Tallinna Sõber KK 44. KolmteistkSmnes aastakäik Tallinnas, Talwekuu 12. Mwal 1891. Ulkiildine aealeht Eesti rahmale m«al ja lilluades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas t!indfors'i pärijate trllkimajaS: aastas L rubla, 40 kop.— pool-aaStaS l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ,uStaS 3 rubla pool-aaStaS I rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle aseme pealt S kop. Tellimised wöeta?se wasta r TaNimkas! Lwdsors't pärijale trkkimajas. - S. Seelandl, o»uusve«a« kH 54.--Tartus - Laallmanir. -Aaltwcres! ?. Kuhs. Paides: A. SeidekSera. Kapsakus: K. Kassöerg. Liyulas - A. AiittirerÜ paadis. ZSiljandts i S. J. Karowst raamatupood. Ilarwas: M. Põder. Mõrus . Praua Walkas: W- Zludolfi- Auresaares: Hh. —Maak: kuida isräranis kuulutakse. WaLtaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Väitiski (Baktischport Reaister : Üleüldised sõnumid maailmast. Qmalt maalt. Tallinnast- Nõu kardetud häda wasta. Bõrsi-komitee saatekond. Wilja wedamise ja kauplemise asjust. Konstoriumi asjust. Kirikuõpetaja F. Hoff. mann f. Järwama uus Propst. Änded nälja-hädaliste heaks. Akiliue surm. Baltiskist: Ilmad. Rokwcrcsw Udress ja Katend. Holmfc warg»scd. PlUeMvgist: Keisri Majestatide hõbepulmad. Suurwürst D>mtn Pamlvmitschl risiuuiiie. - Talwe hakatus. - Wochozlist. - Woroiieshift. - Jekakermoslawist. - Kasamst. - PlozNst: Hrrmus tattetasumiue. Üleüldised sõnumid maailmast. B altiski's, Talwekuu 1. pääwal. Saksamaalt. Juba mõnest aeast saadik pannakse tähele, et Preusfi Riigiwalitsus wäga lahke oma Poola sugust alamate wasta Pofensts ja Gnesensts on, nagu piakstivad Poolakad seal sedawiifi lepitatud ja riigi ustatawateks  kodanikkudeks harjutatud saama, nende rahwuse külge puudutamata. Hiljuti sai Poola-keelele neis maakondades,  mis endisest Poola riigist Preusfi külge wöetud on, koolides laiendatud öignst antud, nüüd on Prälat Dr. Florian von Stablewski, üks sündinud Poolakas, Posen-Gnesenl ErzpiiskopikS nimetatud, kus enue üks Sakslane oli. Saksa käredamate rahwuslaSte ringkondades  ei taheta sellega öiete rahul olla ja üteldakse, et selle kõikuma polittka läbi need kasud jälle ära kaduda wöiwad, mida sel aeal kätte saadi, kui Sakslased omast rahwusest waimustatud oliwad. RiigiwalitsuS näib aga ära tunnud olema, et endised waljumad nöuud, Poolakate wasta, nagu möisade äraostmine endise Poola riigi jägudes, Saksa sugust talupoegade asutamiseks, Poola-keele rõhumine koolides j. n. e, mitte soowitawat järge ei anna, waid Poola sugust riigi-alamaid ainult pahandab. Selsamal teel käib ka AuStria Riigiwalitsus Poolakate kohta Mõlemad ühendatud riigid näiwad oma Poolakaid heaga lepitada tahtma, et segastel aegadel neist ühtigi karta ei oleks, ja Galizia's on see ka juba nii palju mõjunud, et Poolakad ennast teiste Slamlaste rahwuSlikkudest käradest Anslria-Ungrumaal eemal hoiawad. Saksamaa Riigipääwale, miS Talwekun  17. (5.) pääwal kokku astub, on juba 6314 palwekirja  1,081,000 allkirjaga Jesuiitide tagakutsumise heaks, ja 15,136 palwekirja selle tagasikutsumise waSta, fisse saadetud. Mõlemad erakonnad on selles wäga tegewad olnud ja wist saab selle üle Riigipääwal wäga palju waidlemist olema. Tülid kirjaladujate ja trükkijate ja trüktmajade-peremeeSke wahel kestawad paiguti weel edafi ja on Paiguti lepitatud. Posen'is on nemad ennast Decker'i trükimajasse wana kaubaga tööle pakkunud, aga psrernees oli juba teist palkanud, kes mitte nende ühenduse  kiiked ei ole, ja et ole neid mitte enam wasta wõtnud.  Berlin'is arwatakse umbes 4000 kirjaladujat ja trükkijat olema, kellest umbes 1300 törguwad; wäljaspoolt on aga nii palju juure tulnud, et seani puudust ei olnud. Ainult Ultramontanlaste leht „ Germanis" ilmuS Talwekuu  6. (Wiinakuu 25.) pääwal pooles numres, lootis aga pea jälle töölist saada ja korraliselt ilmuda. Hannower'is on Politseiprästdent kuulutanud, et need nuhtluse alla langemad, kes teist tõrkuma sundida kinfuwad.  Schlefla's  on meel wähem kartuhwleid saadud, kni juba enne kardeti. Paiguti, nimelt Militsch'i kreisis, ei olla niigi palju, kui tulewal kewadel mahapanemiseks tarmis läheb; kartuhwled on sellepärast seal wäga kallid. Suurt kahinat  teeb Berlin'is Hirschfeld ja Wolfst mana banki langemine, mis senni suures usalduses seifis. Wõlad olla 8 millioni marka suured, warandus ainult 3 millioni marka. Palju kahju saada mitmed Berlin'i kõrgemast seltskonnast, ka Keisrikojast. Kord räägiti koguni, Keisripraua  Friedrich (Ketsripraua-ema), Prinz Heinrich, Augustenburg'i  Herzog Günther, Koolide-minister von Zedlitz  ja palju teist Kõigekõrgemast ja kõrgetest ringkondadest olla kahjnsaajate keSkts; aga seda ei taheta õiete uskuda. Hukatus on banki peaperemehe, Kommerzienrath Wolffi, liig-kõrklest elust ja liig-julgetest börst-mängudest tulnud, nimelt mängudest Wene paberitega. Kommerzienrath Woiff ja tema esimene prokurist on kinni pandud. Kohe selle peale on ka Leipziger, Friedländer ja Sommerfeld'i bank katkenud, teisi kardeti weel katkema. Wennad Felir ja Siegmund Sommerfeld on endid maha lasknud. Kolmas  peremees, Hermann Friedländer, ou oma termise pärast Prantsusmaal. Banki-majade ette tungis Talwekuu  9. (Wiiuakuu 23.) pääwal nii palju rahwast, stssepanekuid  wälja pärima, et Polttsei waewaga korda pidada suutis. Suurt kära tehti Saksamaal Emin-Pascka waSta selle pärast, et tema peale saadud käsu üle Saksa Idaafrika asumaade piirete läinud on. Nüüd tõufewad aga juba jälle tähtsad healed, wis tema eest kostawad ja nimelt ka küsiwad, kas tema ülepea riigi-teenistuses seisab wõi kui era-inimene reisib, kellel stis ka õigus minna on, kuhu tahab, maade läbi-uurimiseks, mitte maade wõtmiseks  ühe ehk teise Europa-riigi omaks. Tema eestkostjate keskis on ka Riia'st päritud kuulus Afrika-reistja Dr. Schweinfurth. Austria Ungrnmaalt. Orashaza'st Ungrumaalt, kus põllutööliste keskis merised mõllamised oliwad, tuleb kohkutaw sõnum, et seal tööliste-klube liigete keSkiS kotkuwandumist  Keiser Franz Josest elu wasla leitud olla. Üks tööline, Mari, oli Peft'isse reisinud ja on seal SozialiftlaStega  nõuupidamifel olnud. Tema ja kolm teist on kinni wöetud. Selgemad sõnumid oliwad weel tulemata.  Keiser Franz Josef oli Gödöllö'sse reisinud ja pidi tulewal nädalil tagafi tulema, Delegatiouist (rahwa saatekondafi riigi majapidamise arutamiseks) wasta wõtma. Pärast on Ungrumaa uus Würstpitskop ja Orlean'i Herzog  LouiS Philipp, Prantsusmaa Kuulnga-throni pärija, kes Talwekuu 4. (Wiinakuu 23.) pääwal Wiin'isse tulnud  oli, Keisri jutule wöetud. Wiimasele juhtuS aga juba wakshallis midagi, mis ehk tema wasrawötmist wähem lvhkeks tegi ja millest alamal, Prantsusmaa sõnumites, pitkemalt jutt olema saab. Austria's on esimest korda ühele, kes ilmasüüta wangi mõistetud oli, riigi poolt tasumist  maksetud Talumees Georg Pabst oli kui tukepamja kaheks aastaks raskele wangipölwele mõistetud ja oli seda juba wälja kannatanud. Pärast tuli wälja, et tema ilmasüüta  on ja tema saab nüüd 3000 guldnat tasumiseks. TriesNs on ennast üks uus Ztalialaste selts. ,Lega nazionale," asutanud, keS Ztalialast Austria'S rahwuSlikutt  korraldada tahab Sel seltsil oli juba 40,000 liiget. Zara's (Adria-mere ääres) wiskaS maru-tuul Talwekuu 3. (Wiinakuu 22.) pääwal ühe barki ümber, kus 16 pesunaeft  sees oliwad, kes kõik ära uppusiw.id. Barki meestekond  on peaSnud. Greeka Kuningas reifls Talwekun 6. (Wiinakuu 25.) pääwal Wiiu'ist GruundeilÜsst ja reisib sealt oma perekonnaga Brindist kaudu Atheu'isse tagasi. Jälle kord tnlewad Amerika'st sõnumid, et Johann Orth (Erzherzog Johann) elnS olla ja oma abü kaasaga, endise näitemängu-neiu Steubel'iga, Chili's elada. Temä abikaasa ema olla üht kirja selle sõnumiga New- Uork'isse saatnud, mis sealises zeitungis ,Snn" trükitud on. — Sõeawäe-Zeitung" kuulutab, et kõikide jalawäerügemenljde  juure weel üks teine lisa-batollion asutatud saab. Sõea aeal oleks fiiS 102 batallioni jalawage rohkem. Omas thronikõnes Delegatstonide waStawõtmise juures on Keiser Franz Jofefkinnttanttd, et tema ühendusest Saksamaaga ja Jtalia'ga Europa rahu ülespidamist loodab. Kui aga pärast ametlikku wastawõtmlst rahwa-faadlkud ja kõrged riigi ametnikud ennast harjunud wiifll Keisrikojas kogustwad ja keegi selle mäljaräägitud lootuse peale tähendas,  siis on Keiser wastanud, ikka olla meel suurt ettewaatamist  tarwis, sest weel pidada ära oodatud saama, kas lootused ka tõeks lähewad. Nootsi-Norramaalt. Khristiania's oli Studentideühendus,  mille keskiS ka wäljastuderinud mehi on, wiimasel kewadel nöuuks wõtuud, oma seltst-maja peale edaspidi uha st" Norramaa lippn, ilma ühmsuse-täheta Rootstmaaga  lipu keskpaikaS, üles tõmmata. Selle waSta ou studentide poolt, kes Kuninga ja Norra-Rootsi ühenduse pool seisawad, palju nurisetud. Nüüd on selle asja pärast üleüldist nõuukogu peetud. Osawõtjaid oli peale 800 ja nende keskist on umbes 500 healt Norra-Rootfi ühenduselipu  heaks antud. See lipp saab stis küll ka edaspidi studentide ühenduse-maja peal lehwima, aga näha on, kui palju Norralast oma käe peale saada himustawad. Rootsi Koolide-miniSter Wenneberg ou omast ametist taganenud  ja Stockholmi Gymnafinmi Lektor Gilljam tema asemele nimetatud. Rootsi Kronprinzess on Talwekuu 6. (Wiinakuu 25.) pääwal Baden-Baden'tst jälle reisule Egytus'eSse läinud. Wist on tema terwis stis ikka weel waewaline. Belgiast. Brüsseli keskmises Linnakoolis oli tänine Nõel ja Chapsal'! lugemise-raamat ametlikult pruugitaw, miS aga wihawaenust Sakslaste wasta ja meelitamiStest Prantslaste wasta nõretab. VlamlaSte-ühendus oli sellepärast  Brüsseli Bürgermeistrit palunud, seda raamatut ära keelata, kes seda ka kohe tegi. ,Laatste Nieuws" toimetaja on BckSsell Prantslaste-ühenduse juhataja käest küsinud, kas tema seda keeldu õigeks piab ja see on wastanud,  et tema sellega täieste rahul on; tema laita seesugust  wihakihutust täie rõhuga. Tema olla ise ka üks wsilleja aaStast 1870, temal ei olla aga wähematki himu, Sakslastega wõitlema halkata. Tema on nimelt Ütelnud: ,Mina julgen kinnitada, et 1000 Sakslastest ja Prantslastest  999 minuga selles ühes mõttes mr. Miks piawad stis lapsed ametlikult wihale kihutatud saama? Prantsusmaal  ei ole Saksamaa käest kättetasumise werd pärida, aga õiguS selle jäu peale Lolhringenist, mis rahwa poolest  Prantsusmaa oma on. Elsasslased, kes enamist Saksa-keelt raägiwad, wõiwad minna kuhu poole tahawad. Millionid Prantslased mötkewad selles asjas, nagu mina; ainult nõder-pead, keS segases weeS kala püüda katsnivad, kihutawad sellele hirmsale söeale, aga waenlase eest saamad  need kättetasumise-kangelased jooksma, nagu jänesed." Kui Prantslased omal maal, nimelt aga need, kelle kärs wõimus seisab, niisamati tõtt tunnistada julgekstwad. küll siiS sõea-hirmnd Europa's kahaneksiwad ja rahwaSte koormad kerkiksiwad, aga seal nemad seda ei julge. —Herzog Ferdinand Nnnezl schloss Maasi jõe ääres, kõige uhkem möisa-maja Belgias, on Talwekun 5. (Wiinakuu 24.) pääwi! maha põlenud. Kallid ja aruldaseb kunsti-warad on wälja peaStetud. SülekaewanduSte töölised Belgias  ja Prantsusmaal on Talwekun 3. (Wiinakuu 22.) pääwal nönu pidamas olnud, kas nemad mitte kõik korraga tööd seisma jätma ei pia, künni neile lühemat töö-aega ja rohkem pääwa-palka lubatakse. Suurem jägu on selle poolt olnud, tööd tehti aga weel edafi, ainult Arras' kaewanduSteS Prantsusmaal oliwad 3000 töölist törkumaS; teist kardeti nende järel minema. Inglismaalt. Londonis on nöuukS wöetud, üht uut tunnelit Themse jSe alt läbi kaemata. Kulud on 371,000 nael stärlingi peale arwatud. lirimaal kestawad tülid ParnellitlaSte ja Wastaparneliitlaste wahel ikka meel