gudusteSse Mlmud im, sest et! PtiSkop Jumalateenistusi!  PühWääwadel Mgudufe-kiri keelanud oli. Namyst et-Saksa ühe Prantsusmaa siinnu-warga peale.tuld annud,!kes?Me piireläinud  oli. Wene laewustjk on Mrestiz laWle tulnud ja rahwa poolest suure chaimustnsega wastal -wõetud; kes! „ Elagu Wenemaa!" ja Prantsusmaal?. hüädW Wene laew DonMi" tuli Pealikud saiwad theatresse? kutsutud, kus Wenemaa ja Prantsusmaa laulust mängiti, niida püsti pealt kuulatid Bresti Maire oli ka seda laewa pidudeks senna palunud, see pidi aga käsku mööda Algieri ja Tunis'i poole edasi sõitma. Brestis oliwad suured ettewalmistamised  Wene laewustiku pealikute ja meestekondqde üleswõtmiseks.  Linnamajas pidi uhke pidu, thealres pidulik mäng antud s saama. Plaanitud oliwad weel üks. suur üleüldine ja üks rahwa-pidu, tulelontiderong ja pidu Wene unterohwitseridele. Lyceumi kaswandikud kiUgiwad Wene pealikutele ühe brongs-kuju, Teie tahate." Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Maria Pawlowna on CanneS'sse tulnud ja jääda üheks kuuks senna. —? Prantsusmaal on wiimasel nädalil jälle mitmed raudtee õnnetused olnud. Bretagne randas oli Wiina--- kuu 22. (10.) pääwal kange maru. Räägitakse, et üks laewa »Aufterlitz" schalupp, kus 12 laewapojsfi sees oliwad,  ümber läinud on. Lõunepoolisel Prantsusmaal on pilwe-katked suurt häwitust teinud, Palju põlluwilja on alla uhutud, mitmed majad ümber aetud, Lyoni sadamas põrkastwad aurulaewad ja kokku, kui wiimane sosmuslaewa eest kõrwale  pöörata tahtis. Inimestest ei ole keegi Häda saanud. Jtaliast. Paapst kaebab wäga Jtalia Politsei ja rahwa üle Prantsusmaa pilgerite wastawõtmife juures, kellest muist Politsei poolest tagasi saadetud, muist rahwa poolest teutatud saanud. Prantsusmaa pilgerite juhatajale on Paapst üht wäga heidet kirja ja oma apostlikku õnnistust.  saatnud. Jälle räägitakse PaapSti lahkumisest Roomast,, kus tema elu wöimata olla. Ztalialased on omalt poolelt Menotti Garibaldi juhatusel nõuukogufi selle wasta pidanud,  mida nemad Paapsti ja tema nõuvmeeste wägiwallaks  piawad.- Tüli kipub kangest lahti minema. -- Wene Minister, Riigisekretär von Oiers, on Wiinakuu 20. (8.) pääwal Pallanzast ära ja WieSbadeniSse reisinud.  Pantelleria saare juures on suitsuga ja kergema maawärtsemisega Wimakuu 17. (5.) pääwal 1 kilometret  pitk maaserw merest üles tõusnud, mis põhja poole ikka weel kaswiS. Maawärisemised tuliwad edaSpidi kangemini  ja kestasiwad weel edasi. Spamqst. Kõik Spania aealehed pahandawad ennast selle üle, et Prantsusmaa Walitsus. tehtud kaupa Spaniakobarwiina  ja puuwilja tollide asjus, mitte pitkendada ei taha, Selle kiustlemisega tahta Prantslased Spaniat omaga ühendusele sundida, aga see ei. saada korda minema. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch  tuli Wiiuakuu 18. (6.) pääwal Madridtisse, käis sealt Toledos ja reisis siis Andalusiasse. Kuningaprauawalitseja  on Suurwürstt auuks pidulauda, paradit ja teisi pidufi annud, kui Suurwürst. ka salanime all reisib. Türgi riigist. Inglismaa poolt on Dardanellideküsimifes  päritud, et kõik õigused, mida Türgi Walitsus teistele annab, ka Inglismaa kohta maksma piawad. Wenemaa poolt on seletatud, et selles asjas midagi uut kaubeldud ei olla, waid ainult üks wana kaup korraldatud. Sellega, näitab, see asi lõpetatud olema, mis hakatuses, laeneid kohama Panema näitas. Kreeta uus Kindralkubernör,  Mahmud Dschellaleddin Pascha, on sealistele Khristlabtele kinnitanud, et Sultan nende õigusi kuidagi kärpida ei tahta; nemad pidada ise neid nimetama, keda nemad shandarmide pealikuteks tahta. See on wäga soigutates mõjunud, v— Türgi Walitsuse poolest on käsk antud, et Albaneslaste käest uutmoodi püssid ära piawad korjatud saama. Rööwlite peamees Vasello on Saloniki juures nelja mehega langenud ja tema sakk laiali pillutatud. Montenegrost. üks salk Albania röötvleid, 50 meest suur, on Bielpolje ja Siniza wahel Montenegrinlaste peale tunginud, nendest wiis tapnud ja naisi ja lapsi haawanud, siis mägedesse kadunud. Asrikast. Tipu-Tip on Emin Pascha peastmisekomitee  kaeetuse peale kohtule wastust annud, et temal selle komitee käest rohkem sqada- olla, kui see tema käest pärib. Tema tahta oma pärimist aga maha jätta, kui komitee sedasama teeb. Sanstbar'is on üks inimene kholerasse surnud, Inglismaa poolt tahetakse, kui ka wägiwallaga,  ülewalwamift korraldada. Jnglis.naa Kindral Matthews Sansibaris on käsku saanud, aegliselt Sanfibari Sultanit tema walitsuse-parandamistes tuetada, Sansibari linna tahetakse nii kindlaks teha, et sealt, kõik Jdaafrika wsib kaitsetud saada. Stanley, kes Australia'sse reisib - ja juba Brindisi'sse tulnud oli, on ütelnud, et tema Zelewski  sõearongi häwitamist koguni mitte imeks ei panna. Seesugust asju tulla asumaadel hakkatüscs ikka ette; seesugust  olla seal ka weel edaspidi oodata. See tulnud sellest, et rongi juhataja Jdaafrika Neegri-suguwöfade kamalust mitte ei tunnud. Salaliku meelega näidata nemad ennast allaheitlikuks, aidata wõeraid ka Võitlemises teiSte suguwõsade wasta. Kui Europlajed neid fiis usaldama  on hakkamld, stis tulla nemad öö aeal, kui Europlased  magawad, ja raiuda neid maha. Sedawiifi wöida ka Zelewski oma kaasalastega häwitatud olla. Selle läbi ei saada aga Sakslaste edasimine seal mitte takistatud. Sakslaste wiis, kuida nemad seal tallitawad, olla õige. Pehmusega ei saada Reegrite-suguarudest jagu, ega wõida neid haridusele saata. Wnult hirm Europlaste wöimuse eest mõjuda nende peale. Prantslased ei olla oma wiisiga ka kaugele jõudnud. Prantslaste Kongro-waldkond ei olla kaugelt nii heaste korraldatud, kui Belgia oma, kus üht tugewat asumise-wiisi tarwitata. Stanley on kindel selle peale, et Zelewski õnnetuse järjed pea kadunud on. Kui palju õigust Stanley'! oma wägiwalla-õpetussga on, seda ei tea keegi ütelda. Ristiinimeste kehalisem on aga ikka pehmus ja wist ei saa Sakslased hirmu ilma armuta tarwitama. Major von Wissmann tahab Kajco'3 Sudaneslafi omale söeameesteks palgata. Mitmelt poolelt kostawad aga jutud, et tungimine järwede poole Võimata olla. Selle Vasta kirjutatakse asjatundjate keskist: ,Et fee Väljasaatmine Zeletvjki õnnetuse pärast Võimata olla, seda ei wõi Viimaste sõnumite järel Idaafrlka'st uskuda, sest suurel kildade-teel Mpwapwa poole on kõik rahul ja ka Tabora's ei ole ühtigi iseäralist juhtunud. Peale selle läheb rong Saadan'ist wälja ja käib rohkem põhjapoolist teed, et tarwis ei ole üle jõgede minna, mis läbi seal suurt kartust ei ole. Wissmann ei ole aga ka üks mees, kes ennast hirmutada laseb, kuida teatakse, ühtigi e: ole selle waSta, et Wissmann pärast Sudaneslaste palkamist Saadanisse tagasi ja sealt edasi läheb. Et küll teised wöimud, mitte Walitsuse poolt, tema tegewust takistawad, seda Võib arwata, aga ka need ei saa teda tema plaanist tagasi hirmutama. Weel Saadan'is, kui Wissmann seal Mihklikuu 4. (Leikusekuu 23.) pääwal oma sündimisepääwa  pidas, ütles von Perbandt, kes Keiserliku kaitsewäe ülemaks määratud oli, see pääw ei tähendeda mitte ainult tema uue elu-aasta, waid ka tema uue tegewuse hakatust. Major von Wissmann on omalt Viimaselt reisult Kairo'st Jdaafrikasse kirjutanud: ,Palju aega olen mina tarivitanud, enne kui seda ette Võtta nöuuks Võtta Võistu; aga aega-mööda olen kõiki kahtlust ära Võitnud ja Võtan seda nüüd ette, mis Jdaaftika tulewiku kohta ja kõige meie Aftikn-maade kohta Väga tähtjas on; lähen täie Vaimujõuga ja lootusega". Kardeti, et õnnetu kokkupõrkamine  Wahehelastega raudtee - ehitamist Saadani'st takistaks, sealt kirjutatakse aga nüüd, et seda karta ei olla. Enne kui raudtee ehitamine mitu sada kilometrit nii kaugele  jõuab, olla seal see ast ammu juba unustatud. Marokko'st tulewad sõnumid, et Prantsusmaa palgal seisivad  Marokkanlased omaist suguwendadesi maha raiutud on. Seal olla kange liikumine Prantslaste wasta. Mitmed Prantsus-s.öbralised Scheiktd ou Algier'isse põgenenud  ja kutsuwad Prantslast appi. Söeawägi seisab köigeil teedel, mis Algeri poole lähewad. Kardeti weel suuremaid segadust, sest kõik wabad suguarud piirmaadel oliwad liikumas. Omalt maalt. Tallinnast. Keis e r li kKõr g u s Suurw ü r st Anu järjep är ij a elu - peast m i sest Japanis toob »Walitsuse järgmist tõeks tunnistatud ametlikku sõnumit, mida meie siin oma lugejate ette paneme, sest et selle kohkutama juhtumise üle tamne wäga mitmekesiseid sõnumid liikunud on. Tähendatud ametlik leht kirjutab: jürikuu 29. pääwal waataS Keiserlik Kõrgus  Auujärjepärija Cäsarewitsch Otsfu linna tähtsused läbi ja läks, Kubernöri majasse tagasi minnes, läbi ühe linna kitsamatest uulitsatest. Nii heaste Cäsarewitsch kui ka Keiserlik Kõrguse kaasaS olewad inimesed oliwad Zapan'is  pruugitawate kahe-raltaga sõidueiistade (dsiurikschade) peal, mis inimestest ! weetud ja takka töngatud saamad, üks weab ikka eest, teine tõukab takka. Kõik need sõiduriistad,  peale 3H söitsiwad pitkas joones üksteise järel. Rongi awafiwad mõned ZapaneSlased, nende järel sõitis Cäsarewitsch, sits Greekamaa Prinz Georg, Japani Prinz Arissugawa, meie Saadik ja kaaskond. Sel wiistl oma teed mõttes, läksiwad sõiduriistad ligidalt Politsei-meeste ridadest mööda, keS mõlemil poole! uulitsat seisma pandud oliwad. üks nendest wahtidest andis järsku ühegis tuhinas  Wõi meelesegaduses Eäsarewitschile mõega hoobi pea peale. Auujärjepärija hüüdis? Mis Sina tahadja waatas ümber, käega pead katsudeS; ühel aeal tuli teine hoop, aga õnneks nõdrast käewarre peale. Siis kargas Keiserlik Kõrgus sõiduriistast wälja ja, kurjategijast ennast eemal hoides, ühe lähema maja poote. Kurjategija, mõeka kõrgele tõstes, jooksis tema järel. Kui Greeka Prinz Georg kisendamist oma eeS kuulis, ja nägi, kuida Politseimees  oma mõeka raputas ja kuida Cäsarewitsch ilma Maräka sõiduriista pealt ära läkS, kargas tema ka omast dsiurikschast wälja, kepiga käeS ja ruttaS kurjategija peale. Mölemil poolel seiswad ZapaneSlased jookstwad ka selle paiga poole, oliwäd aga ehmatuse mõnul nii wäga sega- tud, et lausa mõrtsukast kinni Võtta et vskqmld. Auujärjepärija  astus lähemasse poodi, pööras aga kohe ümber ja jäi, lugu tähele pannes, uksel seisma. Kui tema aga märkas, et kurjategija tõstetud möegaga ligemale tuli, jooksis tema üle uulitsa. Weri haawaft jooksis üle palge ja riidele uulitsa peale, z Suures õnneks jõudis Prinz Georg Politsei-mehe tigj ja andis temM kepiga täiest-! jõuust hoobi pähe. Mõrtsukas langes, nagu wälgu Võimul  maha, kargas.,tohe jstlle UeA. - pööras ennast Prinzi poole ja tsstiS ylõeka tema waSta.? Sel silmapilgul  oli üks senna ruttanud dfiunkscha juhtidest ennast mõrtsuka jalgade ette wiskanud, mis läbi see maha kukkus, kuna teine mahalangenud mõega üles Võttis ja temale sellega mõned hoobid andis. Kui tuisulane selle peale Politsei käes mitte enam kardetaw ei olnud, ruttas Prinz Cäsarewitfchi juure ja heitis oma hoolekandmist talli haawatud mehe peale. Pea jõudis stis ka kaaskond Dr. Nambach'iga senna, kes hawa wälja pesi ja esiteks kinni siduS. TuuniSta ate, Wenelaste ja Zapaneslaste, tunnistust  mööda, oli Cäsarewitsch. kuna kõik kaafalased ehmatusest  kohkunud oliwad, täides rahus ja nagu alalises olekus. Pärast sidete peale - panemist wsttts Cäsarewitsch  jälle omas sõiduriistas aset, kuna kaafalased tema ümber teda jala Kubernöri majani saatsiwad. Siin.sai fide läbi Vaadatud ja korraldatud, mis peale Cäsarewitsch raudtee-jaamale sõitis, Kioto'sse tagasi mine>na. Pärast jõuamist sellesse linnasse telegraferis Würst Barjatinfki lohe fregattele, khirurgi Popow ja Dr. Davignoni järel. Uhe tunni pärast jõudfiwad need Kioto'sse ja fldetafiwad haawa korraliselt, mis raSke oli, aga mitte kardetaw. Kahe pääwa pärast oli Snurwürst Cäsarewitsch juba jälle fregatt ,Pamjat Asowa" peal. Hõiskamine ja rõõm, Keiserlikku Kõrgust jälle Wene laewa peal näha, oliwad piiramata ja Vali ,hurrah" kõlas kõigelt kuuelt laewalt üle laia Osaka lahe. Pealtnägijate jutt Auujärjepärija Cäsarewitfchi kaasalase, Prinz Georgi, tegewusest peale? tungija wasta, waimustaS laewuStiku pealikuid ja nemad ei teadnud, kuida nemad oma imekspanemist ja tänu wahwa iseennast-salgaja noore Greeka Prinzi wasta üles näitama pidiwad. —Suur oli üleüldine rõõm ja palaw oli tänu-palwe Jumala poole kõigil Wenemaat armasta-- tud Auujärjepärija elu peastmise eest. Aga suur oli ka ZapaneslaSte kurwastus selle üle, mis nende juures juhtunud.  Nii heaste Walitfus kui ka rahwaS ruttasiwad Cäsarewitschile ja tema Kõrgetele Vanematele sma kaastundmist  tunnistama. Tähele panemata et wõi jäätud saada, et see hirmus juhtumine, mis Jumala armu läbi nii õnnelikult mööda läks, Keiserlik Kõrgust ka JapaneSlastele  armsaks tegi, mis läbi ehk sõbrustuse-sidemed naabri-maade WalitsuSte ja rahwaste wahel kindlamaks ! saamad. Issanda, tend on Ülesarwamata." - Sood e kwiwa ks - l askmist on nüüd Wene riikiS pea igal poolel ette wöetud. Kõige rohkem on seda Rjasani kubermangus ja Baltimaa kubermangudes  tehtud. Kuuramaal on üksi 12,000 dessätini kroonumaad  ja umbes 2000 dessätini era-maad kuiwaks lastud. Palju tööd selles asjas on Daudswas'e mõisas tehtud, mis Wene Verlini Saadiku, Graf Schuwalowi, oma on. Kõik need tööd on selle plaani järel tehtud, mis aastal 1880 Kroonumaade-miuisteriumi poolest üles pandud sai. Mõne aea eest läks sõnum läbi aealehtede, et Wormfl saar 330,000 rubla eest Kroonule oStetud olla. Selle wasta tähendati hiljemalt, et selle kauba wasta takistust tulnud olla Rüüd tulewad sõnumid, et MM kaubaks mitte etteaStumine Kroonu poolest tuluud ei olla, waid Wormsi saare omaniku, lese Baroni-praua Stackelbergi  poolest. Selle kaubale oliwad aga esiteks takistused ette tnluud, mis nüüd kõrwale saadetud olla. Baronipraua  ainuS poeg, kes juba mõned aastad kodumaalt ära olla, ja oma isa-isadenõtsa müüimitt lubanud, mida tema wist ometigi pidada ei wõiks. Selle saare ostmisega olla nüüd see nõuu uueste ärkanud, mis juba mõne aasta eest sõeawäe-ringkondades arutatud sai, s. o. BMmere sadamate ühendamine ühe raudtee läbi mööda randa, Tallinnast HapsalnSse, Hapsatuft Pärnusse, PärnM Riiasse. Sellega saaks siis ka Riia-Wiudawi raudtee ühendatud. Tööde pärast, mis ehk Wormsi saarel sõeawäe-tarwituskeks  ette wõetnd saamad, on esiteks Ta llinna- Hapsalu raudtee peale mõteldud. Esiteks ei ole kaup Wormsi saare üle aga weel mitte kindel, sest üks endise mõisaherra sugulastest arwab omal ostmiseks eesõiguse olema ja see asi seisyb weel kohtu seletamise all.. - -- Wenemaa löunelääne-poolistes kubermangudes on palju wöeramaa kauplejaid, nimelt Austria-Uugrumaaa alamaid, majast-majasse käimas, kes mitte ainult kodumaa kauplejatele sellega pahandust ei tee, et nemad sagedast salamahti üle piire toodud tollita kaupasi odawama hinnaga mNtawad, kui kauplejad seda wöiwad, kes tolli maksnud on, waid keda ka politika asjus õiete ei usaldata. Nüüd on Tschernigowi Kubernör seda Seespidiste aSjade Ministrile  ette pandud ja selle järgeS piawad kõik seesugused wöeramaa kauplejad i üles kirjutatud ja need, kes mitte wähemast wiis aaStat ühes Weneriigi kubermanguS elanud  ei ole, üle piire saadetud saama.