Nercy, 19. ratfa-jäägrete rügementisi, keS ühes Sozialistlaste-koguS, millest tema mundreS osa wõttis, kinnitanud oli, tema ja tema schwadron ei saada sõna kuulama, kui teda tõrkujate tööliste waöta saade:akse. on teenistusest wälja WdekG. G. PolitjW ÜW ennast üht Anarchistlaõte plaani Ravachöl') pcastmiseks üleS leidnud olema. EttewalmistaMiSte juures selle kurjategija hukkamiseks  pidanud st Anarchistlast rahwahulkade ja sõeawäe wahele tveikeid dynamiti-bombisi wiSka«na, teised Anarchistlased  rewolwritega Ravachol'i juure tungima ja ieda peastma. — Paris'iS on kolme kuu käikuS 159 inimest kodusesse kholerassc (Molsrn-nostrÄs) ära surnud. See tulla Seine jõe weest. India kholeeat ei olla seal mitte ette tulnud. — Uute söealaewade ehitamiseks on Parlamenti  poolt 38 millioni franki lubatud. — Leikusekuu kaikus (uue aea-arwu järel) tahetakse Paris'is, Tuileriede-aidas, üht suurt Prantsus-Wene pidu pidada. — Marseille juukes  on soomuSlaew ,Hoche' Tagä-Atlanti-kompanie aurulaewa  ,Canrobert" waSta joökSnud. >Canrobert" on põhja «ajunud ja wiis inimest on ära uppunud. — Prantsusmaa raudtee-ehitaja Khiiua'S on sealisteft töölistest  kusagile körwale wiidud. —Tont ing ' i S on Thanchoa  juures kokkupõrkamine 150 meest suure Prantsusmaa söeawäe-jäutuse ja sealiste jöe-rööwlue wahel olnud, keS omale Kilunt'i juures kantfisi ehitanud. Prantslastest olla 16 surmatud, 17 Haawatud; rööwiid olla suurt kahju saanud ja põgenema aelud. Oberst Pennequtn on neid taga ajama läinud ja tahta nende tee ko>u-poole kinni panna. Hue's, Tonking'iS, olla Kubernör Lanesson Khima Keisrikoja-ametnikkttdest ära kihwtitatud. Kõik Prantsusmaa aSjatallitajad olla kthwkitamife-tähledega ära surnud, kui nemad Khiina Keisrikojas käinud oliwad. — D a h ome y l ased on Heinakuu 2. (Jaanikuu 20.) paäwal Porne küla, 8 kilometrit Porton0wö'st eemal, wälja rööwinUd ja 15 inimest sealisest kodurahwast wangi wedanud. Oberst Doddõ on kahest kauoni-paadist tuld nende külade peale annud, mille rahwaS tungimisest Gome küla peale osa «võtnud. Enne kui sõeawäele lisa tuleb, ei olla wõimalik maal Dahomeylaste waSta minna. ZlutiaA. Endine Jtalia MiniSterpräsideiu Crispi on ühes Amerika zeitungis Jtalia politiklikku seisukorda Europa'S  arwustanud. Jtalia tulewiku üle kahtlane olla, kuida seda Prantslased mõtlemata! kombel teha, ei olla mingisugust  äsja. Jtalia olla juba suurematest raha-kitsikulesi läbi saanud, kui nüüd on, ja ka fee tulla raha asjade pnuduslikust korraldamisest, mitte Jtalia majapidamise nõdrusest. EttewalmiSkamist söea wasta ei olla Jtalia mitte tungimiseks teiste peale eite wõtnud, waid ainult oma enese kaitsemiseks. Õige ei olla ütelda, et ettewalmistatnifi  nii suurel möedul kaitfcmisemiseks tarwis ei minna ja eksitus olla ka, kui Kolmriigi-uhenduse sõeawäekorraldamist  nenda tähendatakse. Jtalia keskmine omas rahwuSlikkus  suuruses olla wägewam, kui maksude kõrgendamine sõeawäe larwitüSteks. Raudteede rutuline ehitamine, wäbrikutõõde ja põllutöö kosumine näidata seda selgest. Aga ka fiiS, kui Jtalia rahaline jõud wähem olekS, ei mõiksiwad  kulud sõeawäe ettewalmistamisekS mitte kahandatud saada,-sest Ztalia'1 olla üks seespidine waenläne, Päapft, kes esimest juhtumist «varitseb, ennast ühegi riigiga ühendada,  mis Jtalia peale tungib. Keegi ei wõida ette ütelda, millal sõda lahii läheb, aga kõik tähed näidata, et selle eest ei pease; nii palju kui ka ümber «vaadatakse, ei olla Europa's üht riiki, kes sõea lahtimiuemist keelata wõib. Prantsusmaa ärawõilmine aastal 1870 olla üht küstutamata wihäwaenu sigitanud. Kõik sellest aeasi saadi?  Mööda läiliud aastad olla sellest maast ainult walmistamiseks  sõea wasta tärivitatud ja Prantslaste kättetasumise-himü  ei käia mitte ainult Saksainaa wasta, waid ka Jtalia wasta, kes neile mitte appi ei tulnud. Et Garibaldi oma wahwade sõeam eest ega pärast Sedan'i lahingit ««uele Republikale kaitsejaks ruttas, see ei olla naabreid Jtalia'ga kaugelt mitte lepitanud. Lõppeks kinnitäb  Crispi, et Wene-Prantsuse ühendus Enropale, iseäranis  aga Jtalialle, wäga kardetaw olla. — Kui palju see kiri Amerikas mõjunud, seda ei teata, Europa lehed ei ole seda suuremalt tähele pannud. — Inglismaa ja Amerila Ühendatud-riikide Saadikud on palunud, et Jtalia Kuningas nende riikide «vahemeheks Behringi-mere küsimise  tuleks. Splmiwsi. Uute linna-maksude pärast on kauplejad Madrid'ti turupoodides Heürakuu 2. (Jaanikuu 20.) pääwal  Politsei-ametnikkude peale tormannd, läbi uulitsate käinud ja poodifi kinni panema sundimld, waStaste aknaid lõhkudes. Shandarmid on tuld annud; mitmed shandarmid  ja käratsejad on haawatud; Präfekt on wisalud kiwiga õlast Häda saanud. Mitmed käratsejc» on kinni wõetüd. Õhtal hakati uueste käratsema, kui ka kuulutatud  oli, et uufi maksust mitte ei pärita. Shandarmid ajafiwad käratsejad ühest ära ja jälle saiwad mitmed haawatud. Esimeses kokkupõrkamises on 75 inimest kinni wöetud. Peale Präfekti on 15 shandarmi ja Politseimeest  haawatud; wiimäStest on üks ara surnud. — üks seadus on ksulutatud, mis järel Wenemaalt ja Soomemaalt  ja Portorico'Sfe weetud kaubM lõige alaum tolli all seisawad. — Heinakuu 4. (Jaanikuu 22.) pääwal oli MadridM jälle mässamine; sõnumisaatmise aealAiivad juba kaheksa fumnkeha leitud. ilheS teifeS paikas wõideldi tuleriistadega; üks naeSterahwaS sai surueatrid,  kaks teist raskest haa«Md. ÜkS Lieuk««ant ja ka?S gardi-soldatit on raskest, MbeS H0 taimest kergemast haawa knd. Minister Vilaverde sai kiwidegs waSta «Setud,  kui mässamife-paigale tali. Ealahara linna peale on sõea-olck kiurlukakud, mäSsamlste parast, miS seal tuliwad,  kui PiiSkop sealt Logrono'sfe elama asutatud sai. Ka Logrono's oli mässamine, kiriku-maja sai põlema piSletttd, rahwahulgad kippnstwad shandarmide.kasarmi peale ja Liuna-nS««ukogn liigete aknad saiwad stSse loobitud. Kõik awalikud platsid ja wangimajad saiwad sõeawäe walwautise alla pa«idud. — Waene Spania ei saa mäösamistest  lahti. Portugalist. Waidlemised wõeraste riikidega, kelle alamate käes Portugali laenupaberid on, keStawad edast. Walitsuse poolest on kuulutatud, et sek korral rohkem intressist  maksetud saada et wöi, kui kolmaS jägu, muidu ei wsida Portugal pärast ühtigi enam maksa. Wõcrad riigid ei taha sellega muidugi leppida. Rusgarillst. ProtseSstS Bettscheivi mõrtsukate naSta on kaebtuse-aluSte ülekuulamine lõpetatud ja tunniSiajaie ülekuulamine algatud. Kaebtuse-atuStest on Milarew kinui. tanud, ühe wõera riigi poolest ei olla tema mitte abiraha saanud, küll aga era-inimeSte poolest. Dshudshow ja Bodrow salgastwad oma osawõtmist. Papkow pidaS sõeakohtu  eeS kõnet ja kinnitas, nüüdne seisukord Bulgar!a'S olla rahwa tahtmise waSta, Karawelsw olla aSju parciilini  korraldada ja Bulgariall Wenemaaga lepitada taht. nud. Mitmed teised oliwad seimi ka oma osawõtmisi salganud. Tunnistaja Pinkow andis protokolli. Milarew olla temale ütelnud, et tema Stambulow'lt ja kui larwiS ka Prinz Ferd!nad'ii. ära tappa tahta. Kaebtuse-alune Sorowkow on kõiki plaani Prinz Ferdiuandl äratapmiseks tunnistanud, kui Prinz raudtre! vma ema wasta soitmaS oli. Kaks maschmiSti, kes ka koktuheiljaiega üheS nõuuS oliwad. pidanud rongl Dragoman'! wesiwarawa juures kinni pidama. Stambulow pidanud ka ära tapetud saama. Peale Sorowkow'i olinud ka Dshudshow, Grigorjew ja Babkow kokkuheitjate hnlkaS. 6eröin'st. Kuningas Alek!a««ber pidi Heinakuu 9. (Jaanikuu 27,) paäwal sala uime all WuwMse reisi,va. Kuninga kaasa lähemad awalikkude tööde Minister Welimerowitsch,  kaSwataja Oberll Mischkowiz. kaks adjutanti ja koduarst. Rumnnin'st. Kuningas Karo!'i wöeruSkäiku Inglismaak.  Kronprinzi kihlamiseks, peetakse tähtsaks nähtuseks. Kui Kuningas seal ka wist mitte pokitika-fldemeid ei köida, siis olla tema minemine iseenesest juba tähtjas, pealegi selle poolest, et see kohe selle peale tuli, kui Bulgaria kinnitamata Würst Inglismaal käis ja Kuningakojas nii funre auuga waSta wõetnd sai, et need riigid ennast selle üle pahandastwad, keS keda kindlast Bulgaria thronl peale ei iaha asuda laSka. Jdaptdi srleiada need wöemSkäiguv Inglismaa seisupaika Balkani-riitide kohta. ZfrikaP. Meilla'st Spania kandu tulnud sõnumite järel on Marokko Sultani wend 36.000 jalamehega ja 609 ratsamehega Alcazaba'Sse tulnud, mitmete suguarube käest maksust fiSse ajama, keS neid maksa ei taha, Kokkupõrkamist  oodati. Sultani poeg on 4506 jalamehega sa 1500 ratsamehega Agieri piirele läinud. — Ugandas on Sansibar'! kaudu jälle pahad sõnumid ZnglaSte tallituste  üle tulnud. Ewangeliuml - usulised Bagandalased olla Kapitänide Lugard ja WilllamS juhatusel Katholiigi usutnniStusest kodurahwa peale tunginud ja Katholiigi miSsioni maja maha põletanud. Katholiigi usutunnistusest Kuninga maja olla Kapita» Williams oma käega põlema pannud. Musta rahwaga sellest usutunnistusest ei olla Inglased koguni mitte kaubelda tahtnud ja pärida Kuningas  Mwanga «vennapoegi pandiks. Aruande lõpul on üteldud, et Katholiigi usutunnistus Ugandas häwitatud saab, kui Guropa poolt abi ei tule. ,Walged isad", f. o, Prantsusmaa Katholiigi mungad, keda Inglased Paastukuu  l9. (7.) paäwal wangt pannud oliwad, on nüüd lahti lastud. — Meil näitab, et õigem olekS, kui sõnumisaatjad  Protestantlaste ja KalholiiklaSke asemel Inglismaa  ja Prantsusmaa erakondadest Uganda kodurahwa keSkiS kirjutakstwad. Wist et ole usutunnistus, mi» seal tüli teeb, waid polikika, milleks kiriku lippust kmjast prmigitakse.  nagu seda paraku ka Europa'S paiguti tehakse, khristliku kiriku urääramata kahjuks, lltctlmlist lepitust mööda on Uganda Inglismaa wsimuskonna alla antud aga filmanähMwalt ei taha Prantslased seda sallida ja nende kawal aSjatallilaja Afrlka'S, Kardinal Lovigerie, keS ülepea rohtem Prantsusmaa riigimees on, kui Rooma kirikumees, on wist oma sSeawäge «vaimulikku» riides senna saatnud, Jttgtasiele lüli tegema. Kuida juba kirjutatud,  oodatakse Londonis kirjast Kapitänide Lugard ja Williams poolt selle aSja seletuseks, mi» aga senni «eel senna jõudnud ei olnud. — Kakskümmendkks ohwitsieri. keS Baker Pafcha ehk Kindral Gorbottl all MypwSest IdutteyoMi- sekse Sudon iSfe läkstwad, on Kairo sse lagast Mnvd ja sõnumil toonud, et pea kõik EgyptuS e sSeawägi sellest Äquatori maakounast ära läinud on; suuremal jägu olla JngM JhMfriW-fetts teenistuseHfe paÄanud. Sellel feltfit olla nüüd tuhat soldatid, kes seltsi Võimust Unyoro'S ja UgMda S ülevpPada Maw Põgenikkude zutu järel olla Kapitän Lugaid'! sõeawägi nii tugew, et temal ärawõitmist  karta ei ole. — ,MsS'e ZieiGG'' on Emin Pascha kirjast saanud, mis 36 lehenilge läidawad, Paastukuust Jõulukuuni 189! ulatawad ja neist lugemata ja Wemata raSkuSlest ia takistustest juiuStawad, mis tema rongi teekonnal eeS on olnud, iseäranis koidu poolest ja Sndan'ist kaaia tut»n«d meeSte ühe jäu umbtruuwuse poolest. Et Emm Pascha mdiSie sõnumite wasta elus ja Bukoba Sse, Victoria-Nyauza-iärwe randaS, jõudnud on, seda on nüüd täieSle tõeks tuuniStatud. — Kilimaudsharo juure» on sealise Saksa sõeaiväe ülemal, Kapitän von Bülow'il. Jaauikuu 10. (Lehekuu 29.) paäwal õnnetu kokkupõrkamine MeliiaStega olnud. Kapitän von Bülow, Lieruenaii! Wolfrum ja 26 Sudaneslast on langenud, palju teist haawaküd- KMmandfharo jaama on untecoh«viiserid  Wutzer ja Witisto«1 64 mehega kaitsema jäänud.  Dar-eS-Sal.iam ist on 186 meest appi saadetud. — Kongo. riigi st on Jaanikuu 18. (6.) paäwal Brüsselisse  sõnumid lniniid. mille järel seal Prinz Crov ja Lieuleuant Michcain 109 mehega suure hulga orja-jahjlafi põgenema peletanud ja umbes 306 orja nende käest peastn»d  on. —- Saufibarist Jaanikuu 21. (9.) paäwal Brüsselisse  tulnud sõnumile järel on Lakaga ümberkaudu tülid kahli läinud, mis sellest tulnud, et ülS Belgia rong hiljuti ieimn saadetud sai. Orja.Milaue M'Bwana Boneki olla sealist kod««rahwast Kongo»«,igi waSta «vihale tibu tanud. Kapitän Jouberl «rwata. et tema omalt psotelt nende peale tungima pi.M, — (Suue»Afttka'S on Jaanikuu 26. (8.) paäwal 126 kiwmelrit sellest raudteest sdirutzekS lahti lehtttd. mtS TranSwaat i (HollanolaSke lalnriig,) pealinna Pretoria ja D8ago tahe wahel ehitatud saad, PWa-Ütneristtk si. Homestead tS, Pennsylvania riikiS, on Heiaukn» 6 (Jaanikuu 21) pääwal kokkupõrkamine tõrluiate-r.nrdtee.tt õliSte ja Politsei.«neeStekmua wahel olnud. Paiga peate on 16 sumnt ja 11 rakkest haawaind  inimest maha jäänud LSunr stlnoristn st. Vrastlia Rto-Oraude riikiS keStab kodus oda edast. Pmtw Allegro linn ja kõik raud oli waSkapMijake käes keS Paz'i eeS seistwad, kuhu Kubcrnör  põgenenud oli. PeawaMsnS waalaS hoolimata pealt, üht tahinglt oodati Page lunreS Riogrande jse ääres. tuS Kindral Alvarez 6660 mehega kindlas laagreS 7066 mehe waStapamjote waStaS seisis. Telegrafi.teeniStuS oli seisma «äänud ja sõnumid oliwad selle läbi wähesed. Omalt maalt. CMmw'si. G õ e a w ä e»ko tz u s e täitmises "» seespidiste Made MiniSkerinltti poolest ringkirja läbi Mihklikuu 4 pääwast 1891 üht m »» t m i st nende kohta kes kn« prii taht j ad oma iõeawäe-kohust wäksa lkkniba joowiwab ja kestel selleks signS on. Tänine Mdstwad need, kestel oma koolikäign ehk iseäralise eksami läbi õigi«S priiiahtttku iöcawäe-keeniSkuse peale oli, omad nimed Sseawaekohnse-kohtokeS oma tunniStuse-kirjabe ettenäitamisega  üles, saiwad üleüldistest siSsekutsumise-kirjadest maha kuStntotud ja iseäralise priitahtjate-ktrjadesfe üleö pandud, Edaspidi piawad ainult need Sõeawäekohufe-kohtute poolest prittahtjake-kirjadesfe üle» pandud saama, keS wäbemast kakS kuud enne üleüldist stssekutsnmist oma õigust priitahlliku sseawäe-teeniStnse peale elle nädala wöiwad, üheS tunniSlusega, et nemad meel ühev kestmises koolis ehk suurkoolis käiwad ja et neil onn, õppimise lõpetamtseks  pitkendalud aega mrvis läheb. Aesaudmised ttma pilkendalud aea palumiseta jäawad Gseawäekohuse»kohtute poolest läbelevanemata. Kõik need. keS oma Sppimist õigusega vrttkadtliltt sZeawäe-teeiWtnse peale Wste oma Tl. elu aaStok lõpetanud on sa seda õigust tarwitada tahawad, piawab õigel aeol ennast teenistuseõie üleS wõtla laskma, kStge wähemast nii wara, et seda sekle rügementi Ülemate poolest. milleSte nemad astunud on. enne liislwõtmiK kohalilele Sõeawäckch«se-?»HMele teaw anda woib. StSsekutsumine  liisnwõkmisele algab ksikiS Turopa Wenemaal Talwekuu 1 pääwal. ainult Saaremaal Wituakuu 1. pääwal ja Kaukasuses ja Siberis Wimakuu 15. paäwal.  Seda pangu kõik need tähele, keste külge see puudub. — »Wö1ttsttse-Teadaawdja" kuulutab järgmist muu tmisi  postiga saate l n d kirj« d e kohta omale maale ja mõrrale maale, mis selle aaSta Jaanikuu 19. (HemMu t.) räämast makfawadi l) Gmidmus postkaartide reale marki pauna, saab maha jäätud Ts Postkaartide eest, mis ilma ühegi markita saadeMd on. maksetakse nende waSlamötmise-paitaS niisama palju, kui kinniste kirjade eest st«a psstmarkita. — 3) Wasluse-kaart Ühe WSewlt maal! tulnud postkaardi külge» maksetud wsStusega, ei msi Mitte ainult sellele maale saadetud saada, kust see saadetud ost, waid ka igale teisele maale, mtV üleilmlise p»Sti-ühenduse körwa abt»»