PrartlstckmMU Heinakuu 17. (5.) pääwal wakariStafiwad  ParissiS elawad Savoyardlased MarSsi (Sõea< jumala-)platsil suurt pidu selle pääwa IWaastafeks mälestuseks,  kuS Savöya - maa Prantsusmaaga ühendatud sai. Osavõtjaid oli 3134 ja nendele oliwad 108 lsune-lauda kaetud. Auupaikade peal istustwad KoolideminiSter BourgeoiS,  Mereväeminister Burdeau, Riigisekretär JamaiS ja Präfidenti asemik scl pidul, Oberstlieuienant Cha«nöin, mitmed endised Ministrid, Senatorid, Parlameuti-liiked ja teised. Sõeawäe-lnängukhor «nängiS mitmesuguseid muusika-tüikist, nende kestis ka Marfsilaiset, Vene Keisrilaulu.  Itatia st. Vesuvi purskamine keStis witnasete sõnumite-järel  ikka edasi. Heinakuu 16. (4 ) pääwal hakkaS mägi suuri kiwa wälja ja kuuni 370 metrit (nmbeS 160 sülda) kõrgesse paiskama KakS uut kraterit figisiwad, 250 metrit kõrgel, ja nendest woolaS palju laavat wälja, miS Nicolofi küla poole jooksis ja põllumaid häwitaS. Heinakuu 20. (8 ) pääwal langes ltiwasadu Nicolost küla peale. Waesetele hakati leiba wälja jägama. Ka Ätna purskamine oli kangemaks läinud. Kartust ümberkaudsel  rahwal weel ei olnud. Heinakuu 19. (7.) pääwa homikul mõllaS hirmus keerluul Venetia maakonda».  Polesella knlaS saiwad 40 maja lõhutud ja 1 kilometer ümberkaudu kõik laastatud. KakS inimest on surmatud, kuus «vigastatud; kahju on väga suur. Präfekt  on söeawaega appi läinud. Bpamu'st. Heinakuu 18 (6.) paamast saadik saawad Spania sadamates ja Prantsusmaa piirel kõik sealt tulnud reisijad, nende asjad ja kõik Prantsusmaalt toodud kaubad kholera-hirmu pärast läbi suitsetatud. Hreekmnontk. Tüli Türgi saalekonua-liigete ja Greeka ohwitseride wahel on sellest tulnud, et wiimased esimesteiele määratud iSted wahe-aeal. kui need wälja läinud, Politsei läbi ära wiia lasksiivad. Sultani käsu peale saawad aga siiski kõik Türgi saatekonna-liited  Athen'ist ära kutsutud, et Greekamaaga suuremat  pahandust et tuleks. Lahkuse täheks Greekamaa waSta on nüüd üks Khnfilane, Gadban Effeudi, Türgi Saadikuks  Athen'is nimetatud, keS enne Türgi asjatallitaja oli ja kes nüüd üheks kõrgemaks ametiks suurema auunime ja Medschidie-rittretähe ülemast klassist saanud on.— ParkamentiS on üks uuS soldattwötmiseseadus  wasta wõetud, mis läbi Greekamaa föeawägi rahu aeal wähendatud saab. Berüla'st. Kõik Venemaalt Bulgaria ja Rumänia kaudu Secbia'sse tulnud reisijad ja kaubad saawad kholerahirmu  pärast seitsmeks pääwaks tähelepanemise alla pandud.  Ka Rumän«a'fi tulnud reisijad, iseäranis töölised, piawad Serbia piirel desinsiziritud saama. RutgariaP Protsess Brltfchew'i mõrtsukate wasta on lõpetatud. Swjatoslaw Milarow, Konstantin Popow, Thomas Georgiew, Aleksander Karapulow ja SpaS Lepawzow  saiwad surma nuhtluse alla mõistetud, wiimase nuhtluS aga kergitawate aSjade pärast 5 aaStasekS mangipõlwekS.-muudetud.  Gougi Welikow on 15aastaks, Lieutenant  Wassiljew, Stoja Dshndshew la Zwan Belekow 9 aastaks, Petko Karawelow 5 aastaks, Traiko Kitaizew  3 aastaks ja Dmitri Stankow 16 kuuks wangi mõistetud. Karagulow, Molow, Karastojanow, Nasharow ja Milkow saiwad süüst lahti mõistetud. Omalt maalt. Tollimist. WiimaSte ülesandmiSte järel on EeStimaal, peale Tallinna linna, 497 rahwa kooli Ewang.-Luth. usu. tunnistusest. Suurem jagu nendest, 472, on vallakoolid ühe klassiga. Teistest oliwad 4 kihetfonna-kootid, 4 wabriku-koolid, 4 möisakoolid, 3 mjnisterlikud koolid (ükS kolme ja kaks kahe klassiga), 3 «vallakoolid kahe klaösiga, 2 erakooolid. 2 köstrikoolid; ükS elementarkool poeglastele, ükS tütarlastele ja ükS linnakool. EeStimaa kaheksa maakonna  oliwad need koolid järgmisel «viisil jäutatud: ksige rohkem, 190, oli neid Järwamaal; Virumaal 87, Alutaguse-maal 78, Lääne-Harjumaal 70, Ida-Harjumaal 59, Ranna-Läänemaal 37, Maa-Läänemaal 36, Saarede- Mnemaol 29. Koolitajaid oli st3—slv meesterahwast ja 3 naesterahwast. Rahwuse poolest oliwad neist koolitajatest  501 Eestlased, 8 Rootslased ja 1 SakSlane. Hpetatud oliwad neist 138 seminarides, 216 kihelkonnakoolides,  32 kreiskoolides, 9 elementarkoolideS; ükS oli köstrikoolis, ükS gymnastumis kaSwatatud, üks oli studerinud  ja 30 oliwad istöppiiad; teistest puudust,vad sõnumid  nende kaSwatamise üle. Kuuda seminaris oliwad neist koolmeistritest 129 kaSwatatud. NelS 497 koolis käifiwad 26.302 last Ewang.-Luth. usutunnistusest. Kooli, lastest oliwad 15.539, 8125 poeglast ja 7414 tütarlast, alalised s. o. korralised õppijad, 10,763 oliwad järel, aitamise-koolilapsed. s. o. kes nädaliS ühel määratud pääwal  kooli tulema pidiwad, nendest 5134 poeglast ja 5629 tütarlast. LaSte hulk Ewang-Luth. usutunnistusest, tO. ja 1?. eluaaSta wahel, oli wiimasel aastal 32,031, nendest 16,063 poeglapsed ja 15,968 tütarlapsed. Sellest on näha, et kooli-kohuliStest laStest 82 protsenti tõe poolest koolis käisiwad. Kõige parem oli asi selle poolest Virumaal,  kuS 100 kooli-kohustise lapse keSkist läbiStiktu 97 koolis käisiwad. Kõige «viletsam lugu olt Saarede-Läänemaal,  seal käifiwad 100 kooli-kohuSlise lapse keSkist ainult 67 koolis Eestimaa kõige wa««em rahwakool, Kuuda seminar, mida Tolli mõisa päriSherra, Koolide-Direktor Chrisioph Varoir Stackelberg asutas ja mida Tolli mõisa nüüdne päriSherra. Senator Geheimerath Friedrich Baron Slackelberg, kolge hoonetega ja täie adra-maadegs seminari omaks kinkis, on nüüd seiSmaS. Hiljuti oli meil «võimalik, seda endist EeSti koolmeistrite kaSwatamise-paika näha ja haledus kippuS peale. KuratortuM on maad ja hooned ühe ülewaataja «valitsuse alla anuud. Nagu aga igal poolel, kuS peremehe silm alaliselt walwamaS ei ole, nenda ou ka seal. Oinast kohast uhked majad ja hooned tarwitawad parandamist, elaw kuuse-aid kena puieSteku üinber, mille wahel majad ja hooued seisawad, on leikamata  ja paiguti wälja kaSwa«naS; põllud igatsewad pere,nehe  silma. KaS piatS küll see soojast südamst asutatud ja lahkest käest antud EeSti hariduse-paik weel kord omast nüüdsest tarretusest uuele elule ärkama? Liibawi Rahukohtu-kogu Präfident, A; Baschmakow.  on hiljuti ühe kirja nende äranägemtSte põhjusel  wälja aunud, mida tema omal ameti-lallituse aeal Baltimaa kubermangudes selle iile kogunud, kulda kohtule muutmised ja teised muutmised fitn täuine möiuuud. Seda kirja ennast ei ole meie lugenud «vaid ainult seda, miS selle üle .Rijhki WestntkuS" kirjutatud on. Omalt poolelt lisab .Riski Vesinik" ühe» järgmise» numreS selle j,«ure: .Viimati tähendasime meie selle peale, missugusest setsupaigast autor tnimetalud kirja «väljaandja)  nende muutmiste peale peale waaiab, iniS «neie maakondades täita on, selle miSflont kharakteri peale. miS Venelastele osaks saanud, keS kutsutud on, Vene elupõhjuseid  (elementifi) meie waldkonda istutama. Seletates,  et Weue asjal «reis maakondades ühe ,«vabaStawa ja selgitama tähtsus on, pärib herra Baschmakow nende muutmiste kiiret täitmist. Herra Baschmakow ei arwa aga mitte, et «võimalik oleks, meie miSstoni otstarbel  muutmiste tähendatud korralduse (systeml) läbi kätte saada kui kindlal joonel skonsequent) need ta täidetud saaksiwad. Need muutmised puudu vad ainult peaUõkandise elu külge, ei luugi uiitle ,«ii sügaivast rahwa südamesse, et rahwas Vene rahwaga waimlikuSse sugulusesse aStuda wõiks. Venelased ütleb herra Baschmakow  jjää«vad  siiSki wöerastekS ne>S maakondade». Seda rohkem selle läbi, kui Eestlaste ja Lätlaste sündinud mõistusewaim  (intelligenz) ennast üheS wooluses ilmutab, miS meie hariduslikkudele eesmärkidele Baltimaa kubermangude? wäga umbtulus on. Äranähtus on selgeks teinud tähendab herra Baschmakow, et ühel aeal, kub wana, mõisaherralik (patrimorial) seisukord ja Saksa seltskonna eeswalitsuS oma põhjuseni kõigutatud ou, teised rstzwad ennast valitsejatega seltskondadega «väljapanemiseks Venelaste  «vasta üheudawad. Rendaniuietalud Roor-Lätlased ja Eestlased annawad Balti ühendustele kätt. Selle nähtuse  peale «neie kohalise» eluS sai juba sagedast tähendatud,  niisamati ka puuduSlittude nõuuwötmtSte peate Vene elementide kindlustamiseks. Ühe seesuguse selsupaiga põhjustamises et saa uttie mille ainult katsete läbi kohr ja paiga peal kinnitatud, watd ka weoestaMlse aeaiugu teiSteS Vene «valdkondades tunnistab seda. miS kõigest nõuuwõtmiSte täitlnisest kirrdlal joonel hoolimata, siiski omaS meedtuseS ja poolehoidmises (sympathle) weneused ei ole. Herra Baschmakow arwab, rt meie maakondades Vene rahwast piakS elama asutatud jaama, kui weneStamise-plaan  korda piab minema. Tema «võtab PreuSsi riiki eeskujuks, kus Poola maakondadesse agarast SakSlasi elama asutatakse ,ja au««ab nõNii, seia Suuewenelasi elauia asutada. Herra Paschmakow t nõuu piab täieSte tähelepa  nein ise-wäckriiisekS nimetatud saama, sellest hooti-nala, et see mille kerge täita et ole/ Wäliarända mine Venemaalt Amerika'Sse  kaSwab kuida ,Weflnik  sNahaminiSteriumi  leht) kirj««tab, aasi-aoStalt suuremaks. Weel umbeS 15 aaSta eest ou umbeS 3000 künni 8000 inimest  aaSlaS Venemaalt Amerika Sse wälja rändanud, aga juba aaStal 1885 on nende hulk umbeS 19,000 suur olnud, sellest aeast saadik aga Soomemaal, Poolamaal ja teiSteS läänrpooliskes kubermangudes järgeS, kui ka kõikudes  suuremaks kaSwanud. Välja on rändanud aasta! 1886—33,783 inimest. 1337—29.559 inimesest. 1888— 39.307 inimest, 1889—36.629 inimest, 1890-85,548 inimest, 1891 -109.515 immest. Luetud on ainult need, keS Saksamaa sadamate kaudu wälja rändastwsd. Vuelakse  ka neid, keS Hollandi, Prantsusmaa ja Inglismaa sadamatest suurele merele läkflwad, siiS wõida «väljarändajate  hulka Venemaalt Amertka'Sse wiimasel aaStal kergest 120,000 hinge peale arvata. Kõige rohkem nendest on Põhja-Amerika sfe läinud, wast aaStast 1890 saadik ka Brafilia sse ja Argentinasse Lõune-AmerikaS, nimelt Poolakaid ja Juntist. Lõnne-Amerika riigid katsuwad kstki ära, asujaid omatsse tühjadesse maadesse kutsuda. WalttsuS kannab väljarändajate reisu-kulud, annab auruloewade-seltfibele  abiraha rohkemate väljarändajate sissewedamise  eest ja piab asjakallitajaid wöeratel maadel, ked wäga tegewad on ja ühegi pettuse eest et pelgu, rahwast väljarändamisele kutsuda ja eksitada, kes iga mehr-hlnge pealt Belgias Löune-Amerika riikide poolt 15 künni 26 rubla saawad, mis läbi wäljarändamine Europast Löune-Amerika riikidesse wäga suureks kaSwanud on. See ei ole aga nimelt Juutide inureS ainus pshjuS wäljarändamisekS Venemaalt. Nemad on nüüd oma lootust, läänepsoliSteft kubermangudest keskmistesse rännata, kuhu nemad 70nematel ja esimeStel 80nrma!el aastatel hnlga kaupa tungima hskkafltvad, täieSte ära kautanud. Nüüd liigub Juutide Voolamine lääne poole, ja et Vääre- Enropa-riigid, kui palju seal muidu ka «vabadusest räägitakse,  Vene Juntidele wärawaid ja uksi lahti ei tee, siis ei jää neile muud iile, kui AmerikaSse minna. Aastal 1890 arwatakse 40.000, aastal 1891 juba 60,000 Juuti Venemaalt Amertka Sse räudanad olema. Poolakad et rändada mille jäävamalt AmerikaSse, waid aegliselt, kõrgele  pääwapalkade pärast Põhja Amerika ühendalud-ritkideS.  Sealt saata nemad o,«raksetele kodumaal raha ja tulla ka ise mõne aea pärast jälle tagasi. KholeraSse haigeks jäänud on ,Bir>> shnaja sõnumite >ärel Turkekan'ts, Taga- KaukasiaS, Wolga-waldkondaS j. n. e Jaanikuu 15. pääwast 29. pääwanl ülepea 4067 inimest, lellest seani 2560 ära surnud ja 186 terwekS saanud oliwad. Selle aea seeS oli kõdi järgmisel wiisil kõikuwaS jooueS kaSwanud, «vahest pitkamest, alaneteS, stis jälle kiirest, ««agu kargaleS. Haigeks jäiwad: Jaanik. 15. p. 106 inimest, Jaanik. 22. p. 237 inimest, , 16. , 123 , , 23. , 409 , , 17. , 171 , , 24. , 326 . , 18. , 195 » , 25. . 275 , , 19. , 173 , , 26. , 454 , , 20. , 328 , , 27. , 562 . , 2l , 183 , . 28. , 532 . See lrht anvad, et kholera, aegsaft ette «võetud terwksehoidmtse  ja arstlikkude eltewalmiStamiVte, Riigiwalttsuse ja seltskonna agaruse läbi uöuuwstmtSteS tsbe laialilagunemise  waSta, «väga pitkamest ehast weulda, tui see ka AstrachaulS, Bakuv. Saralow'iS. kauni» käredast üleS aStunud on. Kohalise «võitlemise wähene järg mõnes palkas tulla, nagu Baku'S. seallsest terwise-waStasest olekust ja arstliku abi puudusest, ja ka, nagu AstrachaulS ja Saratow  iS. rahwa alamate kordade lausast wavtaponemtsest kholera-waStaSte talliluSte waSta. Oma aruande lõpul kirjutab see lehi: ,Vahest on nende sähluSte poolest süü osalt ka kognduSte-walitsuSle pool, keS «võitlemist kholera waSta mitte õigel wiisil pidada ei oSkanud, aga pea-aSjast langeb süü rahwa-hulga tooruse peale, keS pealekipvuwa htrmu suurust ei tunnud ja kellele kõrgemast spelatub rtiigksnnad mitte selgeks teinud ei olnud, et wSMemisekSkholera waSlakarmt usun tar«vi»läheb.MöllomiSle korrutamine Sarako«v'iS. pea niisama meeletumal wiistl, nagu Astrachan'iS, annawad meile sSja, weel kord intelligenzile  ja waimultkule ametkonnale nende kohust meele tuletada, nsuuwõlmiSle tähtsust kholera waSta rahwale õige selgeks teha' Pealinnast kirjutatakse ,Rtta Siberisse saadetud inimeste abtelu-lahutamise kohta: , Kmda juba enne teakuStatud, saab nüüd Ühe seaduse kallal tööd tehtud, mis läbi abieiu-lahutamine juhltiwiSte juures, kuS ükS kaasa teisega ühes mitte Siberisse et lähe, kes senna mõistetud on, korraldatud piab sasina. Põhjusmõtted selles juba RiikSratht ette pandud teadused o « järgmised: 1) IlmasÜÜta kaasa, keS teise, elu-aeakS ksige õiguste kautamifega Siber isse mõistetud  psarllase. järel et lähe. woib kakS oaStat pärast kohtuotfsife  kindlakS-saaMist, oma wstmulikkust ülemaid paluda, et tema abielu lahutatud saaks, keS selle valme peale oma usutunnistuse korda mööda otsust teed. 2) Inimesed, keS wangiksöle ehk asumisele StberiS mõistetud on, wstwad, tui teine pool mitte nende järel ei lähe, selle Politseiwaliksuse  läbi, kelle iUeMaakamise all ««emad jeisawad, oma abielri lah«tlamist ja õigust teiseSje abielusse aStuda, paluda. 3) Raskolnikute zuureS su ilmasüülal poolel abielu lahutamist selle koha kohku poolest paluda, kuS abielu kirja pandud on. Kubermangu.walttsuStel on kohtuotsuste täitmise juures ilmafüüka poole käest küstda, kaS tema ehk süüaluse järel miuua tahab, ja tema waStust kirjas Siber isse saadetud ««imeske üle ÜleS panna. UuS linnade - sead u S saada nini* sõnumite järel pealinnades, kubermangu' ja sadamalinnades  juba aaSka IS9S käiknS maksma pandud, treis linnadeö, weikemaleS paikades ja aleivikkudeS aga mast aaStal 1893 Esiteks saada «eel Kubernöride heaksarwamik  selle Ae nõuutud. kus kõiki ««! linnafeadust ja kuS seda lihttasemal wiisil makSma pauna tuleb. , ErStimaa Kttbermangu kuulutab, et wsll kirjadele aSjatallttuStekS Walla-