastaks wäga ilus kingitus osaks saanud. T. O. —Järwa- P e e t ri st. 12. webruaril, maeti Peetri surnuaiale Koigi mõisa toatüdruk maha, kes nädal  ennem pruut - neitsina teiste pulmalistega ühes kirikusse, sõitis, aga teel ära suri. Ta oli oma keha korsetiga liig köwasti kinni pitsitanud,  aga ise käima pääl olnud, tohtri üteluse järele juba 7Vs kuud. Et aga keegi temast seda ei wõiks arwata,  on ta pulmas hästi tantsinud. K. Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra, tõsine riiginõuunik E. N. Skalon, sõitis kesknädali hommikul,  15. skp., Peterburisse, et sääl ametlikkude talituste pärast kuni tulema  kuu alguni wiibida. Neil päiwil mängib Tallinnas kuulus Böömi wiiuli-kwartett,  kelle kiitust kõik ajalehed täis on. E t nüüd laewasöit üsna seismas on, siis on ka tööliste teenistus üsna otsas. Hobusemeestel  on ennem sissetulekut, iseäranis kiwi- ja liiwaweoga Õigeusu  kiriku ehituse tarwis, kus ehitusematerjaali  wirnad päew päewalt suuremaks kaswawad. Tulewikus saab selle uue kiriku ehitamisel suurem hulk töölisi teenistust leidma. Kuritööd. Buschi raamatukauplusesse  tunginud öösel wastu 15. skp. margad sisse. Esiti saagi- nud nad hoowi poolt ukse seest luku wälja, murdnud siis kaks kassad lahti, mille seest nad natuke hõbeja  mask raha leidnud, ja läinud siis uulitsa poolt uksest minema. Kohalikud sõnumid. Meie tuletõrjujateseltsi  eestseisus awaldab koh. Saksa lehes palwe, et tulekahju kordadel seltsile weewedamise poolest abi a«- taks; hobuste ja weetonnide omanikküsid  palutakse oma weoloomade ja tonnidega wett lasta wedada, nagu seda ka senini mõnikord suure lahku sega on tehtud. Hobuste eest lubatakse  seejuures ilusasti hoolt kanda. Hoiatuseks. Kelmide julgustükkide pärast on meil sagedasti asja olnud inimesi hoiatada. Täna teeme jälle seda ja õige kurwastawal  puhul. Linnas tuleb seda sagedasti ette, et kui inimene, kes wargate läbi maal kahju on saanud, kahjusaaja linna tulles oma warastatud  asjade otsimise juures weel mitmel wiisil uute õnnetuste sisse langeb. Sääl leidub juhtumisi mõndagi  inimest, muidugi mõista kelmi, kes ütleb teadwat, kudawiisi kahjusaaja  oma warandust wõib kätte saada, wõi kus warastatud omandus on. Muidugi teada, on kahjusaajal seejuures asjaajamise sissejuhatuseks kõige päält wähemalt nii mõndagi kulu söögimajas kanda, pääle selle weel kindlasti ära määratud ja ette wälja maksetud „waewapalk juhatamise  eest". On kordasid olnud, kus sarnased „juhatamised" ka tõesti warastatud asjade juurde on wiinud.  Enamasti on aga niisugustel „juhatamistel" otstarbeks ainult see, et kelmid waga katte all õnnetute käest weel raha kahju päälegi wälja nuruda wõiksiwad, wõi kui omanduse otsija pimeduse-jüngrite ettepanekul nendega ühes mõnesse kõrwalisesse wälja mõeldud paika läheb, et siis teda elukardetawasse olekusse wiia ja sündsal kohal oma rööwi ohwriks tarmitada, nagu see ühe A. walla peremehega minewal nädalil sündinud.  Peremees sõitnud linna, et siit mõndagi tarwilikku asja kodu wiia. Ta wiibinud ostmise tõttu linnas kuni õhtuni. Linnast wäljasõitmise  juures on tal weel tarwis olnud ühte poodi sisse minna hobust poodi ukse ette uulitsale jättes. Mõne silmapilgu pärast poadist wälja tulles leidnud ta, et ta hohune ühes saani ja selle sees olewa kaubaga juba ära oli warastatud. Teisel päewal kodu jõudes teatatud talle, et waheajal ka kodus suur wargus korda oli saadetud: Ait oli ära lõhutud  ja säält palju wilja, liha ja riideid ühes tallist wälia toodud teise hobuse, ree ja riistadega ära warastatud. Nende mõlemate wargusre  läbi rõhutud peremees sõitnud siis warsti jälle linna tagasi, et siin ehk mõnda teatust temalt linnas warastatud  hobuse kui maalt tema talust ära wiidud hobuse ja waranduse  üle koguda. Kui õnnetu peremees  ühes joogimajas oma kahjust juhtunud rääkima, olnud sääl kohe kaks meest, kes tema saatusest esiotsa wäga kaastundlikult osa wõtnud, pärast poole aga peremeest tagaotsimise  juures lahkesti aidata lubanud. Jutu woolul, mille juures iseenesestgi mõista peremehe kulul klaasi põhja waadati, ütelnudgi mehed teadwat kus ta üks hobune praegu marjul olla. Hää teate ja õnnelise juhtumise  üle, ühtegi oma loomadest jälle kätte saada lootes, rõõmust tuksuw süda põues astunud mees kahe „sõbra" seltsis nende juhil teatama koha pääle. Ühte kõrwalisesse linnanurka  jõudes karganud „sõbrad" peremehe kallale riisunud talt uuri ja rahapunga ära, ning mees wõinud  õnne tänada, et ta weel eluga pääsnud, kui ka ta küll nii mõnegi wommi selga oli saanud. Lugeja wõib ise arwata, missuguse südamega  peremees kõige nende juhtumiste  järele linnast lahkus. Sellepärast  olgu igaüks praegusel „kurjal ajal" igas tükis wäga ettewaatlik, ettewaatlik ka hädakorral juhtumisi awitajateks saadud „söbrade" eest Waeselt pesunaeselt, kes Oa uulitsas nr. 2 elab, warastati  eilasel ööl kuurist mitmesugust päewa- ja öö-pesu ära, mida ta üliõpilaste käest omale peseda wõtnud.  Umbes kella nelja ajal hom. läinud naene säälsamas hoowis, kus tuurgi, olewasse pesukööki, kus juu- res ta wähe kohinat kuuri poolt kuulnud. Arwatawasti oligi waras siis kuuris oma saaki kokku panemas,  aga ei aimanud seda. Kohaliku Saksa lehe toimetusesse  on üks walge liblik toodud, mis 9 graadilisest külmast hoolimata Rüütli-uul. ümber lennanud.  Ühel talupojal oli Peterburi uul. paari päewa eest õnn oma hobust, kes temalt dezembri - kuus ära oli warastatud, kätte leida. Praegune omanik, üks piima rentnik, oli ta Mustwee laadalt tundmata mehe käest ostnud. -N D Z " Paha trükiwiga on selle läbi Postimehe nr. 34 sisse juhtunud, et weergude kokkuseadja on juhtkirja teisel leheküljel tüki teisest juhtkirjast pannud, kuna esimene juhtkiri, mis teisel leheküljel pidi edasi minema, alles teises weeres alt ülesse arwates 14. reas edasi läheb. Ehk on lugejad küll juba isegi segadust parandanud, ja kui mõni weel seda nummert loeb, siis palume parandada. Kirjawastused. Hr J. Tülk, luriewls Täiendus sei, fis juba meie lehe 37. numbris 14 skp Wene telegrafi agenturi telegrammid. Warssawis, 14. webruaril. Grahw Schuwalow on influenzas haige, kuid kergesti. Teheranis, 14. webr. Persia schah wõttis kindral Kuropatkini ja salanõuuniku Buetzowi jutule, mis IV2 tundi kestis. Persia auujärjepärija  kinkis Kuropatkinile briljantidega  anumõõga, mida schah Abbas enne on kandnud. Parisis, 14. webr.  Rahwuslise  kunstnikkude-ühisuse komitee tegi otsuseks Berlini üleilmlisest kunstinäitusest  osa wõtta. 13. webr. Prantsuse kunstnikud  tegiwad otsuseks rahwawahelisest kunstide wäljanäitusest, mis 1. mail Berlinis algab, osa wötta Besanyonis, 13 webr. Siin wõeti itallane kinni, kes mõned linna mälestuse-sambad dinamidiga lõhkuda on ähwardanud. Ta juurest leiti 7 dinamidi-patroni. Londonis, 14. webr. Lord Rosbery on ikka weel influenzas haige; une puudus takistab kerisekssaamist.  13. webr. Mereministerium on telegrammi saanud, mille läbi teatatakse,  et osa Inglise merewäge ägedas  tapluses mässama päris rahwa wastu Jnglisemaa ülemwalitsuse all olemas Nigeri maakonnas Nimbi sa Fischtowni linnad täiesti ära on hä« witanud. Sääl juures saiwad üks Inglise leitenant ja kaks madrust surma; wiis madrust on haawatud. WienLs, 13. webr. Täna õhtul oli pääherzog Karl Ludwigi juures Suurmürst Wladimir Aleksandrowitschi  auuks pidusöök, millest Aust» ria keiser, kõrged wäljamaa wõõrad, pääherzogid ja pääherzogmnad osa mõtsiwad. 14. mebr. Konstanti' nopolist teatatakse „P oli t. Corres p."'ile, et Londonis miibimale  Türgi saadikule käsk olla antud lord Kimbecley'le ütelda, et mõned Inglise ministrite awaldused parlamendis  Armenm asjade kohta sultani auule liiga tehta. Türgi walitsus on kõigile Inglise ajalehtede sõnumisaatjatele  sõitmise Aasia-Tücgimaale täiesti ära keelanud. Teated wiljaturult. Tallinnas, 11- webr. Nisud, Saxonka, tstwt. 10 puudased 8,0(1 k. ~ Samarka 7,50 , Girka 6.70 , Kauplemine sellega õige elaw. Rukkid, 0 puudased 6,25 k. Kaerad, pitsimata, kuul . . 2.50—3,20 „ Wologda, 3.00 Starorussi 3.00 .. Linaseemned, kõrge Ssamara, 9p. 10.60 „ Rshewi .... 9,25 Rukkijahu. Moskwa uimuoskul 5,26-5,50 „ liusonuii . . . 6,50—5,76 Odratangud, kuul . . . 9,50—10,50 Kerosin, Nobeli, puud. . . . .1,16 Baku Suhkur, König I. seltsi, puud. . 6.10 „ Liiwasuhkur, kristalliseeriwd puud 6,00 H 3 > 1895. Postimees. WastuLaw wimetaja ja wülja.udja I»r. K. U.