Mötteterad. Küll tugew on raud, aga jägu saab siisgi tast tuli; Küll tugcw on tuli, aga jägu saab siisgi tast wesi: Küll tugcw on wesi, aga jägu saab siisgi tast päike; Küll tugcw on päike, aga jägu saab siiSgi tast pilw; Küll tugew on pilw, aga sägu saab siiSgi tast maa; Küll tugcw on maa, aga jägu saab siiSgi tast mees; Küll tugew on mees, aga jägu saab siisgi tast walu; Küll tugew on walu, aga jägu saab siisgi tast wiin; Küll tugew on wiin, aga jägu saab siisgi tast uni; Aga tugewam kõigest on armaStaw naine. Möndasugust. Kui kergemeelne inimene wõib olla, sellest annab järgmine tõesti sündinud lugu kahetsemise  wäärt selge tõenduse. Saksamaal läinud keegi kohaomanik wiljaga turule, kus temale rukiste eest liig madalat hinda pakutud. Sõnadega: „siis poon ma ennast ennem üles, kui et nii wähese raha eest oma wilja ära müün!" istunud ta -vankrisse ja sõitnud koju tagasi. Tund aega hiljemini leitud teda oma toast üleSpoodult. Mees olnud kõigiti tubli ja jõukas. Mõistku nüüd keegi inimese südant. Inimlik ime. Hiljuti on Amerikas neeger Turman Schenk 40 aasta -vanaduses ära surnud. Pärast surma on teda kaalutud ja ta olnud 535 naela, s. 13 puuda 13 nalne.a o. Wata, kuS inimene! Tema puusärk on nii lai olnud, et ustest pole läbi mahtunud. Juba omas noores põlwcs on ta oma liig paksuse läbi üleüldist  imestust äratanud ja ta keha on kasunud iga aastaga ühte lugu jämedamaks, kuni eluotsani,  kus raswatõbi teda surmasängi suigutas. Elu-ülespidamist teeninud ta enese näitamisega ja raha tulnud talle feega kokku küllalt, mida ka sugugi imeks ei wõi pauna. Kes tahtis kõige paksemat inimest maailmas nägemata jätta. Partsis ivalmistakse kõwasti pidus' tuste wasta, mida Prantslased 10. Septembril oma esimise wabariigi asutuse 100 aastaseks mälestuseks tahawad pidada. Pidu saada tore, kuna ka walitsus sellest ametlikult osawõtab. Suure ajaloomise pidurongi tarwis seks puhuks on walitsus 60,000 pranki määranud, luna kõigiks kuludeks kokku 200,000 pranki on lubatud. Prantslastel wõib oma wabariigi asumise mälestus armas asi olla, aga ei tea, kas nad head inimesed seda üsna unustanud peaks olema, missuguste koledustega see sündis. Tapamasina, „giljotint" talitus, mille all inimeste pead nagu kapsastel sadandena langesiwad,  „mässupulmad", kus inimesi nagu kassipoegi laewadelt hulgana mette pilluti, üleüldse, „hirmuwalitsuse"  asjaajamine, kõik see teeb muudele inimestele  Prantsuse suure mässu aega hirmus kurmaks ja haledaks. Kolerahirmon hiljuti Stettini raudtee waksalis suurt segadust sünnitanud. Rong jõudnud waksali ette ja reisijad tõttanud oma limpsude ja kompsudega wagonitest wälja. Korraga kukkunud üks wõeraS kesket teed minestanult maha ja silmapilk  räägitud, et ta kolerahaige olla. Niipalju reisijad kui sääl olnud, wissanud oma pakid maha ja pistnud suure hirmuga jooksu, waest haiget abita ja armuta maha jättes. Wiimaks jõudnud ometi abi sinna ja siis leitud, et õnnetu, üks Stettini linna kaupmees, kange palamuse pärast minestuses olnud. Temale saadud pea abi. Küll aga wõiwad inimesed arad ja kõwa südamega olla! Kokkuhoidlik reisija. Soome leht „Aura" teatab: Peterburgi-Wiborgi raudteel oli üks reisija pingi alla tikkunud, et nii end piletniku silma eest peita. Kuid ametniku silm on teraw, ta silmas küürutajat ja päris piletit. Wastuscks muksus pingi all oleja: „dengi njet." Muidugi ei leppinud piletnik seega, maid tassis mehe jaamaülema  juurde. Mehike oli nähtawalt ju hästi selga küürutama õppinud, ta laskis jaamaülema ette põlwili, suuteleS põrandat ja ähkis aina niikaua „pashaluista", kuni jaamaülema süda pehmeks sai ja ta waesele kehwale pileti kinkis. Aga kui rong Kotkale jõudis ja mees wälja astus, paisus kehwake korraga suureks herraks, küsis uhkesti kõigeparema wõerastemaja järelt ja elas sääl toredasti nagu Türgi sultan. Kotkas ilmuw Rootsi keelne leht imestab wäga, et sarnastele näppude pääle ei klopita. Ja jah! Täieline sõjamehe sõna. Rokroi lahingu eel (19. Mail 1643) seletas prints Konde sõjanõunikkudele ära, kui suur kasu linna omandamisest oleks. „Kas olete, armas prints, ka järele mõtelnud," ütles marshal Geffion, „mis siis saaks, kui Teie selle lahingu kautaksite?" „Enne kui seda sünniks, olen mina surnud!" Häda ajal on sõber palju wäert. Mõttetark ütles kord naljakalt: „MiS, sõpra pole häda ajal leida? See ei ole õige! Waewalt saame sõbraks, siis on ka warsti sõbrad hädas ja tahawad  meie käest raha laenata!" Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäewal, sv. Septembril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. 37 Saarlane. 1892 A.OWOUKSO r. Aexui», ILS2 r. lltzisr»?!. xksMwÄei-L!!. viaxm. uvtl. MiSiibii. xtzgM llsavoL ». Trükitud „Kurcsaare Nädalilehe" trükikojas Teada and inised. A, 5 Külli Miilis müüakse odawalt Pliitisi, katlaid, siibrid, kriiskaid, ahju Peltisi, raud ja wask plekki, tiesl! petrolvumi öli. tõkartid, wäruitsat, seepi, seebi kiwi, heina köit, sõnniku, ja heina hangust. Tubakat, sigarid ja paberossist, iseäranis kõrtsimeestele õige odawalt. GGGOOSGGGSGGOGOG linnukoer ära kadunud. Kes seda koera mõisa tagasi toob, saab 3 rubla ivaewapalka. GGOGOGOSGOGGOOSG Annan teada, et minu juurest järgmised kaubad õige odawate hindadega saada on: kõige uuemat seltsi pea- ja ülirätikuid, kretonni- ja sitsi riiet, kalingori, pleekimata puuwillast riiet kui ka wutri riiet, walmistehtud püksist, westisi, kuubesi, aluspüksisi, särkisi, naisterahwa kalewi jakkifi ja igat IM mLM. A. L. Liua. Kaarma mõisast on üks lm migc-msts-lmi Saarlase trükikojast on saada: Würst Taatveti kojast ehk kolm aastat pühas linnas. 472 lehekülge. Hind 1 rubla. Kuldne Waranduse kastike. Aastane palwcraamat.  370 lehekülge. Hind 45 kop. Waimulik Mirri rohuaid kus sees on 39 uskliku hinge kõnelemist oma armsa hinge peigmehe  Jeesusega. 218 lehekülge. Hind 40 kop. SaMse trükikojalt UH on saada: IloMinuu xugousruuu mmMg, rechnungi raamat 2 kop. tükk. Nuru3»nuuu uimaga magasini raamat 2 kop. tükk. Niisama ka kõiksugused walla walitsustele ja wallakohtudele tarwilikud raamatud ja lehed. Kmesmest—Wgll kapten A. Ling, saab esmaspäewal, 21. Septembri-kuu p. kellu 5 pääle lõunat siit Riiga sõitma. Lähemat teadust annab ThLvd. LttNge. Prahi wastuwötmine kuuni teisipäewa Pärastlõunani. WcrLtrtulekinnitamise  selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuma asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja C. «. ÄWl>«slh. D Karja mõisas saamad igal ajal D D kõikusgu G z konta z O ostetud ja kõrged hinda maksetud. D