pöörsiwad nemad Saaremaa poole tagasi, aga oh häda! Ligi 360 sülda Soela äärest katkes jäe ka pooleks ja malbus suure mere poole, et enne kui nemad jäe ääre pääle saimad, see juba nii kaugel lahti oli, et kuidagi enam mõimalik ei olnud ära pääseda, Mis nüüd tehja? 21 inimest ja 18 hobust koormatega laialise mere pääl suure jäe tükiga. Aga: Kus häda kõige suurem, sääl abi kõige ligem! Soela äärest juhtusiwad kartoni ülemad seda nägema ja wedasid kohe ühe paadi kaldasse, kus sisse üks alam ohwitser ja üks soldat läksiwad. Raske sõudmise järele samad nad wiimaks liikuma jäe ligidale, nii et hädalised wõisiwad sisse astuda. Kurwa meelega pidimad nemad päält maatama, kuidas nende hobused koormatega laialise mere poole heljusiwad, ilma et keegi oleks oma koormat ja kraami päästa wõinud. Suuremal hulgal oli kõik see sügisene teenistus sääl pääl. Üks mees ei ole kuidagi tahtnud paati astuda, maid ütelnud, et tema oma hobusega seltsis parem tahab surra, kud ennast üksi päästa, aga ometi mägise saadud teda paati tõmmata. Küll oli kurb lugu! Jammajast. Mõntu mailast IS. Nowembril läksiwad 6 meest räime püüule. Häkitselt tõusis mere poolt kange torm ja lõi nende paadi ümber, kunas kõik need 6 meest külmas laenetes surma leidfiwad. Muist surnu kehasid sai marsi üles leitud, kunas Mõntu walla pea kohtumehe keha meel täna päewani kadunuks on jäänud. Kuulu järele olla Sõrme säärelt jäe seest mõnda uppunud inimese keha leitud. Oh, küll on meri sellel aastal rohkesti omale ohwriks pärinud. Armsa lugejatele saame uuel aastal nende armu «maldama, kes siin Saaremaal on upmimise surma surnud. Mustjalast. 24. Nowembril öösel põlenud KarjalasmaS üks wilja küün kõige miljaga ühes ära. Tule hakatus on praeguS teadmata. Kihelkonnalt. Siin töötawad mõned mehed südikalt karskuse seltsi asutamise kallal. Selts saada nimetatud, kui ta kord ilmale sünnib: Saarlaste  karskuse selts „Tõll!" Mis on siis karskuse selts? küsib nüüd mõni. Karskuse selts on üks kogu inimesi igast sugust sa seisustest, keS on suutnud ennast kõikidest joomastawatest jookidest wabystada; neid ei pea keegi saama meelitamise ega ka suntuse waral, ülemal nimetatud jookisi pruukima. Nemad peawad kindlasti teadma ja uskuma, et kõigewähemal wiisil joowastamate jookide pruukimine (olgu ka mõne aja järge) temale ci mingisugust kasu maid cunemine kahju wõib tuua. Kes nii kaugele ennast on jõudnud harida, et ta kindluste usub, et paljas mesi hoopis puremine janu kustutab, knd ükski alkoholil jook, see on siis ka malmis ja küps karskuse seltsi liige. Joomise haigus, olgu ta küll sügamasti omad juured inimeste sisse ajanud, siiski näitab sellest «sigadusest hoopis kergemine wõimalik olcmat lahti saada, kud muudest inimeste maimu omaduste «sigadest. MiS tahad sa näituseks tehja uhkusega, ahnusega, kadedusega, maletamisega ja wihaStamisega?! Siis peab küll uskuma hakkama, kui selts „Tõll" omale cdespidi palju niisuguseid mehi saab, kud mõned siin ja sääl pracgus kuulukse seltsi alustuseks südikalt töötamad, ja kui see ikka nõnda edasi läheb, siis wõib küll nsiimati aeg tulla, kus Saaremaa rahmaS ühest kurjast waenlasest lahti pääSnud on. Aga eks see ole ju iga ühe oma asi, joodik ehk karsk olla? küsib ehk mõni. Ühe tõsise kristliku ja inimliku meelega inimesel ci ole see mitte üks kõik maadata, kui teised hulgani male mõttel ja arwamisel male teed õnnetuse poole lähemad. See on, mis karskuse seltsi asutajaid sunnib ühisesse meele ja tööle teisi kutsuma. Karskuse selts on söjawägi liiajoomise wastu. Mida pisem ehk suurem selts on, seda pisem mõi urem saab ka seltsi töö mõi wõitluse mõjudus olema! Nõnda palju kuulukse pracgus jutu kõminat Saarlaste maal, karskuse seltsi asutamisest. Natuke ebausu st. Sääl pool olla ebausk  üsna rohkel moodul wcel rahwa seas liikumas, kunas mõnest kohast üsna kaduma hakab. Hilja aja eest juhtunud T. maldas jälle üks niisugune naljakas lugu, mida ka „Saarlase" lugejatele awaldada tahan, Uhte ema rõõmustanud Jumal wäikese lapsukesega,  aga see olnud sündides natuke kidew; ämmaeit  arwanud kohe, et see peab „hobuse wiga" olema ja hakkanud arstima. Laps pandud hobuse nina ette, pärast Icigati looma küljest siit ning siililt kohast karwi ja suitsetatud last nendega; lõppeks poetati wccl last mitu korda hobuse kõhu alt läbi, kuS juures arusaamata sõnu sai pomisetud. Nüüd olnud laps arstitud ja terme. Oh armsad Kihelkonna ebausklikud, ei niisugune kookude ja uookude tegemine küll ühtegi paha haigust kellegi küljest ei kanta, waid teeb teid ainult teistele naeru wäärillseks tembutajateks. Teistest kihelkondadest pole ammugi enam niisugust arstimist kunstist kuulda, aga häbi peab olema, et seda teie, ühe targema rahwa juurest, meel nüüdsel ajal kuulda on! Parandage endid natuke! Kihelkonnalt kacbawad meie kirjasaatjad, et saülue postimees peab nende käest iga kirja linna toomise eest raha nõudma, mis aga sugugi seadusi! ei ole, sest et kõik postimehed oma kihelkonna rahwa käest oina aasta palga saamad. Riiast. Liiwimaa kuberneri herra, kindralleitnant  Sinowjew, kuulutab kub. ajalehes, et kõik arstid, kes Or. Kochi uut kopsutõbs rohtu arstimisel tarwitada tahawad, seda maal kreisiarstid  läbi, Riias otsekohe, kub. wal. arstilisc jaoskonnale teatama peawad ja ühtlast oma rohtu tunnistustega, mis rohu saamakohast antud, ette näitama. Siis teatab kub. walitsus, kui rohtu läbi katsunud, neid arstisid awalikult, kellel õige rohi ja kes sellega arstida tohiwad. Muidu olla karta, et mõnda ebarohtu tarwitama hakatakse ja sellega pettust ning kahju tehtakse. Ülcwalivamine olla seda tarwilisem, et uut rohtu meel Saksamaalt sissetoomiseks ametlikult lubatud pole ning nii kergesti ebarohtu wõib tarwitatud saada. Riiast kirjutab „Olewikule" auustatud käsi, et sääl üks seltskond kelmist on, kes Riiga sõitjate Eestlaste ja Lätlaste taskust tühendab. Nende amet on see, et nad neile raudtee waksalites ehk sadamas kui pakikandjad ja teejuhid wastu lühemad ja sääl warastawad, mis näppu juhtub. Palju inimest on nad sell kombel täitsa puhtaks teinud. Wõi nad otsiwad kohtuasjade pärast Rüga tulnud talupoegi wõeraStemajadcst üleSse, et neid kelmide ehk nurgaadwokatide küüsi juhtida. Neid ei ole mitte wähe, kes niisugusel kombel suure õnnetuse sisse on langenud. Pantagu seda tähele! Petcrburgist. Kange külina üle tillemad  sisemisest riigist sõnumid, mille järele see sääl hoopis kibedam olnud, kui meil paari päewa eest Orcnburis, sääl näidanud külmamöötja 30 graadi ja see pakane saatnud hulga loomi ning ka inimesi surma. Umbes 30 KirgiSlast olla oina hobuste selga ära külmanud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Sääl puhutakse uuesti kosja  jutt u ja seekord tähtsates ringkondades. Uuel aastat tulla Daani kroonprints Vcrliui ja siis sündida tema kihlused Saksa keisri noorema õega, printsess Margarctaga. Sellest räägitakse ju üle aoSta, kuid mahcl nimetati, et Jtalia kroonprints ta peiuks on määratud. Olgu nüüd kumb tahes tõsi, aga politika põhjused on küll mõlematel kofimistcl. Inglismaalt. Sääl tikub Parnekli asi üsna kirjuks minema. Wiimscl liri erakonna koosolekul 24. Nowcmbrik lõksuvad ivaidlcmiscd hirmus ägedaks  ja ometi ei saadud mingit otsust teha. Kui Parnell koosoleku juhatajana kudagi riiule lõpetust ci teinud, lahknsiwad 45 osalist, seega enamus, koosolekust, läksiwad teise saali ja ivalisiwad sääl uue juhataja, Mak Carthi, kellele 8 liikmeline kommisston abiks peab lvalitama. WähcnuiS aga pidas endises saalis koosolekut edasi ja otsustas, et Parnell ikka juhatajaks pidada jääma, mille juures Gladstonelc süüdi anti, et ta õiglaselt ei talitaival. Nii on lirlaste! kaks erakonda, mis nende wõimu wäga nõrgendab, seda enam, kui lirlaste kassa, mis ühes Parist pangas hoida on, saali ainult ParnMle wälja antakse. Kõik Inglise ajalehed on nüüd Paruelli. asjast täis, mille juures wabamcelsed kahetsewad, aga wanameclsed  rõõmnstawad. Mõndasugust. Kes annawad term es ilmas kõige pare m i n c musu? Ilma waidlernata Vrittania sJnglisc) neiud nii wähemalt tõendab Horkins, Inglise kirjanik, kes paljude armurikka juhtumiste ja hoolsa tähelepanemise järel, selge otsusele on saanud, et ühest musust Inglise neiu südant ja sisemisi tundmusi karmapääl ära wõib tunda. On seda kellegi! õnneks läinud ühelt kenalt neiult musu saada, siis ci ole neiu tundmuste kohta ühtegi seletust enam tarwis. Horkins jutustab. Inglismaal olla musutamisc kunst täitsa üks jagu naistcrahwa kaSwatuscst. Armastab kena piiga ühte noort meest, siis mnsutab ta teda maha löödud silmadega, aga nii puttu ja tuliselt, et eksida wõib, kas wahest mitte tõest ühe wälgukiirest trehwatud piiäle saanud: ei ole neiul noormees mitte külmawereline, siis musutab neiu teda wiiwitadcS aga südamelikult, on aga noormees külmawereline, siis musutab ta teda nii külmalt, et noormees peab arwama kui oleks jüe tema huultel. Oma sõbranade juures pruugib Inglis neiu wccl initinesugnsi wiififi, ja lahkumiseinnsu  ci anna Inglis piiga kellcgile, kes temale kallis on ilma ühe peaaegu krampliku liigutuseta.  Juudase musu on Inglismaal enam põigatud kui üks kaela-kohtu kuritöö. Kirjawastused. P. S. J. Ei kõlba j peame küll sellest suure hulgi Uuemad sõnumid. Peterburgis, 1. Detsembril. Ministeriumi poolest kinnitatud arstilise nõnukogu armumise järele wõib Dr. Kochi rohtu kopsutõbe masta Wencmaal ainult sellel tingimisel tarmitada, et selle juures wigasid ja eksitusi ei tehta. Sellepärast pcawad sarnased katsed walitsuse ülewalwamise all, ja ainult awatikkudes ning kroonu-haigemajadcS ette wõctama, mille juures arstid oma arstimise järelduste eest mastutama pearoad. Ainult neid abinõuusid wõib tarmitada, mille juures mõltsimise kahtlust pole. Ka tahetakse isiäralist tööstust asutada,  mille hooleks rohu walmistaminc ja wälja saatmine antakse. Peterburgis, 1. Detsembril. Ajalehtede teate järele on nõuu, iseäralist asutust toime panna, milles naistcrahmaid apteekriteks õpetama peab. Dublinis, 80. Nowcmbril. Parnelli tulek lirimaale ajas liri erakonnad kibedasse wõitluscle kodumaal. Suurem mõistuse all olem asi on liri erakonna häälekandja ajaleht „Uuited Jrciand"; selle lehe toimetust kisuwad Parnelli sõbrad ja ta maStascd wahctusi wkgimallal oma kätte. Belgradis, 30. Nowembril. Kuninganna Natalie märgukiri ta pcrckvuna-asjus ott rahwakogu  sala-koosolckul uõuupidainise all.  Otsuseks  tehtud, ct rahwakogu seda asja oma talitada ci wõi wõtta, aga awaldatud soowi, et kuninga perekonna kodune tüli mitte riigile ja kuningakojale Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäcwal, titt. Detsembril. Saksakeeli Jumalateenistus kell lv. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ecstikeeli Jumalateenistus ja lauarahwa wastumõtmine kell VetS- Ülemõpetaja Lemm. Lauale kirjutamine ja pihti lugemine on laupäewal  15. Detscbmril kellu 1 pääle lõunat. X- 50, Saarlane, 1890 WaZtutaja toimetaja: Hartwig Sasi, eauä. vee. poi.