wõetakse wärsked leiwa koorukesi ja leutakse  seda kange äädika sees ja lastakse siis kuiwaks taheneda (seda tehakse kolm korda) Seda tõrukest pannakse nüüd waadi ehk ankru sisse, kus äädikad tahetakse teha. Suisel ajal on mõnelgi talumehel õlut hapuks läinud, nii et ei kõlba enam juua seda hapuks läinud õlut keeda üles, lase ära jahtuda. Weel lase sääl sees üks tükk tulist rauda ära jahtuda, mille läbi humala magu ära kaub. Õlut pannakse nüüd waati, ja loksutakse enne weel tubliste ümber, pannakse ühte paraja sooja keldri seisma, knnni äädikas sellest hapuks läinud õllest wälja tuleb. Mida selgem ja rammusana  õlut oli waati panna, seda parem äädikas saab. On nüüd äädikas juba küllalt hapu, siis lastakse see tasakest waadist  wälja ja pannakse sawist kruuside sisse ja päält köwast kinni ja pannakse jälle keldri. Natuke äädikad jäedakse aga emakaga waati, mis soja ahju juures peab seisma; kui senna perenaine ikka jälle keedetud õlut ehk ka nuhina wett pääle paneb, niipalju kui ta äädikad päält ära wõtab, siis ei lõpe see iialgi mitte otsa. Hoolas perenaine  woib päälegi selle läbi mõne kopiku teenida, kui ta teistele seda müüb. Sell kombel wõib ka pool mädanenud õuntest ja pirnidest äädikad walmistada, mis seda kangem ja parem saab, mida magusamad õunad ja pirnid on. Ka kasepuu  mahlast wõib wäga head äädikad tehja; mahl peab aga enne ühe willase riide läbi saama ära kurnatud, kui teda waati pannakse  hapnema. Selle eest tuleb aga hoida, et äädikad mitte mask ehk tina kehade sisse ei panda, sest sääl läheb ta kihwtiseks ja toob tormise asemele paha tõbe. See kord armas perenaine, head termist ja rõõmust jällenägemist tulemaks korraks! Möndasugust.  Londonilinnanaisterahwad  on see kord Inglise ajalehtedes arwustuses ja karwustuse all. Neile antakse süüks et nad ühes meestega purjutama on hakanud! Waadake hullu tükki! Nii hästi kõrgemates kui alamares ringkondades olla joomine pruugiks ja uuemal ajal rohkem kui enne. Jnimesesõbrad asutawad karskuse-seltsid, kes jälle omalt poolt hullumajasid nõuuks wõtawad ehitada et joodikud, naised ja mehed ühte wiisi, sinna puuri panna! Öös eneõhusõit. Kuulus õhulaewanik  Johansen paari nädali eest Kopenhagenis ülesse. Õhulaewas olnud  tal wäikene elektrimasin, mille abi ta heledat walgust alla pimedasse ilma saatnud.  Peagi kadunud laew waatajate silmist,  kuid hele walgus paistnud meel kaua taewa all. Ülessöit olnud ohta kell 10. ajal ja pooleteise tunni järele lasknud ta ennast alla ning jõudnud selle aja wältusel  Rootsimaale Lundi ligikonda, kus ta pimeduse pärast terwe öö lageda taewa all pidanud olema. Lapsed ja narrid räägi- Wat tõtt. Tillukesele Atsile, kes teiste rohkearwulise pudilaste seas kõige kawalam oli, teatas kord isa, et tuttaw toonekurg temale kaks wennakest lisaks toonud. „Ja, waata isa," kostis Ats targalt, „kurg on oma sagedast külaskäigust meil juba wäfinud,  ja selle pärast tõi ta mulle nüüd kaks wenda korraga." Ihnus. Hamburis pidanud üks maja, mis wäga roppus ja mustas olekus seisnud, politsei poolest elanikkudest lühendatud  saama. 1. Oktobril leitud majapuhastamisel  ühest kambri nurgast 60,000 marka, mis senna ära peidetud olnud —ja raha omanik, üks wana naisterahwas, saanud  ise waeste awitamise seltsi poolest abiraha!  Waat, kus ihnus. Kuresaare kiriklikud sönumid. Pühapäewal, 8. Nowembril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Saarlane. 1892. 44 WzMIS-w qsllZWaio. t'. exUlj>, 18S2 r xLsM llo.11- nsz 11 Trükitud „Kuresaare Nädalilehe" trükikojaL Teada a n d m i s e d. W^W/MNW. IIIILNMMP'/. Z-X"b l>ÄSoLnaro  Z"ZII3IHUS> oöi-WAueri-, ?ro 20 uuLna Houöpu Mellya csro ui> KiiLqöÄKpill HnWiiMiMU rop. lopi^n sa nve?»v«il /i,.W ogsaiLllLaro ) Movi. L'!. ROWIWIL'b 24 L3.W., Wl> WIZXI. 12 LNW. ökxesoMxi, u 12 «Ä/L. Locuosi-ixi., AiM 6 ch)"r. Meoill, 18 chz'l. MllM (18 MÜÄOL?. Ü0ÄÄII0). u. 31 Ouruöpu 1892 r. Iluousurox-u Kk^oösosi.. ZllUeAw Kkrslnck Selts. Keskttäbalal, 4. RoweMbril, kell 6 õht. (Eesti Luteruse usu kiriku koolis) Liikmete koosolek. Päewakord: 1. Kortri üürimine; 2. Töö ärajagamine liikmete wahcl; 3. Eestseisuse walimine. Rohket osawõtmist palub Eestseisus. „ZMIMe kalender" 1893 aasta pääle A m »W iluiumd. Kalendri lisa: I. Reinu Matsi tütre kosijad. 11. Nalja tilgad. Annan teada, et minu juurest järgmised kaubad õige odawate hindadega saada on: kõige uuemat seltsi kretonni- ja sitsi riiet, kalingori, pleekimata Puuwillast riiet kui ka wutri riiet, walmis tehtud Püksisi, westisi, kuubesi, aluspükfisi, särkifi, naisterahwa kalewi jakkisi ja igat pea M liiki mütsisi. A L. Ling Wiimane sõit. KiircjMeji-Miga KulksaMji—Riigu kapten A. Ling, saab neljapäew, 5. Nowembril kellu 2 pääle lõunat siit Riiga wäljasöitma. Lähemat teadust annab Thevd. LüNge. „Margarethe" sõidab kell 12 ülesse. Prahi wastuwvtmine teisipäew. WW« ÜM« trukitud ilusa lv alge lineeritud kirjutuspaberi pääle, on saada ajalehe „Saarlase" trükikojast. .V 5 tilM Mi>lS müüakse odawalt pliitisi, katlaid, siibrid, kriiskaid, ahju peltisi, raud ja wask Plekki, Kesk! petroleumi öli, tõkartid, wärnitsat, seepi, seebi kiwi, heina-kõit, sõnniku ja heina haugufi. Tubakat, sigarid ja paberossisi, iseäranis kõrtsimeestele õige odawalt.