Tallinna Sõber 2 WiiSteistküilmes aastakäik Talli n n a s, Näärikuu 12. pääwal 1803. Kleiildiilt ärileht Eesti rähmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfors'1 pärijate trükimajas: S rubla, 40 kop.— Paol-aaStaS 1 rnbia 40 k Kojn ehk postiga saadetud: aastas S rubla — pool-saStaS 1 rubla 70 kop Kunkntnsed maitsawad iga rea eijk leTe aseme vealt 5 kop. TeUi«nised «võetakse waSta r HalNnuas: L!ndsors't Pärijate krstkimajas. — P-kerlwrgis - K. Seelairdk, 54 — Hartus: Laakmann. - Kalliveres - J. Auys. — Paides: A. SeidecSera — lus: H. Kollverg. LiYlUas - F. KnttrrerU poodis. — ZSUjandts i Z. Aarow'i j- H cteoke'se raamatukauplused. — Warivas: W. Põder. — Wörus - Prana Mekrole Matkas! W. KudoM. Kuresaares: Hh. Lange. — Maal: kuida iseäranis kuulutakse WaStllja redaktor W. F. Eichhor n. Mab Baltiskis, — kirjad käiwad Balriski (Baltischport — Register. Üleüldised sõnumid maailmast. — Omalt maalt. Tallinnast! Aunuimed. — Uued linnasaadikud. — Uus tuletõrjamise-seaduö. -- Uus kalapüüdinise seadus. — Apthekerrte taksid. — Raudtee-takistus. — Õnnetus. - Pahateud. - Baltisk.ist: Ilmad. — RakwereP. — Tartust. — Wiljaudist. — Riiast. — Pärnust. - Saaremalt Pcterburgist. — Soomemaalt.— Mitmesugused sõnumid kõigist riigist. Üleüldised sõnumid maailmast» Ba 1 tiSk' iS Näärikuu 2. pääwal. Saüsamaott. Esimesed sõnumid, miS unSaaSta-teretamisest  Saksa Keisri-kojas tuliwad, olilvad oige waiksed ja igal poolel arwati, et noor krocnikandja oma ksne-htmu juba taltsitanud olla, mis temale ülepea maailma  eeS mitte wäga palju kiitust fiSse kanuud ei ole. Tagajärel tulewad aga sõnumid, tema olla Kindralite waStawõtmise jumes jälle kord keele-waljaid lõdwendanud, sõeawäe uuest korraldamisest ütelnud, sellest tahta tema kõige sitkusega kinni pidada ja igaüht sõeawäe keskist .puruks lüüa" (zerschmettern), kes selle wasta rääkida julgeb. Seda sõna ou Keiser Wilhelm juba enne kord tarwilanud, kui tema Königsbergis tööliste, õigem Sozialdemokratlaste,  saatekonda wasta «võttis ja kinnitas, tema saada igaüht .puruks lööma", keö tööliste waSta on. Kohe selle peale sai siis ka Würst Bismark .puruks löödud." Kui suurt tänu noor tuline Keiser selle eest Sozialdemokratlaste poolt saanud ou, seda on nemad juba sagedast üles näitanud ja näitawadj just nüüd jälle tööliste  tõrkumise läbi Saar'i jõgikonna sütekaewauduSks, kus umbeS 2S,000 meest tsrguwad ja uaest wastapanemtse-tuld  lõõtsutawad, lühemat löö-aega ja rohkem palka päriwad. KeS nüüd .zerschmetlert" piab saama, seda weel ei teata, arwatakse aga, et see keegi wähem ei olla, kui Kindral Graf Waldersee, kellest hiljuti weel arwati, et tema Riigikanzleriks kutsutatud saada, kui Graf Caprivi lahkub. Et seda KeiSri-söna ülikäradeks wõi koguni kergemeeliseks peetakse, see selgib kõige pealt sellest, et mitmed Saksamaa lehed ja ka Inglismaa maailma-leht .Times" seda falgawad. Wist tahamad need lehed sellega noorele kärtsakale Keisrile silda ehitada, mille peal tagasi pöörata wõib ja kärtfaka ssna järel kärtsakat tegu tulla lasta ei tarwita. — KaS sõeawäe uue korraldamise plaan Riigipääwal waSta woelud saab wõi mitte, see seisab ikka weel kahe-wahel, siiski näitab aga, et sellele sobrn juure tulnud on, kui KeiSri kärtsakaS sõna neid mitte ära ei ole peletanud. Mitmelt poolelt kuuldi healefi, et kahjetseda olla, kui Riigipääw seda otse nagu rõhu all waSta wolaks, sest see tähendada Riigipääwa alandamist. — Kui Riigipääw  seda ettepanekut mitte muutmata wasta ei wöta, fiis tahta NiigiwalitsuS toore splrituse põletamist omaks teha. — S i g m a r i u g e n' is saiwad Näärikuu 10. (Jõulukuu 29.) pääwal Rumänia Kronpriliz Ferdiuaud ja Edinburg'i Prinzess Maria Rooma- Katholiigi kirikus laulalud. Juures oliwad Keiser Wilhelm,  Rumänia Kuningas Karol, Suur würst Aleksei Aleksandrowitsch ja teised Kõrge pruutpaari sugulased. Pidulaual ütles Kuningas Karol teiste terwisete körwas, Rumänia rahwas pidada seda pulma-pääwa suure rõõmuga.  — Berlin'iS algati Näärikuu 9. (Jõulukuu 28.) pääwal protsessi Rooma-Katholiigi preester Stöck'i wasta, kes ühe Ewangeliumi usutunnistuses ristitud tütarlapse salaja wöi wägiwallaga ära «viinud on. Keiser on oinale sellest protsessist aru anda käskinud. — Mõned Saksamaa lehed on kirjutanud, seal olla ennast üks uus erakond, , BiSmark'i erakond", asutamas. Teised tunnistawad  seda tühjaks jutuks, sest üheks BiSmark'i erakonnaks olla ainult siis asja, kui wanal Würsttl tõeSte weel kord Saksamaa politikat ametlikult juhtida himu oleks, mida tema! aga tema enese mitmekorrist kinnitamist mööda mitte ei ole. Aset Riigipääwal ou tema Hannowec'i 19. walikonua  poolest ainult sellepärast «vasta «võtnud, et seal oma healt tõsta wsikS, kui isamaa juba kõige suuremas hädaS on. -- Saar'i jõgikonna sütekaewanbusteS keStas tööliStetsrkumine  edafi ja kippus lausa mässamiseks minema. Inetum selle juureS on naeste osawötmine. Baycr'i piiretes on tõrkujad töötegijaid kiwidega ja mudaga loopinud  ja sellest on umbes 200 naest ja last osa «võtnud. Bildstock'is on Näärikuu 5. (Jõulukuu 24) pääwal umbes 2000 naesterahwast suure käraga koosolekut pidanud. Rooma-Katholiigi Piiskop on omalt poolelt noomind, aga palju ei näi see aitauud olema. Mitmed on kinni «võetud. Kaua ei arwata seda tõrkumist aga mitte keõtama, sest juba oli rahast puudus ja üks ,esimees", keda Han»o«ver'i tööliste juure saadeti, on sealt tühja käega tagasi tuluud. Ka Bochum'is >a GelsenkirchenW on suur kahin tööliste keõkis. Hambnrg' is ja Altona's tuli ikka «veel üksikuid haigeks-jäämisi kholerasse ette. — Gelsen?irchen'iS on Näärikuu 9. (Jõulukuu 28) pääwa õhtal kahe hoteli ees dyna «ui ti-pad ronid lõhki kargunud.  Honetele on palju tehtud, inimesed on kahjuta jäänud. Aüskaa-Mgrumaatt. Näärikuu 9. (Jõulukuu 28.) pääwal pidas Ministerpräsideut Graf Taafse oma 40-aastast teenistuse - jubiläumit. Selle auuks andis Keisri-asemik Graf Kilmannsegg pidulaua. Kõik Keksriasemikud  ja maaülemad kokku andsiwad temale ühe uhke kassetti kingituseks. -- Reichenberg'i linua-nõuukogu walimistes  on kõik uued kiiked sellest-samast Saksa-wabameelisest  erakonnast walitud, millest lahutatud linna-uöuukogu liiked oliwad. — Riigipääw on Näärikuu 29. (17.) pääwaks kokku kutsutud. — Graf Taaffe on kõikidele erakondadele oma walitsuse- programmi ette pannud ja katsub omale Riigipääwal healede - enamust toimetada. Poolakate juhataja Iaworski on kinnitanud, et Poolakad seda wasta wõtawad, kui Sakslaste nendauimetatud Hohenwart-klub,  Graf Hohenwart'i juhatusel, seda ka teawad. Silmanähtawalt on nõuu wastaseid Tschechilasi sedawiifi kahelt poolelt järelandmisele rõhuda. — Ksik AuStria lehed waatawad «viimase aaSta peale tagasi ja waatawad edasi, enamist wäga wähefe rõõmuga. ,Neue Freie Presse" kaebab, et Tschechilased riigi Saksa loo uru st juba nii kaugelt kõigutanud olla, et riigi ühisuS lõppema kipub. Keisripraua Maria Therefia ja Keiser Josef II. riigist ei olla enam muud järel, kui aealugulik mälestus. Pea niisamati kirjutawad ka teised lehed, nääwad üht muutust tulema ja soowiwad, et see ilma lõhkuma kärgatuseta mööda läheks. Kõik kaebawad Rooma-Katholiigi kiriku wõimuse-himu üle. Noolst-ZIorrlimaatt. Noot st Riigipääwale, mis Näärikuu  16. (4.) pääwal kokku tuleb, saada kõige esiteks plaan merewäe rohkendamiseks ette pandud ja arwatakse, et see tõrkumata wasta mõstud saab. Paha õhk, mis Europat täidab, on ka Rootslasi hirmutama hakkanud, ei nende randas rahu wöiks rikutud saada, kui see õhk cunast kord kõue-pilwetekS kokku keerutab. -- Stockholmis on «valiinised  ühekS nõndanimetatud , Kahwa-riigipääwakS" peetud ja kõik Sozialistlaste poolt ette pandud kandidattd on walitud, nende keskis ka üks naesterahwas. Muidugi ei ole sellel mingisugnst seaduslikku põhjust  ja fee «valimine näitab ainult, et rahutu tuul, mida Björnfon-Ljõnestjerua Norramaalt õhutab, ka Rootfimaale ulatama hakkab. HMmd'ist. Rahutu waim, mis läbi Lääne-Enropa Jutu-leht. Käik kesk>õöl. Jutustus Krnst v. Lonwakd i järel. Aealugu saab teid, minu armsad lugejad,*) küll juba ammu kolmkümmend-aastase sõeaga tuttawaks teinud olema ja keegi nendest suurtest meeStest, keS pea-rollid selleS Jutustuse paremaks arusaamiseks ueike meie lugejatest, kellel aealugu mitte tuttcnv küll ei ole, paaeme siin seda acalugulikku alust üles, luille peale see jutusluS ehitatud ou: Keiser Ferdiuaud II. wügemnm jn kuulsam sõeamees selles pilkas ivõitleinijes oli Albrecht oo» Wnlleusteiu, pärast Grns Walleusteiu Würst vau Friedlaud Herzog von Mecklenburg ja Sagna, Keisri Generalissimus  merel ja maal. Tema palkas ise oma sõeawäe, «valitses selle üte piiramata  wöimusegn ja lvõit käis tema lippudega, kuuni leina Mihklikuu 6. päämal  1632 Lützeu'i juures Rootslastest Kuningas Gustaw Adolsü all löödud sai, kes küll ise selles lahingis lauges, kelle sõeawügi aga Kauzler Oxeustjerna all edasi wõitles. Juba euue oli Walleusteiu', wõimus, rikkus ja uhkus kadedust  ja wihawaem, tema lvasta äratanud ja iseäranis wihkasiwad teda Kathvliiklased  kelle eesotsas Keisri pihti-isa, Jesuiit pater Lamormain, seisis, sest Walleusteiu', wauemad oliwad Ewangeliumi usutunuistusest olnud, kui tema ka pärast nende tvarast surina Katholiigi usutunnistuses kaswatatud oli, ja juba enne oli pator Leiuorniaiu korda saatnud, et Keiser teda ametist lahti laskis, hirmu pärast Rootslaste eest aga pea weel suurema «võimusega tagasi oli kutsuma  pidanud. Nüüd oli tema waeulastel kergem teda kahtlustada, tema tahta ennast Rootslastega ühendada ja Keisrit throm pealt lükata. Kui palju sellest tõsi, kui palju «vale oli, seda ei ole ka nüüd «veel täieste selgeks teha suudetud, Keiser laskis teda aga uuesle sõcnwäe ülema käsuaudja ainelist lahti. Ühe jäuga sõelunest, mida lciun trumviks oma waöta pidas, läks Walleusteiu Böhmimaale  Egeri liuna. Seal sai tema Keisri enese ehk tema ligikouua salaknsii peale öösel wasta Küünlakuu 25. pääwa 1633 kahe tema enese sõeawäe pealis kust ja nende abilistest ära tapetud. Need, kes selle teu juures ju muud ei' olnud, kui wiletsad salamõrtsukad, saiwad aga kõrgeks ja rikkaks tehtud, muist Walleiisteiiii enese ärawõetud «varandusest; mõrtsukate abilistele anti pärast sõea lõpetust häid rahu-kohtasi. wägewas leina.mängus oma peale wõtuud oliwad, ei saa teil tundmatakS jäänud olema, nagu näituseks Erust von Manõfeld, Gustav Adolf oma Rootsi kangelastega, Bernhard  von Weimar, Walleusteiu j. n. e See hirmus sõda tegi Saksamaal suuri laastamist, millest ikka weel jälgi leitakse. Lõhutud burgide waremeid on ikka weel näha ja mitmed paigad, kus enne suured külad oma kirikutega seisnud, saamad nüüd ainult häwitatud külad nimetatud.*) WiimakS. pärast pitka waeuu ja häda, ja kui Saksamaa pea juba rahwast paljaks laastatud oli, sai aastal 1648 Westfalia rahu tehtud, ja kõik lootfiivad nüüd rahu kaua igatsetud õnne tulnud olema, mida pärast kolmkümmend aastat kestanud hirmu-aega pea koguni mitte enam ei tuntud. Aga kuida maru-tuulest põhjani üleL keerutatud meri mitte korraga ennast selgeks ja tasaseks peegle-pinnaks ei muuda waid ikka weel senna ja täna kõigub ja wahutateõ  waSta kalju-rihkusi kargab, künni wast aega-mööda kaalule jõudnud ja waitinud on, nenda wöisiwad rahu õnnistused ennast ka siin wast aega-mööda korraldada, sest et rahu weel kaua aega inimestest rikutud sai, kes sõea aeal paha eluwiifiga harjunud oliwad ja seda nüüd ka oma himude täitmiseks rahu aeal edafl pidastwad. Kes enne ssea aeal rõõmu röswimises leidnud oli, keS enne hea meelega ühest kohast teise rändanud ja wõera kulu *) See jutustus on selle aasta-saea hakatusel kirjutatud. Nüüd on ueed ,/hänutatud külad" muidugi juba ammu jälle õitsewateks elupaikadeks tehtud. peale elanud oli, selle meele järel ei olnud, ennast kusagil kindlast elama asutada ja ennast omast kätetööst toita. Suur jägu sõeawäest, mis pärast rahutegemist lahti lastud sai, langes hulkujate ja kerjajate sekka ja koguõ ennast «viimaks rööwlisalkudeks kokku, kes läbi maa woolafiwad ja rahwast kurjemini waewafiwad, kui taltfitamata waenlane  sõea aeal. Iseäranis oli lugu Böhmimaal nenda, sest Keiser oli üht suurt jagu omaist soeameestest lahti lasknud ja oli nüüd sunnitud, teenistuses peetud meeste-- konnaga oma maid nendest rööwlitest puhastama. üks weike linn Bõhmt-metfaS sai iseäranis nendest rööwlitest rõhutud; reisijad ei saanud mitte ainult wälja rööwitud, waid ka ära tapetud; kohakoudade peale naabruses  sai öösetel tungitud, need wälja rööwitud ja põlema pistetud; rööwlid ei pelgauud ka linnakeses keiserlikusse schlosfisse tungimast, wanat kastellani tema abikaasaga ja teiste wähesete teenijatega sidumast ja kõiki hinnalikkufi aSju ära wiimast, mida nemad iganes leidfiwad. Linnake oli oma maaherra, Keisri, poolest kaltsust palunud ja senna oli stiS ka üks tugew fõeawäe-kommando saadetud, rööwleid kinni püüdma ja koha ja paiga peal hukkama. Pealik, kelle kasu all fee kommando seifis, oli keiser, likkuS kastellis (schlosfiS) aset wõknud, ja leidis seal kastellanis  (schlossvogtiS) üht meest, keS tema meele järel oli. Kastellan oli enne Wallensteini sõeawäes kui feldwebel teeninud; tema oli üks neist, keS õnnetumat fseawäe-