raha sisse. MccS oli nüüd adwokatile hulga raha maksnud ning wöidust ka ilma jäänud.—  Keegi nurga adwokat wõtnud kord weksli eest, milleks tal wolikiri käes olnud, kellegi küest raha wastu, käristanud wälja maksetud wekslipabcri maksja silma ees oma sõrmede wahel katki, pistnud aga selle tükkid ilma teise nägemata oma tasku. Mõne aja pärast armud ta oma karkise weksli kohtu kütte ning nõudnud mehe käest teistkord raha. Kohtunikul olnud hääd tegemist, enne kui asi õiendatud saanud. Waatke, nõnda teemad nurgaadwokatid. Kord wöitnud keegi nurgaudwokat kellegi protsessi kohtus. Tema wastalinc, kellel kaunis rohkesti rahamaksu kaela tulnud, hakkanud oma asju adwokati ees hädaldama. See sammune adwokat annud nüüd jälle ka oma waStasclgi hääd nõu, kuidas ta õiguse oma kätte saab. Mees kaebanud edasi ning saanud ka õigust- Nõnda oli adrvokatil ühe ja selle sama asja juures kahe kordne teenistus. Mull oleks nendest wee! mõndagi rääkida, aga olgu seekord sellest küll- Armsad kohtukäijad, kui teie adwokati tarwitate, siis kuulake enne täiesti järele, keS õige adwokat ehk kes nurga adwokat on ning ärge uSkuge mitte neid adwokatisid, kes kohtute uste taga ja kohtu majade koridorides teile suure suuga wöitu lubawad muretseda, teie wõite sellega kui kärbsed ämbliku wõrku kukkuda. Küsige nende käest nõu, kes seaduslikud adwokatid  on. Ma tunnen siin kaks seaduslikku adwokati  Need hr. v. Müthel ja hr. Fichtenberg.  Kõik teised „adwokatid" ei ole mitte seaduslikud, maid „nurgaadwokatid", olgu nad mis seisusest tahes. Nurga adwokatisid ma aga ei tunne, sest et nende nimed suuremalt joolt tumedad on. D>. Aili- sünnipäcwa ära pidanud, Helene 20 ja Elli jälle 18- Eduard sai wanematcst linnas hästi koolitatud, niisama ka Helene ja Elli, Ema õpetas tütreid käsitöös ja majatallituses,  isa Eduarti jälle põllutöös. Rahuliselt  ja õnnelikelt elas see perekond. Iga õhtu pidas isa ehk ema palme tundi ja laulsiwad üheskoos kiriku-laulu- Nagu teame, ei jõudnud enam wana Johan kõiki maja kui põllu pidamise ohju enese käes pidada, siis andis ta seda oma armastatud poja Eduardi kätte, kes kõigist külarahwast auusiarud sai, ja teda tui tublit ja haritud mcest tundfiwad. Kolge suuremat tuSka tegi Kaasiku koolipapa  tütar Alma oma iluga Eduardile. Ta käes tihti mõtetes ainu üksinda suures rohuaidas, kus kõiksugu wiljapuud sees oliwad ja kus Eduard nende all rahulikult ja rõõmsalt elas, nagu Adam paradisis. Kui ta aga ilusat nägi, siis tundis ta korraga ära, et mitte hää ei ole, kui inimine  üksi õunapuude all käib, maid et tal oma kohane abi peaks olema. Ta armastas  Almat kõigest südamest .... Peagi läks ka Eduardi meel rõõmsamaks, kui Almalt  armastuse „ja" lautust oli saanud, kes teda niisamuti armastas. M. Ei ms jõua ise elu saota See käib üle meie nõdra jõuui Tocwa poole wõtan waikselt waata. Isa, anna ise armust nõuu! Alma oli oma wanemate ainus silma terake. Näo poolest oli ta ilus, loomu poolest lahke ja lõbus, mille sarnast terwes wallas leida ei olnud; õigemalt ütelda, andis õige terwest kihelkonnast teist tema sarnast otsida. Alma oli ka alles noor tütarlaps, nii 20 aasta wanune. Alma oli sale sirge kehaga, mille ümber ta liht talumoodi järel riided kandis. Ei ialgi ajanud ta uhkustamist  taga. Tema juuksed olid mustad, need rippusiwad alati lahtiselt üle õlade alla. Sinised silmad ja walge tedre täheline  nägu andsiwad wccl Almale nii loodusliku  ja ilusa kuju, et ta ümberkaudsetele noorde meestele nii meeldis ja wülja paistis,  nagu ilus mai-lilleke kena kullerkuppude keskel. Kooli Almale laisimad tihti kosilasi rikka-.d ja maescid mida ta aga kõiki tühjalt minema saatis. Kosilaste huikas oli ka -vallakirjutaja Arnold Kuldkepp, keda Alma wanemad oma -väimeheks pidasiwad, aga Alma ei wõinud teda silma otsasgi sallida, sest tema armas Eduard seisis tal ööd kui päewad südames, keda ta lapsest saadik juba oma mõttes enese tulemase eluarmu  päikeseks oli walinud. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Keiserliku Kõrguse Suuroli  meie linu juba waral hommikust saadik lipuehtes.  Kirikutes peeti jumalateenistust ja õhtul Tänases numbri juhtkirjas räägitakse nurgaadwokatide  kahjulikust tegewusest. Tähendatud kcs oma tcgewusc läbi ka niisama kahjulikult rahwa kohta mõjuivad. Näituseks «võiksime siin üsna hüä trobikoinia kõigesugusid „nurgalisi" üles lugeda. Nõnda on meil „nurgalihuuikkusid," „nurga  tohtrisi," nurga „raamalukauplejad" jnd. Igal liigi! ou oina tegewus, ja selle tegemiste läbi toomad nad rahwalc ka omal teel kahju. Nurgaadwokaadid selle läbi, et oma suure tarkuse läbi, mida mõned lolluseks nimetumad, rahwa protsessid ära ivuSserdawad,  nurga lihunikud ja nurga tohtrid panamad  rahwasl pääle «varandusliku kahju weel teisev aga «vaese toherdamise läbi rahwa termist rikuwad, nurgaraamatu kauplejate tegeivus inõjub aga pääle waranduSlisc kahju, wäga halwaSti nurgaraamatukauplcjad ainult kõige halweinaid raamatuid, mille eest nad aga häid protsentist saamad. Enamisti rändawad niisugused kauplejad kuningas" ja teised. Kohane õpetaja, keS oina koguduse hingede «vaimu kosumist igal teel edendada püüab, keelnud oga sarnase kaupluse ära. Räägitama  õpetaja tegeivus olla kü! seda wäärt, et see hiilgamaks eeskujuks kohalistel juhtumistel wõib olla. Tingimata suurt kasu tooks aga see rohivale,  kui kõikide „nurgameeste" tcgewust seaduse wõimul saaks kitsendatud. Et seaduse järele rahi»le õlle tegemine koduseks pruukimiseks ainult kallade ja pottide sees walmistada lubatakse, siis on Saaremaal walitsew õlletegemise pruuk, mille juures mitmesugusid muid nõusi pruugitakse, seaduse «vastaline ja wõibõllewalmistajale  pahasid järeldusi kaela tuua. EeStulewate  Jõulupühade tõttu saab nüüd maal enamisti  igal pool Ziut tehtud. Kuda aga kuuleme, saada edcspidi selle üle enam südikamalt järele waadatama hakatud ja kõiki õlletegijaid, keS õlle malmistamiseks pääle katla ja poti ka muid abinõusid  on tarwitanud, tahetakse waStutamise alla heita. —8. — Waljalast. Siinsetel elanikkutel on üsna moeks saanud, õige tühisti asjade pärast protsesmaa  päält paar suutäit wõtnud, siis saabgi pea sellepärast kohtu teel kahjutasumist nõutud; on keegi teislele „nokaSlanud pääga" mõne halwa sõna ütelnud, kohe mindaksegi kohtusse oma häda „halisema,"  nagu oleks see häda teab kui suur olewat. Teiste järele hakawad siinsed neiudgi kohtu teed tampima. Wäga oleks küll soowida, et kõige tühja asja pärast kohtusse jooksmine maha saaks jäätud, sest et see mitte rahwale kiituseks ei ole. Muhumaalt kirjutakse „PoStimehele"-. Kange mes kohtas niikaugele ära wigastanud, et parandamiseks  2000 ruhla maksetakse. 21 paati on silla pääle puruks pekstud, mis maru Muhu ja Saaremaa äärest kaasa wõttiS. 2 tuuleweskit on ümber lükatud, teistel sarwed pääst ära lõhutud Möndasugust. Kunstunesse panemise uus ime. Madridi ülikooli professor Senchez Herrero on kunstunesse panemise läbi ühe tumma rääkima pannud. Ses oli üks naene, kes aastal 1895 ergude palamiku läbi keeletumaks oli jäänud ja ühtki sõna ei wõinud rääkida, ehk ta küll arstide nõuu järele kõiksugused adinõuud oli läbi katsunud. Hiljuti tuli ta nüüd professor Herrero kliinikusse, kes kohe ära nagi, et siin ainuke abinõuu kunstuneste panemine wõib olla Naene sai ainult üks kord kunstunesse pandud  ja sai oma rääkimise kohe täielikult kätte. Suremise aasta-päewa pühitsetakse Peruas wäga iseäraliselt, nagu „Das Neue Blatt" teatab.— Sellel päewal paneb Perumaa lesknaine omale ühekorraga oma pulmariided ja leina-ülikonna seiga. Kõik sugulased koguivad endid lese majasse kokku, et siin waikscl muusika mängul leinalantsu tantsida. Mida ligemale mehe surma-tunni aeg jõuab, seda kurwemalt kõlawad mängu-riistad ; niipea  aga kui see tund mööda on, läheb üks sugulastest  lese juurde ja -võtab selle pääit lema-loori ära. Selle järele läheneioad temale teised sugumõncd  aga ehiwad tema pääd roosidega, nõnda et lesk täielisesse laulatuse riidesse pannakse. Muusika hakkab nüüd lustilugusid lööma. Kõik kooSoiejad algawad meeletumalt tantsima, mis tihti teise hommikuni kestab. Kirjutamise masin Hiinamaal. Keegi misfionär  olla Tunk-Shau maakonnas kirjutamise masina nii seadnud, et kõik Hiinakerie tähed, mida umbes 18 tuhat on, ilusti ülesse kirjutawat. Masin olla suure klaweri sarnane, kolm meetrit pikk ja 4IZOO kiahwiga. Töö masinaga on liiga igaw ja raske, sest iga üksiku tähe kirjutamiseks paberi pääle tulla kahle, kolme klahwi korraga maha majutada. Riiast. Kena nali juhtus 15. Rowemdril Baldausaunas, kus mõned turu kauplejad koos oliwad. Ühel nendest oli natuke punast Türgi pipart kaasas, mida iihtrahwäs mõne haiguse wastu õõrumise rohuks tarwitab. MeeS kotas pipra wse sees ära ja ilma, et ta kaua oleks mõtelnud,  walas ta selle mee oma seltsimehele k«la. Ehk sellel tembul kül iseäralisi kahjulisi tagajärgesid ei olnud, siis pani „pipra-ivaim" mehe tublisti 49. Saarlane, 189?