mitmed latad ringkonnad, ZeS murdus selle wasta seifiwad,  näiivad nÜÜd leppida tahtma. Kuida selle ettepaneku  üksikud määrud on, seda on saladuses peetud, künni see ühenduse-nõuukogust läbi käinud ja seal waSta wõetud on. »Kölni Zeituug" on seda aga ometigi kuulda saanud,  ülekohtusel teel, kuida »Riigi-Teadaandja" kirjutab. Esimese  lehe sõnumite ljärel saada uue plaani järel Wiinakuu  1. pääwast 1893 Wiinakuu 1. pääwani 1899 Saksamaa  alaline sõeawägi rahu aeal läbistikku 492,068 meest suur olema. JalawäeS piawad soldatid siis kaks aaStat rügementides teenima; unlerohwitseride-asemeid saada tarwitust  mööda asutatud. Selle plaani põhjustamiseks olla arutatud, et Saksamaa sõeawäe-politika seisukord ennast teiSte riikide waSta Saksamaa kahjuks muutnud olla. Prantsusmaa saada söea aeal 4,053,000 harjutatud sõeameest  kokku, Wsnemaa 4,556,000 meest. Saksamaa pidada sellepärast kõiki oma rahwuSlikku jõudu tarwitama. Ühekordne wäljandmineselle seaduse täitmiseks on 66,800,000 marka, sellest tulemaks majaptdamise-aaStaks 61,000,000 marka, teine.jägu hiljemine. AaStased uued kulud on esiteks 56.400.000, hiljemini 64,000,0 0 marka. Pahandus  , Kölni Zeitungi" waSta selle eune-aegse ja lubata ilmutamise pärast on snur. Arwatakse, et Keiser Wilhelm  Wittenbergi LutheruS'e-kiriku pühitsemise jnureS üht kõnet pidama ja selles ka oma mõtteid selle waidlemise kohta wälja rääkima saab, mida Professor Dr. von Harnack Ewangeliumi kirikus äratanud on. Preussi Maapääwa mõlemad tuad on Talwekuu  9. (Wiinakuu 23.) pääwaks. Saksa Riigipääw Talwekuu 22. (10.) pääwaks kokku kutsutud. -- DreS - deni Loomakaitse-selts on Seespidiste asjade MiniSteriumiSse üht kirja saatnud ja palunud, et WalitsuS  üht nõuu wõtaks, miS läbi seesugused loomade-piinamised  edaspidi ära keelatud saakfiwad, nagu ratsasõidud Wienst ja Berltnsi wahel oliwad. Rahwa laiades ringkondades  olla pahandus selle loomade-piinamise üle wäga suur. Ka Leipzig'i Loomakaitse-selts on üht terawat ringkirja  selle kohta wälja saatuud. AinuS Preussi pealik, keS selle ratsasõidu eest KeiSri käest auutähe saanud, on Lieutenant Heyl, 9. dragonite - rügementist Metz'is. Wähem näib tema seda aga kangelase-sõidu eest. kui oma targa tagafi-hoidmise eest saanud olema. Tee viimast jägu on Lieutenant Heyl Prinz Beopold'iga üheS sõitnud ja natuke enne eesmärki oma sõitu takistanud, mis läbi Prinz ette jõudis ja esimene eesmärgil oli. Hiljemini on Prinz Leopold teda homiku-lauale kutsunud, wäga lahke olnud ja temale KeiSri nimel Krooni-riltretähe 4. klassist anttud. Lieutenant Heyl on weel stge noor, altpoolt teine pealik rügementiS. Seesuguse tarkuse juures tõuseb tema wist pea kõrgemale. Kuktria-Angrumaott. SlawlaSte akfiao Austria-Ungrumaal,  nimelt aga Austrias, näiwad kitsamaks minema, sellest aeast saadik, kui Graf Taaffe ennast filmanähtawalt rohkem Sakslaste peale tuetama hakkas. Selsamal pääwal, kui Graf Taasse Saksa KeiSri käest Mustkotka-rittretähe ja Punakotka rittretähe suurristi korraga sai, on Krain i maaülem Baron Winkler ametist lahti laStud. Tema hoidis ennast wäga SlawlaSte poole ja ei ole Krain'iS ka mitte Üht Saksa-keelist kooli asutada lasta tahtnud. Lahkumise juureS on Baron Winkler küll Franz Zofefi-rittretähe suurristi meelehaiguse jahutamiseks saanud, kui palju see aga mõjub, seda teab tema muidugi ise jjkfi. Kiriklikkude kiustlemiSte pärast, mis Ungrumaa rahwast juba nii paliu vintsutanud, olla Ungrumaa MiniSteriumiS  nõuuks wõetud, nendanimetatud ci vi!- (kodanlikku) abielu seaduslikuks teha. kus paarid sunnitud  on, ennast esiteks kohtu poolest kokku anda lasta. KaS nemad ennast hiljemini kiriklikult tahawad laulatada laSla, see jääb stiS nende eneste asjaks. Saksamaal tehti seda Rooma-Katholtigi preestrite kannatamata meele pärast juba sel aeal, kui kiriklik tüli seal leekaS. Arwatakse, et Ungrumaa Maapääwa Pealttuba selle wasta olema saab. ÜheS saada Ungrumaal ka täieline ufuwabadus kuulutatud. Talwekuu 2. (Wiinakuu 21.) pääwal pidi Pest'tS nende Ungrumaa honved-wäemeeõte (maakaitse-wäe) mälestuse-sammaS  katte alt wõetud saama, kes aaStal 1848 AuStria waSta Ungrumaa lahtikiSkumisekS AuStria'st wõitlefiwad.  Pidudest pidiwad ka AuStria-Ungrumaa ühise sõeawäe eestseisjad osa wötma. Kõik üheskoos pidiwad auupärgafi selle mälestuse-samma peale maha panema, aga ka Kindral Henzi mäleõtuse-samma peale, kes aastal 1848 Pesti linna Ungarlaste wasta kaitses ja selle juureS langeS. See pidi täheks olema, et nüüd kõik endised tülid lepitatud on. Riigtpääwa torelejad on täis tulist wiha selle plaani üle, nende aealehed fiunawad kurjaste ja kutsuvad rahwakogufi kokku, selle wasta kära tegema. Nende arwateõ olla seesugune lcpituS Ungarlaste alandamine.  KöikiS haritud maailmas auuStawad sõeawäed ka oma waõtase truuwustja wahwust, Ungrumaa rahvuslased ei uät weel nii kaugele jõudnud olema. Erzherzog Karl Ludwigsil ja tema abikaasal, Erzherzogipraua Marta Therefia'l, on suurem äpardus olnud. Nende hobused on lohkuma läinud ja tõlla maantee-kraawisse kiskunud. Erzherzog ou üle-kaele kraawi kukkunud ja seal tüki aega uimaselt maha jäänud; Erzherzogipraua ü?S jalg on tõlla ratta alla sattunud ja on raskemast mutjutud. Tema oli weel kolmandemal pääwal woodiS ja Erzherzog kaebas peawalu üle. Kutsar on raSke haawa pähe saanud. Metropolit Lembratowicz on Zda-Galizia kogudustele üht karjatsekirja talurahwa wäljarändamiste waSta Wenemaale saatnud. AuStria pealikud plaaniwad tulemaks suwekS üht ratsasõttu Rooma'sfe. Ratsaväe - Kindral Varon EdelSheim-Gyulai, üks kuuluS ratsameeS sõdadest aastatel 1859 ja 1866, on ühe aealehe kaastöölisele kinnitanud, tema ei pidada seesugustest rattasõitudest ühtigi, sest võidusõitmine  poolsurnud hobustega olla meeletu. Üht terwet fchwadroni olekS pidatud Wiensist ja Berlin'ist ära sõita lastama, fiis vast oleks näha saadud, kus paremad ratsasõitjad  ja hobused on. Kholera lagunes Ungrumaal laiemale, oli aga Pest'iS kahanemas. Wiinakuu 3. pääwa õhtast kell 6 järgmise pääwa õhtani kell 6 oliwad seal 23 inimest kholeraSse haigeks jäänud, 10 ära surnud ja 20 terwekS saanud. AuSstg'i kiwimurru magasist on 50 dynamiti-padronit ära warastatud.. ZSefgia'st. Wabameeliste erakondade poolest nöuutud üleüldiselhealeandmise-õigusel walimiste juures, ei olla palju lootust täitmise peale; Ministerpräfident  on seda ühekS ,hirmuks nimetanud. Seda sõna on Katholiiklased Belgia's rõõmuga kuulnud, suuri nõuukogust pidanud ja tahawad kõigist wõimust üleüldise healeandmife-õiguse wasta wõidelda. Healeandmife-õtgust  piawad nende püüdmist mööda ainult perekonna-isad  saama, keS wähemast 25 aaStat manad ja wähemast kaks aaStat selleS koguduses elanud on, kus walitakse. Ka wabameelised erakonnad tahawad 25 aastase  wanudusega, kahe-aastase elupaigaga kohalises koguduseS  ja sellega leppida, et need healeandmise-õigust ei saa, kelle elu kõlwatu on; põhjusmõttes pidada lee õigus aga üleüldiseks määratud saama. Kuida näitab, saamad tasasemad erakonnad mölemilt poolelt ennast ühendama ja üht keskmist teed leidma, mis healeandmise-õigust mitte just igaühe kätte ei anna. See olekS seal ka tõe poolest kardetaw, sest Belgia's on wäga palju Sozialdemokratlast ja teist ülimadalast, keS kõiki seaduslikku elukorda lõhkuda himuStawad. Teiselt poolelt ei oleks aga ka foowida, et suurem wõimus seal jälle fitkete Katholnklastc kätte langeb.  Need on seal wäga wägiwaltselt walitsenud ja sellega igatsust ttliwabaduse ja kõiksuguste muutmiste järel suureks kaswatanud. Kholera oli Belgia's uueste lahti läinud. Wiinakuu 13. (1.) pääwal suriwad BrüSsel'is 4 inimest kholerasse, 2 saiwad terwekS Wäga äge ei ole see tõbi seal olnud ega näi ko niiüd olema.  Äeifijad,  kes Kongo aurulaewa peal Kongo riigist tagafi tuliwad, on rääkinud, et sealised asjad wäga rasked  on. Arablased on kangest kihisemaS ja walmiStawad ennast suureks wõitlemisekS ette, Europlasi wälja ajada. Kongo-riigist on 1000 meest saadetud, Hodister'i surma kätte tasuma. Teda on Arablased maha lasknud, kui tema wõimatumalt nende kätte sattunud oli. Ka Hodifter'i  kaasalascd on surmatud ja sealisest kodurahwast ära söödud. Nemad on enne omal käigul hirmsat nälga kannatanud ja kaebatakse, et Hodister wäga wali ja moona kohta wäga hooletu olnud olla. Daammaatt Seespidiste asjade Minister pani Wiinakuu  25. (15.) pääwal Folkethingile plaani ühe raudtee ehitamiseks ette, milleks tema 30 milliöni krooni päris, selle keskiS 16 millioni Kopenhageni kesk-wakshalli ehitatamiseks  ja ühe maa-aluse ühendamise ehitamiseks Kopenhagenis.  Selleks piab tarwilist raha 3'/, künni 4 protsenti  peale laenatud saama. Rootsi-Norramaalt. Sseawäe uueks korraldamiseks, kuida seda ette pandud, on aastas 6,700,000 krooni rohkem karmis, kui täntne. Seda raha tahetakse ettepanekut  mööda mõisade ja teiSte kruntide kõrgendatud maksudest ja stempel-maksudeft kokku saada. Inglismaalt. Räägitakse, et uuS Parlament Näärikuu  13. (2.) pääwaks kokku kutsutud saada.  Sõeakohus  PortSmauth is on kaks soldatit mässamise pärast 12 kuuks wangttööle ja wäljaheitmisele sõeawäe keskist mõistnud. Kriminal-kohtus Oid Baily'S sai Wiinakuu 21. (9.) pääwal protsess mõne aea eest kinni wõetud NeilN waSta peetud, kes kaebtuse all seifis, et tema wiimasel aastal Londoni Lambeth-alewis neli naesterahwaft  ära kihwtitanud olla. Tema sai süüdlaseks ja surma-nuhlluse alla mõistetud. Preili Kate Marsd  e n, kes Siberis pidali-lööbiste eest hoolt kandmas käis, on Inglismaa Haigete hoolekandjate-seltfi hõbe-medalje saanud, mida Prinz Christiaui abikaasa Wiinakuu 21. (9.) pääwal tema kätte andis. Simlast telegraferiti Wiinakuu 22. (10.) pääwal, et 33.00 g magasin-püSst ja 326 millioni padrouit Indiasse jõudnud on ja kõik Inglismaa sõeawägi Pendschabis ja Beludschistanis pea neid uufi tuleriistu kätte saab. Ka suur hulk takkalaaditawaid  snurtükkisi on senna jõudnud. Wäkiste asjade Riigisekretär (Minister), Lord Roseberry wöttiS Wiinakuu 20. (8.) pääwal ühe Inglis Orjusehawituse-feltfi saatekonna  wasta, keS paluma tulnud oli, et WalitsuS Ugandatt  oma kaitfuse alla mõlaks ja Mombasa-raudtee ehitamise-kolude  intresside eest hea seisaks. Lord Rcsieberry kinnitas. WalitfuS ei olla mitte osawõtmata nende küsimiste  kohta; tema pidada Uganda't Keskafrika wõtmeks ja üheks pinnaks, mis kubaajamise-paigaks wäga sünnis on. Tema arwata, et Walitsus, kui kord kätt adra külge pistnud, seda sealt ka mitte enam tagafi tsmmama ei saa. Sellega ei tahta tema küll Walitsust ühegi ettemääratud politika külge köita, olla aga julge selle peale, et saalekonna  poolest ette pandud suur asi üht kõrget tähelepanemist  leidma piab. Sansibar'ist telegraferiti Wiinakuu  21. (9.) pääwal, et aurulaew mille peal kolm aurulaewa teenistuseks Nyassa-järwel on, Lindi juures kinni jooksnud ja suureS hädas oli. Inglismaa Kanali-laewustik minna sõbrustuse-wSeruskäiguks Lissabon'!  lahele, täheks, et tillid Inglismaa ja Portugali wahel asumaade pärast Lõune-Aftika'S lspupäriselt lepitatud  on. Prantsusmaal!. Wiinakuu 22. (10.) pääwal sai Ztalia Saadik Präsident Carnot' jutule wõetud ja tõi kirja Italta Kuninga poolt, .tänuga Prantsusmaa sõealaewade  osavõtmise eest Genua'S peetud Columbus'epidudest.  MiniSterprästdent Loubet' lepituse-otsusest hoolimata, keStastwad tööl i S t e., tül i d Carmaur sütekaewandusteS ikka edafi. Loubet oli otsuseks teinud: 1) Paloignac (keda töölised oma keskist Carmaur' Vügermeistriks  walinud ja keda sütetaewanduste-walitsuS selle peale tööst lahti laSkis) saab jälle tööliste sekka üleS wõetud, niikauaks aga kõigist tööst vabastatud, kui tema Bürgermeister (Maire) ou; 2) sütekaewanduste-walitsus wotab kõik lahtilastud töölised jälle tööle, peale nende, kes kohtu poolest nuhtluse alla mõistetud on; 3) Direktor Humblot jääb ametisse. Wist olekflwad töölised leppinud, aga nende wolimehed, Clemenceau, Pelletan ja Millerand on neile kirjutanud ja kinnitanud, et see otsuS mitte ühte nende pärimistest ei täita. Kõige rohkem pahandavad nemad ennast selle üle, et need enam ei pia tööle wõetud saama, kes kohtu poolest nuhtluse alla mõistetud on. Juba enne oli Ministeroräfident Loubet töölistest walitud Bürgermeisteri ja tööliste wolimehed oma jutule wõtnud ja seda lepitust läbi rääkinud, aga need wolimehed on Anarchistlased ja ei taha lepitust korda minna lasta, sest rahu ei kosuta ega küpseta nende nisu. Prantsusmaa Taga-ZndiaKubernörLanessan onsõnumit saatnud, et asjad seal head olla. Tonking'isfe ei olka rööwijaid Khiinlast tunginud. —> Wõitude üle Dahomey'S on Parisis suur rõõm ja Ministrid loodawad, et nemad pea Parlamentile Dahomey pealinna, Abomey, sissevõtmist kuul»lak>a wölwad, mis muidugi nende istete peal kinnitaks. Kui Prantslased seal juba enne üheS suuremas  kokkupõrkamises PogucSsa juures 10,000 Dahomeylase  üle wöitu saanud, kellest peale 2000 langenud olla. fiis läks Oberst Dodds Wiinakuu 13., 14. ja 15. (1.. 2. ja 3.) pääwal edast, wõtlis waenlase kindlad laagrid  ja tungis Dahomeylaõte püha linna, Kana, poole edast, mis ainult 12 kilometrit Abomey'st eemal on, kus Kuningas Behanzin elab ja kuS ka tema gardiwägi seisab. Dahomeylaled on nii suure rutuga põgenenud, et hulga moona ja sõea-tarwitusi maha jätsiwad. Prantslaste  pool olla nende kolme pääwa sees 10 meest langenud, nende keskis üks pealik; haavatud olla 85 meest, nende keSkis 6 pealikut. Hiljemini on Oberst Dodds ootamata takistust ja Kuningas Behanzin'i kindlat laagrit üheS paikas eeS leidnud, mille peale tungida pea wõimata olla, tahtis aga edafi minna, nii pea kui uut moona saab. Kodumaal arutatakse, mis Dahomey'ga teha, kui Abomey sisse wõetud on. Ühe nöuu järel piab pealinn maha põletatud ja kõik maa Prantsusmaa ,kaltsust alla wõetud  saama. Teiselt poolelt arwatakse, sõeawägi jäägu mõneks aeakS senna ja fiis saagu maa tükkides PrantsuSsõbraliSte  peameeste kätte jägatud, Portonowo Kuninga Tofa ülewalitsuse all. Kentsakas on, kui ka mitte ootamata,  et Prantslased oma sealiseid wõitust, nimelt oma „wsitu Poguessa juured, jälle torkamiStekõ Saksamaa waSta tarwitawad. Saksa kaupmehed olla Kuningas Behanzin'i!e sõeariiStu ja teifi söeatarwitufi müünud ja Sakslased olla temale pealikuid harjutanud. Prantslased kujustawad seda oma wõitu Dahomey's otse wõiduks Saksamaa üle, mis nende , kergitada. Seal puududa ainult weel, et nemad Behanzini söeamehi tahmaga  mustendatud Sakslasteks tunnistama hakkawad. Togo'st, mis Saksamaa wõimuse all seisab, ei olla sõeariiStu  ega leifi söeatarwitufi Dahomey'sse weetud, seda on juba aastal 1890 ära keelatud ja selle peale künni 100,000 marka trahwi määratud. Weidah's, mis üks sadam selle maa Kuninga walilsuse all on, on ka üks Saksa kaubmaja, sealt wöida seda tehtud olla, aga seal seda keelata ei ole Saksamaal wsimust olnud. Seal on aga ka kakS Prantslaste kaubamaja ja nendest teatakse, et nemad Kuningas Behanzinile sseariiStu ja teifi söeatarwitufi  müünud ou. üht neist on tema kord 40 waati püssirohtu juure andma sundinud, sest esimesed ei olla täis olnud. London'iS on Prantsusmaa Anarchistlane FrancoiS kinni wõetud, kelle peal raske kahtlus seisab, et tema Very trahteri lõhkumisest dynamitiga osa wõtnud.