tatud käsitöödes awaldama. See on üks hirmus paha omadus, kui keegi usub ennasi cdewa ehtimise käbi teiste ees läikida wõiwad.  Iseäranis wäga tarwiS on et maja tütred kõik tallituse tuimemad, ja suuremalt  jaolt ise ära tcewad. Õmbluse masinad, mis üheski majas ei tohiks puududa, lühendawad wäga palju naestcrahwa  näputööd ja oleks seega wäga soowida, et tütarlapsed oma ehte asjad ja riided ise ära teeksiwad ehkscda tööd wähemalt kaunisti mõistaksiwad. See saaks neile hiljem mitmesuguste elu wörreldustes kõige paremaks  teenistuse hallikaks. Selle jaoks on praegusel ajal küllalt õpikohtasid ja kirjalika  juhatusi, mille järele riidid walmistada wõib. Ma loodan, kes omale kõik tööd ise ära teeb, saab ilmaasjata lapsemängu aega kõige enne maha jätma ja rätsepa töö rehnungid oleks ka palju wäiksemad. Kõige suurem kasu selles oleks meel see, et käsitööd  tehes, nimelt kangast kududes, keha palju tugcwamaks ja kindlamaks kaSwob. Äõuiu ja sündimisepäewa kingitustes ei ivõi ma neile mitte kogunisti kehwa wiisilist  moodu soowida, aga see peaks ikka oma töö olema ja sel ajal tehtud, kuS mitte igapäcwase elu tallituse ajast palju ära ci saaks raisatud, sest „aeg on raha", keda mängimiseks ära ci wõi raisata. Mis ma aga koduse tallituscs kõige rohkem silmas  soowin pidada, ei ole mitte üksi mõistlik kokku hoidmine waid ka see, et tütarlaps mõistaks iseenesele ja teistele kodu meelepäraliseks ja elu kõlbuliseks teha, et iga nacstcrahwas ennast kodus kõige rõõmsama tunneks olewad, kõige armsamalt sinna ikka jälle tagasi pööraks, et tema kodus mitte igawust ci tunne, waid palju enam seal kõige armsama ja kenama tundide  püüle mõtleb. Ärgu arwaku emad, et ma neile soowin tütreid kodus kinni hoida, ei mitte, waid palju enam seda, et nendele laiem teaduse ringkond antakse. Rohkem haritud rahwal on juba mitmed naesterahwa  seltsid, kes nimelt selles otstarbeks koos käiwad, et õpetliku kõnede läbi naesterahwaliku  elu-järge parandada. Ikka ja alati seda mceletulctades, et see naesterahwalik  püha kohus on, kodu oma mehele ehk perekonnale nii armsaks ja lõbusaks teha, et säal mitte üksi maailma elu -võitlustest wälja ei puhata, waid päälegi selles ennast kõige elu wõitlustele ette «valmistatakse ja selles uut elujõudu ja -vaimustust kogutakse. (Järg tuled) wäga haä ja kasulik on, waid enamisti toas peab olema, kus õhk mitte ammugi nii puhas ja kosutaw ei ole. Ka Juliuse- paranemine läks õige pitkamisi,  oga ta sai siiski wiimaks tcrweks ja hakkas pitkamisi, hääletusesse jäänud maja asju jälle korrale kohendama. Wahest käis ta ka törtsus, aga nnimane hoop näitas  temal ka suurema himu säält ära ajanud  olema. Helene oli sest saati aga hoopis ümber muudetud: ta jättis oma perenaise kohused hoopis maha ja ci hoolinud maja-talitustest  enam sugugi. Julius, kcS nüüd ära nägi, et scdawiisi langemine wägisi kaela kippus, hakkaS ise majatalituses rohkem hoolt kandma, mis aga tema käes mitte sugugi minna ei tahtnud. Ta nägi ära, et Helene südame pääl midagi iseäralikku pakiiamas oli, millest ta aga mitte aru ei saanud. Nii tuim ja tusane, nii kalk ja tige oli ta nüüd alati tema wastu, et hirmu pääle ajas. Ei jõudnud Juliuse ähwardused ja söimamiscd teda enam kohutada,  ei ka tema meeletused ja palumised teda lahkemaks muuta. Missugune hirmus tuli Helene südames aga nüüd tema waStu leekimaS oli, seda ei wõinud see wilcts inimene ometi sugugi aimata. See hirmus südame piin ja meelte antus Mõjus aga ka ühe õrna ja nõrga närwidega  inimese termile pääle kahjulikult. Helene,  kes juba nii hirmus palju piina ja walu kannatanud oli, kelle südant ja hinge nii mitu hirmust asja rõhusiwad, hakkas nüüd mitmes asjas meelenõrkuse kombid awaldama ja mis juba ennegi tema juures kardetud oli, see läks nüüd sell talmel tõeks. Ei aitanud sääl enam arsti abi ega tarkus; Helene jäi nõdrameelseks, ehk ta küll wecl koguni mõistust ei kaotanud. Muidu jäi tema termis aga kindlaks ja et nõdrameele tuimus tema hinge walu pimestas, hakkas ta koguni uuesti kosuma ja oli mõne kuuga niisama priske tugew ja ilus naestcrahwas, nagu neiu põlwcski. Ka nähti temas tööhimu uuesti tõuSnud olcmat ja ta toimetas mõnes asjas koguni ülemeelse kärmusega. KeS seda ilusat, prisket  ja usinat naisterühmast eemalt waatas, ei wöinud sugugi mõtelda, et temal mõistust  puudu oli. KeS aga temaga lähemalt juttu hakkas ajama see tundis aga kohe ära, et temalt see kõige õrnam mõistuse idu kadunud oli. Tema enne nii elawad, silmad särasiwad mähe tuimalt ja uulte ümber lchwiS weidi rumal naeratamine. Mõni kord tuli tal tuju pääle ja siis oli ta sagedasti mitu tundi üksi ja rääkis arusaamata sõnu, Wahel rääkis ta walju häälega mõrtsukatest ja tapjatest ja ähwardas  kättetasumist. Julius rõõmustas aga, et Helene termis jälle niisugune oli, et ta tööd mais teha ja maja talitada. Et ta mõistusest kerge, see ei puutunud ju temasse, sest kas temal nüüd üks masin, wõi üks armas inimene majas toimetamas oli, see tähendas Jnliusele üsna üks puhas. HLõpp tuleb,) Isamaalt. Kuresaareft. 15.—20. Augustil saab Moskwas Keiser Alexandri 11. mälestussammas awatud. Kõige kõrgema  käsu pääle saab sääl juures ka Saarema landmarschal van Ekesparre olema. Pääle selle lühemad  sinna weel Liiwimaalt. Liiivimaa landmarschal,  Riia linnapää ja kaks -vallatalitajat.  M- Kõrberist kirjutatud raamatu „Saarcmaa enne ja nüüd lk," on juba scllcks walitud kommissoni poolt läbi -vaadatud  ja nende päewade sees tsensuri kätte läbi waatamiseks saadetud. Linna waestemaja eestseisus on linna wolimeeste koosolekule palwe sisse andnud  kohalistes kohtades hoolitseda, et vr. M c -) w a l d, kes -vaestemaja elanikkudele juba kaua aega ilmamaksuta arstlikku abi on näitnud, waestemaja ametlikuks arstiks tähendataks kroonu ametniku õigustega. Koosolek on ka otsustanud, selle palwe täitmist  kõrgemates kohtades paluda. Kuda räägitakse, tabta Kuresaare „palwcliscd" siia Baptisti kogudust asutada. Palwe kiri olla juba ministrile sisse saadetud.  Nii kaugele on siis meie palweliste hirmus tuhin juba läinud. Kas ei oleks weel ehk mitte wõimalik, ülemal nimetatud etteivötet kõrwale saata. Kuresaare linna walitsus palus omal ajal ülemalt poolt, et see wõlg, mis linnal kroonule Loode silla ehitamise eest weel mõlgu on, maha kustutataks. See palwe on aga tähele panemata jäätud. 6. Julil on wolimeeste  koosolek otsustanud, seda wölga, mis 4—6000 rbl. suur on, linna kassast wälja maksta. Nagu teada, käis Jurjewi ooperi mängijate selts Kuresaares direktor Heu« seri juhatusel etendusi andmas. Osawotmine  nendest etendustest on aga sel korral -väga-väikene olnud, nii et direktor Heuser oma mängijatega suure kahjuga Kuresaareft tagasi sõitis. Õllepoodide rohkus Kuresaares on imestamise wäärt. Meie oma linna elanikud  ei pone seda -vist nenda tähelegi, sest et see nendel kui igaxäewane nähtus on. Seda rohkem paistab aga see nendele silma, kes teistest linnadest siia tulewad. Mitmete wõõraste poolt on selle üle imestamist kuulda. Nõnda olla Haplalus ainult 2 õllepoodi, kuna neid Kuresaares terwelt23 on. Ja aegajalt asutatakse uusi ikka weel juurde. Hiljuti awati siin kõige läbikäidawama  koha pääl õllepood, mis üleüldist linna rahwa pahatmeelt oma pääle on tõmbanud. Asutatud sai ta ühte endisesse poeruumi ja nende akende pääl, kus enne mitmesugused poeasjad wälja paistsiwad,  on nüüd joobnud meeste tursunud näod ilutsemas näha. Tursunud nägude omanikkudele on aga see koht wäga meeldin?.  On ju kõik nii käepärast, ja päälegi wõiwad nad mõnikord õlle poe ees norutades ilusat muusikatgi kuulda, mis kroonupühadel õllepoe wastus olema mõisnikukoja palkongi  pääl mängab. Jah, kõik on tublisti ja eeskujulikult seatud ja lubatud! Naljaks. Kahmas wälja. A: Eila õhtu wahetati  seltsimajas mu kübar ära: B: KaS sa siis ei tea, kes su mana laiaka ära wiis? A: Mitte märki ... kui ma ära tulin, tolgendas ta naela otsas? Hää nõuu. Perenaene: Mathilde, asi läheb wõimataks: Sel kuul oled kolm korda rohkem riistu lõhkunud, kui sa palka saad. Ma ei tea enam, mis selle asjaga teha?" Tüdruk: „Abinõuu on üsna lihtne: pange mulle meel kaks jagu palka juurde ja olemegi tasa. Tululikud juhatused. Sääskede wastu, kes nüüd kuumal ajal inimesi palju piinama tikuwad, soowitatakse  järgmist abinõuu: Õhtul, kui aknad kinni pandud, pandagu toas latern põlema, mille ruudud mee-wedelikuga määritud.  Sääsed on himukad walguse poole tikkuma, nad lendawad laterna wastu, kuhu nad aga ruutude külgi kinni jääwad, ja on siis wangis—  Parmude, kärblaste ja muude söödikute  ära hoidmiseks, kes loomadele suwisel ajal suurt piina teemad, soowitakse järgmist abinõuu: Wõta pooletoobiline pudel wett täis ja pane sinna hulka ligi 5 solotniku karbolihaput, selle segadikuga pese loomi igast kohast üle; on see pudelitäis äratarwitatud,  tee jälle uut jne. ZH 31 Saarlane, 1893,