Ltl6aw'ist kirjutati Näärikuu 16. pääwal: Külma oli viimaste nädalite seeS homtkutel järgeö 24 künni 25 graadi, kuida seda siin kaua aega enam nähtud ei ole. SiiSki ei ole meie sadam weel kinni külmetanud ja tunaheile  tuli Inglismaa aurulaew sisse, mis teel Londonist Tallinnasse kolm nädalit jea seeõ kinni on olnud. Sõea-sadama ringkond on nagu luku taga, tust ühtigi et kuulda ega teada saada. Kewadel saawad tööd nõrgemata wõimuga jälle ette wõetud, ja kuida kuuldakse, saavad stiõ ka oodatud sappõrid tulema. Merüurgist. Teine Keiserlik õhta-pidusai Näärikuu 24. pääwa ohtal To ve-paleeS autud, kuõ mitmed wõeramaa saadikud ja oma uaa kõrged auukandjad iseäranis KeiSri Majestätide jutule wõetud saiwad. Keiserlik KõrguS SuurwürSti-praua Maria Aleksandrowna Edtnburgi Herzogipraua ja tütar, KõrguS Prinzess Victoria,  jvudflwad Näärikuu 25. pääwal wõeralt maalt Peterburisse. Kõrgeid wõeratd teretafiwad wakShalliS Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärtja, Suurwürsti-prinzesS  Ksenia Aleksandrowna, SuurwürSti-praua Maria Pawlowna, Mecklenburg-Schwerini Herzog Johann Albrecht abikaasaga, SuurwürStid Paul Aleksandrowitsch ja Michail Nikolajewitsch ja Prinzid Aleksander Petrowitsch  ja Peter Aleksandrowitsch VM Oldenbmg. Montenegro Kronprinz Danilo on Näärikuu  29. pääwal Peterburisse tulnud. Teretamiseks oliwad  Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija ja SuurwürStid Georg ja Aleksander Michatlowitsch wakShalltsse  tulnud. Buchara Emtr Seid-Abdul- Achad-Chan sai Näärikuu 26. oma kõrgema kaaskonnaga Keisri Majestätist Jumalaga-jätmisckS waSta wõetud ja reisis Näärikuu 23. pääwal Peterburg'ist ära. Enne seda on Keisrikoja aruldane wõeraS veel mitmeid Wene auukandjaid  waSta wõtnud auutähtesi ja kingitust wälja jäganud  ja wakshallis, kuhu palju ülemaid teda saatma tulnud oliwad, wäga liigutatud olnud, iseäranis lahkumise juureS omaift pojast. Poeg jääb, kuida juba kirjutatud, Peterburisse,  kasvatamiseks sõeakooltdeS. BucbarlaStest on tema juure jäänud: kaSwätaja OSman-Bek-Karaul- Begi, üks Buchara tülk ja ükS teener. Stundistide waSta on karmi nõuu wõetud. Nende lapsed, keS wee! Greeka-Katholiigi usutunnistusesse ristitud ei ole, piawad kohe ristitud ja fiiS inimestele Greeka-Katholiigi usutunnistusest kaSwatada antud saama. Koolisi asutada on neile ära keelatud; nende paõfide peale saab ükS täht tehtud, et vabrikute ja teiste tööpaikade valitsustel kergem oleks neid üle lugeda; nende õpetuse wäljalautajatele piab ära keelatud saama, Greeka-Katholiitlasi  teenistusesse võtta. Nende surnuaiad piavad Greeka-KatholiiklaSte surnuaidadest lahutatud saama. „Politische Correspondenz" ou Peterburist sõnumit  saanud, et Wenemaa valitsus kaugelt selle peale ei mõtelda, tülist Inglismaa ja Prantsusmaa vahel EgyptuS'e  pärast osa wõtta, kutda Prantsusmaa lehed seda karedusega päriwad. Jutud, mille järel wäliSte aSjade minister, Riigisekretär  von GierS, pea Peterburg'iSse tagasi tulla, ei olla mitte õiged. Herra von Giers on nüüd lõunepool Prantsusmaal ja minna surveks Jtalia'sse ehk ka Schweiz'iSse elama. Neewa jõe alt tahetakse tunnelit (koobaS-teed) läbi kaewama hakata. See tunnel piab nelikordne olema: 1) telegrafi ja telefoni traatidele, 2) jala-käijatele, 3) sõitjatele,  4) hobuste-raudteele. Tunnel jõe all piab metallist tehtud saama, mõlemiS otsaS kiwist. Kulud on 3,300,000 rubla peale arwatud. Näärikuu 25. pääwani oli Saksa-keelise Peterburgi  Zeitungi" toimetus Soomemaa hädaliste heaks 2651 rubla, 46 Soome marka 66 pennit ja 2 Saksa marka 25 penningat korjanud. Moskwa'st. Öösel waSta Näärikuu 22. pääwa on kuulsa Wene kirjamehe Dostojewski wanem õde, 69aaStane praua Korepin, ära põlenud. Oma enese ettemaatamise puuduse läbi, kulda arvatakse. Mleiki'st, Wilna kubermangust. Wiimasete sõeawäekohuse  täitmiseks sisse kutsutud liisuwotjate keSkis tuli hulk Juudi sugust kohuse-aluseid musta plekkidega filmadeS,  miõ kahtlust äratas, et nemad seda ise teinud, peafemiseks  oma sõeawäe-kohuse täitmise eest. ülekuulamised saiwad ette wõetud ja nendest selgis, et Minski arst Mandel (nime järel arwata ka üks Juut), neid mehi nii kaugele ,arvtinud" on. Arst ja tema hoolealused  on nüüd kohtu alla antud. Lharkow'ist. Öösel waSta Näärikuu 24. pääwa on suures Paschtschenko majas tuli lahti läinud ja palju kahju teinud. Elurahwast on suure waewaga peaStetud, naest ja lapst on wiiendama korra pealt köitega maha laStud; majariistadest on umbes pooled ära põlenud ja palju kaupafi, mis seal uuride ja teiste kallimate kaupade poodides oliwad. Maja oli 1,300,000 rubla peale aSsekuranzt  alla antud. Kahju arvatakse umbeö 500,000 rubla suur olema. oekaterinoslaw'ist. lekaterinoslawi kubermangu mõisnikud  on üht palwekirja fiSse annud, et inimestele LutheruS'e  usutunnistusest ära keelatud saaks, selle kubermangu piiretes omale maad päriseks oSta. TomBki'fi telegraferiti viimasel nädalil, et. seal juba wtiS pääwa 40 graadi külma oli olnud. Kõik wangiderongid  Tomõk'ist Tschita poole oliwad esttekS seiSma jäätud. Nrim'ist. Kaheksa pääva parast seda maru Jõulupühadel,  millest hiljuti kirjutati, on ükS teine üle lõunepoolise  Krim'i kolm pääwa möllanud. Selle aaSta esimeSte  pääwade seeS on kange põhja-lääne tuulega ja lumesadudega  13 künni 15 graadi külma olnud. Näärikuu 5. pääwal pööranud tuul põhja-ida poole ja olnud õige külm. Järgmisel pääwal kaSwanud tuul maru-tuulekS ja saatnud steppide-rahwale üht lumetuiSku, kuida seda kolmel aaSta-kümnel nähtud ei ole. Juba esimesel maru-pääwal olnud palju majast külades lume alla maetud. Teisel pääwal läinud tuul 15 graadi külmaga weel kangemaks. Mitmetest majadest et ole inimesed välja peasenud ja pidanud ootama, kuuni neid pärast tuisu möödaminemist wälja kaevati. Paiguti on weiked Tatarlaste majad nii sügaval lume all olnud, et esiteks raudlattidega üleS pidiwad  otsitud saama. Kergest ehitatud laudad on raskest lumest maha rõhutud ja loomad surnuks lämmatatud. Palju kaevust on kinni tuisatud. Mõne minutiga on inimeSte palged, kõrvad ja sõrmed ära külmetanud; palju kanu ja lindufi ülepea on hävitatud. MitmeS paikas on loomad mitu pääwa söömata ja joomata olema pidanud. Ikka oli sönumisaatmise aeal weel palju tööd, majasi vähegi lume seest wälja rookida. Mitmesugused sõnumid kõigist riigist. Tambo w'ist: ,Ara surnud auukodanik A. M. Nossow on linnale 3100 dessjätini head maad päranduseks määranud, nende heategemise-asutuSte  ülespidamiseks, mida tema omal eluaeal  asutanud on. Kõikide annete hinda arvatakse ühe millioni rubla peal." Taschkentist, Näärikuu 25. pääwal: ,Külm keStab edafi. Amu-Darja jõgi on kinni külmetanud." Charkow' ist, Näärikuu 26. pääwal: ,Külma on 25 graadi." Batum'ist, Näärikuu 25. pääwal: ,Täna sai wõeramaa aurulaew ,Rrnbeck", mis seia tulemas oli, kaks werõta linnast eemal maru-tuulest kaljude peale visatud. Reisijad, 18 inimest, on peaStetud." OdeSsa'st, Näärikuu 22. pääwal: ,Täna on sula tulnud, sooja on 7 graadi." Biibaw'ist, Näärikuu on jeast puhas." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Lõunepool Saksamaal keStafiwad uputused edafi ja tegiwad suurt kahju. Köln ist kirjutati  Küünlakuu 3. (Näärikuu 28.) pääwal: ,Sõnumid weetõnsmise üle on jälle pahemad. Mosel on Trier'i juureS 5 metrit tSuSnud; weike St. Barbara linnake üks Trier'i alew, seisab wee all. Ka Metz'ist ja Saarbrücken'ist on telegrammid kõrge wee üle tulnud. ;Kyll'i jõe kõrge west on Mürlenbach'i juures ühe kindla filla ära lohkunud. Boeri jõgi oma arudega pani Montjoie kohakonna wee alla, nenda et rahwas osalt oma loomi ja wara mägedele peastma pidi. Ka Rheinst ülemalt jooksult tulewad sõnumid  wee kangest tõusmisest. KõlnstS ise on west 6,„ metrit (ligi 20 jalga) töuSnud. Mõned werflid (laewaehitused)  on weewooludest palju kahju saanud. Palju ehituse-puid on alla-wett aetud." Kholera kipub Saksamaal juba talwel wälja lagunema. Nietlebeni segameeliSte-majaS,  Halle juures Saale kaldal, oliwad Küünlakuu  4. (Näärikuu 23.) pääwani 120 inimest kholeraSse haigeks jäänud ja 47 ära surnud; hiljemini tuli ikka weel haigeks-jäämifi ja suremist ette. Ka Hamburgist ja nimelt tulewad enamist igal pääwal sõnumid haigeksjäämiStest  ja suremiStest kholeraSse. AuStria-Ungru maalt. Alt-AuStria'S oliwad Küünlakuu S. (Näärikuu 28.) pääwal mitmed kohakonnad wee all; rahwas oli enamist elumajadest wälja minema pidanud. Pöchlarnt linn oli suureS hädaS. Jea-minemine  nihkus Wienst poole ja seal toimetati kaitsufi. PeststS oliwad Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwal kakS inimest kholeraSse haigeks jäänud. Galtzta'st Venemaale  wälja rändanud Ruthenlastest olla pool juba jälle tagasi tulnud. Aurulaevad ,Komrnerz!enrath Böckel" ja Mgiva" WiSmarstst ja ,Herold" GlaSgowist, miS kakS nädalit Kattegati'S jea seeS kinni oliwad. tuliwad  Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwal Helstngörst sadamasse ja toiwad sõnumit, et jea ksikiS KattegatstS murdnud ja laevasõidud võimalikud on. Küünlakuu 8. (Näärikuu 27.) pääwal Kopenhagenstst reisijatega ja postiga wälja saadetud jeamurdja jäi Konsõrist lõune pool jea fiSfe kinni. Järgmisel pääwal tsi jealõhkuja .Mjölner" Nyborgstst reisijad ja poSti ära, laev oli weel jea seeS kinni. Rootsi-Norra maalt. KangeS maruS Lofoteni  saareStikkuS, on sõnumite järel Küünlakuu S. (Näärikuu  28.) pääwal 123 kalameest surma saanud. Nende omaksetele on abi korjama hakatud. Christianiafjörd oli veel murd.jeaga, osalt ka kindla jeaga täidetud. Jeamurja  ,Mjölner" pidaS vaevaga teed aurulaevadele lahti. Läänepoolifes randaõ oli kewadene heeringipüüdmine  juba algatud ja andis nimelt Utstre juures head saaki. Näärikuu esimesel poolel on kg Rootsi- ja Norramaal  pakased külmad olnud; Upsala ümberkaudu künni 22 graadi, sealt ülemale põhja poole ikka rohkem, künni 48 graadini Sorsele'S. Belgia st. Maas'i jõgi on suurt uputust teinud. Kõik maa Angleur t ja Tilsfst wahel ja esimese linna alamad jäud oliwad Küünlakuu 4. (Näärikuu 23.) pääwal  wee all. Mitmetes külades pidi rahwas ülemate kordade peale põgenema. LüttichstS seifiwad mitmed keldrid  ja majade alamad korrad wee all. kippus Sambre jõgi uputust tegema. Wargad on Flanderni Grafi (Kuninga venna) palees käinud ja sealt 400,000 franki eest hind-asju ära viinud. Inglismaalt. Aurulaew .Trinacria", GlaSgowstst  Neapeliõse söitmaS, on kap Villano ligidal põhja wajunud. Ainult 2 meest on peaStetud, teised 37 on surma saanud. Queenslandi BriSbane ringkonda?, AnStraliaS, on uputused wäga suurt kahju teinud. JpSwichi  linnas on patju majast alla-wett wiidud ja 22 inimest surma saanud. M Inglismaa dragont-vügemeut  Indiaks on käSku saanud, ennast saatmiseks Egyptus'esfe  walmiS pidada. Prantsusmaalt. Ferdinand LeSsepS ja Charles  LessepS on 5 aastaks wangi ja igaüks 3000 franki makSma mõistetud, Fontane ja Cottu pettuse ja umbtruuwuse  eest 2 aaStakV wangi ja igaüks 3000 franki maksma, Eiffel 2 aaStaks wangi ja 20,000 franki maksma. Awalik  osavõtmine on wägewast vana Ferdinand LeSsepS'! pool; aealehed pärivad temale andeksandmist. Teised nuhtluse-alused tahavad kõrgemat kohut appi kutsuda. Rouvier, Deves, Grey ja Renault ei pia mitte kohtu ette saadetud saama. Aealehed käratsevad selle üle. Mõned teised minna hiljemini wandemeeSte ette. Arton on ikka weel leidmata reduS; Cornelius Herz olla Londonis suremas. on üks kholera-sarnane haiguS, teiSte sõnumite järel kholera ise, lahti läinud. Päiwiti jäävad kuuni 40 inimest haigeks ja surewad künni 12. Jtalia' st. on Küünlakuu 8. (Näärikuu  27.) pääwal mitmed sandist ehitatud majad flSse kukkunud. Surma on 13 inimest saanud, 14 on vigastatud. Nulgarka'st. Prinz Ferdinand on Münchenist kord ka Eõsen'iS, kuulsa suurtüki-wabrikant Krupp'! juureS käinud, wist omale ka uufi teraS-tuleriiStu tellimas. Koduteel on tema Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwal WieNts ka AuStria KeiSri jutul olnud. KaS tema omale pruudi leidnud ja keS see on, sellest ei ole weel sõnumit tulnud. Kfrikast. Egyptus'e Khedive pidi Küünlakuu 4. (Näärikuu 23.) pääwal Pealt-EgyptuS'eSse reisima, kuS Siont i raudtee avatud saab. Sanstbart Sultan oli raskemast haige, on aga jälle paraneuud. ArablaSte keSkiS on suur tthisemine; sellepärast on Inglismaa kanonipaat »Phtiomel" suurtükkisi Sanfibariõse toonud ja ka teisi nõnusi on wõetud, et rahu mitte rikutud ei saaks. Aoiwoivso ir«»»7po». s»m Hvvpsis 18N3 llvMisoo « »SK»oo isoorpschiö» LkvL»K»il»vM » ?o»s« UMsandis. Silmahaigete - kliinik. LoSsi. uul. Nr. 3. Haigete waStuwvtmine igal piiäwal nii palju kui ruum lubab. Kõnetunnid: enne lõunat kell 9—ll, peale lõunat kell 3—4. Dr. wsä. K. Hruhart, Teada andmised. Sead kaeru mtlib J. E. Kuhlmami, Kotzebue uulitsas. UjMf Waga head WU Inglis sepa - sööd, müüakse odawa hinnaga J. K. Kuhlmann i kuntoris, Kotzebue-uulitsas.