Tema on seal kangest oma kinmwötjate waSta pannud ja salgab nüüd oma süüd. Arwatakse. El Inglismaa kohtud teda Pranlittsmaa kohtutele wälja annawad. tzMNii st Sevillas oli Katholiiklaõte-kongresS koos ja wvltis nõuukS, üht üleilmlist ühendust VaapSti ilmaliku  riigi tagasisaatmiseks asutada. 21 Piiskopi on üht kutset wälja saatnud, et kõik üheS- WoS wägewast PaapSti ilwalitkü riiki tagasi nõuakstwad. Aealeht pärib, et need Piiskopid selle eest wastatamisc alla piawad kutsutud saama. Paapst soowida, et Spania throni ja krooni sitkõ himustaja, Don Carlos! e. poeg Kuniilgapraua-wqlitseja wauema tütre kosiks. Juba enne on seda mitmelt poolelt plaanitud.  Spania nüüdne Saadst Rooma'S olla juba kaua selle plaani täitmise juureS tegew. Piisköpibele, kes wii« masel nädalil Sevilla's koos oliwad, on tema nvuu annud, seda Kuniugapraua-walitseja ette panna, ühes tõulufega, ennast tingimata selle Kttningakoja - aru alla heita, keS Hstlld thxp»r4-peal oir ja Do»r Carlos'e asja maha jätta. Ntiüdli? KüMgaS ott jü weel laps 'ja tema terwis on waene, kuida tema ka just praegu jälle üheS kõhu-hädas haige ou. PiakS tema warem ehk hiljem ilma pärijateta surema, stiS läheks wõitlemine Spania Kuningakoja kahe aru wahel jälle lahti, nagu see seal juba sagedast olnud on; läheb see plaan aga korda, siis on need kaks aru ühendatud ja wana tüli lõpetatud. Don Carlos'epoeg 22aastat wana ja on Inglismaa Jesuitidest kaswatud. Kuntngaprauawalilseja  wanem tütar on 12 aastat wana ja üks kena neiuke. Türgi riigist. Türgi Walitsuse wastus Wene Walitsuse  wiimase kirja peale, s. o. Sultani wabandamine ehk ehk õigeni andeks-palumine. Weuemaa ees Stambulow'i hiilgawa wvStawõtmise pärast Konstantinopei'ts on postiga Prterburgstsse saadetud; asjad näiwad selleks korraks seletatud  olema. RaSke wois see alandamine uhketel Türklastel  ja nende Sultanil, kelle eelkäijad ennast weel hiljuti Kuningate - Kuningateks pidafiwad ja nimetasiwad, küll olla, aga aead ja asjad on ennast muutnud. Hirm Türklaste  eest, mis weel selle aaSta-saea hakatusel nii suur oli, et palwe nende wägiwalla ja wötmuse wasta LilanetS seisis, on nüüd kaduüud, neid ei karda enam keegi. Monastiri Lyceumi Direktor Makednoia's on Wiinakuu 21. (9.) pääwal kinni wõetud. Tema seisab kaebtuse all, et üht mässamise-komiteed asutanud ja Kreeta komiteedega ühenduses seisnud olla. Tema elumajas olla kirjast leitud,  mis kaebtust tõeks tuunistawad. Türgi Walitsuse poolest on seitsme uue söealaewa ehitamist ette wõetud, ühe soomus-kreuzeri ja kuue kanonipaadi.  Kolmes järkuS piawad siis weel 13 uut söealaewa randade kaitsemiseks ehitatud saama. Kreeta saarel olla rahwa keskis jälle kardetawat liikumist. Omalt maalt. Tallinnast. Laupääwal, Wiinakuu 17. pääwal, sai kõikides kirikutes Jumala-teenistus peetud, linn oli lippudega  ehtetatud ja Shtal pidulikult walguStatud, Keisri Majestättde ja Keiserliku perekonna imewäärilife peastmise mälestuseks raudtee õnnetusest Borki jaama juures,  Wiinakuu 17. pääwal 1888. Kons ist oriumisügisene kooSolek on Wiinakuu 14. pääwal lõpetatud; kewadene kooSolek saada Jürikuu 13. pääwal 1893 algatud. Lõpetatud koosolekul on järgmised kirikuõpetllja-kandidattd oma ametieksami  teinud: Paul Hörsche l m a n n, Professor Dr. Hörschelmann'i põeg, Tartu'st, sündinud Wiljand'is 1800; Konrad vö n zur Mühlen, Eestimaa Adelt Waestelaste-kohtu sekretär Gottwald von zur Mühleu'i  poeg, sündinud Tallinna'S 1808; Richard Hosfmaun, endise Koeru kirikuõpetaja, Propst Ferdinand  Hörschelmanni poeg, sündinud Koerus 1808; Got t h ard Hall e r, Olewesti kirituõpetaja Anton Haller't poeg, sündinud Hiiomal 1869; Oskar WirSn, kooliõpetaja Nikolai Wirönsi poeg, sündinud ArchangelskiS 1806 ja Alfred Keller, kirikuõpetaja Gotthilf Kellerst  poeg, sündinud Neu - Freudenthalsts OdeSsa kubermangus  1867. Pahategijate ja kurjategtjate ärasaatmise  muutmisest on juba mõnest aeast saadik räägitud ja selleks an ka juba üks plaan tehtud olnud, mida aga kohalises paikas mitte waSta ei wõetud. Nüüd on see ast aeguti seisma jäänud, saada aga loodust mööda pea jälle ette wõetud, sest muutmist selles on kibedast tarwiS, iseäranis sellepärast, et Europa Wenemaalt ikka rohkem wabaid asujaid Siberimaale minema hakkab. Nagu riigi feespidisetes kubermangudes hiljuti pühade wähendamist soowiti, mis aga Püha Synodi poolt Mitte lubatud ei saanud, nenda on seda ka juba enne fvowttud ja Korgestõnnsa Keiser Aleksander 11. walitsuse aeal ou ka pttkemat aega mõned pühad Kalendrest maha kuStutalud olnud. Tallinna linna-archivis (kirjade-kogus) on nüüd üks kirt nime all,zvsolsioo.os (Kõrgemate riigtkohtute otsused) leitud, millest selgib, et Eestimaal juba aastal 1774 Maapääwa poolest nsuukS wöelud Wigi-KMuAoHePuUiSk?, Gwangeliumi  kohMs^disei^aM?WMd?W palwekirja ülekorraliste  pühade wähendamiseks sisse anda, sest et käsitöölised  ja talupojad neid päiwi mitte Jumala-teenistuseks ei tarwitada, waid laisklemiseks ja korratumaks eluks ülepea.  Riigi-Kohtutekollegiumi otsuses Jõulukuu 40. pääwast  4780 on üteldud, et mitte ainult Eestimaal, waid ka-SdMmaal ja Peterburg'iS sõnumid pühapääibäM  üle korjatud- olla- ja :et kirikuõpetajad- nende mahajätmist kantslete pealt kuulutama piawad. Kirikupühade  keSkist jääti sel aeal kolm Maarjapääwa (Maarja puhastamise- sündimise- ja taewaminemise-pühad), Lihawõte,  Nelipühi ja Jõulu kolmandemad pühad, kolm palwepääwa,  millest ainult üks, mis enne esimest KHÄStusetulemise-püha°  pidi pMv saama, seiSÄi? jäi, -!ja' Jaani, pääw ja Mihktipääw Maha: See uus seadus hakkas Näärikuu 1. pääwa! 1781 ckaksma, fäl enne seda kolm Pühapääwa kantslete pealt ette luetud ja Maa ja linna kohtutele sai ette kirjutatud, selle Üle walwata, et uuS seadüõ ka peetud saab. Kuida lugejad küll teadwad, jäi Jaanipääw fiiski weel umbes 100 aastat kirikupühade sekka ja wast wiimastel aastatel on seda pääwa surnuaiapühaks  muutma hakatud. JaanipääwakS ümbermuudetud ennemuistue teine Juulu- (Jõulu-) pääw, mis päikese kõige kõrgema seisu auuks peetud sai, on nii sügawast meie rahwa südamesse kaswanud, et selle täieline mahajätmine wift palju tuska teeks. Wiimasel nädalil käifiwad Tallinnal jutud, et üks 26aaskane sadama - tööline kholerasse haigeks jäänud jo ära surnud olla. Need jutud ei olnud õiged. Surnukeha sa lahti leigatud ja arstlikult läbi waadalud. Komma - bactllusi, mis kholera sigitajad on, et ole tema kõhtus mitte leitud, selle wasta aga 11 pslau mi-ki w i (tuume), miS temale surma toonud on. See õnnetus olgu hointusekS puuwilja tuumede allaneelamise eest, miS juba sagedast surma toonud on. Öösel waSta Witnakuu 11. pääwal leiti Tipjakst maja ees WeikeS Batterie-uulitsaS Tallinna kodaniku Johann  Nieländer'i surnukeha ja  läbtwaatamiseks  Tornimäele. Wiinakuu 10. pääwa õhtal täkstwad puuwillad PiSsarewi poe keldreS Luninst majaS Wana - turu aäreS, õpipoisi ettewaatmata ümberkäimise läbi põlema. Ruttu jõudis tuli edasi, tungis ülespidi poodidesse ja keldkötest maa all ka Samoilowi poodi. Ruttu tulnud tuletõrjujatel oli raSke töö; lämmataw suttS takistas nenda nende tööd ja maja sissekukkumist oli karta, sest selle keldred ei olnud wölwitud. Pumpamisega tundide kaupa saiwad keldred wee alla pandud, mis sealt aga ka naabri-keldreteSse tungis ja järgmisel homikul Jntelmanni maja keldres weel üks arschin sügaw oli. Suurt takiskust tegi tuletõrjujatele ka see, et hoowideSse poodide taga wäga raske sisse saada oli, kuhu enamisi läbi poodide minnakse, mis nimelt inimeste  peastmtfesi raskeks tegi. Neid oli seal kolm last, ükS haige meeS ja üks naene, neli saiwad kartsastel läbi aknate peastetud, naene läbi howt kanlud, kus juures poe uksel sein pidi sisse löödud saama, et wälja peaseks. Ek seesugust häda edaspidi ei tuleks, selleks soowitakse nende weikete poodide ärakautamist, mis uulitsa ääres Suure-turn ja Wana turu wahel seisawad. Ka selle tulekahju  juures on wargad oma pahat ametit tallitamas oluud ja neli neist on kinni wõetud. - Wiinakuu 12. pääwal, enne lõunat kell 11, läks kaupmehe korteris majas K 338 Wiru - wärawa juureS tuli lahti. sai aga majarahwast  kustutatud. Kaupmehe majariistad seisiwad »RoS- 4OOO rubla eest kaitsuse all. ..Eestimaa Kubermangu «Zeitung " kuulutab, et Tallinna kaupmees 2. gildist Hugo Hindreus luba on saanud, omas majas Rosenkranzi-uulitsas püssirohuga  kaubelda. Kirikulaulu Nikolai settsi juhataja Heinrich G r ei ffen  hagen on sellest ametist, mida tema 10 aastat hoolega ja osawusega tallitannd, lahkunud ja selle Seltsi anuliikeks nimetatud. Tema asemele on Peterburgi Konferbatoriumi  kaswandik Türnpuu walitud, kes nimelt oma osawa oreli-mangimise läbi meie kodumaa laiades ringkondades tuttaw ja aunstatud on. Tallinna ho bu 3te -raud te e - wal i t« suse poolest antakse Wiinaknu 15. päawast saadik k o o l i - laste jäukS sõidubilletisi 3 kopikaga. 50 billelit suurdes kimpudes wälja. Need billetid maksawad ainult koolipääwadel.  Mihklikuu 24. pääwal on Tallinna majaperemees Adu A. Suurel - turul ühe 100 rubla suure Eestimaa Kreditkassa wõlapaberi leidnud ja 1. linnajäu walitsusesse wiinud. Witnakuu 14. pääwal kargas wang Jakob Trumm ära, keS waht all Kou,passi - uulitsale tööle majas Nr. 43 saadetud oli. Mõned wargused seisawad wiimasel nadalil  Tallinna pääwa-lehtedeS. Maalt. Wiinaknu 8. pääwa homikul on Erina mõisa viaschina-rehi Weike-Maarja kihelkondas maha põlenud.  Maschin, üks koorm peksetud ja mõnikoorus. peksmata  wilja on sisse jäänud. Tuld arwatakse pandud olema. Öösel wasta Wiinakuu 7. pääwa on Harju- Jaani kihelkondas Paasiku mõisa tallist umbes 300 rubla eest hobuse-rtiStu waraStatud.  sõnumite  järel saada raudteed Iõhwi ja P üchtizi wahel paanitud,. kus ju nüüd nun re kwoSter on. . Tööd saada juba tuiewal kewadel algatud " ' Lliwimoolt. Äksi krrrkuopetajaks on kirikuõpetaja Emil Wegenerst asemele, keS Ringkonnakohtu poolest ametist äraheitmtsele mõistetud sai, tiriMpetajg - M pK v. nert walitud ja olla ka juba Konfistoxiuml poolest kinnitatud.  Asi ei ole paraku aga mitte weel lõpetatud. :EeSti wolimehed zon oma healt ülepea andmata jätnud; nemad soowida kirikuöpetaias. Beermann' i Tiflisstst kutsuda ja olla ülemas paikas palwekirja fiSse annud, et wtimane nende kirikuõpetajaks pandud saaks. W oHGa pt i linnas on Wiinakuu 2. Pääwal Riia Rtngkonfiakohtu kriminal-jäutuse ees protsessi Dickelnst kirikuõpetaja Brüno Tre u, St. Mathiäe kirikuõpetaja Karl! Mol t re-Ä4 Ruhja kirikuõpetaja G r o s s b e r g kiriku-' õpetaja Hirschheydt wasta peetud, ameti-tallituSte pärast Greeka-Katholiigi koguduse kõrwa luetud inimeste juureS. Esimene peaasi walju noomimisega, teised saiwad 0 künni 7 kuuks ametist lahti mõistetud. Tartu'st. .EeStt lähem peä-koosolek  saada Talwekuu 14. pääwaks kokku kutsutud. Tartu Liunasaadikute-kogu poolest on Nään-lÄada ärakautamist palutud. Liiwimaa Kubernöri kirja jätel vu see palwe aga ilma järjeta jäätud. M'a'st. Tartu koolikonna Kuratori käsu peale piawad Wiinakuu 8. päawast R i i a P o l i t e ch n ikum Is kõik Direktoriumi kuulutused ja' teadaandmM studeWele Wene keeles ülespandud olema. Direktor GMberg on seda fiudcrijatele kuulutusega musta- Aaua peabÄada annud. Riigä's oli kaua aega niüie all ,Külta- üks salaselts, kes lilw-kullagä wõerale Üräale kauples, mida salamahti kulla-pesudest saanud olla, sest et toore kulla wäljawedamine Wene riigist keelatud oli aga peltuS. Müüjad näitafiwad ostjatele tolmu ette, tegiwad kauba walmis, wõistM raha Mõta ja toimetafiwadZiS walge wase wiilipMWmele. Wuaaegsete  uurimiste järel saiwad selle Mbe- liikedMutt leitud ja ktnni wõetud. Raha, mida neM selle käüSaga teeninud, olla mitu sadatuhat rubla? Peale peMMe SchneidecS ja Lotzkt, on weel Johann Slussmafin ja Johann Posner esimeste keskis nimetatud?- Wiimasel on Riiga'S ja MitawstS mitu suurt kiwi-maja. Kõik steed ja weel mitmed osawõtjad on nüüd luku läga ja Mwad oma palka. Tu l epa ne m i Stest Riia rafidaS kirjutab ,Düna.Zeitung«: ,Õösel Wiinakuu 7. 'ja- 8. pääwa wahel on randas neljas paikas korraga tulWtzjud olnud ja nimelt järgmised majaperemeM kahju Müüd: Edinburg, Klapper ja Sackit, BilderlingshofiS Wbert Büngner (2 kõrwalist hoonet) ja VührMann. Agä 'sellest ei ole weel küll! Järgmisel pääwal saiwad jälle rannatuletörjujad  wälja kutsutud. Kui nemad ka Mulalt tuliwad, fiiski põlestwod BilderlinghofiS herrade°Kron Mengden'i ja Karl Zansen'i majad, mis Aksteisest kDgel eemal on, maaui maha. Et need õnnetused ?õsk'Mepanemisest  tulnud, see näitab selge olema. Ka oMtegijäte  jäljed juba leitud, wähemaft olla üks ära tuäW Merkurg'tst. Kõrgus Prinz Aleks a n d e r Pe trowitsch  von Oldenburg on PeterburgMe Mast tulnud. Rronstadt'ist. Üks suur jägu kaubataewadest oli Wiinaknu 14. pääwal juba merele läinud; teised kastistwad  ja walmistasiwad ennast wäljasõitmisele. Bchtüssel6urg'ist. Wiimasel nädalil on hirmsad marutuuled  Ladoga järwe peal möllanud. Laened on mi kõrgest  käinud, et ka kõige julgemad kalamehedMWWäwa walja läinud ei olnud ja ennemini kitstkut kansiatasiwad kui ennast kohawäte laenete hooleks andstwad. ' Pihkwa'st kirjutatakse Müna Zeitungile' Wiinakuu 10. pääwal: ,Ka meil on nüüd meieMiküõpetajWprotsess.  Täna tuli siinses Ringkonnakohtus kitmiste uste taga abiõpetaja Johann Steick' i asi arutamise alla. Tema peale olikaebtus Greeka-Kakholiigi kiriku teutawife pärast tõstetud. Kohus leidis kirikuõpetaja Steick'i füÜdläsekS ja mõistis teda neljaks kuuks wangi. Eestkostmist oti adwokat  Pokrowski oma peale wõtnud. Zlursk'ist. Kurski Kubernõr, Graf Miljutm, on järgmist  ringkirja wälja saatnud k Minu sõitudel läbi kubermangu  wõeti mind msneS paikas soola ja lejjväga wasta, kus juures elte tuli, et soola ja leiwa juures hõbedast soola-karbid oliwad ja ükskord koguni leib Hõbe-plaadi peal seifis; ka saiwad leiwa asemel konditori-koogid autud. Mina ei arwa omal mitte õigust olema, seda Wene pruuti, soola ja leiba anda, tagasi tõugata, ei wõi seda aga siiski kalliste waagnate peal wasta wõtta ja palun sellepärast  herrafi Mäapeamehi selle üle walwatä, et selleks ainult lihtsat talnleiba sissepandud soolaga tarwitatud saab ja et waagnate asemele üht lihtlast käte-rättkut pannakse, ehk leiba paljaste kätega antakse.