sest et ehitus halivaSti tehtud olla. Selle läbi mallale tehtud kahju olla asja tundja pääle 400 rbl. takseerinud, ja selles suuruses tahta nüüd wald endise walla talitaja ja koolimaja ehituskommissioni  liikmete käest tasumist nõuda. Nõnda on Lümmada miniSteriumikool jälle uue tülipõllule  astunud. Harjumaalt. Jüri kihelkonnast. Suur õnnetus sündis Rae mõisa piima-rentniku perekonnas.  19. Juli hommikul wara kutsusiwad tuttawad herrad nimetatud rentnikku jahi pääle; sääl juhtus kogemata wiifil ühe herra püss lahti minema ja terme laeng tungis rentniku alumisesse kehasse. Õnnetu wiidi kohe Tallinna hospidalisse. Kuna isa ligi kuu aega paranemisel oli, juhtus kodus teine õnnetus : wanem poeg 14 aastat ivana, sai kogemata karjase reivolivri läbi haawatud; ta wiidi kohe isa juurde hospidalisse. Kuul oli kõhust läbi tunginud. Õnnetu ei elanud aga kauemine kui 24 tundi; pühapäeival 23. Augustil, maeti ta Jüris rahwa suurel osawõtmisel maha. Hale oli näha, kuda isa kahe karguga poja puusärgi järel käis. Rakwere linna-walitsuse otsust mööda on kõigile maja-omanikkudele politsei tõbi kindel käsk antud, et igaüks peab oma krundi pöäle, uulitsa äärt mööda arsfina-kiwidest jalgtee (lrotoari) tegema. Septembri kuus s. a. peab see töö lõpetatud olema. Siiamaale oliwad Rakwere linna jalgteed waga halwas korras, nii et neid tawaliste külatänawatcga  wõis wõrrelda. Aga mitte üksi uulitsa ääres olewad jalg-teed, waid ka päris uulitsad ise nõuawod korraliku parandust, sest mitmes uulitsas on wihmase aja pärast nii põhjatu muda, et jäta kas hobune ehk sõidun.s sisse. Riiast, Hulga raha leidsiwad Moskwa alewis  kaks töölist, kes siin raudtee jaoks liima kaewasiwad.  Nad leidsiwad nahkse kotti, mis kuldja  hõberahadega täidetud oli. Mõlemad töölised jagasiwad leidise eneste seas ja üks neist lahkus Riiast, kuna teine sinna jäi ja üles tunnistas, et nad raha leidnud. Kroonule andis ta mõned Rootsi kuldrahad ära. Koti suuruse järele wõib arivata, et sääl S kuni IV,OVV rbl. eest rahasid sees wõis olla, niinelt, kui need kõik kuldrahad oliwad. Peterburist. Keiserliku käsukirja järele wälilsewale senatile saamad auurahad, mida Keiser Aleksander 11. omal ajal mitmel puhul isikutele annetada laskis, kes Teda Ta suurte seaduste uuenduse eestõöde juures awitafiwad (talupoegade pärisorjusest wabaStamine 1861 jne), pärilikkudeks s. 0., nende isikute surma järele mõiwad anurahasid  nende wanemad pojad mvi teised kõige lähemad ja wanemad otsekohesed mehe-soost sugulased  edasi kanda; seesama seadlus maksab ka nende isikute surma järele nende lähemate järeljääjate kohta. Peterburist. Püha sinodi ülempcokurororile riigi nõuukogu ja ministrite komitee liikmele, riigisekretärile,  tõsisele salanõuunikule K, P. PobcdonoStscivile  annetas Keisri Majesteet Moskwa pidustuse  puhul, IS. Aug., püha Andrease ordu ja „Wal. Teataja" awalvas Kõigekõrgema käsikirja milles selle riigimehe tähtsaid töösid Keiser Aleksander  11. walitsuse ajal kõige armulikumalt meelde tuletakse. Nekrutid wöetakse maa- ja merewäesse ISSB. aastal 286,800 meest, Pääle selle 5600 meest Tereki ja Kubani maakondade päriSrahwa seast. Kõige rohkem nekrutid langeb Wolõnia kubermangu pääle (9476 meest, kõige wähem arw (9 meest) Dagestani maakonna pääle. Kõige suurem  maanurk Europa ja Aasia Wcnemaast, millel S4BS ruutwerSta maad on, nimelt Jakutski kubermang,  saadab ainult S 3 meest wäete-nistusesse. Peterburi kubermangu kohta tuleb 2651 meest, Mvskwa kub. kohta 4474, Liiwimaa kohta 2855, Kuuramaa kohta 1622 ja Eestimaa kohta 974 West. Kroonu-ametnikkude scisusc-auu (nuu-i.) määratabeii muutmine, mida ammugi oodati, tehtawat tulema aasta 1. Januariks teoks. Plaanitud  muutus- järele heidetama! „registratori" ja „sekretäri" seisuscauud tabelist hoopis kõrwale; astmekäik nimega „nõuunik" (koja-, kolegia-, riigija  salanvuunik) jääwat alale. Ka ei kergitatama! tulewikus neid auusid teenistuse-aastate järele, maid seisuse-auusid antawat, nagu ka auumärkisidgi,  ainult iseäralise tubli tcenistusetegemnse eest. Mere- ja maamäe tagawara-mehcd ei tohi ühe muudetud seaduse järele ilma lubata oma elukohas!  mitte kauem aja pääle kui 14 päemaks ära minna ja mitte kaugemale kui 50 weröta kodust; -vastasel korral maksawad nad 15 rbl. trahwi. Wiljaikalduse kubermangudes wõetawat, et elanikkude häda -vähendada, hulk awalikka töösid käsile, iseäranis tormiliste hoonete ehitusi, metsatöösid,  kroonu metsade puhastamist jne. Uued poole-kopikased rahad pandawat warsti käima. Moskwast. Rumenia kuningas on Mõskma maeste hääks Lvov rbl. annetanud. Kasanist. Wiimase hirmsa tulekahju läbi, 30. Juulil, on 138 krundi pääl 256 elumaja tuhaks  saanud, kus 2000 perekonda elasiwad, kes ilma pääwarjula jäiwad. Wäikeseid tulekahjusid olla nüüd iga päew Kasanis. Pärast suurt põlemist  olla 12 korral 50 elumaja tuhaks saanud. Arwatakse, et tuli süüdati, mispärast mitu inimest mangi on wõetud. Õnnetute hääks on umbes 5500 rbl. ja mitmesuguseid asju annetatud. Linna -volikogu  otsustas kroonult 30,000 rbl. laenata, et hädalistele  toetust anda, odamalt wilja osta ja korterite üürimiseks laenusid jagada. Simbirskis, 3. Augustil. Paretskvjc kreisi ühes külas häwitas tuli 320 maja ära. „Punane rist" annetas elanikkudele 300 rbl. ja asutab hoole kandmise kuratoriumi. Soomemaa uueks kindralkuberneriks ja Soome wäekonna komandeerijaks on Kõigekõrgemalt  poolt kardewäe ja Peterburi wäekonna staabi ülem, jaiauiäe kindral N. J. Bobrikow nimetatud. Wäljamaalt. Austria terwisemee-paigas Jschlis wõetineil päiwil Hollandi klawerikunstnlk Sieveking mangi, sest et ta uulitsal ühte katoliku preestrit, kes -viimase  õlitamise sakramendiga kellegi haige poole teel oli, mitte ei teretanud! Kunstnik on wäijamaatane  ja Lutheruse usku, mispärast ta seda katoliku kombet ka sugugi ei tundnud -või kudagi kohustatud ei olnud, teda täitma, seda wähem, et et Austria riigiseaduLtesgi mingisugust eeskirja säherduse teretamise kohta ei ole. Lugu oli nii: Waimulik mees, kes näeb, et hra Sieveking temast teretamata mööda läheb, astub tema juurde ja tõreleb teda nagu rumalat poisikest. Kunstnik wastab midagi, miSpääle preester walju häälega hüüab: „Olgu Te' mis usku tahtes, -vähemast pole Teie mingit haridust saanud." Sieveking olla seepääle preestrile haawawa kastuse andnud, mida aga mitmelt poolt -valeks aetakse. Silmapilk  oli kunstniku ümber salk erutatud talupoegi kogunud, kes teda taga ajasiwad, nii et Hollandlane  ühte majasse pidi põgenema. See sündis pühapäewal; esmaSpäewaks oli kunstnik kohalikkude -vaeste hääks kontserdi -välja kuulutanud. Aga kaks shandarmi otsisiwad teda terme päewa ja ainult pürgermeister Wicfingeri -võimsa -vaheleastumise  mõjul tehti -võimalikuks, et kunstnikku mitte enne kontserti mangi ei -viidud. Kuid terme kontserti aja malwaS üks shandarmide ülem kärmal olemas kambris, kuna kustnik saalis üleüldisel -vaimustusel  mängis. Pärast kontserti tungisiwad paljud kunstniku kambrisse, et tema wangiwvtmiswastu  waljuSti protesteerida oli ta ju linna hääks mänginud. Pürjcrmeister kutsuti sinna, kes kohe kohtusse läks ja Suvekingi eest -vastutada tõotas. Kõik oli asjata. Si-veking tohtis ainult weel kontserdi tvimekonna seas õhtust süüa, kuna shandarm kõrwal olema laua taga teda ootas. Kell 12 öösel iviidi kunstnik türmi. Üleüldine ärewus walitses, kui pürgermeister seletas, et kõik tema eestkostmised asjataks jäänud. (Wangiwveti kunstnik selle pärast, et kohtul tema kui wäljamaalase  wastu kahtlus oli, et ta ära põgeneb.) Bürgermeister Wieflnger käis pärast weel keiserlikus  kabinetikantsleis ja maakohtu-ülema juures kunstnikku ivabaks laskmise eest rääkimas, aga talle seletati, et asi nüüd kohtulikku teed pidada edasi käima. Kunstnik pannakse „usu segamise" ja preestri  teotamise pärast kaebtuse alla. Jschlis on juba ennegi mitu korda ette tulnud, et katoliku preestrid möödaminejaid, kes nende ees nende ametlikkudel käikudel mütsi maha et wõta, kohe uulitsa pääl noomitusele wõtawad. Alles hiljuti seatud üks säherdune liig uhke usuliialdaja teise kiriku pääle ning see, kellega Sievskingil tüli oli, pidanud hiljuti oma kirikus kange politikalise kihutase  jutluse. Niisugune torm uhkustamine ja liialdamine  on Austria katoliku preestrite seas muuusuliste  waStu ülepää just päewakorrai.  Sieveniingi  asi ei ärata mitte ainult Austrias, maid ka wäljamaal, iseäranis Saksa- ja Hollandimaal, kõige suuremat meelepaha. Hollandi lehed ütleivad,  et hollandlast kuSgil sundida ei wõidawat, mõne usuliku kombe eest mütsi maha wõtma. Hollandi saadik Wienis, herra van der Hoeven, sai waiitsuselt käsu, juhtumise üle põhjalikku kirjeldust  saata, mispääle walitsus oma alama eest wälja astub. Kuulu järele olla Sieveking üksnes 1000 kuldnase kautsjoni eest wabakS las. tud; kohtu alla jääb ta muidugi ikka. Londonis, 22. Aug. Inglased wõitstwad Omdurmani linna Sudanis derwischidelt ära. inglased kaotasiwad 2000 meest, derwischid SOOO. Inglise kindral Kitchener teatab, Niiluse jõe paremal  kaldal ja Tuti saarel olla üks Inglise suurtükipaat  kõik kantsid ära purustanud ja derwischide  suurtükid ära wõtnud. 23. Aug. Omdurman langes peaaegu khalifi terwe sõjamäega inglaste kätte. Inglise hobusewägi ajab põgenewat khaiifi taga, kes 110 mehega wist Kordofani pööras. Kitschener käis Chartumis, leidis selle linna aga täiesti ära lõhutud oleivat. Prautsusemaalt. Suurt tähelepanemist äratab tuttaw Dreyfusi protsess jälle Prantsusmaal.  Sõjaministri kabinettis tuli ilmsiks, et ülemleitnant  Henri) selle kirja kirjutaja on, milles Dreyfus'i  139 U a. täie nimega äraandjaks on nimetatud.  Henry tunnistas oma teo üles. Sõjaminister  käskis Henri) wangi panna. Tahetakse kõiki süüdlasi auuameti ja seisuse pääle waatamata järele uurida ja karistuse alla saata. Daaui kuninganna Luise on Bernstorfi lossis, Kopenhageni lähedal haige. Tema tõbewoodi ümber wiibiwad praegu Wenc lesk Keisrinna, Inglise troonipärija abikaas ja Cumberlandi hertsoginna kõik kuninganna Luise tütred. Öösel ja päewal on keegi kolmest tütrest ema juures walwamas. Ka kuningas wiibib siin. Türgimaa päälinnast tuleb lähemaid sõnumid  armeenlaste tapmise üle Muschi linna lähedal.  Kahes külas, millest ühel 13S, teisel ISO maja oli, põletati kõik hooned maha sa tapeti ZOO inimest, nende seas palju naeSterahwaid, kõige jäledal wiistl ära; need inimesed purustati ja kisuti otse tükkideks. Mõrtsukad oliwad kurdlased. Põhjust selleks weretööks andnud juhtumine, et üks politsei-ülem kuSgil alewis ühest halwa nimega majast surnult üles leitud; seepääle hakanud kurdlased  kohe armeenlast tapma. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäeval, l». Septembril. Eestikeeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. 36 Saarlane 1898, Vastutaja toimetaja Hartwig Sast, eauel. vae. xvi,