wälja rööwitud ja wana kauba-sell ja tema naene ära tapetud lettud. Põhjamere rannast. Archanglest, Jürikuu 23. pääwal: Dwina jõe peal on jea minemas. Jürikuu 27. pääwal: Laewasõidud on algatud. Täna jooksis esimene aurulaew reisijatega sisse. Kesk Wenemaalt. Moskwast, Jürikuu 25. pääwal  : Wenaksed Bachruschkin on ühe hospidali asutamiseks lootuseta haigetele 535v,000 rubla kinkinud.  Petrosawodskist,  Jürikuu 23. pääwal: Täna on aurulaewade  sõidud Petsrburg'iSse ja tagasi alganud.  Rowotscherkas?'isi,  Jürikuu 23. pääwal: Doni maakondas on orased ja rohi wäga head. Põhjapoolistel maakondadel on külm Paiguti kahju teinud. Kijew'ist Jürikuu  26. pääwal: Wihma puuduse ja palawa ilma järgeS hakkawad orased Podolia ja osalt ka Kijewi kubermangus  kollatama ja on kosumises takistatud. Tschisto po l'ist, Jürikuu 27. pääwal: Talwilja põllud ei ole head. Ilmad on külmad. Shisdra linnas, Kaluga kubermangus, on Jürikuu 15. ja 16. p. suur tulekahju olnud, mis peale 300 maja, kaks kolinatjägu  kõigist linnast, maha põletas. Rahwa häda on wäga suur. Üks abikomitee on kokku astunud ja aealehed kutsuwad  laiemaid ringkondasi appi. Saratow 'is on ükS hauseni-kala sbelugaj kinni püütud, mis Isülda pitk oli. Kawiari on ligi 3'/, puuda saadud. Gs h a tS k' iS, Smolenski kubermangus, on üks 11 aastane tütarlaps, lapsehoidja, oma hoolealused lapsed, ühe 5 aaStase poisikesse ja 2 aastase jtütarlapse padjade alla ära läkastanud. Pääwal enne seda on tema peremehe,  talupoja Lasarew'i, maja põlema panna katsunud. Arwatakse, et seesama tütarlaps ka seda teinud, et lahti ja jälle koju saaks. Mustmees rannalt. Odessast: Saksa asujad hakkawad  jälle rohkem Amerikasse wälja rändama. WiimaSte kuue aastate kaikus on juba umbes 1000 perekonda Odessa kubermangust Amerikasse läinud. Nemad ütlewad, et neid weel rohkem läheks, kui kohtadele ostjaid leida oleks. Ostjate puuduse pärast on weel umbes 100 perekonda senna jäänud. Jürikuu 22. pääwal on kreuzer 473 Wene Väljarändajatega ja 50 reisijatega kauge homikumaa teele läinud. Sewastopolis on ükS suur bombide-wargus leitud, mis juba miltu aastat kestanud oli. üks hiljuti weel waene mechanikus, kes sellest põhjatu rikkaks saanud, on pea-südlane. Tema on oma elule otsa teha katsunud, mis aga mitte korda läinud ei ole. Palju teisi on ka kinni wöelud. laltast, Jürikuu 23. pääwal : Üks seltskond Türklasi on tapmiste ja röowtmiSte pärast kohtu all ja nende protsess on algatud. Kohtualuseid on 19, tunnistajaid ligi 299. Jürikuu 25. pääwal: Viljapuud seisawad kaldes õitsemises. Sewastopolist, Jürikuu 28. pääwal: Wihma on tulnud. Viljapõllud hakkawad kosuma. Tänlne sõeawäe ülem kommandör, Kindral Komarow, on Jürikuu 23. pääwal oma perekonnaga Aschkabadist Peterburgk teele läinud. Kõik sõewäe za kohtute ülemad, niisamati ka kõik liuna elurahwas oliwad teda saatmas. Nertschinsk ist, Jürikuu 21. pääwal: Kewade on Amuri-maadel wilu, lumi sulab pikka mesi. jõed lähemad wiiwtdeS lahti. Vett on wähe ja aurnlaewa ssidud Strjetensk'ift Amnr'iSse wõiwad takiSlalud saada. Kaupafi  on wähe wedada. Thee ja teiste kaupade >oedu on wähenenud. Weduraha on alanenud, Nikolajew'ifl Slrjetenskisse  maksetakse 99 kopikal puuda pealt. Khtiua kullapesud annawad wedu, sest el neil enestel anrulaewu ei ole. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Viinist, Lehekuu 11. j Jürikuu 29. s pääwal: KuuingaS Milan saab seie oodatud ja läheb siit Serbiasse.  Serbia leht on Austrias ära keelatud. Bulg a r i a st. Pauiza pärib kohtule, kuS tema protsess peetud saab, teist Prästdeuli. Petrow'!ga olla tema wihameeS. Amer i k a st. WaeSte- za uõdmmeeliSte- maja Norwich'iS on Lehekuu 8 sZürikuu 26.j p. maha põlcuud. Kolmteisikümmend inimest, niude teSkiS ükSleistkiimmeud nõdrameekist, on sisse jäänud. Mõnda. Wal e-k«x kii l usi ielfle kiusamiseks paxuakse sagedast  aealehledeSse, ilma ei teada, kas need õiged on. Saksamaal on Riigikohus sel» les abjaS hiljuti otsust mõistnud, mis järel seesugused aealehtede-toimetuseSse antud sedelid seaduslikkudeks era» dokumentideks tunnistatud saamad. Kes neid ilma õiguseta  sisse annab, seda saab wale-dokumentide tegijaks peetud. Seda otsust mööda sai hiljuti ühe seesuguse kuulutuse sisscandja üheks kuuks wangi mõistetud, kui tema seda ka ,nalja pärasid seimid olla ja kui ka tema eestkostja seletas, ei sellest kellegile kahju tulnud ei olnud. Tuleb seesugusest tembust aga kuidagi kahju, siis on nuhtlus muidugi raskem. Cn di sest Brast Ua Keisrist, DomP e dro'st, räägitakse järgmist kena sa tarka tegu. Keiser Dom Pedro kuekaS kõiki kasulikkusi ettewõkmlfl, iseäranis aga asutusi wacseke ja wiletsake heaks. ÜkS tema armsamatest soowimiStesi  oli ühe suure hospidali asutamine waesetele haigetele,  aga tema enese jõud e! ulatanud nii kaugele ja rikkad  Brasiaulased ei tahtnud selleks ühtigi anda. Seal tuli Keisrile hea nõnn. Tema pakkus aruinimest, nagu, Varani. Vieomte ja Grafi nimest, asutama hoSpitali heaks msiia. Need ammuned pisimad küll ainult ostja enese surmani maksma, kes neid ka oma lastele soowisiwad, need pidiwad palju rohkem andma. Hospidal seisab nüüd kui uhke palee juba nulu aaStad ja ukse peal seisab Keisri enese eeSkirja järel : ,Va uitas lmmava Uissrise dvvmoav?' (Inimlik uhkuS inimlikule wilelsusele!) Inglismaa Kuninga praua lauariiStad mis kaheS raud-seinadega kamriS hoitud saamad, on 29 m illi oiu nael siärlingi wäärt. Nende keSkiS on Kuningas Georg IV. koldsed lciuariistad 139 osawõtja jauks, ühe Champague-wiiua jahntusc°riis!aga, krystallist. nii suur, et kaks meest selle seeS ujuda wõiwad. Mitmed neist riistadest  on Kuniugamau.! Elisabethi aeast, uhked asjad Indiast. Chlnast ja Birmast. Aruldase aSjade keSkiS on Rootsi Kuninga Karl XI?. kohwi-tasS. Inglismaa Kuninga Georg N! laua-ehle, üks pfau kelle keha selgest kullast, perletega. smaragdidega, diamanlidega ja rubinidega ülepnlStatud  on. ja mis 49,999 nael siärlingi maksab; niisamati üks elu-suurune hõbe tiigri-pea, krystallist silmadega  ja kuldse keelega. Kolmkümmend tosinat taldrekuid KnnlngaS Georg IV. aeast on 19,999 nael fiärlingi wäärt. Nende kamrite seinad su kalli ja uhke sõeariiStadega  kaetud, mkS ka wäga palju wäärl on. Hvsso-sss ys-s?pov. - <-ko A»» ISSo. TrKttwd Sind f»r »'i i» Teadaandmised. Tellimised mele lehe „Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle nmnri esimeses hakatuses nimetud on ja nns iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad. niisamati ka Lindfors'i Pärijate rükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waslawõtta ja toimetada. Tel limi>e hind on 18W aasta peale: vostiaa ekk kodu kätte saata aastas 3 ruöka kop. HaMnnas ileäraiuna aastas S rnbla W kop poolaastas 1 „ 70 „ ! pookaastas t 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuna soowiwad, anname mele selle läbi teada, ei herra pagarkmeister MsertllrlrNlll Tallinnas, K uulitsas omas maias lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid ära tuua wõ ill ..Tallmna Sõbra waljaaadja s>»i>ftrs i pariiad, Laia ual. Nr. 48 chäj. TsllmnM. Kks kurMiis, 68 wakamaad, põllumaad ja see jume tarwilik  heinamaa ja karjaSmaa, Tapa'jaama ligidal, wöib koheAendi peale antud saada. Ligemat teadust annab Tapa mõisa «mütsus. N« IjiNND saatvad tishleri töö-riistad ja muud iseäralised äramüütud Waestekooli.luulitsa« Korki majaS, korter Nr. 6. V WLFUvwlvkE E es l i m aa rahwa sj Mll-jllKiriku-rWlnatnd wanafl seltsist ! I on weel saada >< Kini>sl>rs'i trSki«ajas, I ! HaMnas. Laia-mMsas. li MittlS I „Hkph.llä" ftilst jpeakoosaltk 'joab lk> Moi lm» pööw«l öhw kell 11. t LiniiswokinNudk loall» lira prrkud. keltsi t! Ütted saadad palatud rohleft vlswötk«. - f! P Z z w o f v r d: - t l) Änmu!->' Ostist eestseilnse iegejwAsest  aaSta 183 V Me. t! 2) Selkst eestseisuse plaan kutt-! tummale tooli suu:eudam ic Mc. e LcUst eestscisufe nimel j' G. GõkMoWKU. k - > ! W iiesUilj mõisa põllumaad saab nudi veale !«Mvs!, ?!wma«w'sl fa esntvad on harl- N«M 'Nnc, pcal. H s l o h i n v Warshawl ra> dtte, jaakna t'?gemat teadust jlaab n-atZawaükma Hcin e k ch Pud - b c r s e ki > M miWa SiilMljk-klljjisllg.