wilunud, et ei tunnegi, missuguse walju seaduse all, missuguses mängis nad elnwad. (Järg tuleb.) Imestades waatas Paul temale tüki aega järele, siis pööras ta ümber ja hakkas oma teed edasi minema- 18. See oli mõni päew hiljemini. Juhan Hallan istus rahulikult omas toas ja mõtles enese olekut järele. Sääl lüks uks lahti ja naene Anna astus sisse. Noh Juhan, alustas Anna juttu, mis sa arwad nüüd meite elamisest? Preedik on ära ja nüüd laks Paul ka oma teed, mis sa tahad nüüd üksi teha? Ei midagi, kostis Juhan rahulikult. Praegu on aga aeg sügis ja ei ole enam suuremat kiirust. Külap ma edespidi omale jälle uue sulase saan ja omal ajal tuleb Preedik ka tagasi. Aga mis sa arwad Pauli äraminemisest?  Mis ma sellest wõin arwata, kostis Juhan. Kahju on temast küll, aga ometi ei wõinud ma sääl midagi parata, sest Pauli ettewõtmised oliwad üsna mõnusad ja Nendele takistust teha, oleks päris ülekohus  olnud. Oa ta sulle Leena üle midagi rääkivad?  Ja; nemad armastawad teine teist. Ja sina ei ole seda nendele mitte keelanud? Ei; fee ei maksaks ka midagi, sest nemad on ju nii kangesti teine teise külge kaSwanud, et süült lahti kiskumine kudagi moodi enam wõimalik ei ole. Koguni wandega  on nad seda teine teisele tõutanud. Häbemata hullud? hüüdis Anna wi» hagu. Aga sinu õigus oleks neid selle juures takistada olnud Juhan. Weel parem mis tanviS! kostis Juhan. Paul on iga pidi auuS ja tubli mees ja mitte wähematgi ei saa minul meele wastu olema, teda enese (väimeheks wastu wõtta. Aga ta on jo nii waene (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Oma lugejate tähele panemist pöörame ka siin selle paale, et 29. skp. „linnapääl"  kurttummade pidu ära saab peetud, mille programmi lugejad juba kuulutustest leiawad. Mis suur wahe seesuguse pidu ja teiste pidude wahel on, on juba igale ühele teada ja et see nii on, seda näitis rohke minewal aastal korda saadetud  kurttummade pidust osawõtmine. Ja tõesti, üksgi teine pidu ci wõi nii waimustawalt piduliste  pääle mõjuda, ci wõi sugugi piduliste südameid  seesuguste kõrgendawate tundmustega täita, kui seesugune kurttummade pidu, kus pääle muude pidutcgeliste õnnetumad kurttummad taise tegelikult  pidust osawõtawad. Meie arwame, et rõõmsamaid  ja armsamaid silmapilkust ci leia meie kusagilt pidult, kui kurttummade pidult sell ajal, kui kurttummast katsutakse. Eks tõuse siis iga ühe pidulisel tänu tundmused ülesse Kõigekõrgema poole, eks tuleta need silmapilgud Looja heldust meelde, mis Ta meie kurttummade wastu on juba näitanud ja ka meie kõikide wastu, et meie mitte kurttummad ei ole! Aga ka ei ühegi muu pidu pääle ohmerdatud kopikatel ei ole seesuguseid järeldusi kui neil kopikatel, mis kurttummade pidu pääle on ohwcrdatud. Nende käpikute eest ei leia pidulane mitte üksi enesele kõigeparcmat lõbu, maid need saamad seesuguse töö korda saatmises awitajad olema, millest Jumalal ja inimestel hää meel on. Pääle selle ülendawad pidu ka teised programmi osad, nagu pidukõne kurttummadest. laulmine, asjade müümine, kurttummadele kinkituste jägamine j. n. e. Püüdgu siis igaüks kurttummade pidu ja tema otstarbel enesele kõige armsamaks piduks ja otstarbeks ettekujutada ja pidada ja tulgu rohkel armul sellest pidust osamõtma. Jah, püüdgu ja tulgu igaüks oh annaks Kõrgem, et see soow ka täitmist igaühe poolt saaks leidma! Jumalas hingama läinud Keisri Aleksandri  IH. auuks Moskwasse ehitama mälestussamba  hääks on Saaremaa rahwa käest kommissaari  herrale 213 r. 79 kop. tulnud. See summa näitab, et ka Saarlased RahukeiSri mälestust kalliks peawad. Meie Saaremaa rahwa mäest majandusliku olekut tähele pannes, wõime seda kokku tulnud raha kaunis rohkeks pidada. Saaremaa Kreisi maksu-kommissioni liige Kuresaarelinna auukodanik Balthasar Grubencr ja Kuresaare kaupmees Aleksander Ling on hõbeauuraha  osaliseks rinnapääl StaniSlawi paela külges kandmiseks saanud. Kuidas mõned mehed rahateenida tahawad, näitab järgmine lugu. Nagu meie teadustasime, lõi keegi kurjategija ühe kaupmehele poest koju minnes uulitsa pääl kuklasse, mille tõttu wiimane mõni aeg haawa parandamiseks maas pidi olema. Kurjategija ise jäi aga teadmatakS. Nüüd tuleb keegi „sehwti" .mees kaupmehe juurde ja teadustab talle, et tema maga hästi tähendatud kurjategijat teada, mille tõenduseks ta ka tunnistusi ette wõib panna. Muidu tema aga kurjategijat ei nimeta kui kaupmees talle mitte selleks 2S rublat „wacwapalka"  ei anna. Sääl juures andis ta ka ühe tunnistus mehe nime ülesse. Kaupmees awaldas asjalugu politseile, kes nimetatud meest ühes temast nimetatud tunnistuSmehega ülekuulamisele kutsus. Wiimane aga tõendas politseis, et tema sellest asjast midagi ei teada, ja armas, et ka „saladuse teadjal" enesel sellest midagi teadust ei wõi olla. Kuid see jäi ikka oma „saladus" kui ka nende awaldamise eest nõutama 25 rubla nõudmise juurde kindlaks. Et talle aga seda raha ci maksetud, siis jäigi tema „saladuS" saladuseks. Hiljuti Kuresaarde asutatud teise trükikojaomanik  tahtnud ka Kurdsaarde teist Eestikeelist suurt ja odawat ajalehte nimega „Seltsilanc" wälja anda. Kuida meie aga kuuleme, ci ole ta selleks mitte luba saanud. Lehe eeskawa pidanud politika, kirjandus, põllutöö jnd. olema. Saarlases Nr. 1. awaldatud sõnume kohta ühe poisikese üle, keda politseisse toodud sai, sest et ta uulitsal joobnult maas olnud, tuleb tema ema poolt õiendus, et täheudud poisike mitte joobnult maas ci olnud, maid et see mingu läbi olla sündinud. Teda olla ühes kahe teise poisikesega kusagile majasse ahju kütma saadetud, ku« enne sell talwel tuld sees ei olnud. Selle läbi sündinud wing hakkanud aga nimetud poisikesele nii „pähe kinni", et ta uulitsale maha kukkunud, kust ta politseisse wiidud. Seda õiendust palub tuse sisse sattunud" poisikese ema tema ja tema perekonna auukaitsmiseks awaldada. Jamajast. Enne jõulupühast warastatud siin ühest perest mitmesugust pesu ära. Mõne aja pärast tulnud aga awalikuks, et seda keegi teenijatüdruk  toimetanud oli. Et tema töö ilmsiks sai, siis pannud ta ise „punuma." Pärast tulnud meel awalikuks, et ta juba ka enne „pitkanäpumehe"  ametit pidanud ning mitmest kohast raha ja wäikese asju warastanud oli. Enne Jõulut oli üks purju laew plankudega  Kuramaa all „KolkaS" hukka läinud. Kui kahkled! Kui mõnikord kõhkled ehk sina: W „KaS Looja küll juhatama Peaks minul, mu clulced ilmas. Mu üle kas walitseb Ta?" Siis waiksemal õhtusel tunnil Kui wälja pääl' kõndima lä'ed,. Sa ülesse taewa pool waata. Kus tähti nii rohkesti näed. Need tähed siis wõiwad suli' õõlda Ja näita, kui põhjuseta On see, et kahkled, et Looja On ilmas su juhataja. Neid tähti Ta kõiki siin juhib. Teed määrab neil' tarkusega. Ei üksgi neist oma teest kõrwal' Wõi minna Ta tahtmiseta. Kui eluta looduse rada On alati juhtimas Ta, Siis kuidas ei peaks Ta mitte Su eluteed juhatama. C. Palk. Möndasugust. Iseenese elusalt mahamatmine on sündmus, mis India munkade juures, kes enesele püha mehe auu ära teenida tahamad,  sagedasti ette tuleb. Niisugune pühaduse  kandidaat istub ristis jalgadega alla laotatud lina pääle ja jääb iseenese tahtmist  wõi sundust mööda surma sarnassc minestusesse. Ta abilised topiwad nüüd tal kõrwad wahaga kinni, suruwad keele hinge-kurku, nii et kurk täitsa kinni on ja kõidawad fiis lina otsad pää pääl sõlmeks kokku. Sõlme pääle pandakse pitsar. Ka haud saab ära pitseeritud, nii et siin mingi- sugust pettust ette tulla ei wöi. Kuue nädali järele tulewad riigiwalitsuse ametnikud  suure hulga kaaslastega haua juurde. Pitsar murdakse katki, haud tehtakse lahti ja ära hallitanud linast wõetakse mumia sarnane hall, kortsunud keha wälja. Endised matjad hakkawad nüüd keha elusse äratamisega  töösse. Esiti walatakse pühale mehele kuuma mett päha, tehtakse silma-lauad lahti, pandakse kuum nisutaigem pää pääle, puhastatakse kõrwad wahast, seatakse keel endise koha pääle, nii et hinge-kõri jälle lahti on, ja hakatakse wiimaks hoolega terwet keha õeruma. Natukese aja pärast jookseb üle keha kerge wärin, selle järele hakkab meri jälle lööma, ja lõppeks tuleb ära kuiwanud kehasse järk järgult elu tagasi. Ülesärganud püha mees istub imestusega täidetud ümberolijate keskel laua juurde, kus ta walitsuse poolt suuri kingitusi saab. Indias on iseäralised, umbes  kloostri-sarnaseid asutused olemas, kus niisuguseid pühaduse kandidaatisid järk järgult  selle piinawale, meile pea wõimatuks näitawale katsele ette walmistatakse. Esiti pandakse neid paariks päewaks kitsasse koopasse, et nad järg järgult kauem hinge kinni pidama, arusaamist ruumi ja aja kohta ühe sõnaga, et nad surema harjuks.  Inglise reisijad teatasiwad juba minema  aastasaja lõppul neist imelikkudest nähtustest, aga seda ei ustud. AlleS Braid, kes hüpnotismusse üles leidis, on niisuguse tembu tõsidust järele katsunud ja arwab siin hüpnotismuse tegema olewat. Suur kahtlus. Baron Z- üle, kes Berlini kuninga koja juures otse nagu teine Münchhausen kuulsaks sai, räägiti kord, et ta surnud olla. Mõni pääw pääle selle ilmus ta aga lõunalauale. „Mina mõtlen. Teie olete surnud?" ütles Friedrich Wilhem IV. talle. „KeSon seda ütelnud? Ma tõutan majesteedile, 4 Saa r l a n e ZB9S