teada, kes see „saksa koolja" siis ometi niinelt oli, kelle surnu keha koguduse ameti pidajad ja rahwas nii kiituse wäert hiilgusega ta miimse rahule puhkama saatsiwad? WaZtus: Ei olnud „saksa koolja", maid meie oma rahwa 26 aastane noore mehe surnu keha, nimelt Tõnis Jank Pai-küla koolmeister ja kiriku mangu koori liige, kes need rahwaiikud ametid oina kidewa terwise pärast nii maratselt surma läbi maha jätis. Kui keegi teda eunc jõulu püha waatmas käis, ütles temast: „ilma prillita maates oleksin wist arwanud ta käte ja kaela sooned wäljas pool nahka olcwat." Wiimati on ta meel oma kooli lapsi enese juure kokku kutsnud, maenitsenud neid Jeesuse järel käijaks  saada ja jääda, õnnistanud neid Issanda nimel ja tunnistanud, et ta juba paar kuud aega ei ole enam terwcks saamist oma Issandalt palunud,  maid et Ta teda marsi enese juure maiaks. Kooli pidamine oli juba sügisest saadik Kaudla koolmeistri  M. Mütli hooleks õpetaja poolest antud. Küsib nüüd keegi, kas Tõnis Jank oli tõesti nii hiilgawat matusele saatust wäert? wastus jah tõesti. 1) Pai-küla wõlg oli tema matuse teed ehitada et ta nende kõige kallimat warandust, mis nemad tema holeks uskunud, omad lapsed juba 8 aastad uskliku truusega walitsenud, kaSivatauud, neid ivaga elule Jeesuse järele käimisele juhatades. 2) Mängu koori wõlg oli see, ei selle asutusel kaubaks oli tehtud „igaüks koori liige, kes selles sureb, peab pasuna mänguga saama hauda saadetud, see on ta palk." Tõnis J auk oli surmani mängu koor! liige sa koor täitis oma kohut armustuse sa auustusega heal meelel. Koguduse walitsuse ja ameti wendade poolt sündis see suure hea meele jn armastusega oma truu kaastöötegijale mälestuseks: „ami, kellele anu tuleb anda." Ükspäinis rohkem haritud rahwa keskeS mõib niisugust auu wäert kombct oma kadunud tööliste matusele saatmisel loota; üksnes paar T. ameti wenda puudusid tema matusel, et küll soowiti. — ic.-ü. Ausekülnst. Rõuge haigus olla juba ka sääl pool liikumas. Mööda läinud paari nädala sees matnud üks Abruka walla wabadiku mees oma kolm last mulda, kõige wanem olnud 12 aastane, kunas kõik ronge haigusse suriwad. Armetuise et neile koguni warju-rubist pole pandud. Sooivida oleks, et inimesed ometi selle asja poolest targemaks lnhckfimad, et nad oma lastele lasckstwad warjn-rubid panna. Nad ei usu, et seo midagi aitama peab. Kui rubipanija oma korra järele kusagile perese sisse läheb, siis on lapsel üks ja teine wiga, et pauna ei wõi, ehk saab pääsegi lapse ema käest sõimamist, et ta ehk tuleb tema käest raha kerjama. Saand laps juba nii manaks saanud, et oskab eest ära jooksta, juhtub teda siis kogemata kütte laama, siis karjub ta nii, nagu Põrsas aia augu mahcl; ema ka meel lapse nõuus ja ütleb: „Ega last ometi ei wõi ura tappa!" Noh mis peab waene rubipanija tegema! Walla talitajad andwad küll käsku, telliwad rubipanija kusagile peresse ehk kooli majasse, kuhu emad ootamise järele tuleb mõni ema '.vabandusega, et laps olla haige, külm ilm jne. Seda nad ei usn, aga ivaatame, mida nad siis uskmvad: On paar naist koos, süül näidatakse: „Waata, see mees, mis süül läheb, see on üks suur tark, ta wõiab elajate paalt täid ära, ehk paneb neid; hilja aja eest rikkus mcite Madli piimad ära, minema aasta wõi tegemist. Minema sügise kui me' oma siga tapsime, läks ta õel inimene korra meilt mõõda, siga ei surud kuidagi moodi ära, tapsime poole päewa; oleks teise pere Kusti mitte vinu prilli terasest tehtud noaga abi tulnud, teab mis siis oleks olnud!" Waadakc, niisugust ebausu kookusi usumad nemad tuhat korda kergcminc, kui mõnda head asja. Oh, millal kaub niisugune tõbi meie rohiva seast ja millal haknmad nad mõistma, mis hea wõi paha on! Lubamist. Rasdellenposti raudtee jaama ülema õde 13 aastane noor neiu jäi sttälse lehe teate järele raudteerongi alla ja sai koleda surma. Noor neiu, kell niisama oma hariduse kui ilu headuse pärast ilus tulemil oleks wõinud ess seista, oli lahti pääsenud lehma raudteelt ära läinud ajama ja sai sellepärast tükis purustatud. Odessast. Kaheksa aasta eest, nn tcatawad Odessa ajalehed, kadus Odessast üks piltilus 16 aastane neiu Anna Prokofjsma ära, leS wargsel wiisil Türgimaale oli wiidud ja Salomlki ühe rikka kaupmehe naistekoda jharcmissess ära müüdud. Kaheksa aastat peeti Anna Prokofjcwi kadunuks ja alles kahe aasta eest suri tema ema Odessas, ilma et ta oma rõöwitud tütre saatusest midagi oleks teadnud. Nüüd suri hiljuti kaupmees Salonikis  ära ja on oma terme «varanduse, mis 4 maja, 6 suurt purjelaeiva ja 500,000 rubla suur, on omale naisele pärida jätnud. Anna Prokofjewa ou ühe suure purjelaeiva Mhos'e mäe wene kloostrile kinkinud ja tahab ühte oma Salonikis olewasse maiasse Wene ja Kreeka kooli asutada. Temal on kaks poega, kes AthoS'e mäe kloostris üieöse saamad kaSivutatud, ja tema ise pidada meel ikka ime ilus olema. Wäljamaalt. Pratttf«scMK«!t. Ajalehed tõiwad korraga Nlshürist selle kohutama sõnume, et Prantsuse walilsuS AfrikaS sojatuld põlema süüiawat: 3000 meest olla Alshiirist Tripoli poole marssinud seda enese alla wvtma. See tähendaks otsekohest sõda Türgi' ja Jtaliamaaaa, sellepärast näitab jõnnm kahtlane olewat erkuda, cl Prantsuscmaa saal pool kulges oma wmjõudn ära saaks raiskama,  mida ta hoopis tc>se wacnlase tarwiS nii hoolega on suurendanud. Arwata on, et see jutt wahcst CriSpi sõpradest laiali on laotatud, ell nii hirm Pramsmsle eest Jtaalasi Crispit tagasi ametisse suuniks paluma. KopcuhligiNtist. Saladusline isetapminc on hiljuti saal korda saanud saadetud. Noor ja wäga uhkes riides naisterühmas tuli neil päiwil sinna ühte toredamasse wõeraStemajaSse ja laskis ennast kui neiu TellenwS Helsingist sisse kirjutada. Temal oli tnbliste raha ja äratas oma imeilusa näu ja armsa olekuga kõikide tähelpanemist. Kui teda terme päew ei nähtud, tungiti tema kambrisse ja leiti teda iikiuhkek -valges siidi ülikonnas, walged atlase pallikwgad jalas, surnult omast ivoodist. Tema körwal seisis wäikc tühi klaasikene, nulle sees kihwt oli olnud ja wsodi all oli kuue laenguga  rewolwer. Kes see naisierahwas on ja mikspärast ta ennast ära tappis, selle iile ei ole tänini wähem! Uuemad sõnumid. HetesbttvgZs, 4. LeSniaril. Ajaleht «Kurski LiStok" on ministri.käsul rnnks ajais seisma pandud. Moskwas, 4. W-bruaril. Austria crtshertsogit  wõcti siin raudteejaamas linnaüleinate ja Austria alamate saatkonna voolest maotu. Kõrge mõrras sõitis ühes kindralkuberneriga Kremlisse, kuhu talle suurwürst troonipärija tubades korter oli walmistatud. Pärast pidusöök waatas kõrge wõõras Kremli kirikut sa oli õhtul Me kindral kuberneri juures laual. - Berliuis, s. Wcbruaril. Dorter Liebreich on Kochi arstimise wiisi täiendanud. ühe rohu sisse vritsimisega. mis Kochi omast parem om Partsis, S. W-bruarist K. K. suurwürst Georg Aleksandrowitsh tuleb oma relsil täna Suezi. Partsis, Wsbruaril. Kuulus Prantsuse kunstmalija Meissonis on ära surnud ja Saksa keiser saatis selle kohta oma poolest kaastundmise ja osawõtmise kirja, mida Prantsusemaal lahkesti wastu on wõetud. Londonis, 4. Wcbruaril. Täna wõeti keegi Sadler kinni, kes wiimati sündinud mõrtsukatöö pärast kahtluse all on ja arwatakse teda tuttawa „Jacki" nimega mõrtsuka olewat. Ta salgab aga. Londonis, 4. Webruaril. Kreekast tulnud sõnumrd teatawad, et söäl jälle rabutused lahti olla ja taplusidgi ette tulnud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäcwa!, Z 7. Webruaril. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kommissari herra ringkiri Saaremaa  wallawalitsustele. Saaremaa talurahwa asjade toimetuste kommissari  herra ringkiri kõigile Saaremaa walla waiitsustele 2. Webruarist. M 102. Aprilli kuus, sell aastal tulemas ette uude walla ametnikude, nimelt: walla talitajate, nende abimeeste, wolikogu ja walla kirjutajate walimiscd. Aga nii kui praegusel ajal ameti pääl olejad walla kirjutajad suuremal osal sugugi wene keelt ei oska, millest suur puudus tuleb mulla kirja toimetuste juures, seepärast panen ma kõigile minu walitsusc all olewa walla waiitsustele ette, aegsastc muret pidada niisuguste inimeste üles otsimise eest, kes oskawad mcne keelt ja wõiwad waldade kirjutajateks hakata, sest niisugused, kirjutajateks walitsetud inimesed, kes wene keelt ei oska, ei saa ühegi tingimisega minust kinniiud nende ametide päälc. Kommissari herra ringkiri kõigile Saaremaa walln walitsustele, 6. Webruarist ISSI a. 111. Lliwimaa kubermangu walitsuZ selle õiguse üle küsimust järel waadatcs, rais järele kihelkondade wöörmündrid wõiwad kohaliku rahwa käest küüt hobused saada, omas juhatuses kirjas 31. Detsembrist  18S0 a. 1423 all leidis, et Liimi kubermangus  seiswate kohalikude seaduste järel, on kihelkonna wöõrmündritel, iga kcwade ja sügise kubermangu walitsufe ukaasi järel 1871 aastast .V 133 all IV ja V klassi teed ülewaatamise püäle õigus kohaliku rahwa käest 3 hobuse küüti nõuda, aga sel! moel, kui" nad küüdi on saanud, siis peawad kohaliku walla walitsusele selle üle seatud kwituugi andma, kus pääl on küüdi saamise aeg ja kuu päem üleSmärgitud, aga pärast teede üte waatamise lõpetust peawad kreisi ülematele iga kord selge aru andma, mis sugused migadused on leitud ja mis käsud nad selle iarwis on aimud ja panemad selle juure sõidu plaan-kirja, kus pääl on ülesmürgiiud ühegis kohaS wõetiid hobuste arm. Seda walla walitiustele ette pannes, annan ina suu juures neile reaba, ei Liiwimaa tuberncri herra voolest on ireistonna ülemale ette tirjutud, selle iarel «madala, ei wallad Pearoad oma kohut tüitl-iä kuut. poduSe uav.üiV aga kihelkonna wöormünorib  rais kord aastas scamd tihellonua teede rswtdeenmlse juures, ja niisamuti, et need küüt hobuseo ve.llstmad Seguse tormis olema nõutud ja kõigide ära iuarguus lihclionua wdörmündrite walsiuõie k.lc wül-mo::u lladr anda kubciinangu waUtsusew, ims järel süüalused saamad seadusliku Siin juures annan ma mrwiliku olewad teada anda. ct see ülewcl nimetud selctiiS käib üksnes kihelkonna, aga muie kiriku woormündrite kohta, ja need wnmased wõiwad aga üksnes siis kohaliku rahwa käest ilma hinnata rüüdio saada, kui nad esimeste kohut lükivad. , Liiwimaa kubermangu seitungist U 12, aastal 1891. . , Liiwimaa kubermangu walitsns paneb teaduseks sa seaduseks, kõigile oma all olewate ja seatud kõhtudele ette, et secstpidiste asjade toimetuste ministcriumi seletust mööda, 30. Detsembril 1890 M 8793, on need maa tükid, mis riigi walitsuse poolest on antud. Oige-usu kirikute sa kiriku teendrite kätte pruukimiseks. Balti kubermangudes, üleüldise põhjuse püüle smaade sead. lisa 25 punkti juure, Mk 5 p. 2), wabad on, neist maksudest, mis maade paält korjatasc; niisama on ka need maa tükid priid posti teenistusest, s. o. posti wcust ja ehitusiest j. n. c. 7, Sa a r l a n e. 1891 WliZwtaja toimetaja: HartwigSatz, eauä. ose. xvi.