Hod õnski wäljal haawatud inimestest, keda 393 oli, on „Rusk. Wed." sõnumi järele 148 terweks laanud, 10 ära surnud ja 235 vn meel parandamisel. Nishnij-Nowgorodist kirjuta, takse „Grastdaninile" „Nishni.Now. gorodi näitusele tuli üks kaup. mees. Ta oli linna taga maantee ääres olewatest wõõrastemajadest kuulnud, laskis ka oma woorimeest niisuguse trahteri ees pidada ja tahtis ise juba sisse astuda, kui äkisti üks üliweider nähtus tema sammusid takistas; ilma hobusteta  ja aurumasinata jooksis üks hobuseraudtee tõld otse tema poole. Konduktor kõlistas nii palju kui jõudis, kaupmees aga pidas seda kõik naljaks ja tohtis wankrit käega kinni pidada. See nõuu ei läinud temal aga mitte korda, maid selle asemel juhtus hirmus lugu. Wanker  lükkas kaupmehe maha ja wedas teda 5 sülda enese järel; minestanult  tõsteti õnnetu mees ülesse ja wiidi hospidali. Kas ta weel elab, ei tea ma ütelda. Selle õnnetuse  põhjusel pandi järgmisel päewal kuberneri käsu pääle Siemeni ja Halske elektri raudteel likumine  seisma. Nüüd on küsimus, kas niisugune käsk ka õiguse pääl rajab. Nimetatud elektrimasinate  ärile anti nõuuks raudtee  rööbaste kõrwale käsipuid panna sarnase õnnetuse ära kaitsmiseks, kuid äri asemik ütles, et tal siin wabrikut ei olla määratud 3 päewa jooksul seda tingimist mitte täita ei wöiwat. Wahe ajal seisab uga liikumine elektri raudteel ja rahwas saab ennast ilma selle odawa jõidunõuuta läbi ajama." Nishnij-Nowgorodist telegrajeeritakje  1. juunil: Kuulu järele on departemangu direktor Kowalcwskjj ette pannud, et rahwast näitusele hoopis maksuta lastaks. Rahamiuistri  seadluse järele maksab näituse pilet 2. luunist pääle 30 kop. Wöeti nõuuks näitusel odaw söögimaja 5000 inimese jaoks asutada. Khiwa khan käis täna näitusel. Buchara emir on siia jõudnud. Kowalewskij juhatusel  peeti koosolek asjatundjatesauuhinna-möistjate)  walimiseks. Näitusel  käib wihmaste ilmade pärast wähe inimesi ; eila käis näitusel ainult 830 inimest. Warssawist teatatakse meile: Mööda lämud päewadel oli siin hirmus  raske rahesadu, mille sarnast siin enne po!e nähtud; ta kestis küll aimult  weerand tundi aga tema tagajärg  oli kurblik: puud oliwad lehtedest  ja õilmciest laasitud, aknaruudud  ja gaasitulede laternad purustatatud  ning mõni inimene, kes selle jaju kätte puutus, kandis lõhutud nägu, Wõib iga mees isegi arwata, kui mõjuwad raheterad oliwad, sest kuus tüki kaalusiwad juba ühe naela. Palawus on siin praegu suur, tihti üle 30 graadi, ja mõnel päewal nagu 25-dal ja 26-dal mail tuiskas kange tuul liiwa selsamal kombel edasi nagu talwel lund. Warssawi telegrahwi ametnikud wõtwat lähemas tukewikus  kohaliste lehtede sõnumite zärele j algrattad tarwitusele, kui maja on linna kaugematesse kohtadesse  telegrammisid wiia. Smolenski kubermangu laatadel  ja küla-ptdudel olewat wiimasel ajal kohalise ajalehe teate järele mängu-okastik-laudasid näha, millega rahwapetjad hääd „sehwti" tegewat. Odessast teatawad kohatised lehed, et uue wiina kauplemise seaduse  järele wiina-keldrite ja suurte kaupluste pidamist neile innimestele ei lubata, kes ristiusulised ei ole. Ka ei lubatawat neile kusagil Herjoni  kubermangus alkoholi söögimajasid  awada. Feodosiast. Siin oli 24. mail keiser Aleksander IH. mälestusekuju aluskiwi pidulik panemine kuberneri, linnapää, kreisi aadeli - marschalli, ehitusekomitee ja selle presidendi Aiwasowstij, paljude ametlikkude inimeste  jasuure rahwahulga juuresolemi- Pärast jumalateenistust pani kuber ner wasest plaadi asjakohase päälkirjaga  maha, mis siis sisse müüriti. Mälestusekuju awatakse augusti lõpul.  Ehituse kulud on umbes 25,000 rbl. Astrahanist teatawad aja- et jääl kaewu kaewamise juures  na j: a halli k a s olla leitud. Wene tehnika selts saadab sinna as- jatundjaid lugu järele uurima. Kui e.tud wedelik tõesti naftaks .unnistatakje,  sus wöetawat jääl kaewude puurimine kohe käsile. Doni ääres oli hilluti  haruldane kohtu - asi seletada. Minewa aasta augusti kuul oli rahu kohtunik kedagi Larionowit warguje Pärast aastaks wangi mõistnud. Otsuse  ettelugemise pääle ütles aga kohtualune: „Sa wõid koertele kohut  mõista, mitte inimestelel" Larionow ei salanud oma sõnu mitte, aga ütles, et ta üritatud oleku pärast  midagi ei mäletawat. Kohus mõistis teda kõigekõrgemat armu-mauifesti  tähele pannes mõne õiguse kaotamisega aastaks paranduje-wangimajasse.  c Kubani maakonnas olewat wii> mase ülelugemise järele 140 pidalitõbist.  Neile asutatakse kaks leprosoriunut,  üks kristlastele, teine muhamedlastele.  Soomemaalt. Helsingist. Soome tolli, asi and uje tulewilust am nab Wene keelne ajaleht „Westn. Finansow" teatust. Sääl on nimelt Wene-Portugalia kaubaleping awaldatud,  mis wiis aastat kestab ja mis ka Seome tolliolusse puudub. Sääl seletatakse nimelt, et 18. dez. 1898 Soome tollimaksu 50 prozenti Wene ja Soome tolliwahest tõstetakse, 18 dez. 1901 25 proz. ja 18. dezemb. ril 1903 tehtakje mõlemad tollimäärused  ühe kõrguseks. Wiiburist. Wiin on kasutooja kaup, tuid sellega ei tohita Soomes suuresti hangeldada. Wiiburi auruwenede  selts pani oma wenedesse alkoholi  puhwetid sisse, kohe on selle üle nurinat ja kaebtusi kuulda. „Wiip. San." kirjutatakse 'muu seas selle nõnda: „Wnburist Uurasje on tunni sõit, ei tee selle ajaga janu kellelegi liiga. Puhwetist on ainult joodikutel lõbu ja omanikkudel kasu. Joodikuid on weel herrade ja narride seas, kui jooki saadawal. Kadugu siis kabakud kõigist lühikese tee auru-weuedest.  Auuliku lääni kuberneri herra tähelpanekut palume selle asja poole pöörata." Oulust. Kallihi n n a l i st kooliharidust pakutakse Oulu lääni kahetuhande Rootsi sugu elanikule.  Oulu Rootsikeelne lizeum ja tütarlastekool kulutastwad aastas 96,170 marki, mis 45 mk. iga Rootsi sugu hinge kohta teeb. Nimetatud lizeumis maksis iga õpilane 779 mk. 52 penni, kuna Oulu Soome keelse lizeumi õpilased samal ajal 234 marka 44 penni maksiwad. Nagu teada, saadi Oulus hiljuti häälte summa alandusega toime, siis on loota, et sääl ka kooli-asjus parandust  jõutakse soetada. Lätimaalt. Riiast Siinse polytehnika kooli ümbermuutmije kohta telegraseeritakse, et kook polytehnika institudiks tõstetakse  ja et professorid ning kooli lõpetajad riiklikud õigused saamad. . Riiga asutatakse püha sinodi otsust  mööda Aleksei kiriku juurde 2. liigi mungaklooster. Kodumaalt. Haaslawalt. Ütlemata kauni konzerdi andis pühapäewal 2. juunil Ema jõe kaldal Haaslawa mõisas „U gaun i a" meeste- ja segakoor. Ilm oli konzerdi päewal ilus, mille tõttu ka rahwast selleks üüritud laewaga rohkesti allakonzerdile  sõitis. Konzerdi eeskawa oli 16 laulu, millest teised kõik meestekoorile  oliwad, ainult kolm oliwad segakoorile. Mis ettekandmise kohta ütelda, siis kõlas iga lau! puhtasti. Olgu Peetsu naljalaul „Süüdlane kass" nimetada, mille nali rahwast naerule  ja kiidu awaldustele ajas. Esimeseks ette asteks neidude poolt oli Abti „Öö", mida kolm neidu (tergett) ilusal kõlal, puhtal häälel ette kandsiwad ja mille üle kiidu awaldus lõppeda ei tahtnud. Siis laulis segakoor Koidula „Jsamaa" mille puhas kõla rahwast waimustusega  täitis. Teises jaos laulis segakoor Hermanni „Küll ilus kui suwl armas", kus neidude iseäranis soprani hääk, mõjuwalt ja mahedalt wälja kostis. Lõpelauluks  oli pääle programmi sega- koon poolt A. K. Hermanni „Hommiku  kiitus" sopran soologa, mida tuntud lauljanna neiu K. põhjatu ilus mahe aga kaugel kostew hääl soolos wäga ülendas. Üleüldiselt ütelda, oli laulude ettekanne üli hää, muidu poleks ju ka rahwa tungima nöuude pääle mitmed meeste koori, ja kõik segakoori laulud korratud saanud. Lõpeks oli wäikene  jala keerutus. Loodame, et eestulewal ajal korra meel „Ugauni a" laulukoorid oma häält kuulutama saamad, üksnes konzerdi kohaks olgu linna sees mõni suurem ruum walitud, kus laulu kõla palju ilusamini kuuldumale tuleks. Ka segakoori laulusid olgu rohkem. Konzerdi kuulaja. Otepääst. Nagu meile teatatakse, on „Kalewala" meestekwartetil  nöuu ühe tähtsama Tartu sega-koori kaas-aitamisel Jaanipäewa pühadel, j. a. 23. ja 24. juuni k. p., Otepää kirikus waimulikku ja Pühajärwe mõisas teist, ilmalikku konzerti anda, mille pääle siin kohal kõikide laulusõprade tähelepanemist juhime. Pärnust. Liiwimaa (Wõru kreisi) akziisi walitsuse 5. jaoskonna inspektor, kojanõuunik Georg K o ch, on Liiwimaa akziisi - walitsuse direktori  käsu pääle 3. jaoskonda seatud, elukoht Pärnu linnas, 5. jaoskonna  Wiljandis elawa inspektori baron Louis Rönne asemele, keda sessamas ametis Liiwimaa 5. jaoskonda  Wõru linna on seatud. Rakwerest. 26. mail uppus  Artna jõkke Undla walla liige, Jaan Kaasberg, kes linnas kojameheks oli, °ära. Leinama jäi naine 2 lapsega, kellest wiimane alles aastane, kuna wanem umbes wiie aastane on. 27. mail sadas meil äikese-wihma, mille järele ka raske rahesadu oli. Rahe terad oliwad rohkem Vt tolli läbi mõõta. 30. mail lõuna ajal erutas meid tulekahju signal; tuli oli Juudi kirikus teadmata Põhjusel lahti pääsenud, kustutati aga enne ära, kui laiali jõudis laguneda. Iseäranis  erutust sünnitas signal ringkonna  kohtusaalis, kus parajasti kohut  peeti. Rahwas tungis saalist wälja, kohiu-priistawi keelust hoolimata,  ja jäeti kohtumõistjad jumalustega  üksi saali. Erutust suurendas see, et tulekahju ligidal oli. Sõnumid Tallinnast. Riia koo li konna inspektor  N. Sajontshkowski sõitis 31. mail jälle Riia poole tagasi. Nikolai gymnasiumis anti esmaspäewal, 3. juunil, neile, kes lõpu eksami ära teinud, tunnistused kätte ja nimelt järgmistele 13: Heinrich Bauer, Max Wasjermann, Wolfgang Hoffmann, Axel Gnade berg, Rudolf Dalton, Rud. Johannson,  Ernst Krvppe, Egon Mehlmann- Walter Paucker, Abram Rumpianski, Arved Rosenstein, Robert Feldmann ja Wassilji Effendi. Siin kohas tahame iseäralist tähelepanemist nende etenduste pääle juhtida, mis laulupidu ajal Tallinna linnatheatris „Estoni a" näiteseltskonna poolt antakje  (waata kuulutustes). Etendatud  tükid on suurepäralijed, täis dramatikalist  põnewust ja elutruudust, pisarteni liigutawat elu kibedust ja pakitsewat nalja. Miks neid etendusi iseäranis soowitame, on see, et need tükid täielisemal ja toredamal  meie kodumaa uäitelawal etendatud  saamad, mis etendustele hoopis  teistsuguse mõju ja kenaduse annab.  On ju seltsides igal pool näitemängusid  etendatud, aga et näiteabinõuud  ja paremate etenduste nägemine  puudub, siis on seejuures ikka ja ikka meel küllalt soowida jäänud, iseäranis maal ja ka linnades pääle ühe kahe seltsi. Meil ei ole ka asja mitte arwata, et „Estonia" näiteseltskond  omast ülesandest mitte jagu ei saa, sest alles see näiteseltskond  (juhataja hra A. Pert) hakkas Tallinnas suuremaid ja paremaid näitemängusid etendama ja on ka nendega  ju waremalt linna theatri- ette astunud, millest ka Saksa ja Wene lehed õieti kiitwalt on rääkinud, --r. Kohalikud sõnumid. Ülikooli kirikus õnnistati  üleeila, nagu „N. D. Z." teatab,  konsistoriumi kaasistnik professor kirikuõpetaja Dr. Ferdinand Hoerschelmauni  läbi Helme õpetaja Behje ja Tartu Peetri koguduse õpetaja W. Eisenschmidti kaastoimetusel õpetaja ametikandidadid Karl Sitzka Helme kiriku abiõpetajaks ja Aleksander Feldmann Pärnu Elisabeti kiriku  abiõpetajaks. Teistest lehtedest. „N ow. Wremj a" andis hiljuti uõuu, et Tartu ülikool Wilnasse miidaks,  sest et ta senises tohas aast'- aastalt ikka rohkem tagurpidi hakata käima ja kängu jääwar. Sellele nõuuandele astub aga õigeusu kiriklik  leht „Zerkownõi West' ni k" wastu ja paneb omalt poolt ette, et Tartu ülitooli põhjuskirja ühe tähtsa punkti poolest muudetaks. Nimetatud leht nõuab nimelt, et waimulikkude  seminaride spreestri-koolide) õpilastele luba antaks Tartu ülikooli sisse astuda, nngu see seadlus mõne Wene ülikooli kohta juba maksab. Kui juba musiks ollagi, et seminaristid  ülikoolidesse wõüvad astuda ja kui Tartu ülikoolis tõesti üliõpilaste puudus nähtawale tulla, sest et sakslased  wäljamaa ja päälinnade ülikoolidesse  minna miks ei amatamat siis selle ülikooli wärawaid seminaristidele?  Wõi olla meil juudid armsamad  kui Wene õigeusu waimulikkude  meeste lapsed? Miks olla ühedele  ülikool lahti, teistele mitte ? Selle kohta tähendab „N. D. Ztg ," et mitte ainult Balti noorte meeste arm Tartu ülikoolis kahanenud ei olla, maid ka üliõpilaste arm sisemisest  riigist. nr. 5. maaikuu nummer, on juba ilmunud ja niisama  hoolsasti ja asjatundlikult kokku seatud, nagu meie seda juba selle noore lehe juures siiamaani oleme harjunud nägema. Ta käib täiesti oma seatud eeskawa piirides ja pakub selle pärast ka üksnes põllumeestele tarwilist õpetust, nagu juba tema sisu tunnistab, mis käesolewas numbris  järgmine on: Maja ja pere pidamisest. Metsaasjandus. Karja lautadest ja elajate talitamisest. Kirj. W. karja-rawitseja Moloskowitsas,  Jngrimaal. Wõrdlewad kaswa- Luse katsed mitmesuguste kartohwli sortidega Sangastes 1895. Graf Fr. Berg. Mesilaste pidamisest. Kartohwlite kaswatamisest. Sangaste  Graf Bergi järele. Elektri wöim kirj. A Bilow Jurjewis. Aiatöö. „Victoria" koorelahutaja. Mitmesugused  teated ja sõnumid. Kirjandus. Kirjawastujed. Wiimaks tuleb weel õige rohkesti kuulutusi. See kuuleht on kooce kui sisu poolest nägus ja tubli, keel ja trükk selge, nii et teda igale põllumehele soowitada wõib. „P ribal t i s k i List o k" on enese omanikku wahetanud: hr M. M. Lissõtsini asemele on proua W. W. Troitskaja lehe wäljaandjaks saanud. Kirjandusest. Palwe Põllumeestele. Meil on nõu ühte suuremat kirjatööd  meie maa lina-asjanduse, s. o. lina kaswatannse, harimise ja kauplemise  üle kokku seada ja wälja anda milles meie kodumaa praegused lina harimise wiisid jakauplemine kirjeldatud saamad, niisamuti ka nende wead ja puudused, mis kõrwale saatmist ja parandust nõuawad. Ühtlasi tahame ka sõrmenäited  ja nöuu anda ja mõnda asja ette panna, mis lina harimise paranduseks  ja edenduseks ja linakauplemise  korralduseks meie põllumeestel ja lina kauplejatel teha tuleks. Raamatusse  tahame ka Liimi- ja Eestimaak  pruugitawate linaharimise riistatade  pildid muretseda. Et ette wõetud  töö wõimalikult täieline saaks on meile igast eestlaste maanurgast kohalist  materjali tarwis. Sellepärast palume  kõiki lina pidajaid ja kaswatajäid  meile selle üle teatust saata kuda kusgil pool linamaad haritakse, kuda lina seemendatakse, leotakse, pleegitakse,  masindatakse, ropsitakse, köidetakse  ja müügile saadetakse jne., missugused linaharimise riistad kusgil  pruugita,oad on, nende pikem kirjeldus  ja, kui wõimalik, ka joonistused.  Nõndasama palume ka sette üle teatust, mis keegi lina seemne, lina kaswatamise, harimise, köitmise, müügile  saatmise jne. juures hääd ja halba tähele on pannud ja mis selle juures kellelgi üleüldse scowida oleks. Palume seda meie soowi tähele panna aja meile kõigist maakondadest selle üle teateid saata. Auustusega toim. Adr: Li. „ Põllumees" Apsesi.,  Hucha. r)' 6. Mõistlik Põllumees. I Õpetus:  Karja kaswatusest ja toitmisest.  Kirjutanud G. Markus, mõisa pidaja. Kuresaares „Nädala lehe" trükikojas kirjutaja enese kulul trükitud.  See on uus kasulik raamatuke põllumeestele. Et meie rahwa käekä'k  ammugi suuremat osa põllutööga  ühenduses on ja meie toit sellest tuleb, siis on igaüks auustamise wäärt, kes põllutöö kirjandust rohkendab.  Karja kaswatamiue on aga põllutöö osa ja on nüüdsel ajal, mil wili odawas hinnas, iseäranis tähtjas põllumehe tulude hallik. Raamatuke on osawa asjatundja sulest sündinud, sest hr Markus on kaua-aegne möisapidaja,  kes kõik, mis ta õpetab, ka ise on läbi katsunud ja kasuliku leidnud  olewat. Niisuguse mehe kirjatööl  on siis ka muidugi suur tähtsus.  Raamatukese sisu on igale põllumehele  wäga tähtjas ja tähele pandaw.  Herra Markus õpetab selleS, kuda põllumees kasuga wõib karja kaswatada, kuda tarwilised ja tululised  laudad on ehitada, mida loomadele  loomu kohaseks toiduks ette on anda, mis iseäralist kõige selle juures  tähele on panna, nnds sugu elajad  põllumehele kõige kasulikumad on pidada, kuda loomade sisemise eluga lugu on, kuda noori loomasid, iseäranis wasikaid, waja on kaswatada  ja wsimaks, kuda hääd piimatalitust  on sisse seada. See on kõik nii kasulik õpetus, et pikemini tarwis  ei ole asja tähtsuse üle sõnu kaotada. Iga põllumees wõib ju raamatukese enesele nõuutada, ja paar kümmend kopikat, mis ta maksab,  saab õpetus saja- ja tuhandekordsest!  ära tasuma. Wene telegrafi-agenturi telegrammid. Berlinis, 2. juunil. Täna jõudis Mojkwast siia Jaapani marschall  Jamagata. Londonis, 1. juunil.— News» teatab, et Türgi soldatid Kreeta saarel wiimsetel päemadel kolm risti-usu kirikut maha olla põletanud.  Gonia kloostri, mis mere kaldalt, kus wäljamaa sõjalaemad seisawad, mitte kaugel pole, on umbes  6l)00 kreetalast Türgi soldatite eest marjule pugenud. Matjamaa riikide konsulid awaldasiwad Kreeta saare kuberneri, Abdullah-'pascha, t'- gewuse wastu uuesti protesti. 2. juunil. Siinsed lehed arwawad kindlasti, et Jnglise-Egyp' tuse sõjamägi, mis praegu Sudani poole marsib, jjuba septembri kuul Kassalasse jõuab. Mashonamaal jLõuna- Afrikas) olema Salisbury linna elanikud  saatsiwad Chartered - Company presidendile palwekirja, milles nad tungiwalt paluwad, et Cecil Rhodes üheks selle  jäetaks  ning mitte Transvaali ja Oranje  wabariigi nõudmistele järele ei antaks. Täna lõunal wõttis keiser Wilhelm Li-Hung-Tschangi pidusel audienzil oma jutule. LiHung- Tschang sõitis Kaiserhofi wõõrastemajast  paleesse toredas tõllas, mille taga meel osakond gardi-ratsawäge ratsutas. Palee hoowis andis Li- Hung-Tschangile sõjalist auu osakond jalawäege, millel lipp ja muusikakoor kaasas oli. Kui Li-Hung-Tschang oma wolikirja keiser Wilhelmile ära oli andnud, pidas ta lühikese kõne, milles ta imestust Saksamaa mägewuse  üle awaldas ja selle hää oleku pääle tähendas, mis praegu Saksamaa ja Hiina wahel walitseb. Siis tänas  ta Saksamaad toetuse eest Simonoseki  rahulepingu mahategemise ajal. Wiimati ütles ta, et Saksa sõjawägi kõige tnblim maailmas olla ja tänas keiser Wilhelmit ohwitserite saatmise eest Hiinasse säälse sõjamäe õpetamiseks.  Keiser Wilhelm wastas Li- Hung - Tschangile lühikese kõnega, mida sekretär Detring sedamaid Hiina keelde ümber tõlkis. Keiser Wilhelm awaldas rõõmu selle üle, et tal wõimalik  on oma juures nii tähtsat Hiina politika meest wastu wõtta ja lootust, et praegune sõbralik olek Hiina ja Saksamca wahel weel kaua saab kestma. Lõpeks palus keiser Wilhelm Li-Hung-Tschangi Hiina keisrit iseäralise saadiku saatmise eest tänada ja ütelda, et Saksamaa Hiinale  aina hääd soowib. ll9. Postimees. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja Vn. K. A. Hermaun.