waatamised näikawad, oli ühte akna,auku alumise korra peal, just mõisavalitseja magamise-kamrt all, palju püssirohtu  pandud ja põlema pistetud. See on hirmsast mõjunud ; maja müürid selle koha peal ja magamise-kamri põrand ön lõhutud. Kärgatus oli öösel, kui kõik majas magafiwad, ja ainult ühe õnneliku juhtumise läbi ei ole kurjategu ühegi inimese elu wõtnud. Mõisawalttseja abikaasa  sai woodist paisatud, majariistad killutatud. Mõned talupojad setsawad kahtluse all, seda kurjategu kättetasumi> sekS teinud olema; sest need oliwad wihased möisawalttseja  peale, kcS neile mõnda himustatud maatükki mitte rendi peale annud ei olnud. MMapoNst, Kasani kubermangust. ÜkS tollekordne  mõrtsuka tegu on wiimasel kuul Tschistopol'iS  kaheksast kaabakast tehtud. Mõrtsukatele langes üks naene oma nelja lapsega, 1 künni 12 aaStat wanad, ohwrikS. MeeS ei olnud kurjateu aeal kodu Mõrtsukad on juba kinni wõstud ja ütlewad, et kõik nende saak rohkem ei ole olnud, kui mõned riided, waewalt kaks rubla wäärt. Mõrtsukategu on nendest ainult selleks tehtud,  et raha wiinakS saaksiwad, sest uende harjunud kõrtfiS  ei olnud neile enam wõlga antud. öegasõnumid kõigist riigist : Kafan ' i st, Jõulukuu  6. pääwal. »Täna, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija nimepääwal, sai fiin pärast pidulikku  Jumalateenistust üks abikomitee Majestät Keisripraua  kaitsuse all seiSwa, 7 aasta eest asutatud, aeglise Pimedate-komitee juures awatud. Abikomiteel on pimedate, kool 11 poeglapsega ja 12 tütarlapsega, 25,000 rubla kapitali ja üks krunt, mille peale üks maja ehitatud saab." Charkow'ist, Jõulukuu 6. pääwal: ,Täna, Keiserlik Kõrgus Suurwürft Auujärjepärija nimepääwal, saiwad peale 2000 linnakoolide kaSwandikule  priibtllettd operi-theatreSse antud." Kostro - ma'st, Jõulukuu 6. pääwal: ,Kubermangu - maakond kõrgendas laenu talurahwale ja koolide awamisekS 30,000 rubla peale ja määraõ neljaks aastaks 400 rubla abiraha  wähe-ialiste pahategijate asylile." Taschkent'ist, Jõulukuu 6. pääwal: .Taschkentis on üks SiSserändajatekomitee  asutatud, esimeseks abiks sisserändajatele, kes ilma maata jääwad. Sooja ilma tarwitateS, meil on pääwapaiSteS  26 graadi, warjuS 14 graadi sooja, halkamad mitmed sisserändajate - tropid Samarkandist Tasch?ent'i poole liikuma." Petropa w l o w s k' i st, Jõulukuu  8. pääwal: ,Sügawat lund on sadanud, külm tõuseb kuni 25 gradi peale. Sagedast on lnme-tuisud." Ntkola j e w ' i st, Jõulukuu 9. pääwal: saamad 20 wõeramaa aurulaewa lastitud." Rita'st, Jõulukuu 10. pääwal: ,Piiskop Arsseni reisis täna Peterburg'iSse, Püha Synodi nSuupidamistest osa wõtma." Tambow'ist, Jõulukuu 10. pääwal: ,Kubermangu-maakond  pau! Kubernörile tarwitust ette, talurahwa tööjõudu kosutada ja nõu põudade wasta pidada, kuida põldudel  niiskust kiuni pidada ja rohkendada tulebj; ka olla tarwis talupoegadele laenu wilja peale anda, et wili kõrre peal ära müüdud ei saakS, ja kaitsuseks kholera-töbe eest külades uufi kaewust kaewata ja wanu kinni puistata " Kursk'ist, Jõulukuu 11. pääwal : ,Kubermangu-maakond pidaS täna ttõuu rahwa ülespidamise üle, niisamati wõitlemise üle kholera ja katku waSta." Petrosa w o d s k' i st, Jõulukuu 12. pääwal: »Kubermangu-maakonna awamise juureS tähendas Kubernõr selle peole, et wiljalaenude jnureS kindlat wahet tõepoolise häda ja põhjuseta palumiSte  wahel tehtud piab saama; tema tähendas põhjuseta laenude rikkuwate järgede peale ja palus Walitsuse poolest laenatud raha õigeaegse tasumise eest hoolt kanda." Jõulukuu 13. pääwal: »Kubernõr Dewidowi abikaasa nõuu peale saab ÜkS toidumaja waestele, üheS ööasyliga, asutatud." Jõulukuu 13. pääwal: ,Wolgar" kuulutab, et rahamees Bugrow Nishegordski Kreis-maakounale 500 dessjatiui metsa ja heinamaad kinkinud on; selle maa sissekandmised on waesta talupoegade ja waestelaSte abiks määratud, kes wiljaikalduse  läbi hädasse sattunud on." Jeltssawetgrad'ist,  Jõulukuu 12. pääwal: mõnes paikas asutatakse hinnata söõmamajasi laStele ja tööjõuuta ini- — Chersson'ist, Jõulukuu 9. pääwal: „Täna 9 graadi külma. Dnjepr on jälle kõmast kinni külmetanud." — Zarizvin ' i st , Jõulukuu 15. pääwal: ,Palju lund on sadanud. Täna 27 gradi külma." Tasch!ent'ist, Jõulukuu 15. pääwal: ,Kindralkubernöri  juhatusel sai täna puuwilla-kaswatajate kongress awatud. Ferghana waldkondas on peale 90,000 dessjatiui puuwilla alla pandud ja peale 2 milltout puuda puhas, tatud Amerika - puuwillu on Wenemaale saadetud." Moskwa' st, Jõulukuu 16. pääwal: ,Ära surnud D. S. Lepeschkin't lesk kinkis 42,400 rubla, l.i aseme asutamiseks  Jekateriua-waestemajaS." Rostow'ist Doni kaldal, Jõulukuu 16. pääwal: ,Priasowski Krai" kuulutab, et nastakaewude peremehed ennast järgmisel wiisil ühendanud  on: Nobel saab kõiki nafta-kauplemised oma kätte; wõitleinised hindade alandamisega ei tohi nende keskis etts tulla; Rothschild ja komp. wasta piawad kõik omamaa ja wöeramaa turudel wõitlema." Mõskma'st, Jõulukuu 17. pääwal: pusepa- ja mechanika  wärkluba on maha Menud. * Sellega jätame lugejaid Manal aastal Jumalaga ja soowime öuue ja õnnistust uueks aastaks Jutu-leht. Tema esimene ja viimane jäuese-jaht. Teiselt tiiwalt koStiS wiliStamine ja pitkamest hakkasiwad  kütid, pässid laskmiseks malmis käeS, otsijad koerad eeõ, edasi liikuma. Kni ka Schlnmpert'i jahi-joon kõige parem oli, siis oli aga tema tee selle korwaS kõige sandem, sest wäljasvidetud  maantee oli konaraõ, mida õhuke lume-koor petiselt  kattis ja harjutamata jahimees wankus pea ühele, pea teisele poole, ja sagedast oli tema kukkumas. Nimrod näitas ennast siin kui täieline asjatundja; nina maapinnal, jooksis tema iga põesa ümber, pea paremal  pea pahemal poolel maanteed, mööda kraamist, just nenda, kuida jahiperemeeg ütelnud oli. Esiteks läks kõik õige waiksch, ainult koerade tagasskutsumisi  oli kuulda ehk üht pooliti allaneelatud ,miS pagan I" kui üks kütt ühte auku astunud oli ehk üle Ühe jeapanga komiStaS, kuuni wiimakõ paremal tiiwal esimene pauk kostis. Nüüd läkS kõigil wäljal elamaks, pauk koStiS paugu peale köiktS joones ainult waõsakul tiimal  mitte. Schlumpert'il läks tõeSte tarwiS, kõiki oma tähelepanemist  konariku tee peale heita, ja kui ka Nimrod juba kolm jänest pea tema jalge ees üleõ ajanud oli, siiski ei saanud tema laSta. Nimrod wahtis otse imestateS tema peale, ei hoolinud aga waewast ja otfiS edasi. Järsku jäi koer seisma ja tõstis pead. »Aha", mötleõ Schlumpert, »seal on ü?S", ja tõstis  püSfi. Sel silmapilgul kargaõ Nimrod ka edasi ja üks wägew jäneS wedrutaS põefast wälja. Schlumpert kiskus püssi palgele, piigiStaS mõlemad silmad kinni ja ,pardaulS" müristas pauk üle wälja. See pauk oli nii kangest kärgatanud, et kõik kütid pead senna poole pöörafiwad, kust see tuluud oli, ja küti järel waatafiwad. Schlumpert oli kadunud. vMeeS surnuks lasknud!" hüüdis kohtuherra, maaleri lähem naaber ja ruttaS kiirel sammul üle künnipöllu maantee poole. Kusagil ei olnud Schlumpert'ist ega Nimrod'ist midagi näha ega kuulda. Ka teised kütid ruttafiwad lõõtsulatas senna, sest et seal üks önneius juhtunud, seda oti igaüks juba määratumast paugust kuulnud. pSiin on tema maaS/ hüüdis kohtuherra wiimaks ja läks alla kraawi. rTaewa Humal!" ohkaS jahiperemeeS. ,See mees on surnud, tema püssi üks raud on lõhkenud!" Just nii paha ei olnud lugu õnneks küll mitte, sest Schlumpert oli lahtiste silmadega ühe põesa taga seljiti maas ja wahtis liigutamata sinise taewa poole. Tema nägu oli kukkudes kibuwitfa-pöesaga kokku sattunud ja oli natuke lõhki kistud; ka ninast, mis nähtes paesuS, jooksis weri põigiti üle wassaku palge körwa poole, mis aSjale natuke kardetawat kuju andis. ,Noh, sõbrake I KaS elate meel?" hüüdis kohtuherra ja tuetaS teda iõtuma. ,3a", ohkaS Schlumpert ja wottis omast ninast kinni. ,Nina on meel seal", ütleS Seelemann trööstides, , rohkem nina, kui wiimaks Sinu meele järel on, sest see ei ole enam auus nina. see on kaunis uurits. Kas oled ehk weel muud häda saanud?" ,Ei arwa mitte'', ohkaS Schlumpert ja tõusis kohtu» herra abil täieSte püSti. Kuna tema kiõki oma keha katsuS, laskis tema pead ette poole kölkudg, et weri ninast riiete peale ei jookseks. ,Säh," ütleS Seelemann ja tegi ühe lumekera malmis,  ppiSla kord nina selle sisse, nina on juba küllalt merd jooksnud, kui muidu kõik terme on/ Haawakud kütt pistis oma uina lumekera sisse ja ronis waewaga kraamist wälja. Nukra meelega hakkas seltskond tagasi minema, lindude kokkukorjamist sulaSte hooleks jättes. ,Kus on siis minu püss?" küsis Schlumpert wiimaks ja waatas tagasi, nii ruttu kui paistetanud nina lubaS. ,Sce on lõhkenud", maStas jahiperemecs, ,Tcie olite wist liiga suure laengi sisse pannud/ , Liiga suure laengi?" korratas Schlumpert kurwa healega, ,mina olin ja ainult kaks meiket padronit ühe raua sisse pannud? .Kui palju?" hüüdstwad pea kõik, nagu ühe suust' »Noh, ja, üks oli minul nii weike, see läkS iu jänesest mööda", ütleS Schlumpert. .Taewa Issand l° hüüdis jahiperemeeS ja lõi käed kokku. .KaS olete meelest ära? KuS olete Teie fliS laadima öppinnd? Siis wõite tõeste Jumalat tänada, et terme nahaga peaSnud olete." .Terme nahaga?" arwaS meister Schlumpert, wõttiS haleda meelega lumekera oma nülitud nina pealt ja soris sõrmega hammaste kallal, miS kõik wägemast logisemas olema näitafiwad. Kohtuherra naeratas salamahti ja teised  herrad pidiwad ka naerma. kaS tahtfiwad wõi mitte, et see afi ikka uiigi kergest mööda läinud oli. Nemad ei olnud meel kaugele jõudnud, kui Schlumpert järSku seiSma jäi. ,KuS on siis küsis tema ja maataS tagasi. Teised waatastwad ka tagasi, aga Nimrod'it ei olnud näha. Kutsuti ja wiliStati, aga koerade keSkiS, keS sabadega  luud pühktdeS oma peremeeste taga kükitasiwad/ei olnud kedagi, kes nime .Nimrod" peale kuulis. .Läheme ometigi need paar sammu tagasi," ütles jahiperemeeS, .woib olla. et waene loom midagi omale saanud on." Õnnetnse-paigal ei olnud ka ühtigi näha, aga mõned sammud eemal, ühe põesa taga, seal oli Nimrod maaö, ükS merine raisk tema oli kõige haamle-laengi selga saanud ja paigal lõppenud. , Tubli pois/ ütles jahiperemecS kaastundmises ja pööras koera keha jalga teise külje peale; ,Sinu peremehel  saab Sinu järel kahju olema. * Need sõuad laugesiwad raskest maaleri südame peale; ja mis saaks Kaltenhagen ütlema? —Ja Miitsuke? Oma abikaasa peale ei olnud tema senni selles segaduses mõtelnud, aga nüüd, palja mõtte juures tema peale kippus mineõtuS tulema ja Seelemann wõttiS teda eeShoidlikult käe-kõrwa. et tema uueste lume sisse laagreSse ei heidaks. Mõisas ootaS rohke suurustuS jahimehi, aga isand Schlum. perti isu oli kadunud, tema näris oma logisajate hammastega  ja jahutas kord-korralt oma palamat nina niiske tasku-rätikuga. Rõõmus meel, mis pärast üht auusat jahti nii kohaline on, ei lahtud õiete lahti peafeda. Wõerad lahkustwad wara lahkest peremehest, keS Schlumpert'tle  mitu korda oma kahjetsemist tema äparduse üle tunnistas. Juba oli taieste pime, kui meie neli jahilast jälle linna jöudsiivad. ,Ku!d-hane" trahteri ees tuliwad neotad mankrelt maha, ka Schlnmäert, kui Seelemann ka päris, teda tema ukse ette sõita. ,Mis mitte weel/ tõrjus Schlumyerk tagasi, ,et kära kohe lahti läheks mina tänan Sind, mina lähen jala/ Tasakesti läks tema majast läbi, et nägemata oma kaunisse saakS aga selles oli tema eksinud. Waewall oli tema etutuast möödas, kui ka uks lahti läks ja Miitsuke  wälja astus. ,Noh, Bertholt!" hüüdis tema, »kuS on fiis jänesed? KuS püss ja koer on?" , Surnud, ksi? surnud", urises Berthold ilma ennast ümber pööramata. Tema oli just omas kamris küünla põlema pannud, kui abikaasa sisse aStuS. ,Berthold!" hüüdis Miitsuke kohkudes ja jäi nagu juurdunud uksele seiSma. Sina siis wälja näitad? Kas oled mõrtsukate sekka sattunud ,Et," ütleS Schluinpert lühidelt ja waataS oma nina peeglis, kibuwitsa põesasse olen mina kukkunud ,Ja sellest näitad Sina nenda wälja? Näägi ometigi kord, kuida see tuli!" Tema astuS oma mehe ligidale ja tunnistas teda igalt poolelt, seda wiletsuse-kuju. Muuta ei olnud seal nüüd kord enam ühtigi ja sellepärast jutustas  Schlumpert kõiki seda lugu. Kui tema lõpetanud, siis maataS tema abikaasa ühe puhu kindlast tema silmade sisse ja ütleS stiS tõsise healega : xWaata Berthold, seda kõiki olen mina Sinule kohe ütelnud; Sina ei ole püssirohtu mitte leidnud, sellepärast jätta omad käed sellest eemale! Sina piigistad filmad kinni, kui õhu-pulkega lased ja wõtstd ennast eksitada laSta. ühe tuleriistaga wäljale minna, jäneske taga jooksma Z Huh! Seesuguse mälestuse-sedeli juureS on ainult õnu, et mina esimesed laengid wälja wõtta lasksin, muidu oleksid Sina paar inimest õnnetumaks teha wõinud. Nüüd on õnnetus ometigi ainult ühe koeraga mööda läinud, mis kallis küll olema saab. Ja püssi piad Sina ka maksma ja kaks nädalit oma muljutud ninaga ümber jookSma, mis just wälja näitab, nagu üks rikki läinnd pannkook. Waene jahi-seltsilcme I Aga oota aga, kui wast kõik jälle kordas on, siis ostad omale ühe parema püSfi, mis ka ttehwab, kui mõlemad silmad kinni pannakse. . „Ei, Miitsuke," wiskaS mees kohkunud näuga wahele, ja katsus oma nina. ,Ei iialgi! See oli minu esimene ja viimane jänese-jaht -- wstku mind see ja teine, kui mina weel kord ühest osa wõtan ! Minul on sellest küll !" - (LõPP.) , Aonsoxvoo vMvxpo», LS ro ILS2. IIö?»r»>zo » WAaoo i«norp»chio» ko»v^». I.lB^