passi wliwitusi üle, ci pääse passi raha maksiift inilgi kouibcl lahti. S) Alamad, wäc teenistuses olnud i.nlnd, si teenistusse ou astunud 1862 a. seadusi ro»,>u!e . pääsivad lahti kõiges! hinge maksudest, see n.ie.d. ta ühes sellega passi rahast, aga uiistm.nd k au teenistusse astutud uue moe, see on a. seaduse järel, pZSSwad hõige maksudest, t m seega ühes ka vaest rahast lahti, nkSr.cS »' rin aasta wältusii, mille aeg algab iest pä > k nad tagawara wäe sekka randud si.urad AU., on näha, et walla talitajad pcamad nördm .0 raha nende meeste käest, kes uue sealne r,u. 0 iväeiecnistusc aja läbiteinud, ega sille g e. tarwiS tähele pauna walla waliisuStcte antud juhatuste Z S 25, 26 ja 27, maa- ja meremäe alama lcendntc kordas pidamisi üle, mis trükitud on Liiwi kubermangu seitungis 22 Ir>S7 aastal. ö) K 1S Liiwiinaa küla toolide iarwis antud seadusis (kinnitub rahwaharid. miniSt. 26- Janiiaril  1870 a.) on Söldudi „et kõigel sell ajal, kui nad ametid pidamad, on küla koolmeistrid lahti nckrudi tecniSlusest, ihu nnhtliisesi ja hinge maksudest;"  aga niis nende passi raha mässust lahti r mju p rop n käib, sellest ep ole midagi völdud. Il nuut, ta sellest kõigekõrgemast kinnitub 9. l inl a. talnrahiva ajaliku wäljalnskmise punik !?.k> > >. umisjari raamatu 82 —87 lehe kttig). i i ' n usaldab, et küla koolmeistrid, teS tame i e millest ci ole oma teenistuse aja wötma, n > r , ~ healS, selle nrn järele, nagu see minust, mu ringkirjas 19. WAnla-kmi päcwast s. a. .M 81 all juhatud sai. 4) Ilma maksuta mere passidega üle aja ära olemise ees!/laugemad nad sellesama wastutamisc alla, lüida see 1. punktis seletud sai ja kui keegi mäliaS on, enam kui ll kuud, siis peab niisuguse liku wölja laskmise seaduse Z 2 punkt 3 põhjusel ilma maksuta mere passid saamad, peab wissiste weci saama nõutud tunnistused see üle, et nad ou korral, need kes 'mingisugust tunnistust eile ci näita, peamad seatud ,viisil mulla passi raha maksma, sest et ma olen märkinud, et mitmed  mulla liikmed elawad mere passidega kõma maa paal ja teemad sell kombel malla passi kassale  suurt kahju. Üle nende ettepandud küsimiste, olen ma meel seda tähele pannud, et mitmed walla. liikmed, kui all", ja walla walitsuscd ei wõta midagi ette, et katte toomata dokumendid saaksiwad üles otsitud. Seepärast kirjutan ma kõigile Saaremaa maakonna  malla wnlitsuStele eite, iga ühe käest, kcS mitte oma passi ette ei näita, peab 3 rub. 9 kop. wälja nõudma ja seda raha mu kätte tooma, Liimimaa kubermangu kohtu kätte saatmiseks, see püüle, et Liimimaa kubermangu seitungides saaks kolme kordne kuulutus ära trükitud, sellest, et kautatud pass peab saama tühjaks loetud. x> s. Saarlane 1801 Teadaandmine. Kesknädalal 13, Webruaril kell 12 saab raekojas ümmwalitsuse poolest Pedduste süllaraha Ivastuwõtmine wälja pakutud. Tingimised on siin kantseleis näha. Kure sa are linnawalitsuscs, 1. Webruaril  1891. iXt 65. W D!« pükspssss!. 24. UsdruTrZ! !331 Eesti «ÄtMilg. „Wirrwarx." Kängiisli: kssk?sssLöus. Mõisa I'Sntnin. itnäri, selle naine. Oovnis, aeväe rkrar. peits, TaSn vennapoe». lZkäsrvkts I'sssslliis. .IsM vsiuk. LM. selle tMsr. ZMKuur. Isaks, sslls xyM. Wms, KõSlkMnck, Tks öSrrsw. S s-slssr. MppeKs LSNV. KakaLvs vhi« ketts 9. LsstssisuL. ?.NeNi. tMimiitamisc Ms wõtab igal ajal tellimised tulcasseknrantsi.  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuma asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja C. v. Sengbufch. Teadaan d m i s e d. Teadaandmine. Annan auupaklikult maa- ja limiarahwale teada, et stlNlt lttilit trchtms soosvitau kõiksuguseid liköörisid, hcad atshisiua ' navststd. Bairisch iaagcr-Slut, toop-õlut, seltersi, - mõdu, paberossist, sigarist, tubakat, tule-tikkusi sa > n. x. odawa hindadega. j Niisamma ka sSsmapd walmistan iga! j koücllid, wasika praadi sa mitme suguseid külmi j sõSkifid, löuva-fösgid on malmis saada ! igs! pZewal kellit !L. k-iuui K. pärast ! lõnnat; terws lõuna söömist maksawad 25 kop., ! portsjon," ihced kd kop., pool portsjoni' klaas thced 3 kop., kruus kohwi 4 kop. ja n. e. Auupaklikult A. TiedeMKNN. Üks Kaarma seminaaris öPimtd Noormees, kes kusagil kuss aastad mmsaSti ametit pidanud sa head atestatmnid ette näidata wõib, soowib ühe mõisa paale, kas üiewaatja ehk aidamehe ametid. Järel küsida kirjalikult järgmise adrcsst all: IL. 6. Wolde. Wene keeli K. I'. ZZoni-M - pöni. S.psseövprõ. EWlla mõisa otsitakse j vnm mtMn M Ichmll). j möisatvalitsus. j Head nurga ja laua saed, kmg randi, igas suuruses ahju pellist, zcr siirilt^ igas laiuses witsa rauda, head wikkati rauda ja terast, ühest seimi kuni 150-toobW katlaid ja häid lõime lõngu soowib odawa hinnaga 95 Ljng turu ääres Grubeneri majas. Us mmm kes mõistab raamatuid müüja, wõib kindla palga ette teenistust saada Saarlase trükikojas. Sellega antakse teada, ct Jaam õigeusu kirik» maad mis Leisis on, saamad rendi püäle antud IS. Aprillikuu pannast 1891 aastal. Lähemad teadused wõib saada Oerik» preestri juures. s-6 Selleläbi saab teada antud, et Hiiumaale Kõppo metsa Mj-rllijlljlld tööd wõiwad saada. Ligemat teadust annab Otto Neclitz Laugo mõisas. Pühapäcw 27. Januaril kautaS keegi -vaene inimene Naswa ja linna -vahele ühe riide-kimbu ara, kus sees: üks hall kampsol, hallid Püksid, west ja pmraue Poolwillanc tekk oli. Et need tõesti ühe waese iniinese asjad on, sellepärast palub ta pisar-silmil anustatud leidjad neid asju „Saarlase" trükikoda ära anda, mille eest Kõrgem tema waewapalka ükskord tasuma saab. HeckmeW ostab ja maksab kõrged hinda J. Kttmetz.