 suurem hulk pärib aga kõige pealt nende home-rule ettepanemist ja ähwardab waStaSte sekka minna, kui Par< lamentis enne seda teist aSju ette wõetakse. Mölemite tahtmist on wana wabameeline kõnemeeS? walimiSte aeal täita tõutanud, mis aga korraga täita wöimakik ei ole. Hoidlased loodawad, et sellest uudeZ ParlamentiS kohe ükS kõikumine tuleb, miS uut MiniSteriumit Gladstone juhatusel.lõhub ja wsimust nende kätte lagast annab. Gladstone ise oli haige, wõttiS aga fiiski oma sõbru woodi ees wasta. Uus Parlament on juba Leikusekuu 4. (Heinakuu 23.) pääwal kokku astunud. Pidud, mida Saksa KeiSri auuks antakse ja mida Keiser annab, on sel korral tamne ainult perekondlikud olnud. Leikusekuu  2. (Heinakuu 21.) pääwal wõttiS Keiser Wilhelm oma svtdulaewa ,Meteor" peal osa wõidupurjetamifest Cowcs'e lahel, kuS wõidupalk Kuningapraua poolt antud peeker on. Kedru-wabrikute peremehed Oldham'iS on töölistele kuulutanud, et nende palk ühe kuu pärast 10 protsenti  mahendatud saab. Arwatakse, et töölised töö seisma jätawad, mis läbi ainult selle paiga peal umbeS 30,000 inimest hädasse langekfiwad. Sanfibar'ist tulnud sõnumite  järel on Kuningas Huan ga Uganda'S KatholiiklaSte  laagrist Protestantlase Mey r juure põgenenud. Piiskop Hirth kihutada Katholiiklasi sõda edast pidama. Prantsusmaalt. Tülid Prantsusmaa ja Kongo-rtigi wahel kipuwad käredaks minema. Wäliste aSjade Minister  Ribot ei taha oma pärimisest pahanduste pärast Kotto jõe ääres midagi maha jätta. Kongo-rtigi poolest tahetakse  seda asja ühe Wahekohtu läbi Berlin'is tehtud kauba põhjusel seletada lasta, kui lepitus oma keSkiS korda ei lähe. ülepea teemad asumaad? asjad kodumaa polttikuStele  suurt muret ja Parlamentis nurisetakse. Kõige suurem  on nurisemine Tonktngt Kubernöri, de LaneSsan i, wasta, kes ise puhkamiseks lapan'is on. Juba tema saatmisega ei oldud rahul, nüüd päritakse tema ärakutsumist.  Asjad Taga-Zndia koloniedeS olla raiskus: Raha olla otsas; maanteed olla wee-wooludest lõhutud, kui neid seal ülepea ehitatud on; orjakauplemine õitseda ja WalitsuS ei leida selle wasta abt; fõeawägi olla asjata wõitlemistes mere- ja jõerööwlite wasta nõdrendatud, mässajad maal olla aga wõitmata ja nemad olla julgemad  kui iialgi enne. Niisamati päritakse, et Algieria Kubernör, Camban, ära kutsutud saaks, keS oma kohuseid ei täita; kaõ see temal ülepea wõimalik on, seda ei wõida nurisejad küll isegi teada, et aga tema ja tema alamate wahel waenluS on ja et tema asju Tuat'iS ja Gurara'S (Marokko piirel) mitte korraldada ei ole suutnud,  seda ei taheta temale Paris'is andeks anda. Weel pahemad on sõnumid, mis Madagaskar'ist tulewad. Prantsusmaa kaubaajamine olla seal wäga kahanenud ja Prantslaste wöimus JnglaSte kiustlemiSte läbi häwitatud. Howalaste waStapanemine kaSwada ikka suuremaks ja pea tulla aeg, kuS wiimane Prantslane Madagaskar'ist ära aetud saab. Guinea'st ei olla need head sõnumid weel mitte tulnud, mis Walitsuse tõutusle järel oodata oliwad. Telegrafid Lääneafrika randas olla küll lõhutud, aga head sõnumid oleksiwad ikka teed kodumaale leidnud. Nüüd wast olla õige selgeks saanud, kui rumal see katse oli, laewuStikku Dahomey randaS Pari S'ist telcgrafi läbi juhtida. Prantslased kaebawad, Dahomey Kuningas Behanzin olla ühe endise Saksamaa suurtükiwäe-pealiku suurtükiwäge  korraldama palkanud ja see olla hulga kiirtule-püssist, suurtükkisija.püsfimoona saanud. ?Ftgaro" sõnumite järel sai üks Wene kreuzerite-laewustik Cherbourg'i lahele oodatud. Drumonl on Wene Saadikule PariS'iS 10,000 franki saatnud, kui esimest summat, miS korjandus Wenemaa hädalistele kholera läbi, sisse kannud on. Teda summat olla aealehe ,La libre Parole" (,Waba Sõna") toimetuS enamist waese rahwa käest saanud, keS sellega näidata tahta, kui kallis ka neile Wene sõbrus on. Lokterte Wenemaa ja Prantsusmaa waesete heaks suurte hantide abil, olla kindlaks nõuuks wõetud, kuida Pmts'ist Frankfurt'iSse  Main't kaldale kirjutatakse. Selle wasta tahab ,Grashdanin" koguni teist sõnumid saanud olla. Nende järel olla Paris'i aealehtede eestseisjad kokku kutsutud, nõuu ühe rahwusliku korjanduse ettewõtmisekS Wenemaa hädaliste heaks, pidama. Neid olla 40 kokku tulnud ja kõik on seda nõuu waimustusega wasta wötnnd, kui aga .Gaulais' «väljaandja, Zuut Meyer, tähendanud, et Juudid ennast selle üle pahandada, stis on kõik taganenud, ainult ,La libre Parole" eestseisja on üle jäänud. Kartus  Juutide pahandamise eest, olla rünk olnud, mille üle sõbrus Wenelaste waSta ei peasnud. Prantsusmaa ja Montenegro wahel on kaubaajamise - ühenduS tehtud. Peeterburg'i ,Swjet" ütleb, iseenesest ei tähendada see palju, sest mida olla Montenegro'! Prantsusmaa wasta kaubelda. See näidata aga, kui tähtsaks Praptslased wahwaid Montenegrinlafi Balkani poolsaare ja AuStria piirel piawad ja et Prantsusmaa ja Wenemaa politika ka Balkani poolsaare kohta ühine on. üheS olla see ka Prantsusmaa waStuS nende tohtu-mõrlsukategude peale, miS Bulgaria'S tehtud saiwad. Soigutawatest sõnumitest  hoolimata näib kholera Prantsusmaal tõe poolest liikumas olema. Dr. Darremberg't aruande järel on PariS'iS ja ümberkaiKu Heinakuu M. (8.) pääwani 400 inimest kholeraSse snrnlld, iW haiM 90. Ka hiljemini  on mitmes paikaS suremist kholeraSse elle tulnud. —> KohuS Versaille'S mõistis dynamitikurjategijad  Soisy-souS-EtiolleS' kiwimurdudeS. 5 aastaks wang! künni 20 aaStakS wangkööle. Ministrite' nõunkogu poolest on St. Quen' t Vinna-nSuukogs poolest  kutsutud SozialistlaSte-kongreSfid kõigil Prantsusmaal ära keelatud. Hirm dynamiti-kmjategijate eest on jälle kaSwamaS.  Selle hirmu parast ütlesiwad majaperemehed Politsei-kommiSsäridele Drasch ja Gavrelle ja hukkaja Deiblerile nende korterid ÜleS ja nemad ei leidnud uut korterit. Kõik need kolm oliwad RavachoN kinntwdtwise ja hukkamise juures tegewad. Neile ja nende sõbradele on selle mitmekordse mõrtsuka, tulepantja, rööwlt ja warga sõbrad , kätte tasuda" ähwardanud. ParlS iS otsiti hiljuti mitmete Anarchisilaste korterid läbi ja tubade-maaler Ferdinand'i  juureS leiti üks kast klaasidega, miS rohtudega dynamiti «valmistamiseks täidetud oliwad. Cette ja Saint- Etienne raudtee-jaamade wahel on Ühest plombirutud wagonist kaks kaSti 38 kilogrammi dynamitiga ära wa« raötatud. 3tatia'fl. Leikusekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwal oli Gcnua'S nagu mitmes teiseS paikas kõikiS maailma», selle pääwa 400.aaStost mälestust suure auuga pidada nõuukS wõetud, kuS Christoph ColumbuS Spania  Huelua sadamast kolme welke laewaga wälja sõitis, uut teed 3da-Zndia'Sse otstma ja wiiendema maaii na jäu, Ameri ka, leidis. Et Christoph CotumbuS Genuasi päritud oli, selleparast pidi seda pääwa seal iseäralise iluga peetama; Kuningas Humberk pidi senna minema ja mil. med Europa riigid omad laewuSttkud senna saatma. Ka Prantsusmaa laewuStik pidi Ztalia Kuningast seal teretama tulema ja seda peetakse mltmelt poolelt täheks, et aSjod Prantsusmaa ja Italia wahel paranenud ja nüüd lahked on. Ka üht Spania laewuStikku oodati. Ligemad sõnumid  oliwad weel tulemata. Kuninga-paart höbepulmakS, miS tulemas on, saada ka Saksa Keisri-paar oonalud Catania'st Sicilia saarel, on hciknsekuu 3. (Heinakuu 22.) pääwast sõnumid tulnud, et Akna mägi jälle kangemast laamat wälja on keetma hakkanud, mis kord juba waikimaS  olema näitaS. Laawa nihkub wähese kiiruga edasi. ühes tunnelis Brignole ja Principe raudtee'jaamade wahel on Heinakuu 26. (lk.) pääwal üks söidurong ja ükS kaubarong kokku psrkannd. Ametnikkudest on 7 Vigastatud,  reisijatest ei oie keegi häda saanud. Suur Gtovannt Dinatale wiljataupluS Catauta S. mis kõikide suurte kauplustega ItaliaS ja paljudega wõeral maal, iseäranis Wenemaal, fldemeS seisis, on konkursi alla langenud  ja wtst saawad sõbruStatud kaubamajad suurt kahju. Paapst on madame Severine Prantsusmaalt oma jutule wõtnud ja temale seletanud, kuida Katholiigj kirtk politikaga tegemist ei teha, waid ainult ,hingede üle walitfeda"  tahta. Lõppeks on Paapst aga neid preestreid Elsass-LothringeniS leitnud, keS rahwasi seal oma .isamaad"  (prantsusmaad) unustama öpeiawad, ja on oma suurt armaStusi Prantsusmaa waSta kinnitanud. See tahab ikka natuke nagu .polilika" wälja näidata ja koguni nagu waeuutik polilika Saksamaa waSta. Mitmed WjtK i lehed astuwad PaapStt waenltku seisukorra waSta Kolmriigi  ühenduse kohta üleS Selle läbi wõida Rooma- Katholilgi kirik ainult AuStria'S rohkem kautada kui Prantsusmaal  ja Wenemaal kokku wöita. Mitmelt poolelt mliwad  sõnumid, Paapst tahta Christoph ColnmbuS't Rooma-Katholiigi ,pühade" sekka tööta, sest tema olla Ristiusu wäljalautamisekS omale julgele mererelsule läinud. Ka Zeanne (Johanne) d'Aec. see Prantsusmaa tatMÜdruk, keS aastatel 142 S ja 142 S Prantslasi JuglaSte waSta, keS juba ligi poole Prantsusmaad oma kätte tikkunud oliwad, nii mõjuvalt waimuStaS, et nemad wõeraid tagasi tõrjufiwad ja keda selleaegsed ebausulised Rooma-Kalholtigi preestrid selle eest aaStal 1431 lni nõida ära põletada lasifiwad, pidada nüüd selle kiriku ,s nnsate" sekka LõStetud saama. Spaniafl. Weel suurema iluga ja kõlaga kui Ztalia S, walmiStati Spanta Huelva ja PalsS e sadamates Christoph  ColumbuS«e 400-aaSlast auupääwa elle. Suurest mere-manowrist ptdtwad 8 Spania fSealaewa, 4 Ztalia sõeataewa, 2 Prantsusmaa. 2 Põhja-Amerika ühendatud-riikide, 2 Argentina sõeataewa, 1 AuStria- Ungrumaa, l Inglismaa, 1 Portugali, I Hollandi ja 1 Greekamaa sõealaew osa wötma. Peale selle oliwad suured ptdurougid ja teised pidulikud näitused ette wal> miStatud. Walitsuse ametlik leht kuulutab uSuuwötmifi  selle wasta, et kholera Wenemaalt mitte fiSse weetud ei saakS. Rulgarm st. KaebtuSte peale, miS nimelt Venemaa ja Prantsusmaa tehtebeS selle protsessi Üle seisawad, mis Beltschew'i äratapmise üle peetud ja mille järgeS neli meest kui mõrtfutad üleS poodud satwad, waStab nüüd Bulgaria ametlik leht .La Bulgarie", et selleS protsessis mingisugust ülekohut ega wägiwalda tehtud ei olla. Need kirjad, miS selleS asjaS WeneMsa külge puuduwad ja Wenemaa poolt wale-kirjadeks tunnistatud saawad, ei olla koguni mitte protsessis tarwitatud saanud, oDtznechssiged wöi järettehtnd, nekfl rääkida olla selleparast aSjata. Et kaebtuse-elused nii kaua wangiS iStuuud, fee ei olla mitte Bulgaria kohtute süü, waid tulnud sellest, et Türgi ja Serbia Valitsused mõnda nendest, keda süüdlasteks peeti, mitte kohe wälja ei aimud. Seesugused protsessid, milles aSjade üle riigi seespidise rahu wasta kohut mõistetakse, pidada seaduse järel aastast 1887 ikka sõeakohtu eeS peetud  saama, mitte ühe civttkohku eeS. Butgaria'S maksa ikka weel Türgi seadus, miS seesuguste knrjategude peole surmanuhtlust määrab ja seda seadust ei wõida Bulgaria muuta, enne koi Türgi übewalilsuse alt Vabastatud saeb, mille waSta aga just need riigid seiSta, keS nüüd frda protsessi, selle otsust ja täitmist hukka mõiStawad. Selzed tunnistused ilma nende kirjadeta, mida Wenemaa p»olt walekS tunnistatakse —, olla kaebtuse-aluSle süüd ttekS näitanud, selle järel olla sõeakohuS otsust teinud ja otsuS olla täidetud sadma pidanud. Omalt maalt. Tallinnast. Kulda luba selle lehe wiimaseö nuureS lilhldelt tähendatud, on unv Linnade. seaduS ,üüd Kõigekõrgemalt kinnitatud ta laab uute linnawallmsttega makSma pandud. Malttsüse-Teadaandja" on seda seadust  kuulutama hakkanud, otsani ei ole see aga weel mitte meie kätte jõudnud ja sellepärast ivöime sellest esiteks «inult seda oma lugejate ette panna, mis ,Nowoje Wrauja" sellest kirjutad, keS ligemat hallika ääres iStub. Tihen. datud pealinna-lehe arutamist mööda on uue Limadeseaduse  pea silmamärk see. et linnade ifi.tallituS. ?uida see täuine Linnasaadikule.kogude ja Linnaameti läbi ksimetatud  sai, niijamali ka Lmnasaadikute ja .tetSte kogmufeametnikkude  walimine, rohkem Rtigiwalttsuse Slewalwantse olla piab pandud saama, kui see täuine oli, mis ülevalwamist  Kuberuörid ja Kubermangu.walitsused, iseärmtS tähtsates kiistmiSteS ka Juhataja Senat, ÄeeSvidiSte aSade MiniSterium ja RiitSrath toimeta vad. Lühidelt: linmde tst.tallitu? piab kitsam!ni Piiratud saama, kui see tärtne oli. ArauahluS nende kahekümne aastate jeeS, mis linnmeaSjade  uuest korraldamisest saadik mööda läinud on, ola selgeks teinud, et selle ist.tallitule läbi palju segadrst tulnud on, niinelt seisupaika» Linnade.walitsuse ja Riigwalitsuse  wahel. Loota olla, et edaspidised Serumistt kõrgemate riigikohtule, SeeSptdivle aSjade MiniSteriumi. Miuistrite.komttee. Senati ja RiitSrathi. läbi kõrwale saadetud saawad. .Nowoje Wremja" kirjutab: .Selle juures ei wöi mitte unustatud saada, et ükS feaduö, miS kõigi riigi kohta maksab, selle iseäralise korra peale mstlems  piab. mille peal Weue sugust rahwaS riigi ptlremaadel  seisab ja mida seal riigi kõrgemateks tarwttuStetS lärmis läheb; neis linnades, kuS rahwa hulk teistest rahwuStefl  WenelaStest suurem on, ehk kui ka wähem, ikka nii jõukas ja «võimu», et linnade ist.tallitust täteSte oma kätte kiskus, kuS ometigi Walttsuse-wõimusel midagi igalaheS  käeS olema piab, Wene sugust rahwa tuetamtsekS. mitte ainult majapidamise tarwiluSteS, maid pea-aSjast kohalise poi il»ka ja üleüldise riikliku tähtsuse pärast. Aga selsamal mõrdul on Nttgiwalltsusel ka wöimuS kohalise rahwa, s. o. linnarahwa suure hulga, larwitufl juhtumistel kaitseda, kuS Duma healede* enamuS ehk Ltnuaamet mõtte peale sattuma plaks, linna warandusega oma tahtmist mööda tallltado, oma enese kasuks, ehk ühegl aSja pärast liuna rahwa tähtsaid tarwttust mitte täita ei taha." Duma >a WalitsuS saada üheskoos liuna aSju tallttama ja ÄheSksoS hea korra eest waStama, Ühele ja teisele saada aga ikka oma wsimuSlond määratud. Sellepärast olla Walitsuse ametnikkude sekka tööjsudfaid ja tegewaid mehi panna, kellel ka kohaline ist-lallituS tuttaw on. Walijate nimekirjade parandamise üle teemad Kubermangukohtud  lSpupärlG otsust, kat waltjalel ehk Kubernõril midagi nende maõta rääkida oa olnud. Niisamati saamad  waltjale kaebtused walimiSte üle ja Kubemõride waSlarääkimiied nende waSta, Kubermangu-kohtute poolest seletatud, keS kav uusi Valimist ette wstta tasemad ehk neid walilud mehi Llttuasaadikute keSkist wälja lahutawad, keS torrawaStglisel milstl walitud on; nende asemele aStuwad  stiS need, kellel nende järel rohkem healest olt. Kui ka parast teist walimist walitnd Linnasaadikute hulk wähem kui kaks kolmak.jägn seadujeS ette kirjutatud Linnasaadikute  hulgast on, MS ftab see puudu» SeeSptdiSte aSjade Ministri käsu peate neist endistest Llnnafaadikutest täideind,  kellel omal aeol kõige rohkem healest oli. Pea- IwuadeS (Peterburg iS ja Moskma S) on neil walimise- SjguS ja need wõiwad walikud saada, kelle liikumata maMudnS kohalise» linnas wähemast 3000 rubla, ltnnadeS rohkem kui 100,000 hinge elurahwaga need, kelle liikumata  warandkS wähemast t5OO rubla, linnades alla 100,000 hinge einrahsaga need, kelle kitkumata Varandus 1000 rubla ja wetkemates linnades 300 rubla makfudetakst  järel wSätt on. Wolitirja walimiStekS wsiwad aisalt naeSterahwad ja wähe-ialised anda, ühegil walijal ei tohi aga rohkem kai kaks healt olla. Wiina-poodtde ja jssmamsjade pereweeStel ega aeade sellidel ei ole