pärast fõiduhindade alandamist, esimest korda üle tahe miljoni margi sissewõtnud, nii et soomlased oma raudtee aSjundust õigusega hiilgamaks  nimetawad. Wenemaalt. Peterburgist. Bulgaria wllrSti Ferdinandi, tema abikaasa ja posa võõrsil täigu ajal rääkis meie AeiSri Majesteet pidusöögil 10. juunil SuureS Peterhofi  palees Bulgaria wttrSti waStu Prantsuse keeles järgmiselt: »Ma joon Teie Kuningliku Kõrguste, Bulgaria würSti ja vürstinna, kui ta minu talli riStipoja printS Borissi terviseks ja Bulgaria maa edenemiseks." Muusika koor mängis Bulgaria riigi laulu. Selle Kõigekõrgema tervise joogi pääle waStaS Bulgaria vürst niisama Prantsuse keeles: „Majesteet! Ma tänan Teie Majesteeti kõigest südamest praegu väljaräägitud nii armulist» ja hääd soovivate sõnade eest. Nende sidemete juurde, mis Bulgariat juba nii tindlaSte oma suure weanaS- rah« vaga ühendavad, nagu rahvus, usk ja igavene tänu meie isamaa tõrgete ja unustamata vabastajate vastu, olete Teie Majesteet weel ühte sidet omast kõrgest häält tahtmisest juurde lisanud, kuna Teie hääks ar« väsite, minu poja ja trooni pärija, Tõrnowo würSti ristiisaks olla. kui teda Õigeusu kiriku sülle waStu võeti. Sellepärast tahtsin mina oma püha murdmata kohut täita ja siia tulla, et printS Borissi Oma kõrge RiStiisale esiteleda. Ma avaldan Teie Majesteedile niihäSti oma enese, kui ka vürstinna, minu abikaasa ja terve Bulgariswaa nimel meie sügavamat ja palavauiat  tänu nii .liigutava ja joovastava waStu» võtmise eest." Selle pääle rääkis vürst Wene keeles edasi: „Nende rõõmsate tundmuste juures, mis minu südant täidavad, tSStan ma oma klaasi ja joon Teie Keiserliku Majesteedi, Keiserinna Majesteedi Aleksandra  Feodorowna, Keiserinna Majesteedi Maria Feodorowna ja terve Wene Keisrikoja terviseks ja suure Wenemaa edenemiseks." Pärast seda tervise jooki mängiti Wene rahvuse sanln. Bulgaria würSti Ferdinandile kingiti Kõigekõrgemalt  poolt AndreaSse ordu. ja vürstinna Marie Lui» sel» Kattarina ordu auutäht. NkoStowiS. Doni ääres, läks 10. juuli õhtul kaupmehe Batõrowi sell, ke» ühtlasi täh. kaupmehe lähedalt sugulane oli. põgenema, tuna ta päev varemalt  kaupmehe vekslitega 36,000 rbl. riigipangast oli välja võtnud, pääle selle umbeS 4000 rbl. peremehe  sularaha, mis tema käeS oli, ligi wõtteS. WarSfawist. Weikseli maakonna kuberneridel on ettekirjutatud, et nad wiibimata rahwa karskuse edendamiseks komitees» kottuseadma piawad. Kiri Soomest. A. J. PilppulaS, 27. mait esss. Töökas on soomlane omas kehalises töös ja toimetuses, aga seda töökam on tema weel oma waimu elu edendamises. Waimu ja ihu priiust nõuavad nad ja sellepärast peletatakse ühel nöuul ja jöuul kõik väljamaadest sissetoodud ja Soome rahwa pääle kahjulikult mõjuwad kombed minema. Ma olen siin mitmel pool rahwa seas ringi käinud ja wana ning noorte inimeste juttusid päält kuulanud ja neist ise ka wähemal mõõdul osa wötnud kõigist neist paistab suur rahvuslik  waimustus wälja. Rootslased on seniajani  meie maa võimumehed olnud, meie maa asju ajanud ja selle läbi omad pungad meie rahva rahaga hästi täis täitnud. Nende võim piab murtud ja nende sissetulekud vähendatud saama. Wiina põletamine ja joov. jookide müümise asutused, kust neile kõige suuremad summad  sisse tulivad. saavad rahva ühisel nõuul ja jõuul asjatuks tehtud, selleläbi, et rahvas neist enam osa ei võta. joov. jookide tarvitamist  täitsa maha jättes. „Joogu siis rootsikud ise oma tehtud surma-jooki ja kasvatagu selle läbi oma sissetulekuid." sõnub Soome talutaat ja astub kõige oma perekonnaga karskuse seltsi. Suur waenu-tuli näib siin Soome- ja Rootsimeelsete  vahel lökitsemas olema. Rootsi keelgi, mis siin seniajani haritud ringkondades tarvitusel  oli, on ärajäetud ja selle asemele Toomekeel  tarvitusele võetud. „50. aasta pärast piab see suutumaks Soomest kadunud olema," sönuvad nad ja püüavad ka suure vaimustusega selle hülgava eesmärgi kättesaamiseks teha, mis iganes  võivad. Kõik külade ja mõisate nimed, mis seni ajani Rootsikeelsed oliwad, muudetakse Soomekeelseteks. Ka Rootsikeelsed inimeste sugunimed  heidetakse ära ja võetakse nende asemele Soome omad. Muidugi ei ole see muutus hõlbus,  sest see nõuab suurt kulu, aga seda ei panda selle rahwuslise vaimustuse juures tähele. „HariduS on võimus," on soomlaste juht- sõna ja selle edendamiseks. Oma rahwa seas, teemad nad kõigel jõuul tööd. Praegu on siin 31 ülemat rahwa õpeasutust (Kansan opistusta) rahwa oma asutatud ja saawad nii rahwa enese poolt wabatahtlikult ülespeetud. Nõnda on siin siis weel muid tegelikka ja teaduslikka öpeasutusi  iga töö osa jaoks palju ja uusi asutatakse weel ühtelugu juurde. Ajalehti on Soomes otsatu palju ja uusi tuleb iga päewaga weel juurde. Juba üksikutest wäikestest küladestki hakkavad ajalehed ilmuma. Ja see tuleb kõik sellest, et siin igal ühel, kellel selleks waimulist ja rahalist jõuudu on, wabadus on, ajalehte asutada ja wälja anda; teiseks ka selleläbi, et rahwas neist elawalt osa wõtab. Wäga, wäga arwa leidub siin talu, ehk ülepää mefe elumaja, kus mitte ajalehte ei ole. Tihti tellitakse  neid mitmed. Näituseks ida-Soomes Pilppula  mõisas, kus mina asun, käib ligi paarkümmend  ajalehte. Imestama piab nähes, kui suure isuga siin ajalehti luetakse. Ka lapsedki ootavad  piki-silmi siin päewa, millas ajaleht tuleb ja sellele ehk teisele jutule jakku toob ja kui see tulnud on, siis luetakse see suure põnewusega läbi. Imestama piab siin ka laste hää lugemise  anni wõi mõistmise üle. Ju see wist kõik sellest tuleb, et wanad hästi lugeda oskawad ja alati laste kuuldes luewav, mis läbi juba laps maast madalast lugemise kuulmisega ära harjub ja siis ka pärast ise hõlpsaste lugema wöib õppida. Siis pian ma siin weel Soome rahva lahke ja sõbraliku iseloomu kohta aina kiitust ütlema. Ei ülekohtulist olekut, iseenese armastamist  ja ligimese põlgamist ma siin weel selle rahwa seas märkanud ei ole. Härra on oma teenri wastu auupaklik, niisama ka teener oma härra wastu. Härra ütleb iga kord oma teenrile,  kui see mõne töö ehk eraasja ära on toimetanud:  „On hyva, palju kiitoksia!" (see töö on hää, palju tänu). Niisama ka lausub teener  iga kord härra käskmise pääle „hyva" ja kui härra (peremees) temale midagi annab, siis lausub ta niisama, kui härra temalegi: „kiitoksia." Lõpuks tahan ma weel paar nda Soome rahwa usu- ehk waimuelu avaldusest kirjutada, mida ma siiu ühel lähemal pühapäeval Heinijõe  kirikus, kus sellel korral noored immesed esimest  korda lauakirikus oliwad, tähele panin. Muu kiriklik toimetus õpetaja poolt, pääle pikema pihtiköne, oli peaaegu niisama sugune, kui meiegi Lutheruse usu kirikutes leerilaste aeguS, aga leerilaste*)  olek oli meie omadest hoopis teistsugune. Ka ei olnud nemad riiete poolest sugugi selleks ajaks enam ehitatud, kui muul kordadel. Lõpetan sellega oma kirja Soomest ja soo- 5 win teile, auustatud „Sakala" lugejad, palju tervist ja õnne kodumaale. Ajalehtede keskel. Mis meile hirmus, on muile arma?  !... „DUna Zeiiung'iS" ISI avaldab keegi „u soowl. et valjude kuulsate ordulosside varemed, nende hulgas ka Wiljandt omad, ära lagunema tippuwad  ja paneb sellepärast Baltimaa mõiSnikudele ette, et nad neid tähtsaid vanaaja mälestusi ärahävitamise eest kaitseda katsuks. Sellele lisab „D. Zeit." toime- MS omalt poolt tähendusrikkalt juurde: Meie oleme siin awaldatud soowiga kõigest südamest üheS nSnuS. Kes teab, mis ta on, see auuStab ta oma minewitu mälestusi. Ja seda auuStust tõendatakse kõige paremine, kui neid alal hoida katsutakse."  Nii mõtlewad need isikud pühaliku auustusega  nende aegade pääle, ku« ordulossid uhkelt pilvede poole tõusiwad, sest nad teadvad, kes nad oa. Kohatised rahvad vaatavad aga koguni isesuguste  tundmustega nende kohtade pääle, sest et: Siin orja kütked krnnitadt. Meilt kõik, mis kalli», hkwitadi, Siin pandi wahwaid waikima!- Kirjawastused. Nülemaä lekes. laskes. Klõuäa vrõib — k.ekes. Baruasecl õieuäussck tulevaä toimetusele pakauäuseks Lui õiKel toouil saatmiuo sõimuta ou, siis jätke parem saatmata. Ssekvrck ei ilmu miäaxi. tarrvitasime kõik. 63t. Imedes. *) Siin on poisid ja tüdrukud ühekorraga esimest korda laua kiriku». H 30. Sakala. !BSB. Z.vs»oTvso o.sssxxoio. lVpl.vü?> 17 !«-« 18SS i«A« Wastutaw toimetaja ja wäljaandja A. Peet ?»spAlll»oro« ns?»rark 20 1898 r. L. A. L»?tuws»«» vs^rasosi,. Hsvr » »» W hobust j S faawad 21 augustil s. a. Soome Dragoni rügementtle  osta otfitud. I -nnab U. W. Wemckt. D Wiljandis. Kuulutus. Balti kroonmnoade walitsus annab sellega teada, et alamal nimetatud  Balti kubermangudes olewad metsa tükid, mis AA aastaks rendi püüle antakse, lõpuotfuslikult wälja pakutakse: R. Thloki metsajaoskonna ülema kantseleis sDubbelniS) tR augustil s. a metsa tukid 4-mas, 5-maS ja 6-maS Bilderlingshofi ja. 4-mas Shloki rendi-jaoskonnas (Riia rannas) Riia maakonnas, Liiwi kubermangus; RI. Magnushowi wallawalitfuse juures TS. augustil s. a. metsa tükid Magnushowi rendi jaoskonnas, mis Magnushowi metsa jaoskonnas  wälja mõõdetud on, merekaldal, Riia maakonnas, Liiwiukubermangus; Hl. Pabaihi wallawal. junreS 17 augustil f. a. metsa tükid Pabashi rendi jaoskonnas, mis Pabashi metsa jaoskonnas wälja mõõdetud on, mere kaldal, Riia maakonnas, Liiwi kubermangus; RV Tallinna linnapolitfei juures 17 augustil f; a. metsa tükid, „Naissaare supeluskoha" rendijaoskonnas, mis Naissaarel uuesti asutatud, Naissaare metsajaoskonnas, Soome lahe rannas, Tallinna maakonnas,  Eesti kubermangus; V. Baldon i wallawalits. juures 17. augustil f a metsa tükid Valdoni rendijaoskonnas, mis Neigudi metsajaoskonnas wälja mõõdetud on, Valdoni supeluskoha lähedal, Buski maakon. Knra kuberm ; > I. Windawi maakontta politsei walitsufe juures 17. aug. f. a metsa tükid Windawi rendijaoskonnas, mis Windawi metsajaoskonnas wälja mõõdetud on, Windawi linna lähedal, mere kaldal, Windawi maakonnas, Kura kubermangus. Lähemad teadused üksikute tükkide arwn, suuruse ja pakkumise kohta on 3-meS kohalises kubermangu ajalehes awaldatud ja on need nii kui ka kaardid  ja lähemad rendi tingimised nendele, kes wäljapakkumistest osa wötta soowiwad,  näha Balti kroonumaade walitsuseS Riia linnas ja neis kohtades, kus wäljapakkumised ette wöetakse. Riias, 14. juulil 18S8. Walitsuse juhataja asemel: (allkiri) Asjaajaja: Surin .Suure-Kõpu mõisa Läti heinamaa plangid saawad 2. augustil kell 10 enne lõunat s. a. „Läti s" kolme aasta pääle pakumise teel wälja renditud ja on kohe pool renti kautsjoniks sisse maksta. Tuure-KSp» mSifa walitsus Laudu on paal müüa Nii- , sama on ka Mf" pal?a 'ME müüa. i Järele küsida Wiljandis trahteri pidaja J. 1 Kiis i ja majaomaniku M Gröön i käest. Markus Arsti ja Kaaa'i leeaa-eiistalie-, Me- ja wäewiös-kauplua, psruus, Küiilli uulitsas, Schnrii>er'i majas 32, Zaarmargi ajal Ülejõel pektermeistri Grnsti majas. Sunnini poe wastu, soowitab omast suurest tagawarast kõiksugu: saed, peitled, puurid, nuad, käärid, hööwle rauad, kuulsa Samuelt wabrikust. wiilid, raSwled, tangid, haamred, hobuste- ja loomade- kaela kettistd, labidaid, heina- ja sõ niku tõstmise hargid põllumeestele, üle pää kõik teraS- ja rauq kaupa, nns kellegil juhtub tarwis olema. Siis meel: kõiksugu anilinwärwid lõnga ja riiete wärwimiseks, odawam kui kõigist mujalt, kõiksugu peenikest pudnkaupa n ?.: nööbid, proSstd, sõrmused, raha kotid käe kotid, kuulust paberi pesu, maniSkad, kraed, mansetid, shlipsud, suur wäljawalik meeste ja naesterahtva sukad nõnda kui ka laSte sukad, wõimalikult odawa hinda deaa, iseäranis jällemüüijad kaupmehed saamad meie käest kõrged protsendid,  nõnda et kes kord meie kauplusest kaupa on ostnud, see ilmaski enam mujalt ei mõtle osta kui ikka mana tuttawa Markus Fürst'i ja Kaani kauplusest, H>är nus, Rüütli uulitsas, Schneider i majas .V 32, Jaarmargi ajal Ülejõel  pekkermeistri Ernst i majas, Sunnin i poe wastu. Süült kauplusest kaupa ostes, nüeb iga ostja parast kauba ost mist, et ta ka midagi teeninud on, mis tema taskule kasuks tuleb' Zs v k" (II S3AS»ie). LÄN«aöiues v-u upuuuiasNLi.: 51. g. dl 0- diskn.wnklovi., ö«SM»ipi. coaovkSöi. s li. li. SINMMI. HoAnuosas oHuu: uu uvR?.-roM —2 P? 6., uu 'rpu —t P^6. IIvAuuo»» llpuuuslsvvoa ui. «ouroptz lsrsSsbiS, 9). K. 11. I^MAöY^pvLl» j KM tütarlast leiawad lahket wastuwötmisi, kui ka järeleaitamist kooli asjus ja juhatust peenikestes käsitöödes, Wiljandis Posti uul. M 6. Maks semestris 60 rbl. Proua Dreyer. Wrukat soowitakse maale. Järele küsida J. Schneideri  majas, J. Rettel i juures. Ratuje kaaM müüb Wiljandis trahieripidaja J. Kiis. Noored mehed, keS ennast löhmi Pwzozika klassis walla kooliõpetajaks soowiwud ette Valmistada, awaldagu oma sooVi kuni t. a»»g«Stini selle koolijuhatajale P. Taltsile. Õppimine selles klassis on prii ja kestab üks aasta. Wastu Võetakse need noored mehed, kes Lutheruse kihelkonna ehk 2 klassilise Ministeriumi kooli on läbi teinud ja mitte nooremad ei ole kui 16 aastat, öi. lööve. L.« Koolijuhataja P. TaitS Uus kahekordne puu MM MNll Wiljaudis, kesk linna, käidawas uulitsas. Järele küsida trahteripidaja J. Kiisa juurest. Seega on minul anu mitte gildi all seiswate asutustele pääle pandud täienduse maksu maksjatele teadustada, et nimetatud maksu kuulutuste väljasaatmine  sellel aastal on KA juulil lõpule  jõudnud. Wiljandi maksu inspektor Mitkewitfch Dalezky. Kuulutus. tS septembril s. a. saab Rita Ring. konna kohtu juures, lurjewi kreisis. Suure- Ulila wallas olew kikus tslu enam pakkumise teel ära muutud. Lähemat  teadust annab Vannutatud adwokat von Firck, Riias, Teater bulwar 8. OpetuS minu koolis algab 18 augustil s. a. Uute õpilaste üleSandmisi Võetakse tv aug j. a. wastu. KoStilapsed leiawad säälsamaS ka lahket wastuwõtmist. Kooli eestseisja A. BtoHsrkdt, WiljandiS. EtÄi Aleksandri liaaa-kaal Põltsamaal Uute õppijate wastuwötmine on lA augustil kell 11 e. l. Järeleeks  a m i d augustil kell 9 hommikul.  Wastu võetakse uusi õppijaid igasse klassi ja liiki, kuhu õppija mõistuS  ulatab. Korteri saavad õppijad koolis  prii. Et kool pea tahetakse põllutöö  kooliks ümber muuta, sellepärast ei ole kellegil, kes sisse soovib aStuda, tarvis kartlik olla, sest et kooli valitsus  on omale kohuseks teinud, selle eest muret pidada, et kõik õppijad, kes ümbermuutmise  ajal koolis on, võivad oma kursuse, kui soovivad, linnakooli programmi järele ära lõpetada ehk põllutöö  kooli sisse astuda. lnspektor: Aufou. Uudis parema kirjanduse sõbradele; Minu kulul ilmuS praegu tähtjas teaduSline  raamat ..Looduse saladuste wõti." Dr. A. Bernsteini looduse teadusliste raamatute  järele eestistanud N. HanSsou. Esimene anne hind 2V kop. Et Varemalt minu kulul ilmunud pikem jutustus „ Saatuse teed" rahwa poolt lahket wastuwõtmisi leidis, siis Võtsin nõuks parema kirjanduse edenemiseks seda raamatut  omal kulul trükkida lasta ja wöin seda õiglasest südamest igale teaduse ja kirjanduse  sõbrale lugemiseks soowitada. Saada üksikult ja hulga wiifi J. Reimauni raamatukauplusest, up.