Tallinna Sõber 17. Seitsmeteistkümnes aastakäik. Tallinnas, Lehekuu 17. pääwal 18NZ Hlltüldine llklllklst Eesti rahwale msal ja linitades. Tuleb ükskord uädalis wälja» Maksab Talli,mas Swdfors'i põrisate trükimsjsS: -astaSx ......... Ä rubla, 40 kop.— pool-aa5ta5......... I rubw 40 kov Koju ehk postiga saadetud: oaStaZ! .........3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 lvp Au«sAt«sed «MsaWas iga res eyk lelle sleme peakj !> il-sp. t! Tellimised Wöetaese waSta x TaMn««S! gtijk!>sers'i pSrisaie trükiM«Zas-PelerKKxgis z S. Sse!«»rSl, 84. Kartuse Laalimait». MakWeresz J. KuHs. PKidss; A, Ssideköerg. --- Lapsa- Ms: H. KollSerg. Lihulas Z F. Ukliner'! poodis. WisjKusts ? J. KuröW'i tc> K. s Le«se'/e raamatukauplused, Iturwas: M. Põder. Mõrus: Pesus Melrsse. " ! i Mstüas! M. Ztudolli. Auresssres - Eõ- Lsuge. Maal: kutsa .istkrsmA kuuimaisr. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. 'Slob Baltlus, - kirjad Mwad Balliski (Baltischport Ni^MoMS.Zlox^.l IlegiSKr. Ätelildifed sõnum')) maailmast. Omalt maalt. Taülnnaft: Kõrged nimMwad. l Külgehakkawad haigused. MSugukaard-d. Basor. Raudteedelt. Kõrgendatud raha koolide tarwltasets. Balti?kist Rakwerest. - ÄtirWamaalt. - WMNwM. ---» Malgast. Muhumaalt. Kuuramaalt. Pettrburgist/ Odessast. Jutu leht. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Lehekuu IZ. pääwU, Saksamaalt. Lehekuu Z. (Jürikuu 23.) pääwal pldafiwad  tõrelejad .Ämderlükkajate - fmdnft" ettepaneku wasta Bsrlin'is suurt kongressi, kuhu Sl Saksamaa linna eestseisjat kottu tulnud ja ka Ber!m'i ÜlembürgermeiSker Zelle ja TinnasaadiZ Prinz zu Schõnaich-KaMrach juures oliwad. ProtokolliSse sai üles Mndnd: .Berlinüs kogutud  Saksa koguduste eestseisjad näewad ÜmberlükkaMiseetteMnekus  selle awaliku arwustamise kitsendamist, mis «Valiku elu ja koguduste ifitaSituse põhjus on. Kartusest täidetud, st emaliku arwuDtamise (kritika) kitsendamine riigi ksikideS Valdkondades edenemist tegewust mitmel wjisil lülitaks, seltskondlikkude wigdduste parandamist  raskendaks ja sellega nmbmhudyst suuremaks kaswataks,  paneb kongress Migipaäwale ette, ümberlükkamiseeltepauekut  igal kujul tagasi lükata." - Muidugi on selle isngrM-MZed kõik käredamad ehk tasasemad Sozialdemokratlased  olnud, nagu Ber!m'i Mmöürgermeister Zells seda igapidi on. Kui Riigipääw Lsbekuu 8. (Jürikuu 26.) pääwal selle ettepaneku arutamises^"kokku astunud oli, siiõ oliwad tribünid (pealtkuutajate-aseuled) ratzwaga tubinal täidetud. Enne arutamise hakatust seletas Riigi- Zanzler etteUaneku põhjuseid. Riigipääwa - kommissimn ettsMneku KesarutKmissks, olla kõrwalisi asju selle juure pandud. Mgiwalitsus ei olla muud tahtnud, kui riigi Võimust tugewamaks teha, - kuna kvmmWon ka usu.aSju ja slukombete Ksju sisse seganud olla. Mõnes tükkis olla kommisston ettepanekut koguni kõrgendasud- Tema tänada Niigipääwa-liiget von TeVchswlt, tema ettepaneku eest, mis RitglwaMsusels sttepanekut osalt jäll? kommiZfioni  nõuuwõtmiste asemele pannud olla. Tema (Riigikanzler)  olla rahulistematc arutamiste peale lootnud, Selle waSta peetud jäleStuse-uõuukogudest ei saada tema aru. Temal olla kõrgem mõte rahwa mõistusest, keõ wist mitte ei arwala, et Saksa philosophide (tarkuömecste) löö inimestekouua edendamiseks, seüduse-määrude läbi takistatud  saada wölks. Tema loota, et Riigipääw MigiwaMsusele  wõimust sudma saab, wägewamast kui tmuni wägi- Waldsek joouede wasta astuda. Arutamiste juures kmmtssiwad wabameeiised Varth ja MunM ettepaneku § ZII kohta, mis pahategude kiitjatele nuhtlust määrab, et nende erakond mitte selle poolt ei olla. Sozialdemokratlane  Auer nimetas seda ettepanekul hirmu järM. .Meie wMased/ ütles tema, /'oowiwad, et meie, oma läuist tasadust maha jättes, ennast mässamises püsside ette paneme, soowiwad, et wsrd jooseks." Teda sai korrale hüütud. Sõeaminister tähendas, sõeawägj pidada omaks ülemaks kohuseks, piirele Vaenlase waSta miuna, ei otsida mitte uulitsatel lorderi-vargasi, kuhu halwa rahwüst  kokku üetakstz. .Seda jätame Meie/ MM tema lõppeks, .Politsei jn Tuletõrjujate hooleks."' Palju on ühel! ja teiselt poolelt ettepane?-! eest ja selle wasta räägitud.  Palju lootusi selle ettepaneku wastawõtmjse peale, mille eest Keiser Wilhelm kõigist wõimust kostab, mis ehk suuremalt jäult tema enese löö on ei näita olema; siis Võiks aga ka Riigipäew kergest lahutatud ja wõikflWad uued Valimised wälja kirjutatud saada, mis wist mille ilma pahanduseta mööda ei laheks. Sozialdemokratlased ja teised .ümberlükkajad" on wäga tsgewad ja smietuseks on Saksamaa uued alamad Elsass-LothrmgenlS ja Schleswig-Ho!stew'iZ,  Welftlased (endiste Kuningate erakondlased)  Hsnnowerlls, Uttrsmontünlased (Roma-Katholigi ü!i-kiriklasid)  ja ?'n? need seak kiuste pärast neil aoiks, kus Riigiwalitsusele tuska teha wõib. ---- Würst Bismarki seisupaigast Saksamaa nüüdse Walitsuse kohta kirjutab .Schlesia-Zeituug": .Meie piams nüüd riigitalliwste eeSotsa pandud Würst Bismarksi sõbrst ja endist kaastöölist  taieste tubliks, Bismarki politika - teedel ka Hsesl käima, kus nõuupidamillö Wörrslbamata riigikuusti-meistriga Võimalik ei ole." Waheaegne Riigikanzler, Graf Caprivi, elab Schweizls. Temast ei ote ühtW kuulda; köigxist üWülttkudest taMMest näib tema taganenud olema; tema ei ole ka sõeawäe tegemas teenistuses. Põhja- Zdamsre kanali awamife-pjdnw, Jaanikuu 11. pääwal, lähemad Prsussi HerradZ-maja ja Maapääwa ssatekonnad senna; Rügipääwa-liiktd sn aga kõik osKwõtmisele  kutsutud. Kui Riigipääwa koosolek sits juba lõpetatud  olema piaks, flis saamad nende priikaardid sõiduks Berlinsisse niikauaks pitkeadatud ja sealt faawad nemad erakongideS Kiellsse saadetud. Juba on mitmed wöemmaa  ssealaewad Kie!'i sadamasse tulnud, nende keskis ka Wenemaa kreuzer .Kindral-Admiral". Wenemaa uus Saadik Verlinls, Graf von der Õsten - Sacken, sai Lehekuu V, (Jürikuu 26,) pääwal pidulikult Saksa Keisri juures masta wõeiud. Tema anuks oli -selsamal pääwal pidulik lõuneiaud RiigikanZler Würst Hohenlohs juures, kuhu kõik Wme Saatekonna kiiked, Riigi - Ministeriumi Mch ja Riigiwalitsuse liited, mitmed ühendufe-nSuuNogu liited, Riigikanzellsi-üieM von Wilmowski ja palja Alaliste asjade ameti liiteid kutsutud oliwad. Jutustused on wäga elawad olnud ja wast hilja on wõerad Riigikanzleri-paleest  Sm läinud. Lehekuu 4. (Jürikuu 22.) pääwal on Lu iheruse mäles t u s e-> sa mm a s Eisenach'iS  pidulikult katte ait Võetud. Jumes oliwad Weimari Suurherzog ja SuurherZogi-praus, kellele uhke trik üles mõõdud oli za kes rahwa poolest waimustatub Jutu-leht. Kapitän Gueux. ZsutuStuS selle aaSta-saea hakatusest („UuS Tartu Leitungi" jSrel Prantsuö-keelest.) Kui .Nälg" kuuli-ulatusele jõudnud oli, pidaZ tema ka kinni ja laskis ühe weikese paadi wette, kuhu Kapitän Gueur ühe ainsa madrusega sisse laks. .Tema tahab kaubelda" mõtles Kapitän Grenouille, .temale piab wasts tulema. Paad wettel" Pea oliwad mõlemad paadid bord-bordil ja Kapitänid kauplesiwad üksteisega. Igaüks teab, et süda rahwa keSkiS Kanali kallastel üht keelemurre! sigitanud on, mis m õle mi te Kapitänide Mkimisels üksteisega küll oli. .Mina ei karda Teid/ kinnitas Inglane Prantslasele. .Mina Teid niisama wähe/ wastas Prantslane. .Kui ennast üksteisega möeta tahaksime, flis wõtakS see liiga aega, Kapitän Grenouille." .Just minu mõte. Kapitän Gueur." .M meist teeb teisele otsa ! MM saaks küll Teie Aran ... MeestekoMast, kui mina wsitja oleksin Kapitän Grenouille? See ei ole mitte kolm nael siärlingi wäärl." .Ja mwa, Kapitän Gueur, mida teeksin mina Teie röõwel-MKdmseisga, kelle eest mina mitte kaht sardelli ei anna?" .Meie ei ole üksteist näinud, kas slste nõuus?" .Olgu!" .Kas tahate rohkem kasu?" küsis Inglismaa laewa Kapitän. ,LaSke kuulda, Kapitän Gneur." .Minul läheb natuke tarwis, kümmet laewa, mida kraamkauplejad seal teinepool ootawad, Teie küüsist peas ta Kapitän Grenouille. Minu tarwituS on järgmine: nende laewade peremehed on minule jOOO nael stärliugi, see on 23,000 franki, iga laewa eest lubanud, mida mina tülitamata ja kahjuta sadamasse taon." .Mina kuulen, Kapitän Gueur." 9 Kõikidest hirmudest, mis neil on, ei ole Teie mitte üks Vähematest, Kapitän Grenouille. Kui minu waesed laewad Teie eutcrhaakide ligidale sattuwad. fiis on minul wähe lootust selle raha peale. KaS ei taha Teie mitte Mõnda Prantsusmaa laewa nimetada, mille wasta mina niisama hea olla Võiksin, nagu Teie minu kaitse-alusie waSta?" .See oleks üks hea asjatallituS/ wastaS Kapitän Grenouille; .kahtlemata on Prantsusmaal kaupmehi leida, kes minule sedasama hinda maksa ivad, kui mina uende laewade õnneliku kojutuiemise eest Vastaksin," .Ükõ hea aSjatallitus/ kinnitas Kapitän Guelix, ,ja selle juures nii Ühtlane, Iga kord, kui Teie ühe minu kaitte-aluse waSta tulele, tehke, nagu ei oleks Teie teda näinud ja mina tahan sedasama nende laewade waSta teha, mida Teie minule nimetate. Siin on minu laewade nimekiri, andke Teie minule Teie kaitse-aluõte nimekiri, Kapitän Grenouille," .See on ÜkS kindel leib minu manadeks pääwadekS/ ütles Kapitän Grenouille ja lugeS Kapitän Gueuzttle mnde kümne Prantsusmaa laewade nimed ette, millele see maa ja laewa wahel, horizonti (tnewa-lauu) tunnistusel  truuwufe ja usalduse peale tehtud kroulrakl heaks tulema pidi. .Lööme käsi, Kapitän Grenouille!" ÜkS tugsw kätsPiigistamiue Mui pitseri selle kaubategemise  alla. .Aga teised, selles kirjas mitte MM pandud laewad?" .Neid wöite kmni Võtta, KapitZu.Grenouille, see on Teie ass." .Minu poolest ei pia ühtigi puuduma!" .Kõik fee sügawama saladuse pitseri all, Kapitän Grenouille!" ,Kni mina Teie ärandjaks saan, siis wöib mind maha lasta, Kapiiän Guem." ,Ja mind üles puua; ses maksab suumeeste keskis." Mõlemad paadid Msiwad üksteisest eemale ja mõlemad  korsarid läkflwad jälle purjuds alla. See oli nende peameeste esimene jutustamine. Kuus kuud sai kaup mslemilt poolelt peetud: Kapitän Gmur laskis neli Prantsusmaa laewa tülitamata mööda sõita ja Kapitän Grenouille jättis kümme Inglismaa laewa ilma wöeruskäiguta. mille waSta tema muidu mitte nii tasane olnud ei oleks. Temal oliwad kuus laewa Kapitän Gueur ees, aga see oli kogemata juhtumiste mäng. Kapitän Grenouille, kelle! kauba järel õigus oli. oma õnnelikkust tungimist nende Inglismaa laewade peale edasi tallitada, mis kirjas mitte üles pandud ei olnud aeleS oma meeskonnaga kulla fees, aga kuua wiimane oma Viimased 20 franktükid täite kätega körtst-laudade peale sagedast ka nende alla puistas, lisas Kaptän ikka uusi maid oma endiste juure. Tema laskis tarwilised Hooned ehitada, maapinda tasandada ja kaugematest nurkabest  saadtt wälja tarwitada. Wana, ühe wäljaräudanud Adelmehe schlofS tema piirel kötistas tema ostmise-himu