sündinud, aga külma käes toidu puudusel ära surnud. Püüle selle on tema lapse suust wäikese õuna tüki leidnud, mida tema mitte eluwõtjaks ci arwn, sest et see liiga selleks waikene olnud ja hingamist takistada  ci mõinud, SüüdiStataw ei wõinud õunatüki suus olemise kohta miski seletust anda. Püüle Riiast tulnud adwokati kaitsekõnet,  mõistis kohus kaebealuse süütaks. 2) Endise -vallakirjutaja Josep Ü. süüdistamine wale protokolli kasupojaks wvtmise tegemise üle. Tunnistuseks oliwad mitu inimest kutsutud, kes aga kaebealuse süüd selgeks ei wõinud teha ja kohuS mõistis kaebealuse süütaks. 3) Endise Muhu-Hellama walla wanema Dionisi S- süüdistamine kogukonna raha raiskamise pärast. Tunnistajate seletuse kui ka tema oma üteluste järele oli walla rahal küll puudus olnud aga kohe tema enda poolt ära täidetud, sellepärast mõistis kohus S.-lt edcspidise wallaammetisse astumise õiguse ära wõtta. 4) Lümmada walla liikme Rein Õ. süüdistamine, et ta 1897 aastal Lümmada walla ametnikkude üle kölwatuma laulu on kokku seadnud ja laiali laotanud. Süüdlane  tunnistas oma süüdi ja palus nuhtluse kergitust, mis paäle kohus teda kolmeks päewaks politsei arrcsti alla mõistis. 5) Koguka walla liikme Part Krull süüdistamine, et ta Kogula wallawanemat ..kuradiks" sõimanud ja teda ruusikaga ähwardanud. Kaebealune salgas oma süüdi, aga kohtusse ilmunud kolme tunnistuse näituse läbi leiti Krull süüdlane olcwai ja kohus otsustas Krulli 3 püemaks politsei arreStiga trahwida. 6) Lcisiwalla liikme Willem W. süüdistamine,  et ta Lcisiwalla wanemat sõimanud ja temale ruusikaga näosse löönud, kui see oma ammeti talitusel olnud. Süüdlane salgas kangesti oma süüdi, kuid tunnistajad  tegiwad sui selgeks ja kohus otsustas Wahtri kolmeks kuuks politsei aresti alla. 7) Pihtla walla liikme JulijuS S. süüdistamine,  et ta Aleksander Juhtundile noaga kergeid haawu löönud. Kaebealune tunnistas oma süüdi ja palus nuhtluse kergitust, mis pääle kohuS S. kaheks nädalaks  politsei arresti otsustas. 8) Kaarma-Suure walla liikme Mihail P. süüdistamine Rido ja Aleksander Treide haawamise pärast. Kaebealune salgas oma süüdi; ka kohtus üle kuulatud kuus tunnistajad  seletasiwad süütust, mis pääle kohuS teda wabaks mõistis. Teised asjad saiwad leppimise teel lõpetatud.  . Talewal aaStal on Kuresaare linna omanikkudele „Arensb. Woch." teate järele majade päält 4312 maksta. „ArenSburger Woch." kirjutab: Meie linnaisasid ähwardas 24 tundi hädaoht  õhku ülesse lastud saada. Raekojas oli nimelt nii kaua ligi 7 puuda püssirohtu  peetud, mille politsei kaupmehe J. maal olemast püssirohu keldrist ära wõtnud oli. Järgmisel põewal wiidi see püssi rohi puukastide seeS Muratsi karboni pääle. et Ülemaal üks mallawolikogu'otsuscks olla teinud, walla passi wõtjate käesi endises suuruses maksu nõuda sest et uue passiseaduse järele sarnane maks passide päält kogukonna hääks mitte ära kaotatud ei olla, waid ainult passi plankide eest kroonu kasuks. See walla wolikogu otsus olla ka ülemalt poolt kinnitatud. Tähendatud otsusel ei ole aga mingisugust  õiget põhja, sest et uue passiseaduse järele need paragrahwid, millede läbi paSflmakS walla hääks oli seatud, maha on kustutatud. Miitawisse ehitatama uue Ew. Lutheruse  kiriku hääks on toimetusele manu postmarkisid  saatnud: Liisa Järw 150., proua G. Grünberg 13, H. G. 1., AduNiit97,, hr. Teder 97, hr. Kolm 16, hr. Birkhan 20, endiste markidega kokku 656 tükki. Need margid on „Arensb. Woch." toimetusele  ära antud. Wiimase lehe toimetusele  on aga ühes „Saarlase" toimetuse läbi korjatud markidega 26,612 tükki saadetud,  nendest 80 tükki Amerikast. Meile kirjutatakse maalt: Kui tülitataw  see teekäijal on, et tee püül koerte eest rahu ei saa, on wist igal ühel teada, iseäranis  jala inimesel, kes koertega otsegu sõjas peab wõitleina. Olgu lugu sellega küla wahedes ometi kudas tahes, aga ka suure posti maantee pääl ei anna nad rahu. Kui teed käid ja eemalt üks maja tee ääreS silma paistab, siis tead, et pead endale „söjariista" kätte muretsema, kui ennast koertest kiskuda ei taha lasta. Seda ei pane aga keegi koera peremees tähele. Linnades teemad juba wolikogud  otsuseks, et koertel ilma suukorwideta  uulitsal ei ole luba ümber jooksta, ammu tuttaw rikas naabri mõisnik, üks naljakas imelik inimene. Ta ei leidnud oma maikse mõisa pääl rahu ja oli nüüd Pauli I. troonile astumisega jälle teenistusse  tulnud, kus ta enne ka leitenantiks oli jõudnud teenida, aga juba kaunis kõrges wanaduscs niisama kaugele paigale jäänud. „AH soo, Teis herra leitenant. Teie olete PeeterburiS? Kas ammu juba?" hüüdis Tscherepow, imestades wanapoisi otsa wahtides, „AlleS nelja päewa eest; on aga teenistust  asjades nii palju jooksmist olnud, et mitte ci ole aega Teid saanud waatama tulla." „Oi wana sõber, Teie olete mulle alati soowitaw külaline," ütles Tschercpow temal sõbralikult kätt pigistades. Selle aja sees oliwad meel paar ligemat tutaivat juurde tulnud. Üks nendest, rittweistcr  Drosdow, pööris naerdcZ Tscherepowi  poole ja ütles: „Sellcst mõistatusest ei saa Teie tõesti mitte aru, mispärast meie aruldane mees, leitcnanti härra Poplujcw maalt Pecterburisse  on tulnud? . . Mõtelge, tema palub et teda sõjawäesse saadetakse, kes praegu Ztaalias prantslasi peksab!" . . . „Oi, see oleks kena," hüüdis Tscherepow siis wõime meie, wõib olla ühes reisida," saame säül üksteist alati nägema, mina taban niisama keisrile luba paluda osa mõtma minna." „Teicga on kogunisti teine asi, oberstleitcnant,  aga mispärast Poplujew seda teeb, et Itaaliasse minna tahab, on minul koguniste  arusaamata," ütles rittmeiStcr. „Mis temal wiga? Üksik inimene, tubli mõisa käes ja päälegi wanapois. Kes teab, kas Sull ka tarwiliku julgust waenlase  wasta minna on. Prantslased on hirmus tapu himulised?" „MiS, minul ei ole julgust?" karjus Poplujew  oma naljakaid wigurid tehes, „kui ma ennast kokku -võtan siis ei karda ma wana põrgulist ka mitte!" ..Mispärast just põrgulist, sinna on weel wäga palju maad," ütles rittmeister. „Sa wõid lähemalt seda leida, kus oma julgust näidata wõid. Kas Sa näed, seda wana auusat halli habet sääl meie ees," ühe eemale seisma wana kindrali pääle näidates, „kui see Sinu pääle korra waataks, siis jookseks Sull süda kohe saapa säärde/' ~Kelle pääle põhjcntade Teie oma halwas- Lawad arwamised, kui ma tohin küsida?" hmdis Poplujew ikka enam -vihasemaks saades. „ma ütlen Sulle, kui ma aga tahan, siis wõm ma ka näidata, et ma kellegi ees ei kohku! . . " „Wita siis ka seda meile!" ~Hää küll, ma tahan ka teile näidata!" „Hm, siis mine sinna ja tõmba seda sääl kord juukse patsist, siis wõime sind uskuda." „Sääl selle juukse patsist?. . . See oleks küll waewa wäärt ... üks kena näitus!" „Olgu see näitus kena ehk inetu . . . aga Sina ei tohi ometigi seda teha!" „Kuule sõber, ära ärita mind mitte, sest ma ütlen Sulle, kui Sa mind -vihaseks teed, olen ma üks imelik inimene!" (Järg tuleb.) Möndasugust. Kuradi saarele, Nimetuma Dreysus'i wungisiuse  paigale, läheneda, on ivaga kardetaw, nagu järgmine lugu õpetab. Prantslane Emile Martin reisis Augusii>kuu algul aurulaewa „George  S pääl pääl Vrasiliast Cayenne linna Löuna- Ainerika põhjarannas. Mertin'i ja kohe teise Prantsuse  reisija palme paale sõitis kapten üsna Kuradi saare lähedalt mööda, kus juures reisijad saarekesest  mitmed päcwapildid üles wvtsiwad. Dreyfussi  urtsikut wõidi selgesti näha, ta ümber vn tormatud aiaplank. Selle tagasi nähti ka wangiwahi  torni moodu elumaja, milles üks suurtükk on üles seatud. Aurulaew oli saarele kuni 100 meetrini lähenenud, kui korraga kaks suurtüki pauku kais. Laewal arwati eSmalt, et need teretamise paugud  on. Aga marsti tuli kolmas kõmak ja suurtüki kuul kukkus laewast 20 meetrit eemal mette, mis kõrgele üles pritsis. Kapten teadis nüüd mii see tähendas, aga enne kui ta laewa pöörata sai, tuli meel neljas pauk. Seekord lendas kuul otse laewa kõrwale mcrde, nii et mesi laele ja kapteni kamandamise-sillale lvi. Aurulaew pidi kiiresti põgenema. Mida küll saare ivang selle pommitamise  üle mõtles'? Naljaks. Sõnakuulelik. Kohtunik (kuuljale ruumi poole, kus kõnet kuuldub): „Wait sääl! Kes weel suu lahti teeb, selle lasen gorodowoi wälja wiia!" Kohtualune (hüüab): „Hurra! Elagu kõrge kohus!" (Ukse poole astudes:) „Pole gordowoid waja kutsuda, ma lähen ise wälja!" Iseenesest mõista. Kaubaherra (teenrile, kes kõnetraadi juures seisab). „Noh, kes sääl räägib?" Teener: „Armuline proua on." Kaubaherra : „Kellega ta tahab rääkida?" Teener: ~Ei saanud õieti muudest sõnadest aru kui „lampapää!" Kaubaherra: „Kuule Peeter, mine õige teise tuppa, proua tahab küll minuga rääkida." Kaks isandat sõitfiwad raudtee wagunis ja jutustasiwad Jsraeli rahwa kuldwastkast ning muust asjast. Esimene küsis: „Aga miks nad sellest kullast wasika tegiwad ja mitte wana härga?" Teine kostis: „Jah, nemad oleks küll wana härja teinud, aga kuld lõppes neil otsa, ja seega tuli aga wasikas wälja." „Taar lase" Nr- 1. mõistatuse seletus: Rahu. Õiged seletused saatstwad: Wilhelm WarwaS Kuresaarest ja Hindrik Anto Sõrmest. 41 Saarlane 1898