palju on mullune wiljaikaldus kaupluse pääle mõjunud. Näljahädas olewate kubermangude elanikkudele  on 1 miljon rubla laenuks antud, nimelt 675,000 rubla küliwilja muretsemiseks, 220,000 rubla awalikkude tööde tarwis, 98,000 rubla elutarwituSte  ja 7000 rubla muude annete tarwis. —> Wene petroleum saab õhtu-Europas enam ja enam pruugitawaks, iseäranis JtaliaS. Venezias ja Genuas on suured pctroleumi tagawara  hoiupaigad asutatuo. Veneziast läheb Wene petroleum ka Lõuna-Saksamaale ja osalt Austriasse, Genuast Prantsuse- ja Schwcizimaale. Petorburgist. Meie tuletame oma lugejatele  weel korra meelde, et wanad 25 rublaste paberirahade ümber wahetamine uute wastu nüüd juba alganud on. „Nowoje Wremja" toob sõnumi, et Püha Sinod on otsuseks teinud, kõige rajaäärsctesse maakondadesse rahwakoolide kon mere  nt sisid asutada. Konwerentside siht ja tegewus on olewate kiriku-koolide usuõpetuse ülewaataja  kaSwatuSteadusline juhatus. Konwerentsisid  juhatab kohaline piiskopp. Ringkonna kohtute ja rahukogu presidentidele  on ettekirjutatud, mitte nendest kohtadest inimesi  kohtu kutsuda, kuS kolcra walitseb. Sarnatsel korral jäägu asi edasi. Kohtu ette tulnud inimeste  ja päältkuulajate tcrwise nagu ka puhtuse pääle kästakse hoolega waadata. Peterburgis hakkab elektri walgus nüüd ka sõiduwankrites pruugitawaks saama. Elektri walguS, mida wäiksed, puki alla peidetud akkumulatorid (elektri wäe kogujad) sünnitawad, särab tõlla latornites ja tõlla sees, kus üks ainuke lambike nii palju walgust annab, et kõige pisemat kirja selgeste lugeda wõib. Iga 20 tunni tagant peawad akkumulatorid elektri wäega uucste laetud saama. Keiserlikud Majesteedid käisiwad 24, Augustil kahes Peterburgi haigemajas, kolera haigeid waatamas. Zekatermoslawist. JekaterinoZlawi kubermangus,  Jusowka alewis, oli 2. Augustil suur töörahwa mässamine. „Jek. Kub. Teat." jutustab selle kohta: Mäekaewanduste töölised ja suur hulk muud rohivast nendega kippusiwad poodide ja joomapaikadc kallale, peksiwad kõik pihuks ja puruks ja pistsiwad hooned põlema; õhtul oli kõik turuplats  lausa tules. Politseimeister ja muud ametnikud,  nende seas ka preester Matmcjewski, kes ristiga rahwa ette astus, püüdsiwad mässajaid asjata waigistada; ka 100 Doni kassakat, kes alewis olimad ei saanud neist jagu. Mässajad loopisiwad kassakaid kiwidcga ja haawasiwad neist mõnda, nõnda et üks jägu kassakaid wiimaks kolm korda püssid rahwa päälc tüheudasiwad, et sell wiisil wähemast oma elu kaitsta. Sest et kirik, posti ja telegrahwi jaam, politsei hoone ja kolera haigemaja ühtlasi hädas oliwad, pidi kaSsakate salk ennast nende kaitsmiseks päälegi mitmesse jägu jõutama. Märatsemine kestis terme öö läbi ja algas 3. Augustil uue jõuga. Mässajate hulk kaswas weel suuremaks. Kassakad tõrjusiwad neid nuutidega tagasi, aga põletamine ja riisumine ei lõppenud. Õhtul kell 8 ajal jõudis Jekaterinoslawi abikuberner 2 bataljoni soldatitega sinna. Nüüd jooksiwad mässajad laiale ja peitsiwad endid kaewanduStesse  ära- Teisel päewal sai neist suur hulk kinni wvetud. 180 poodi, 12 trahterit, 7 maja ja Juutide palwemaja on maha põlenud ja ära lõhutud. Kahju suurus on IV2 miljoni rubla. Mässajatest saiwad Märatsemise ajal 23 surmatud, 7 põlesiwad tules ära, 5 on haawatud, 1 suutumaks kadunud. Elama jäänud mässajatele anti walju ihunuhtlust, millest ainult alaealised ja nõdrad Vabastatud saiwad. Mässamise põhjused saamad kohtu läbi uuritud. Praegu walitseb Jusowkas ja ümberkaudsetes kohtades jälle täieline rahu. Wäljamaalt. Saksamaalt. Hamburis on kuni minema nädala hakatuseni umbes 5000 inimest kolerasse ära surnud. Iga päem jääwad 500-000 inimest kolerasse haigeks ja surcwad läbistikku 200. Wähenemist ei ole meel näha. Kõiae kurjemine möllab tõbi liuna suurtes alewites. Surejate hulgas on palju naisterahwaid kõrgemast seltskonnast.  Mitmed haigekassad ja elukinnituse seltsid on hädasse sattunud; mõned jääwad mist pankroti. Kolcra laiemale mineku pärast palus Berliin magistrat riigiwalitsuselt luba surnukehast tulega ära põletada. Selle tulematust pärast oli ju warem kord luba palutud. Austria-Ungriamaalt. Sakste ja Tshehhide  mahel on wiimastel aegadel põnewaid asju ees olnud. Et sule ja sõna sõjade järele .Isamaalik  waimustus" mõnikord ka kaika tarwitamisele ajab. seda näitab järgmine lugu. Kui 16. Augustil  üks seltskond Saksa suwitajaid õhtu kell S metsast tagasi Wishausse sõitis, kargasiwad 10—12 Tshehhi nöörimeest mõegad ja kaikad käes, neile tee pääle wastu, wõtsiwad hobused kinni ja karjusiwad:  ..Pidage, ehk me lööme teid surnuks!" Tshehhid käskisiwad nüüd Saksu jalgjalalt edasi sõita ja karjusiwad: „Nüüd hüüdke ist: ..Kadugu Saksad, elagu Tshehhid, muidu lõhume me teie pääd", ning oma sõnadele kinnituseks andsiwad nad hobustele ja reisijatele kaigastega walu. Kära pääle tulid ikka rohkem Tshehhisi juurde, nii et Pustamiri kohal iga üksik wanker Tshehhidest ümber oli piiratud. Kõik wasturääkimine ei aitnud midagi. Saksad pidiwad surma hirmus nõutud hüüdeid hüüdma, endid kaduda ja Tshehhisi elada laskma. Pääletungijad oliwad oma asja plaanlikult  toimetanud, sest esimest wankri juures olem poiss juhatas nagu päälik terwet seltskonda ja igamees näis ta käsku täitwat. Pustamiri tee äärde oli suur trobikond Tshehhi mehi, naisi ja lapsi kogunud ja sellest pidi Saksa seltskond oma rahwust salgadcS läbi minema. Raske Kolgata teekond! Mitmed nendest saimad -vigastatud, kes südikamad oliwad ja paäletungijate nõudmisi ei tahtnud täita. Kui Saksad Wishausse saiwad, andsiwad nad lugu politseile teada, kes koha ümberkaudseid  kohti läbi läks otsima ja kuus inimest kinni wõttis, keda ringkonna kohtu kätte anti. Prantsusemaalt. Parisis, 6. Septembril. Kui rahwariigi president Karnoo eile Aä-le Bääni jõudis, teretas teda üks Wene rahwariideS laps. Karnoo andis lapsele suud ja ütles: „Sinu läbi suutelcn ma Wencmaad." Teiste ülemate seas, kes presidenti -vaksalis wastu wõtsiwad, oli ka Wene saadik, minister Niboo ja Fressinee, kes Karuvoga ühes tuliwad, käisiwad siin wiibiwaid Erecka kuningat, Lcuchtcnbergi hertsogit ja Wene wäliste asjade ministrit von Giers'i terwitamas. Kui Karnoo von Gicrssi juurde sõitis, hüüdis rahwaS: „Elagu Wenemaa, elagu Tsaar!" Giers ci -võinud haiglast oleku pärast presidendi külaskäiku  mitte -vastata. Juglisemaalt. Inglis ministeriumi -vahetusega  hakati ka Egipluse küsimust selgitust uuesti ootama ja Inglise mäe säält ära toomist ootma. Teati ju, et Gladstone selles teisiti mõtleb kui Salisbury. Elawalt räägiti nimelt Prantsusemaal Inglaste äratulckust ja oligi ka Türgi wastu ju poolkaudu lubatud, et Inglane Egiptusest lahkumist ..läbirääkimisele -võtab." Kuid äkkist tõendab nüüd „Reutcri" seltskonna  telegramm, et nendel kõnedel wähematgi põhja ei olla. Inglise poolt ei mõteldawat sugugi Egiptuse maha jätmist pääle ega olla selle kohta uue ministeriumi politikast mingit muudatust oodata. Säh sulle! „Mis hundi suus, on ka kõhus", ütleb wanasõna. Ega Inglased raSivast suutäit ometi enam kerge kaubaga suust wälja kukkuda lase. Mis tähtsus Egiptusel üleüldse Homikumaa küsimust, nimelt aga Indiasse tee kohta on, teawad Inglased küll ja hoiawad sellest siis küüntega ja hammastega  kinni. Greekamaalt. Atheni ajalehed kaebawad, et TheSsalia maakond röõwlitest kubiseb, neid olla sääl sadade kaupa ja ükski inimene ei olla sääl oma eluga julge. Ühe rööwli peamehega, „kaptein Tshulis", oli 100 soldatil ja sõjariistus talunikul kibe mitmetunniline lahing enne kui ta oma meestega ära -võideti ja kinni saadi. Portugaliamaalt. Portugalis walitseb töö puudus ja kauplemise seismine. Neil päiwil kogus suur hulk teenistuseta töömehi töö-ministeriumi  ette ja nõudis elu ülespidamist. Minister -vastas, et tema kudagi aidata ei wõi. Töölised katsusiwad -vägise ministeriumisse tungida, aga politsei tõrjus neid tagasi ja wõttis mitmed kinni. Teised pidiwad tühja kõhuga koju minema. Amerikamaalt. Wäga tähtjas seadus on ÜhiSriikideS sel kuul maksma saanud: Kaheksa tunniline tööpäevi, mida töölised nii mitmel maal nagu hingeõnnistust taga ajawad, on Ühisriikide kongressi poolt ju sääl seadusliselt maksma pandud, kuigi esiteks ainult riigi poolt ette -võetud ja üles peetud tööstikuS, milles töölisi küll wäga palju ei ole. Aga tähtsam on tingimine, et podrätshikud, kes -valitsuse poolt mingit tööd oma pääle -võtawad, selleks ainult säält materjali peawad tellima, kus kaheksa tunniline tööpäew maksaw on. Seega tahetakse selle kombe sisseseadlust  mujalgi sundida. Mis wilja uus seadus kannab, tuleb ära oodata. Kõrtside arw Nju-Jorkis on ter-veni 12,400. Karskuse seltsid on AmcrikaS tööd küllalt teinud, aga teha jääb weel teab, kui palju. Marokkoft. Säält teatatakse nüüd, wastikud suguharud Tangeri ümbruses olla sultani mägedelt sootumaks löödud, nende riismed paatides merele põgenenud, mässu ässitajad olla -vangis ja seega rahu jälle maal. Kas see nii on ja kuigi kaua see kestab selle juures on mõndagi kahtleda, sest Marokko sõnumed poole kaugeltgi ewangelium. Teised lehed. „Postimches" kirjutab Ed. Wilde Berlinist  pitka juttu, kus sees ta haledasti kurdab, et Saksamaal kilude puudus suur olla ja kahetseb, et Tallinnas neid enam kui tarwis müüakse, mida küll wist Berlini peaks saadetama, sest nendega -võiks hääd kaupa tehja. Kahju et siin Saaremaal liiga wähe kilude saaki on, muidu wõiks fiitne ranna rahwaS seda „head teenistust leida! „E es t i Postimees" on juba 3 korda pooles numbris ilmunud, mis küll praegus uudis peab olema. Selle põhjust pole siiamaale weel kuuldagi. Ime! Kirjawastused. Ülesanne. (Kahesilbiline sõna) Mu esime sind ülal peab, Kui kaua? Seda Jumal teab! Mu teine tuttaw elajas Kell wäga suured sarwed peas. Kui mõlemid sa ühendad, Siis kohe suhu pista saad N. I-uüs. Seletus tulemas numbris M 36 Saarlane 1892