sinna, aga vägi; jjhte pilti, mis werd soondes  tarretama Pani. Alumine tuuleweske põrand ujuS wercS. Õnnetu poisike oli kättpidi tuuleweske wärkle wahele jäänud, mis ta kätt otsast ära oli kiskunud; keha oli wärkle ja ratta wahel koledasti ära purustatud.  See on küll hale õnnetus, aga kas see pole ka vanematel inimestel rumalus, niisugust väetimat igale poole usaldada? Hvidagu edespidi selle eest. —n. Äk ilist surma sai Kihelkonnas üks mees, keS metsast puid tahtis tooma minna ja enne seda üsna terve oli. Mees pani hobuse ree ette, aga sääl junreS lauges  äkitselt maha ja oli surnud. Ehk küll talve tänavu külm ega palju lume ei ole, siisgi tahavad kriimsilmad  Saaremaal mõnes kohas ülellig julgeks . minna. Sagedas ts käivad nad küla tänavaid mööda ümber patseerimas, kust nad koeri ära uosiwad. Kas nende elukate  võimu siin kudagi moodi võimalik vähendada ei peaks olema? Hiljuti näinud üks K. kihelk. mees 22 hunti ühes tropis. Liig! Arvatakse, et ka' ilveste sugu Saaremaal olemas on. Hiljuti juhtunud üks mees siin kahte niisugust looma nägema. Külm on viimastel päevadel jälle kangemaks läinud ja ka väina tee nüüd Saarlastele lahti teinud. Ka lund tuli lelgi pikemat kestust olema. x. i.oik»n. „SaaremaauurimiseSeltS", mis säälse muinasaja ja ka praeguse oleku tundmasaamiseks palju on töötanud, pidustas  17. webr. oma 2b aastast asutuse-pidu rohke osavõtmisega. Läti maalt. Wlitatvisfe taheti uut Saksa keeli ajalehte asutada, milleks Riias ilmuwa „Pöllu- ja metsatöö ajalehe" toimetaja luba oli palunud. See palwe on tagasi lükatud ja nii jääb leht ilmumata. Politika ringwaatus. Nagu arwata oli, on Saksa riigipäewa  saadikute järelwalimised umbes sedasama  moodi läinud kui esimesel korral, ehk valitsusele weel halvemini. Ainult 33 kohas on valitsuse meelseid „cartell" erakondade  ftkadikuid valitud, kuna kõige suurem  lõikus wabamõttelistel on olnud, kelle erakond nüüd rohkesti kaks korda tugevam riigipäewale ilmub kui enne, ja selle järele sotsialistidel, kes nüüd ligi 40 saadikut riigipäewale saadavad. Kui wäga teisiti nüüd valimised läksiwad, kui 1887 a., selgub arwustikust üleüldise häälte andmise kohta esimesel valimisel 8. webr. mis nüüd valmistatud  on. Antud on hääli ülekõige 7,031,460; nendest „cartell" erakondade poole 2,546,694, nende vastastele aga 4,484,776. Esimesed on 1887 aasta vastu umbes miljon hääli kaotanud, techrd umbes nii palju võitnud, nimelt sotsialistid tervelt 567,405 häält. See annab mõtelda. tell" erakondadega ei saa valitsus uuel riigpäeval  enam midagi teha, ta tahta nüüd katsuda  katoliklaste või zentrumi erakonna abiga omale enamust saada. Muidu haa küll, aga see erakond, mida kavalpää Windt - horst juhatab, ei müü oma abi nii odavasti,  vaid saab ka omalt poolt valitsusele nõuudmlsi ette panema, mis sellel kerged täita ei ole. Ju tehtakse Jesuitide tagasikutsumisest  Saksa maale juttu. Noor keiser Wlllem 11. näitab kõigi äparduste vasta, mis ta politikale juhtunud, kindlat meelt ja ütelnud viimati riiginõuukogus: „Küll ma sotsialistidega isegi valmis saan, sinna pole mulle riiginöuukogu ab- vaja." Ühel pidul seletanud ta pikemas kõnes, et ta silmaring ta rohketel reisidel inimeste ja olekute tundmiseks palju laienenud. Ta olla lagedal mcrel selget taevast vaadelnud  ja selles! omale uusi mõtteid saanud, olla võõrsilt kodumaa politikst tähele pannud  ja sellest õpetust võtnud. Ta lubanud oma vanaisa jälgedes käia ja nendele tänulik  olla, kes ta poole on, vastaste vastu aga saada ta ka nõuu leidma. Keisri ja Bismargi vahel ei näita aga asjad mitte just hääs toonis olevat. Wumatt oli vanamees käreda sõnadega nõudnud, et mõned mehed, nimelt keisri kaSwataja I)r. Hinzpeter, temast oma nõuuandmisega eemale jääksivad. See on ka siis uil sündinud,  aga muidugi on larnane nõudmine okast järele jätnud. Suur Inglise leht „Tlmes" teab ütelda, et BiSmarti ametist lahkumine kindel olla ja fns kohe sündida, kui tema ametite edespidise talitamise kohta nõuu on leitud. Sotsialistide poolest on?a järel wslimiSte  puhul tüli ja käratsusi tehtud, nimelt Dortmundis, kus üsna lausa mäss lahti olnud ja 30 inimest kinni viidud. Prantsuse ministerium on kangesti kõikumas,  sest ta tähtsam ja tublim liige, sisemine  minister Constans , kes mõnda aega enam pääministri. Tiradiga hästi läbi ei saanud, on ametist lahkunud, aga selle läbi ministerium nagu põhjata ja kaaneta jäänud.  Vulgaria valitsus, millele alles hiljuti  sisemine mäss hukatust ähvardas, naib ometi km upsakad olevat, et okse nüüd oina ebawllrsti seaduslikuks kinnitamist uuesti päevakorrale tahab tuua. Ta volinik Wulkowitsh  Konstantinopolis olla käsku saanud, seda asja liikuma panna ja käinud selle pärast  ka kord SofiaS. Muidugi ei või asjast midagi välja tulla, sest Türgi valitsus olla kohe ütelnud, et selleks nüüd sugugi sünnis aeg ei ole, ehk küll soovi ka otsekohe tagasi ei tõuganud. Isegi Austrias vangutatakse  pääd Bulgaria valitsuse sarnase püüde üle. Sõnumid Hartast. Tartu-Maarjalt. Kudas see kogudus oma kirikut ehitab, see vöiks wahest mõne teise koguduse vastu hüüdmiseks olla: Mine ja tee nõndasamuti I Minewal suvel seati uus ilus altaripilt üles; ühtlasi sai kirik seestpoolt üle lubjatud ja altar uuesti värvitud. Pildi hind tuli priitahtliku annete teel ja kontsertide läbi kokku; kiriku kaunistamise  kulu wõttis konwent enese asjaks. Nüüd talwel tegi konwent otsuseks, kirikule raud-aida ümber teha lasta, et kirik oma platsiga puhtaks ja puutumata jääks. Kui minewal aastal pildiraha juba kokku oli tulnud, tõusis koguduse liikmete k-skes soow, kiriku oreli suurendamise tarwis nõuu otsima hakata. Sest meie kiriku orel on küll ilus ja hää ja ka üsna suur, aga selle koguduse tarwis on ta ometi natuke wäike, nimelt kui seda tähele -pandakse, et iga laulu juures ometi mitte ikka kõiki Lorusid korraga ei sünni hüüdma panna, sest siit ta küll waewalt  ulataks, aga see läheks ju igavaks ja ei sünni päälegi mitte iga laulu sisuga kokku, waid mitmekesidust peab olema, sedamööda kudat aeg ja laul on. Wöeti siis koguduse  wanemate poolest nõuuks, oreli suurendamise  hääks rahakorjamist alustada ja selle tarwis tahetakse ka üht näitemüüki ära pidada. Kui nüüd oreli suurendamise pärast asi mitmetpidi läbi kaaluti ja asjatundjate meestega ja meistritega aru peeti, jõudi wiimaks sellele otsusele, et tulusam on üsna uut suuremat orelit tellida ja meie praegust orelit terwelt ära müüa. Ja praegu on asjajärg niikaugel, et uus orel juba on tellitud,  mis eestulnva sügiseni Peab walnns saama. Hiljuti on Tartu orelimeister, kes meie praegust orelit täiesti tunneb, seda orelit takseeriuud ja tema hinnaks wähcmast 2000 rbl. .arvanud, nõnda et kui saal ka teisesse kirikusse sisseseadimise juures mõnd» parandamist wõi muutmist tarwis läheb, olgu kas nelja wõi viie saja rubla eest, siis ostja kogudus ometi oreli saab, uus oma 3000 rubla julgesti wäärt on. Seda seletame  siin sellepärast, et need koguduse vanemad  meie maal, kes oma kirikusse paremat  orelit tunnewad tarwis olewat, seda asja teada saatsiwad, et nüüd siis hää ilus orel paraja hinna eest saada on. Foppeks paneme siia nimelt köstritele ja organistidele lähemaks teadmiseks oreli suuruse ja registrid  Nimepidi üles: Tartu Maarja kiriku orel. Suurus : laiuti 14 8" ; pikuti 14 3"; tõrgun  ligi 18; I. Manuale: 1. Bordun 16' 2. Principal 8' 3. Gcdakt 8' 4. Viola d. Gamba 8' 5. Hohlflöte 8' 6. Octave 4' 7. Octave 2' 8. Rohrflöte 4' 9. Quinte 2Vs' 10. Mixtur sfach. 11. Manuale. 11 G-- 'dakt 8' 12. Purwnal 8' 13. Principal 4' 14. Dvlce 4'. Pedal: 15. Subbass 16' 16. Principal 8' 17. Vivlon 8' 18 Posaune  16'. Tartu-Maarjal. I. X. Minewal laupäeva! suri neiu B. Kirjameeste Seltsi saalis öhtupidul tantsu Pääl südame rabandusesse. Arwatakse õnnetuse  põhjuseks liig kitsaid riideid. sNgu see lugu teistele hoiatuseks. Liiwi maa kuberneri Hrrra, kindralleitnant  Sinowjew on nendel päewadel wäheks ajaks päälinna reisinud. Wõru praoskonna praostik on Wõsnu õpetaja Oehrn ülemalt poolt kinnitatud. —lBBB aastal on Wene maalt splritust wälja wiidud 5,335,443 wedro, sellest Tallinna  kaudu 1,500,000 wedro. EeSti maa on wäljasaatmiseks 1,200,000 wedro walmistanud,  Liiwi maa 329,000 ja Kuura maa 274,000 wedro. Sõnumid Tallinnast. Eesti maal on ametlitte teadete järele nre't sa: kroonu oma 800 dessatini, talunikkudel 20,000 dessatini ja mõisnikkudel 306,000 dessatini. Tallinna-Haapsalu rahukogu pristaw asemik B. Meybau m on ta palwe pääle sellest ametist lahti lubatud. Tallinna trükikodade ja raamatukaupluste  ülewaatamine on kub. wal. iseäraliste  asjade talitaja wanema ametniku W. Murawjewi kätte antud. Teisipäewal waliti esimeses klassis linnawolinikud. 86 walijast tulnud ja meeduvasiwad  wolinikudeks: Möisaom. v. Bagg majaom. L. Berting, kaupm. A. Elfe  n b e i n, ältermcmn D. Fölsch, mjkd. A. ja J. H oeppene r, arhitekt J. v. Hueck, majaom. baron Maydell, majaom. A. Meyer, majaom. E. v. Nottõeck, majaom. A. Ri es enk a mp ff, majaom. vr. Rogenhagen, majaom. baron A> Rosen, majaom. baron R. Rosen, majaom. baron Wrangeli, kauptn. E. Bätge, majaom. E. Erbe, majaom. vr. Fisch, arhitekt A. v. Howen, mjk. N. Schmidt, majaom. N. grahw Sten - bock, majaom. O. Benecke, apteeker R. Fisch ja majaom. J. Pfafs. Tallinna Doom - kiriku abiõpetaja J. Lemm suri teisipäewal lühikese aga raske haiguse järele. Tallinnasse pä eiv a p i l d i - k o j a asutamiseks on talunik H. Kristin kub. walitsuselt luba saanud. —, 15. webr. kell 11. ööse suri retshka pääl nr. 304 kõrtsis tundmata inimene, keda tornimäele lahtilõikamiseks  wiidi. Taga järele olla ta kui Jamburist pärit A. Jwanow ära tuntud. —l6. webr. oli Haapsalu talunik H.M-buS,kes  12 naela kõlwatut wõid turule toonud, selle pärast kohtu ees. Mees wabandas,  et wöi ta oma ei olla, waid ta naabri J. Atto käest müümiseks wõetud. Sellest hoolimata mõistis kohus ta 3 päewakS kinni ehk 15 rbl. trahwi maksma, tähendusega et reme kord sarnane süü 3 kuu waugistusega ehk 300 rbl. rahaga trahwitud saada. MchelS anu ta soowi pääle protokolli ärakiri kaasa, er ta selle põhjusel J. Atto käest tasumist Ao htn koja stl 15. webr. oli kreiskonna-kohtu  nõudmise asjade jaoskonnas 28 asja mõistmise all, millest ainult üheksas orjus anti. Tähtjas oli taluniku Rassmanni kaebtus herra v. Staeli wastu, kes tema maa päält 1000 kuuse wõsukest wälja kaewanud.  Nende eest nõudis ta rubla tükist kahju: asumist. Hr. v. Staeli wolinik aga tõendas, et ainult 300 wõsukest wõetud olla, mis metsas taswanud ja rohkem ei maksta km pool kopikut tükk, nii tulla üksi 1 V? rbl. tasumist maksa. Asi wöeti selFema läbikatsumise  alla. Kohtu pidamine mättas kell 11 kuni kell 8 õhtu. S a d am a-m aksu de asi olla riiginöuukogus  24. webr. nöuupidamise all. Tallinnast on börse-komitce esimees baron Glrad ja linnapää baron Maydell Peurburi läinud, et jääl ühes Rmst ja Lrbawift läinud saadikutega nii palju kui wöimalik oma linnade kasu eest kosta püüda. —' Sadamad Tallinnas ja BaltiskiS  tikkuwad wägisi kinni jääma. Pakri saarelt ei ole enam kusagil lahtist wett näha. Üht aurulaewa oli säält nähtud, MIS sadamasse püüdis, see pole aga pärale saanud. uIZ aurulaew alla ju jää pärast siit ligidalt tagasi läinud ja Lubanu sadamasse  pööranud. Kirjawastused. A. L. W- Tänu! Sees mis wöis. Uued lehed  lähemad, wanad aga enamasti otsas. Ärgu " kirjeldus duse järele peawad lapsed ikka iga kuu üks päew „seadust magada lastud." J. L. H. Wäga xõõmustaw. Teie poolt sarnaseid mõtteid kuulda. unustama ei saa. Praegune saadetus tuleb niipea kui selleks ruumi leiame, aga teatust pahatöödest meie tuua ei taha, millest ka kellegile kasu ei ole. Edespidiseid saadetust ootame. Terwiseid l J. E. W. Kõnekoda on meil tähtsamate põhjuste päralt, kui igal ühel tühist küsimist, mis Olw- reisikirja lugu enese käest, meil ei sünni sre kotta. M. T. H. „Sõna sõnalt" -—mõtelge ikka-mis nõuate^—Kas-slete walmis Näitlusest isi ?õnag? R. K. Wõidulaenu paberitest toome pea pikema seletuse. Paberite hinnal wahet ei ole, kas keegi SIX) eh 200,000 rbl. wöidab, on õnne vsi. Lehed saadame  siit ikka aegsasti ära. Õnnetuse sõnum Uuemad sõnumid. Peterburi Ec-Sti Jaani kiriku laulukoor toimetas 9-mal webr. „Palme" seltsi ruumides  suure piduõhtu koguduse waestelaste hääks. Et programm hoolega kokku seatud oli ja nimetud laulukoori õhtud oma lõburikkuse  poolest ammu tutwad on, siis oli ka sel korral nõnda hästi omast linnast kui ka Peterburist, Kroonlinnast j. n. e. nõnda palju rahwost kokku tulnud, et „Palme" ruumikas saal wiimse platsini täis oli ja mitmed hiljaks jäänud tulejad ruumi puudu, sel kurwalt tagasi pöörama pidid. Programm sai, kui neiu Aino haiguse põhjusel Ürajäämist  maha arivame, kõigi pidi kiituse wääriselt  täidetud. Näitemängus oli samm edasi poole näha: mängitud sai üks tõsine ja sisu rikus kolmejärguline tük, kuna meie endistel õhtutel ainult ühejärgullsi naljamängusid näha saime. Pidulised saatsid õhtu wäga lõbusasti mööda jn jäid uut sarnast pidu ootama. Puhast kasu waestelaste hääks olla 201 r. 91 kop. ülejäänud. Palju tänu om ära teeninud nõnda hästi pidu toimetaja laulukoor oma lahke toetajate neidude  N-goli ja Mehrfildiga kui ka tublid ja wäsimatad näitemängijad (neiud Dampf, Jürgens ja isandad Wadja, Jaanson Ülgekütt  j. m. m.) Iseäralist tänu tuleb aga Keiserliku õue muusikandi isand Jaksonile aioaldada, kes igal ajal walmis on olnud meie pidudel kõige parema muusika eest hoolt kandma. P" öhja telegrasi « a geuturi telegrammid. Keterõuris, 21. webr.  Rahaministeriumis  olla plaan läbiwaatamisel, mis talupoegadelt maksuwõtmlje kohta käib. Mere mäele tahetakse uut mundrit muretseda ja 19. webr. oliwad 24 alamat meremäe meest uues mundris Keisri Majesteedl  ees. 22. webr. M.mstri-komitees on otsustatud, Wmdawisse kaubasadamat asutada  ja Tukkumist Wmdawisse raudteeed ehitada. Koomas 19. tmbr. Kardinalid za tlriku ülemad paamstile ta sünni-ja kroouimlje päemaks õnne. Paawst ütles, ta ameti siht olla, kõiki inimesi ewangeliumi  õpetusega tutwuStada js lubas seltsliku  elu küsimuse kohta pea üht kirja wälja saata. M 22 Postimees. 1890 Wastutaw to imetaja ja Väljaandja vr. K. A. Hermlmv