Pauli siia ja jätad teda ka hoopis meie juure; sellega olen siis ka mina oma kingituse  saanud, mida soowisin. Kõik pidulised puhkasiwad seda kuuldes suure häälega naerma: ka Juhan Hallan naeris ise nii, et kõht wabises. Sina tahad naljatada Leena! ütles ta. - Wõi ehk tahad sa seda poisikest, Ml aja taga, pilgata? Ei mitte! kostis Leena tõsiselt. - Ma ei tee nalja, ma ei pilka, maid ma räägin aga, mis puhas selge tõsi on. Sinul on see kerge asi isa, seda minu soowi täita. Sellega ei täida sa paljalt mitte minu soowi, maid teed selle waese poisile ka arwamata palju head. Tema ema on ju nii wilets ja ivaene, et waewalt, pool kerjamise waral, jõuab iseennast ja oma last õige Viletsat moodi toita ja katta. Sina aga oled rikkas küll ja see ei tee sinu rvarale ka midagi, kui sa seda mäest poissi oma juure wõttad ja oma kuluga meheks kaSwatad. Minule teeksid sa sellega arwamata suurt meele head, sest meie oskame  Pauliga möga kenasti mängida; tõesti paremini, kui wenna Preedik'uga, kes ikka kohe nnhafeks läheb, ja mind mõne korra ka lööb. Paul on aga hea poiss; tema ei tee «Ustust ega lähe wihascks. Meie oleme Pauliga ühe manused ja halame seltsis küla Aoks käima, sest ma tean isa, et sa Preediku tulewal talwel kihelkonna kook saadad. Jah isa, Pauli pead sa mulle L»K»a, mitte midagi muud! (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Jaani päewal pühitseti KudjapSel  surnu aedaS kiriku-asa püha. Jumala teenistust  pidas linna ülemõpetaja Lemm. Iga ühe meelest on ju Jumala teenistus surnu aidas wäga armas. Säal tuletame meie oma lahkunuid sugulasi ja sõpru meele, kui ka seda, et meil kõigil ilmast lahkuda on ja endid lahkumise tunni waStu walmistoma peame. Selle pärast oli siis ka rohkest rahwast kiriku aja püha pidama tulnud. Kallist päewa kaunistas ka weel wäga ilus ilm. Saaremaa rahukohtunikud? kogu eesistuja tõsine riiginõunik hr. SelenZky sõitis 23. Jaani k. p. kaheks kuuks Witebski kubermangu. Tema ameti kohuseid täidab 1. jäuskonna rahukohtunik hr. Worobjew. Pühapäewal 23. Juunil peeti Kuresaare linna parkis laste pidu, mille puhas sissetulek LVll rubla pattimajade heaks läks, waesematele inimestele ilma maksuta antud pättide tasumiseks.  Sel samal päewal tegi ka Kuresaare priitahtlik  tule kaitse selts iga aastase pruugi järele jalutuse käigu „Loodesse". Tee käiku kui ka pidu pidamist Loodes lõbustas seltsi enese pasuna koor. Loodest tagasi tulles seisatasid pidulised turu pääl, kuS seltsi esimees lühikese kõne pidas ja „Keisri laulu" laulda laskis. Pärast seda mindi weel „Bürgcrmusesse" pidu „lõpetama". Kõik seesugused  jalutuse käigud oleksid wäga kenad olewad, kui pidulised ennast mõnesugusest joogist mitte wäga palju maimustada ei laseks. Saaremaa kurttummade kooli abiandmise seltsi asutamise nõu on siin juba üsna kindel. Seltsi põhjus kirjad olla juba kohalistesse kohtadesse  kinnitamiseks saadetud. Nii kui nimetud seltsi asutamises mitmed meie tähtsamad õpetajad tcgewad on olnud ja ka pärast poole seltsis eneses wist tcgewad saamad olema, sellepärast wõime kindlasti loota, et selts oma ülesannet tubliste täitma ja kaunist wilja saab kandma. Pühast. Sääl olla ka mõte liikuma hakanud,  karskuse seltsi ja laulukoori asutada.  Peaks see mõte ka teuks saama. Pühasse oleks karskuse selts —nimelt üks tegew karskuse selts wäga soowitada. Sääl on suurem osa rahmast meremehed, kes selle tõttu alkoholist jookifi mitte ära ei põlga. Niisuguste jookide pruukimine on aga meremeestele sagedased õnnetuste toojad. Oma sõnumile, Schluppi juustu wabriku põlemise üle on meil meel mõnda juure lisada. Tule kahju läbi sünnitud kahju on 6000 rubla suur. Maja olnud 1000 rubla ja juustud 4000 rubla eest tulekaitse seltsis kinnitub. Tulesse jäänud ka ligi 30 kana. Pihtla walla kirjutajale Jaan Reinfeldt'ile on Kõrgemalt poolt rinna pääl Stanislawi paela küljes kandmiseks auuraha,päälkirjaga „hoolsuse«est" (aa xvspMs) antud. Hr. Rcinfeldt on üks wancmatest  walla kirjutajatest. Juba enne waldade ühendamist, nimelt manade kohtute ajal oli ta enesele oma tegcwuse läbi ülemate käest rahul olemist  teeninud. Karjast. Jaani päewal maeti Leisi Õige usu kirikus kahe minewal talwel ära upunud Persama walla mehe surnu kehad maha, mida nüüd Soela kõrtsi ligidalt mere äärest leiti. Kahe minewal talwel ära upunud mehe surnu kehad on praegus meel leidmata. Mõne nädala eest olnud Laugu ja Lii küla metsas tulekahju. Hakatus on teadmata. Kaarmalt. L 3. Juunil löönud sääl keegi täieealine mees ühe poisile sirbiga haawa rindu. Pois on praegu hospidalis. Tohtri arwamise järele ei olla haaw mitte elu kardetaw. Waljalast. Öösel 2./ S. Jaani k. p. maraStud  säälse Ew. .Luteruse kiriku õpetaja aidast 1N weise nahka ja üks rihm ära. Waras oli ukse lõhkumise läbi aida sisse tunginud. Muhust. 12. Mail suri Nurmse mõisa rentniku A. T. abikaasa M. T. ära. Pärast surma tõusis rahwa seas jutt, et M. T. oma mehe piinamise läbi surma olla leidnud. Selle jutu põhjusel hakkas politsei asja järel uurima. Wist on aga see jutt õige leitud olema, sest et surnu abikaasa on 22. Juunil mangi pandud jä ühtlasi ka kohtu kätte antud. Jurjewist. 24. Juuni õhtul, umbes kella kümme ajal, kihwtitas üks noor juudi tüdruk Peterburi uulitsas „Moskwa" wööraStemajas  enese ära. Ta oli natukene aega enne seda sinna korteri üürinud ja ütelnud, et ta Riiga tahta sõita. Mõni minut enne kihwtitamist saatnud ta oma Mäe uulitsas elawatele wanematele kirja, milles oma tegu teatanud. Ruttu tõtanud  wanemad sinna, kuid õnnetuseks ei olnud sell ajal ühtegi ligidal elawat arsti kodu ja wiidi siis nõrkenud keha latsareti, kus aga juba kõik abinõuud asjataks jäiwad  ja ta pea hinge heitis. Mis teda enesetapmisele sundinud, pole teada. Tallinnast. Halb nali juhtunud Jaanikuu wiimsel päewal suurel turul ühele talutaadile. Tulnud tema wankri juurde wõeras tüdruk ja tahtnud temalt seda ja teist osta. Aga et enne weel waja olla kusagile minna, palus tüdruk talumehelt  luba, oma korwi seniks wankri pääle jätta, kuni tagasi tuleb. Mees lubas seda ka. Aga kes enam tagasi ci tulnud, oli tüdruk. Juba turuaeg mööda, ja Nalja tilgad. 11. Teie kombete ja kõnelemise järele wõib ütelda, et Teie adwokat olete. B. Ei, ma olen ainult wannutud adwokaadi abiline. KohtuZ peab usalduse mseS elawalt kaitse kõnet. Kõige waimuStawamaS kohas ütleb ta, käega kaitse aluse pääle näidates: Ses on täieSte LkS õnnetu inimene. Suure perega koormatud oli ta weel jalgrattasõitja (welosipedist) Rahwas hakas nutma Amba arsti juures. Ärge liigutage ennast! Ma saan Teie hamba ilma mingisugese waluta wälja tõmbama. Ilma waluta! Ma ei wõi walu pärast istudagi. No sa, siiajani olin ma terwe hamba kallal ametis. Madu kadedus. llõues närib, salwab mull' P Kihwti madu, nii mis hull; Otsata mull waewa teeb Rind mull ohkab, maiust keeb. Elan, olen kodus ma. Ehk pean ivöõrsil rändama. Ikka madu nõelab mind; Paistetustes tuksub rind l Kui uinumas on kõik maailm. Ja une waiba all mu silm. Ei jäta siis meel madu ka Mind rahu! ikka salwab ta. Kui ma mast kodust wälja läen. Ehk jälle kodu paigal jäen. Ei jäta madu rahule, Waid kiusab ta mind hullusti. See madu, mis mull põue sees On kadedus see kihwti-mees! Mu neiu, kõik see sinu süüd Et piina mind! Sa tead nüüd! I. H.. 'UeUmAw. Möndasugust. Kaks wigurimeest. Ühe kange tormi ajal, mill wihma nagu kapast maha malaS, otsis Washingtoni linnas üks õige tugema kehaga herra ühes wõerastemajas kurja ilma eest marju. Enne kui ta üleZse üleüldisse  saali läks, mis teise korra pääl oli, pani ta oma lahti löödud wihma marju all eeskojas ukse kõrwale ja kinnitas tema külge nööpnõelaga järgmise sisuga sedelikese: „Ei tohi puutuda! See wihma mari on ühe mehe omadus, kell ruusika hoop 250 naela raske on. Omanik tuleb weerand tunni pärast tagasi." Weerand tunni pärast tuli tugema kehaga herra ka tõeste tagasi, aga wihmawarju asemel leidis põrandalt  oma sedeli järgmise lisaga: „Wihmä warju on keegi ärawõtnud, kes kümme penikoormat tunnis ära käib. Tema tagasituleku  pääle oodata oleks tühi ajawiitmine." Keset haritud Saksamaad Dresdenis  on hiljuti kõige rumalam ebausk inimese ohwri pärinud. Ühe lese ainuS tütar, noor ilus neiu, oli igapidi tubli nooremehega kihlatud. Ühel päewal tuli neiukesel mõte pähe kaardipaneja juurde minna, et oma tulewiku üle midagi teada saada. Kaardisegaja seletas kaartite waral, et tema peigmees truuduseta olla ja pääle selle tulla meel warane surm. Neiu ei teadnud muud, kui seda kõike uskuda, ja jäi sest saadik peigmehe maStu õige külmako. Lahutus noorte inimeste wahel läks aegamööda  ikka suuremaks, kuni wiimakS kihlus katki jäi. Selleläbi armas tüdruk kaardisegaja  ettekuulutuse kahtlemata tõe olewat ja uputas ennast Elbe jõkke ära. .>K 23. Saarlane. 1894