Tallinna Sõber M 13 ReMrMümneS Ta ll ist na K. 3l. ftllstwal ID2. Lieü!di«e «rilkht Eesti rah»alt «esi j« lMiades. Tuleb Mkord nadalis walja. Maksab Takltnna, eindfor,'i pärijale trSkimoso,.',, »F«ra« . t....... S rublas 40 Poot-iiastae .... >. / l rubla 40 stop N - ' podlHo saapemb: ! i aaStaS ......... 3 rubla ppol-aaSlõ, l rubla 70 kop. - ,At«uryt»ted maktuwad tga reu ehü lettz/Kme xeattz s ttop. Tpaimifev wS»rqs,> ,? »»»., i - «k>U»s»r»'t pSrtjate trSvma,,». - ,t« : ». Heeta«„, --- Haplalu»: ch. KaaSerg. -- riyaka» : Z. AäilixrU poodi, - Ailjandi» ! c>. J raamatupood. - Aarwa. M. Praua »i,tr-,e - Mutka»: M. Kudalst. Auretuure» z ss Muut; luida gtdrauiii tuulutatsl. Wastäjo redaktor W. F. Eichhor n. «atti/ki», kirj-d «twa» vatti,» rväMschpare v,»MvrZ».Nop7» Megjster i Uus'jahiseckd,Ä UÜMised fShuMid Mailmast. maalt. Nisu-sahu wSZjawcda  nmie.. Passide asjust. TaMsvazP-wäemehed., Kinkuõpctaja .'A. Hörschelmann. „Waiguse" toi. metaja. Wirn. Staatsrash. Tschäikowski. Paberraha, HSbe-rublade za peenraha. Walc-rahad. ' Wene-l«le t«6«srd. GeSsi Entjk sõnaraamat. Niriameeste SrUjisl". . Battiskist: -Nmad LaematSiMid - Tarwg - Pürnujt. Wj-janl,ssl. - Äsw.vijl. v. GierS. Lepra. Nuhtlus. vcga,Saamid Mgtst rii,pst. - Juln leht: Palju parem>idu. Uus jahiseadus. »Wälitsuse kuulutab omaS numMMüpsg. kuu 28. pääwost Kõigekõrgemalt selle aaSta SümulqkuuH. pääwat kinnitatH uut jahjseahust. Ot ka, me>e lugejate keskis wist mitmed püssimehed >'», sellepärast paneme leda seadust neüde Me. nsiüd. KõMjörgkiualt kiunitatpd stg ametufM stsn^üleS. oMS .kutsutud HseäralMS kooSolekus ja omaõ. scsielisrS' MuS on pärast Kroonu maadt- Ministri etsepaneku^ kohtas Ass '..aqhud z !. ZghifMpsie-ps<M»' . Ksightdrgemaks Mustamiseks KeiSri Maisstäts ettAH Mostukun 4. paäwast IM2 jnakSmä panna, Wllutöä-uMn?i (Swõd. Sak. Ram XII, jägu l8Ä»s artillite 10Z>, 406, alMlr .ja artiklite l 97. ll»8—1 lti, 119—126 jä 129—139 esimese poole asemele. - / U. 4' Nphtluse seqdnse Mgsjanne järgulisel u?'/' - Art/ 9431 HKalsa- jä meisaniflhid ja ureMpdudehosdjad/keste  ülejõeks tehtud, .et wale-^lespndeid ette pälruud on, laPgen?ad, pease arst,943 eel käinud Määpatud nuhtluste, ametist qrahellwiie asta >a kautawad õiguse iialgi hiM/stht' Hmetjjt. tallitada M. RnMufe-seqdufe kohalise jgutüM täieldamisefs (ivaljaanne lS85) määrata: sthe metshärja eest lgngewad süüdlased 566 rubsa trahwimaksu astä,sga surmatud methhärja» een/st , i '' IV. Metsa ustawi art. 57 ja 146 (maljaanne 1885) muutmiseks määrata: f)/ ZPmarppWse sahjpidämise eest wõera maa peät langemad süstdlgsed tcahMi?maksu alla 5 rublast Mini 25 rnblänj. stSee Võih. 50 rublani kõrgendatud..faaha jahi eest parkides aidähe MM nillhPati: s mitte Mssttamäkä/üheudÜses  iMrüsliste mäabegg/ei seisg, ehk heinamaate ja vMude peal enne /teude Mrlstqpllst. 2) HuM' ! gll nimetatud trahwst wõera maa peqtt/'H 3) Zahl ilma ettekirjutatud MMtunnistuietp, iinnüpefahe lubstta häwitami»/ ehk .munade- jä poegade wäljawõtmine'.MädeA, saab 5 kuuni 25 rublqgg trghwllud , Merhste jahi-tunnistustega/ jaht //millel käitjeaeg  on, jaht keelatud .riistadega,/Mh../ j'll> rublaga trahwltud. SMIaM, MreS leitud MrWstd saawad ära wõetud. / Dh.illWnishlsej^mftte-Hilenstllu-. yiise eest jaii aeal/, neyde stpärjäijse.yeale,' keS.Wseahusä täitmise üle Diqjväd,, Z rubla trahwiraha alla heidetud. 6) Wdrä' ja hirwe-tehmäde surmämise eest langemad süüdtased.so rubla trahwirqha alla/ ühe emase metskitse (Reh) ehk kõige nende kolme looma-töugude/ wastkatil «st. rubla trahwiraha alla. 7) . MeMndYde /  wedamise  ja müijmisst eest keel^MMwad sDidlajed trahwitud: iga lellÄ»'/.Pödr'g/ArAe/Zsa/ MtMtse/(Oeh) eest, niisamati iga Mukitse /ja WikA Dst/2tz rublaga, iga .'teise, >y etSlinau,/ ruhjgga/s^Bj.,Ksis'//j>unjkt^.4 kuuni 7 sees üiestttejud/jrähPrd// wöiwad/ MiSfe juures fqhMrdMS zpandud faadg // 9) /J,a h i pealt l e.i stn/d /HDäh,'stHe '/.Mlsa-, ,M etSli n n u k 'oilyetstme ssjn/EeSillleste Mug pruM jStel kd ' ' ' tüki piiretes, metsteest k õ rwal, püssiga ehk ühegi teise riistaga metslindude MvmisekS lktstkse. 10) Need punkt I kuuni 9 seeS Määratud trähwimaklirb, niisamati 'kä°'ärawöetud inetSlindude ja süüdtästt juures leitud jahiriistäde  müümisest iäädud iaha, saamad SrespidiSle aSiade MMstniumi iseäraliste summade juure luetud. ühe kapitali  kogumiseks jahiseaduse täitmise ülewaatamise kugewa- MäkS te.leütisefs V. Ruvrlnse-feadltfe art. SIS (Väljaanne maha kuStulada. ' Majestä t Keiser on sedg NilkSraldi heakSarVamist  Küünlakuu 3. pääwal 4892 Kõigekõrgem asi kinnitanud  ja täita käskinud. Jahiseadus. (Köunlakuu 3. jpaawal Kõigekõrgemast kinnitatud) l. 3a hi, vi dam i f e ü l^e. l) 3ahi-pidamife kohta kolkides kubermangudes, mis üleSld-fe eubeMangu-korra järel wälitkewd fackiyad,' Liiwimaal,  EeStimaal, Doni Kasakate waidkondäS ja Kaukasus'eS  jNaksawad järgmised keadmised 2) Mj?d räägilawad' seabmlsed Aa?sa»äad igasuguse jahi Ma ! püssiga, kotttega (uttadega agijalkga) j. m e. 3) Kellegi! ei ole luba jahti pidada, ilma tema uime peale kiriulatnd jahi-tunuiStuse'a, mIS koballle kohku poolest antud lasib. - (Ühe''iseäralise järelpärimise peale on seletatud, et ka Mõlsuikud ja teised maaperemehed omn enese vina piireteS iluia jahi-tunniStuseta jahti pidada ei wsi. ,T. T. « t.) 4) Need määtamised jahr-pidavttse üte jahi tunnistuse peale, ei mõju mitte- Archangelski. Wologda. Olonezi. Permi, Wjacka ja Kosiroma kubermangude. Kasani kubermangu  WosimodemianSti. Ticheböksarski ja Zarewoko. kökschdiSkr kreiside, Nishni-Nowgorodt kubermangu Makarjelöi  ja Semenowkki-eiside, Nowgorodl kubermangu Ehoimi kreksi'/oW! ' 5) Mhi-tNäniStuseß. Seespidise asjade Ministri voolest antud tujul, saamad ja KreiS- (Ringkon  iä-) ülemate poolest antud/ NiiheolSte pälwe peale kirjakkknlt.  kui kä suusõnäga. AnimeStele/ keS meel Mitte j 7 aaStat wanäd ei ole ei saa jahi-tuttuiStuff mitte tMli. kui maüeMate, lvöörmüWite ehk kurälorite pälwe peale autud. S)/Mi-4M»iSW'«i aUta mitte: ». inimestele, keS Politsei ülewaatamise alk seisawad, d. feesiiguskele. kes sststde pärast jahiseaduse maSta. wõera metsa ristumise ehk VõZAMise pärast trahwi alla mõistetud on. kuuni nende peäle möisketüd kohtuotfuS täidetud saaUud. 7) lahi-tuUuiStuõ maksab läbi kõige selle aasta, mille kohta see autud on. tgaS vaikaS, mis jahl-seaduse all seisab. 8) 3ga jahitunnistuse eest on 3 rubla maksa. Jahi. tunnistuse Mjaandmise juures ei saa teisi makfufl sek ka stempel-maksu) mitte maksetud. Täh en d u tz: See selleS art. täheldatud makS soad SeeSpidtSte asjade MlniStersumlistärallSke summade jmfte lUetüd. ühe' kaoitatl/kostumisekS jatziseadufe tättmisf MeMatäÄifekS. K) Ilma h,alfuta säawäd jähi luNniskusi; ») MetsarMMk  ametnikUb ja Kronu meksa-w.chktond, niisamati ka Metshwahid ja mMlnbude-tzoidiad peremeeste juures. keS etkekirsütätud wiisil omalS ametites kinnttakud oU ja d) jahi-meestekond, oma tteulStuse-Kert. Mehe kohatise ettevänemife peale. A äh end U S: ZD iueeStelonUakS saamad arwatuv: - pikõrid, koerapmstd, jäägred ja ürtäde-Ülewäatäjäd. 10) Kroonmnaade Miuistrt hooleks saab antud, ilma maksuta jahj.luda anda: a) igal a>al suurte jahi-loomade (peale metshärgadej ja lindude peate jahti pidada, niisamati  ka lmnuvesasi wälja wõkka ka M'ne korkata, kui seda teaduslikkudeks tarmiluStekS tehakse ja d) mitmesuguseid  melstinuu-lõiigusi nende asutamiseks teidtcS paikades ja loõma-parklde tarwitufekS püüda. OtS seesugune luba maksab kahi.tunnistuse asemel. Inimesed, kellele seenigune tuba autud on, saawad ilma maksuta jahile Kroonu maade peal sa Kroonu metsades laStnd. mis mitte wäl.a renditud ei ote (peale nende Krovnu-maade ja Kroonu- Mellade, jmis Kõigekõrgemateks jahtideks määratud on) nnsamatl ka reiSte maade peale, üleüldisel pöhiusel. (Zääb pooleli.) Üleüldised sõnumid maailmast. Balttse' is Paastukuu Lk . pääwal. Saksa Maalt. Keiser Mhelm on PäaSlukim 26. (14.) paawat HuberiuSstockW VerliuMse tagasi tusnud ,a öhtal KeiSrlprauagg ffuflria Saadiku pidust osa wötnud. Keiser ostq omas puhtamchS AubettuSsiockß lerivise poolest kvspnud näidata rSSmust Mlsa UuS Minister, ppäsidenk Ori Euleuberg on MeM Daqoääwal amet. lutt kuuluianud. et üuS rahwakoalZd>feadlls sel korral valin waSkaoanemift pärast tagist Võetud laab. üllhoidlaSte  ja KeskpaitlaSse poolest sqi see ssnum hirmita-nisega ja teiste pahanduse nallamistega wasta wöetnd Habalased  plaksutasiwad käsi. Juba räägitakse, et Maapaäw lahutatud ja uued walimised wälja kirjutatud saada. Äalitsuse  poolest antakse Keskpo/loSiele nõuu, mitte esimesele wihaiujuke järel anda ja ka Waliisuse ieiSte eltepanekute wasta panna. Uus Mi uSterprästdent Graf Euleuburg ja uus KoolideminiSter Dr. BoSie olla mõlemad kiriklikust  meelduM ja Mest olla loota, et ka Kejkpaiklased nendega edaSpidi lepüvad. Paapski ligikondaö oldäkse KeskpqiklaSke nüüdse juhatusega wäga wähe rahul ja kahMselakse. et WindthoM kindel käsi puudub, keS Zesuiilide  tagasikutsumise Pärimisest mitte taganenud ei otekS, lÜhjaS lootuses, et selle läbi uuS rahwakoolide-seaduS, Mis KatholiiktaStele nii kasulik olla. kergemiui läbi Maapääwa  wõtks talutasud saada. KeskpattlaSte köikuw meel olla selle erakonna endist lugemust palju nõdreudaaud ja saada seda ehk koguni lohkuma. Ewangrliuuii-usuljSkel wöib itta aSja olla, ennast selle seäMe kangemtse üle rõõmustada, sest mida sitked Nooma katholiiklased, nimelt aga lesuiilid. nii suure himuga waSta wötta tahtstwad, see ei wõinud neile wist mitte kasulik olla. Keiser Wilhelm  olla laiade ringkondade wastapanemist uue rähma, toolide.seadnje wasta nähes Graf Zedlih le, nüüd taganenud  Koolideministrile. ükeluud: »üht kenal salatit olete Teie minule teinud./ Graf Zedlih, keS oma küpsemata plaani eest enne aegu kõrge auutähe sai. on siiski suure anuga omast Wetist lahti laSknd Temale jääb tema Ministri-nimt ja Keiser on temale ka üht teist Mmistriaset  pakkunud; mW on aga esimene katse tema himu selle peale mõneks aeakS jahukanud. Mõned teised Ministrid  on ennast ka ametist lahti palunud. Ketser ei ole aga Nende palwet esitekS meel kuulda wstnud. Wmwteriumikäärimist  ei ärVala Mel mitte lõppenud olema >a seda ei peeta koguni mitte heakS. et nüüd Saksa Niigiranzleriamel  ja Preuõst MiniSlerpristdenti-amet üksteisest lahu. takud on. Rmelt kuuldakse leste kohta palju kahttuft NSrfi Bismark i ligiköndadefi. keS seda lahutamist ta kord