Tallinna Sõber M 6. WiiSteistkümneS aastakäik. Ta l! inn a s, 9. pääwal 1893 Uieöldine aealeht Eesti rahwale maal ja liaaadcs. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TaMnnaS kindforist pLrijate trÜkimajaS: »o,ta«. 2 rubla, 40 kop.— pool»aaSla« l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» 8 rubla pool-aastas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk lei aseme pealt s kop. Tellimised Voetakse WaSta t Tassiunas: Lindfors'i pfirtjaie trüktmazas. PeterSurats - S. Seelaud, u- - Sattus- Laakmaun. -Aakwer-s- J. Auhs. kus -H. KoWerg. Lihulas: 11. Müttuer't poodis. Mkliaadis : 6 z Leokene raamatukauplused. - Aarwas: W. Põder. - WSrus: Prau/ -Sielrol! - Matkas: W. Rudolfi. Kuresaares : Hh. Lauge. Maali luida istkrauis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskts, - kirjad kSiwad Baltiski (Baltifchport - La-rikouiS.llop^.l Vtegister. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast. Maapääwalt. Muudetud linnade-nimed. Rahukohtu auutvanemad. Laewade.õnnetused. Pahateud. Ära wõetud turukaubad. Bal< tiSkist: Ilmad. Õnnetus. Rakwerest: Külma järgcd. Laar. Tartust; Rohkendatud sõeawägi. Kinni wõetud «vang. Wiljandist. Mõrust. Liiwimaalt. Liibawist. Peterbura Nt - Keisrikoialt  Mimster  von Giers - Stuudtstid. - Moskwast: Õnnetu snrm. - Kischinjewist. - OttZ -'Cb?o w st - tennoslatmst. - Knnnft. - Irkutskist. - Tomskist. - Mitmesugused sõnumid kõigist rüA. - Juw leh? Üleüldised sõnumid maailmast. Ba I t i< k' i 4 Küünlakuu S. pääwal. Lvksmnaatt. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija  on Näärikuu 28. (16.) pääwa ohlal Berlin'ist ära reisinud. Keiser Wilhelm ja kõik PreuSsi kuninglikud Prinzid, Wene saatekonna liiked ja Saksa söeawäe kindralkvnd  saatsiwad KeiSri-koja kõrgel «võerast wakshalliSse, k»S lahkumine niisama südamelik oli, kui waõtawötmine. See iseäraline auuStuS ja lahkuS, mida Keiser Wilhelm Wene Suurwürst Auutärjepärija «vasta üleS nättanud ja ««eed sõnad, mida tema tmvise-hüüdmise juures Wene Keisri ja Auujärjepärija kohta rääkinud, on Saksamaal ja Austria'S lootust äratanud, et see tusk, mis mõned aaStad Saksamaa ja Wenemaa wahel walitseS, nüüd lahkumas  ou ja et KeiSri-kodade uuendatud söbruõtusest pea nueSte köidetud ja kinnitatud sõbrus riikide wahel «välja kaöwab. Iseäranis Wien'i lehed »Neue Freie Presse" ja ,MontagSrevue", mida mõlemaid pool-ametlikuks peetakse,  tunniStawad suurt rõõmu. Ka Wene paberraha  hiud Berlini börsil ou jälle ttuõmaS. Näärikuu 21. (Küünlakuu 2.) pääwal makselt 100 rubla eest 209 marka. Keiser Wilhelm 11. õe, Prinzess Margarethe pulmad, tema enese süudimise-pääw ja mõned teised pidud on noorele Keisrile jälle parajat aega kõnede pidamiseks annud ja kõikides neadeS on tema «vähem ehk rohkem lausa oma kindlat nouu, sõeawäe uut korraldamist läbi riigipääwa sundida, kinnitanud. Isegi oma sündimisepääwa  jutlusesse, mida Schlosskirikn õpetaja-aseinik Dr. Dryander Näärikuu 27. (15.) pääwal pidas, ou seda joont pandud. Biiblisalmid, mida Keiser ise jutluse põhjuseks wälja «valinud, oliwad Luk. 11,21—22: ,Kui ükS wägew sõeariistadega ehitatud sõeamees oina koda hoiab, siis on tema wara rahul. Kui aga üks wägewam teda tema peale tuleb, ja teda ära «võidab, siis wötab ta ära kõik tema sõeariistad, mis peale ta lootis, ja jagab tema saagi wälja", ja Laul 80, 15: ,Ia hüüa mind appi ahastuse aeal, siis tahan ma sind sest wälja kiskuda, ja sina piad mind auustama." Endise kohtute-miniSter von Friedberg'i 80. sündimise-pääwakS on Keiser temale oma pildi saatnud ja selle alla kirjutanud: .Nsrao ins irupuna laosssit" (Keegi ei ärrita mind nuhtlemata). Graf Caprivi läbi on Keiser kõigeilc ««eile oma tänu kuulutada lasknud, keS tema sündimise-pääwal tema veale mõtelnud, ka sellest kirjast kostab seesugune heal wälja. Söeawäe ülemates ringkondades näi.vad ennast nüüd tõik selle uue söeawäe-korraldamise poole pööranud olema. Üksikutes korpustes peetud KeiSri sündtmise-pääwa pidudel on kommanderijad Kindralid Graf Waldersee, von Leszczynski,  von Lewinski ja von Schkopp kõnefi sel joonel pidanud. Wiimane on koguni kollitanud ja ütelnud, et sõda tulla, kuS kõik rahwas ennast oma Würstide ümber koguma ja ühine olema pidada.  Nietleben'i  segameeliSte.majaS on kesk-õöst Näärikuu 28. (16.) pääwa peale kesk-ööni Näärikuu 29. (17.) pääwa peale 4 inimesi kholerasfe ära surnud. Tõbe arwatakse  aga lahkumas olema, mis ainult Saale jõe «veest tulnud olla. Wettini linnas suri üks inimene kholeraSse. Halle linnas ei ole keegi tänine kholeraSse haigeks jäänud. Kiel'i ligidal Gaarden'iS suri Närikuu 29. (17.) pääwal üks Hamburgist tulnud inimene kholeraSse. Altona'st tuliwad Näärikuu 28. (46.) pääival sõnumid kahe inimese surmast kholeraSse. üks oli üks tööline OttenseniS, teine üks naesterahwaõ, kes juba pttkemat aega Altona haigetemajas  haige oli olnud. Haushami sütekaewanduses Bayer'tS jäiwad Näärikuu 28. (16.) pääival neli töölist puru alla. Pärast mitme-tunnist tööd saiwad nemad elusalt peaStetud; üks nendest on raskest wigastatud. Stuttgart! ümberkaudu on neli witet-jägu «viinapuudest külmast «võetud. Rumänia Kronprinz ja abikaasa ou Näärikuu 30. (18.) pääwal Müncheni ja Wien'i kaudu Koburgift kodumaale tagasi reisinud. Üusüla-Mgrumaatt. Nagu mitme teise riigi saadikud, nenda on ka AuStria-Ungrumaa saadik Graf HoyoS ParisiS sealisest aeakirjandusest teutatud. Valitsuse poolest sai temale ette kirjutatud, selle üle Prantsusmaa seespidiste  aSjade ministri poolest seletust pärida. See, Develle, on kinnitanud, et Prantsusmaa walitsuS neid ettetulemisi kahjetseda ja hoolt kanda, et seda edaspidi mitte enam ei sünni ja et wõerad saadikud PartSiS enam asja et pta saama, seesuguste ettetulemiste üle kaebata- See asi on nüüd küll esiteks lepitatud aga mitmed AuStria, weel rohkem aga Saksamaa lehed, et lepi weel mitte ja kinnitawad, et AuStria-Ungrumaa walitsus liig odawa hinnaga leppinud olla. WSeraSte riikide saadikute ja koguni ka WürStide waSta, nimelt Kolmriigi-ühenduse maadel, olla kõige häbematamaid teutusi wälja lautatud ja Prantsusmaa «valitsus olla kõige selle wasta wast pärimise peale midagi tegema hakkanud. Berlini ,Päiwine ÜmberwaatuS" kirjutab, sel «viisil pidada wõerad riigid oma saatekondasi PariS iS pea selle järje peale seadma, kuida need »metSrahwaste maadel" on. Ungrumaa wabameeline ministerpräsident Dr. Weckerle on wabameelise erakonna nõuukoguS kinnitanud, et walitsus omast kirikupolitikast  kinni pidada tahta. Ungrumaa püssi- ja maschinate-wabrikuS on tööliste tõrkumine lahti iäinud, mida Saksamaalt Võetud töölised ette «valmistanud, kes enamist sozialtstlased on. Näärikuu 30. (18.) pääwa homikul tuliwad kõik töölised «vabrikusse ja kolm nendest andstwad palwekirja wabriku juhataja Oberstlieutenant Kuh««'i kätte, milles nemad pääwapalga kõrgendamist ja Jutu-leht. Mõnda. Tuutud reisija ja looduse-uurtja Dr. Gotthilf v. Schubert  on talwest aastal 1709 kirjutanud: ,Püha Kolmkuuinga-pääwast kuuni Küünlakuu teise poole sisse, on teatud wttstl ükS kõige hirmsam ja külwem talwe köiktS keskmises EuropaS olnud. Mitte ainult maanteedel ja wäljas lausa taewa all, ivaid ka kesket elamumaid uulitsaid,  majadeS ja wooditeS on sel aeal palju külma-wöetud inimest leitud. Kõige kangem tuli ahjudes ja kaminates ei olnud küll, Üht weikesemattuba waewaltläbi soojendada; kuna ahjuraud-plaadid kuumafiwadMtiS ennastwesi ühe nõuu seeS jea-kirmitusega;kaljud,jmillepragudeSwesi seisma oli jäänud,  miS nüüd järSku külmetamise juureS nagu püssirohi mojuö, löhkestwad külma kangusest. Warblased, hakid ja waresed kukkufiwad msni kord järSku õhust surnud maha; terwed pöld-püüde parwed saiwad hangede seeS kangenud leitud, kuhu nemad külma eest ennast peitnud oliwad; nahk-hiired, kange külma läbi omast talwe-unest äratatud, tuliwad omatst urkatest wälja, lendastwad kesk-pääwa aeal natuke ümber, langefiwad aga mõne tttwa-lehwitamise järel surnud maha. Hirwede ja metskitse ufinuS oli kadunud, nagu halwatud nähti neid maanteede ja inimeste elumajade ligidal suikuma; kui kewade tuli, siis leiti neid metsades hulga kaupa surnud maaS. lärwed ja tiigid, mille mest põhjani külmetanud oli, haiseflwad hirmsast surnud kaladest, kui jälle lahti sulanud oliwad. Wilelsus ja häda näitasimad  ennast sel aeal wäga mitmes kujus, sest peale talwekülma,  oli rahwal ka kõige elutarwituse puuduse ja kalli hindade all kannatada. Talwe-orased, «viinapuud, suurem jägu «viljapuudest oliwad hämitatud; joogid ja keeduwitjad isegi kõige paremates keldrites oliwad jeaks külmetanud. Mitmed rändajad saiwad külmast wöetud, üks lugu, mille eest ka reisijad dilishangideS ja postiljonid oma mantlete ja kasukate sees kaisetud ei olnud. Mitu korda on juhtunud,  et posthobused sõidunõudega ja kohwritega jaama ette tuliwad, aga keegi ei tulnud wälja ja maha: sõitjad ja reisijad oliwad surnukehadeks saanud, ühe paari graadi «vähema ehk rohkema sooja külge on sagedast elu siin maailmas  kõige oma körklusega köidetud. Kes keelab Loojat, oma talwe «vibu kord weel need paar graadi rohkem pingutamast?" Wälja kaewatud ennemuistne linn. Guatemala riikis, Kesk-Amertkas, on hiljuti Agna tulemäe all üks ennemuistne linn üles leitud, mida nüüd puru alt «välja kaewatakse. Kohatise maa peremees, rikas Don Alvarado, oli estteks kogemata mõned asjad leidnud, mida sealise selle-aegse kodurabwa majarustadeks pidada wõis, kui esimesed Europlased Amerika'sse tuliwad. Tema laskis  kaewata ja 7 kuuni 15 jalga sügawa puru all leiti mitmesuguseid majariiStu, fayencist tehtud asju, graweritud  ja elawate wärwtdega maalitud klaasist, waasist ja köögi-pottisi, kõik «väga heaSte läbi aastasadade kestanud. Ka leiti onirist tehtud kirweid, «vasaraid, mõeki, nuge ja ptigi-terasi, kõiki sõeariistu, mida Indiaulased sel aeal tarwitanud oliwad. Niisamati leiti sauest tehtud ja maalitud  ebajumalaid, peeneid perleid, türkistsi ja teist kalliskiwa,  enamist ümmarguseks lihwitud ja kaela-ehtedekS ridasse pandud. Teiste keskis leiti üks uhke roheline kalliS-kiwt, mida kodurahwas vd.nl cwlvlti nimetanud ja mida ainult Würstid kannud on. Mõne leitud klaast peal o» oige suure osawusega tehtud joonistused hieroglyphi (endise kujukirja) tähtedega ja elawate wärwidega maalitud tud kaunistustega. Mustast basaltist tehtud iuiineStekuiud  näitawad vige suurt ofawust, mida seda rohkem imekS pauna tuleb, kui selle peale Mõteldakse, et see kõik kiwi-riiStadega tehtud on, sest metallidest ei ole nende wäljakaewamtste juureS wäheinatki märki leitud. Sellest woib arwata, et see linn nendanimetatud »kiwi-aeast" (kus raud ja teised metallid meel tundmata oliwad) päritud on, mis aeg Amerika'S kauemini kestis, kui wanas maailmas. 3uba wiie jala fügawusel tõugati wana linna müüride wasta. Majade aluste sügawusel leiti palju inimeseluiestikkufi,  segamini üksteise wahel ja peal, mõned iStukii, teised maaS, selgiti ja kummuli. Ennemuistne tõug, kes selles linnas elanud, on luiestikkude järel arwata, wäga pitka kehaga olnud, enamist künni seitse jalga. Luiestiknd ja kõik teised märgid näitawad, et linn järsku ühe tulemäe purskamise läbi maapinna pealt kadunud. Kes tulewal suwel Chicago näitusele lähemad, need saamad seal üht iseäralist asja, üht kuuS teistkümmend  korda kõrget maja, nägema. Raudfed,  kunstlikult aluminiumiga kaetud sammad, mis katuse harjani ulatawad, on selle kõrge maja luiestik. üsna uutwiist on aknad, millest mõned peale 6,« metrit kõrged on ja mis pea läbi kõige korra kõrguse käiwad. Ruum sammaste wahel on 80 centimetrit pilkade ja 50 centimetrit  laiade aluminium-plaatibega täidetud, mis 15 centimetrit  paksudest aluminium-palkidest peetud saamad. Nende wahed on tulekindla materjaliga täidetud ja seespoole Portlant-cementiga kinni müüritud. Chicago linna-nõuukogu  otsust mööda ei tohi sealised majad küll peale kaksteistkümmend  korda kõrged olla, aga ühelt poolelt ei ole kõrgus metrile järel mitte ette kirjutatud, teiselt poolelt oli selle maja ehitamiseks iseäraline luba antud. Üks oma abiga edasi saanud mees noomib  oma kergemeelist poega: /Mna olen oma elukäiku kui waene paljajalgne poisike alganud." Poeg: ,Noh, isa, ega minagi weesaabastega ilmale et tulnud." Kohtukojast. Prästdeut: , Kaebtuse-alufe «vabandus,  et tema joobnud on olnud, ei «võinud nuhtluse kergituseks  arwatud saada, sest nii raskest joobnud ei olnud tema mitte, kui seaduS ette kirjutab."