terwisega naised mäljas pesu küna kallal endid waewawad ja nii oma mehi toidawad. Neist kopikatest joomad mehed endid ka sagedasti meel joobnuks ja teutawad päiilegi meel oma naisi, et nad ei oska nii palju teenida kui tar wis. Hale meelega peab niisugust naisukesi päält waatama, kuidas nad pool haigusega meel jalal seisawad ja täit tublid mehed kodus wedelewad! Ülemincwa nädali esimeeste päewade sees upput siin üks NaSwa küla kalamees, Kuresaare linna ligidal olewasse suurde lahte ära. MeeS olla üksi kalawõrkusi läinud järele waatama, wist töö juures olla ta lodjast mette kukkunud. Teda jäiwad taga leinama tema noor abikaasa ja kolm wäikcst last. Karjast. Kirjutakse järgmiselt: Posti talitus on sell aastal meie pool päris kehwal järjel; kirjad ja ajalehed lähemad kaduma, kõige rohkem aga kaub päewaleht „PoStimeeS," et üsna häda on neid alati juure tellida. Kuida juttu kõminat kuulda, pidada mõisnikud edcZpidi posti toomist linnast oma pääle wõtma, nimelt korda mööda, igaüks ise nädala. Nõnda kaub siis meie kihelkonna  poSti talitus kiriku juurest ära. Õpetajad on sellest küll natuke kasu, sest hulk- tööd jääb tagasi kuid rahmale on see kahjuks, sest senna oli wäga mõnus kirjast miia ja tuua. See postimees keda kewadel pandi, näitab enam kohtute, kui rahwa postimees olewat. Eks jäägu ka edeSpidi kihelkonna post alale seda palka, mis sugugi suurem asi ei ole maksaks iga mõistlik hea meelega. Meie pool kuulukse kroonu waldadeS õige agar mõla sissenõudmine olemat, sest oksioni kuulutused lähemad kord karralt ikka sagedamaks. Lambad on sell sügisel meie Karja pool õige tõbised. Loomade kadumine on ka päris arust ära sell aastal. Mõnel mehel on juba kuude kaupa hobuseid ja härgi taga otsitud, aga pole siiamaale meel leida. Imelik! Paha mood Muriku randas. Sellest olen ennegi juba kuulnud, aga sell aastal sain ka isi seda nähja ja tunda. Seaduse järele peawad igal pool wie-matilisid s. o. 10 toobilised külimctud olema, aga Muriku randas on ikka nõnda nimetud 6 matilised ja ranna mehed müuwad isi nendega ja wõtawad täie külimetu hinna. Ka pole see kohalik, et laewast kühivlitega kalu külimetu sisse loobitakse, sest nii läheb pea pool wettsenna hulka, mis jälle ostjatele kahjuks on. Soowida oleks, et walla walitsus ehk kohaline urjadkord  wäikest pilku Muriku ranna poole heidaks! Küsimine. Kas 2-rublalise kassa liikmeteks ka maalt inimesi wastu wõetakse ja missuguste tingimistega? Kelle käest selle asja üle selget teadust saab, palun seda teatada. W. Mägi. Toim. täh. Igasse matmise kassasse wõetakse igalt poolt igat ühte wastu, kuid nendel peab, kes mitte linnas ei ela, üks asemik siin olema, kes iga surma korral raha ära maksab, mida pärast see maal ehk kaugemal elaw liige sellega ära õiendab. Kassa walitsusel pole mitte wõimalik iga kord kwitungi maale saata, sest iga liige, ehk selle kostja, peab igakord teise kwitungile isi alla kirjutama, et ta surma teadusi ja maksmise päewa termini on kätte saanud. Maale saatmisega läheks ehk mõni kwitung kaduma ja raha jääks seatud ajaks maksmata, kunas siis ilma teadmata liikmete kirjast maha kustutakse. Alustajad liikmed wõisiwad  üks kõik kui manad olla, kunas nüüd kull igal aja! uusi wastu wõetakse, nimelt kanditaatide  kirja, kes aga üle 45 aastat wanad ei wõi olla. Nõnda on lühidelt nende kassade seadus. Pitkemat seletust wõite nende kassade põhjuskirjadest leida, mis aga kahjuks ainult Saksa- ja Wenekeeli on, millest kõik taluinimesed aru ei saa. Riiast. Bolderaas olewat „Den. Lapa" ärcle mõned naisterahwad kooli pidanud, ilma et neil selleks tarwilist luba ehk haridust oleks olnud. Inspektor on need koolid kinni vannud. Bolderaas ja Dünamündes olewat koolis käijaid lapsi 200, mis ainult pool säälsete kooliaruliste laste armust on; teised jooksewad uulitsal. Pärnast. Sääl kuulukse üsna suuri kaebtufi raske aja pärast. KäeSolew aasta on mitmele wiletsuse ja häda aastaks. Mitmed, kes endistel aastatel linade harimisega ja metsa raiumisega talwe läbi tööd ja leiba leidsiwad, ei tea praegu, mis pääle hakata, sest lina töö on sell aastal koguni wilets ja puukauplejad ei taha enam kroonu metsadest puid wõtta, sest et puude hinnad kõrgendatud  saiwad. Waene lugu küll! Peterburgist. Sääl on 1891 aastal üleüldse  31 inimest 20 meeste- ja 11 naisterühmast—mõrtsuka  käe läbi surma saanud. Enesetapjate  arm on suurem olnud, nimelt 196, kellest 160 meesterahwast olnud. Joomise läbi surma leidnud 154 inimest, nende seast isegi 28 naisterühmast. Raudtee-õnnetuste läbi on 1383 aastast kuni 1890 aastani läbistikku 572 inimest aastas surma saanud, mille juurde meel aastas 1259 haawatut arwata tuleb. Õnnetused on 27,000 mersta pikkusel raudteedel, juhtunud. Saksamaal saiwad 40,000 kilomeetri pikkusel raudteedel aastas läbi segamini 634 inimest surma ja 2303 in. haamatud, ja Austrias 24,000 kilomeetri  pikkusel raudteedel 592 in. surma ning 652 haamatud. Ühe rikka Peterburi kaupmehe 23 aastane poeg warastas neil päiwil isa järelt 50,000 rubla ja kadus sellega ära. Kolme päewa pärast sattus noormees ühes wõeraste majas politsei kätte. Kolme päewaga -oli see eeskujulik suure linna mõsu 9000 rubla läbi löönud, ja nimelt nagu ta ise uhkusega tunnistas, enamiste õrnema soo seltsis. Sääl kestab kolera nagu tuha all hööguw tuli ikka wäiksel moodul edasi ja pole weel palju neid päewi kolera algusest saadik mööda läinud, miil mitmed kolerassc haigeks ei jääks ja mõned üksikud ei sureks. Näituseks tuliivad 27 Okt. linna haigemajadesse 6 uut haiget, terweks saiwad 5 ja ära suruvad 3., 28 Oktoobriks jaiwad haigemajadesse  üle pea 28 haiget. Nagu „Rishskij Westnik" teatab, jääda tulewal aastal „Olewiku" toimetaja A. Grcnzsteini kulul ilmuw Wenekcele leht ..Aspllioniü Äneionseisma. Seega jääks siis „Rishskij Westnik" pääle ametliste kubermangu lehtede ainsaks Wenekecle leheks Balti kubermangudes. Sääl on minewal aastal 31 in. mõrtsuka käe all surma saanud, kuna joowastamate jookide kätte 154 iu. suri, neist 28 naiste-rahwast. Jsetapjate arw on 19. Hõberaha, millel augud sees, wõetakse riigipangas selle aasta lõpuni weel wasta ja arwatakse iga puuduma loodi hõbeda päält kop. maha; pärast ei ivõeta neid sugugi wasta. Keegi Peterburi kaupmees on oma poja kroonuteenistusest lahtiostmiseks 27,000 rbl. maksnud. Weneriigi üleüldine wõlg on kuni januarmi 1893 kullamäärtusesl,426,472,l33 rubla S 0 kop. suur, mis paberirubladeS 2,511,273,679 rubla kop. wälja teeb. Warsawist. Nagu „Kurj. Warsch." teatab, elada Lapy jaama ligidal koljati sarnane mees. Hiiglane, kelle nimi Wikenti Kubinskp olla, on 9 jalga 4 tolli pikk ja kaalub 387 naela, s. on 9 puuda 27 naela. Miuskist. Siin sai neil päiwil Katoliku kirikus kentsakas paar laulatatud. Altari eeS seisis männiku ja looriga ehitud pruudi kõrwal peigmees mangi riides ja soldatide wahel, suures, tühjas kirikus oli «angi ahelate kõlin kole kuulda. Pärast laulatamist sai noor naisemees, kes rööwimise  ja tapmise pärast 10 aastaks sunnitööle on mõistetud, kohe jälle wangimajasse wiidud, kuna noorik oma pulmawõerastega kõige rõõmsamas tujus koju sõitis. Noorik tahab mehe kaasas Siberisse elama minna. Aleksandropolist. Sääl tulewad sõnumid, et süälses kiwisõc kaewanduseS plahwatus olnud. Kaewandus olnud kapten Stradowski omandus. Lahtikaewamisel ei ole surnukehasid leitud, aga Stradowski ise olla siiSgi kadunud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa uut sõjamäe seadlus, mille maksma saamine küll wäga küsitan? on, kuna wastuseismine wäga mõjuw, teeb ometi Prantsuse maal palju kohutust. Ega see ime ka ei ole, sest saksad tunnistawad ise lausa, et nende sõjamäe suurendus nimelt Prantsuse waStu käib. Sääl kurdab siis isegi Prantsuse sõjamäe-ringkondade  leht mMuirs," et Prantsuse maa sarnasel moel enam ei suuda, sõjawäc-asjut Saksaga sammu pidada. Saksaga mägi saada uue seadlusega 1000,000 meest suuremaks Prantsuse  maa olla aga selle waStu wõimatu, oma mäge meel tõstma, sest rahwaarw ei lubada enam. Sellega ollagi PrantsuseS kurb lugu küll, sest 1890 aastal sündinud sääl üleüldse aga 878,594 last, kuna Saksamaal sell aastal üksi poeglaps! 945,269 sündinud, seega hästi enam kui PrantsuseS  üle kõige. Nii olla asi wäga tõsine. Londonist. Hirmus arwustik. Aastal 1889 wiidi Londonis 3000 naist mangi, kes joobnud oliwad. Aastal 1890 on nende arw 4000 ja aastal 1891 kuni 8000 naist. Prautsusemaalt. St. Bealis suri selle aasta septembri kuus üks wana piiga, Maria Piron, 150 aasta wanaduses ära. WiimaSte kümne aasta sees toitis ta ennast ainult mee, juustu ja kitsepiimaga. Pärast surma kaalus ta keha ainult 42 naela. Tema ihu ja selle nahk kui ka muSkulid näitasiwad kui kontide pääle kleebitud kollakas pergatnent.  Täielikus mõistuses oli ta wiimseni silmapilguni.  Parisi akadeemia on ta keha ära ostnud ja teda kohe piirituse sisse seisma pannud. Amerika Ühisriikidest. Sääl kuulub uutest pahandustest, mis Carnegie wabriku tõrkujad töölised teinud. Et wabriku walitsus neegrisid tõrkujate asemel töösse wõtnud, oli wiimseid Vihastanud ja nad kippunud päris püssidega töötajate kallale, kellest mitmed haamatud saanud. Mehed kaitsnud end mis wõinud, aga pidanud minnaks ometi politsei poolt omale abi nõudma, mis ka sündinud. Põhja-Amerikas. Oheios Liima olem nitroglitserini wabrik lendas õhku. Plahivatus  oli ligi S 0 werSta kauguseni ümberringi kuulda. Kolm inimest said surmatud, kolm rõngaste haawatud, kuna kolm kadunud on ja risude alt surnult kätte loodetakse leida. Ülesande seletus. Auur Leonore Elias Kiri Seeme Aawik Niine Daan Elbe Riim Aleksander, Wene keiser. Õigeid seletusi saatsiwad. J. Kuninglik, A. Krischka, A. Wallik, J. Estorn, O. Paltz, M. Kolk, J. Raun, M. Luks. 46 Saarlane 1892.