lauluseltsi oma ei ole, sest wiimsel puhul nimetatakse teda siis lauluseltsi nime järele. Hr D. M. ütleb lõpul  soowiwalt: „Oleks küll soowida, et K. H. mitte laulmist järele ei jataks,  waid ka teiste juhatusel ligi laulaks," mis aga minu kohta täitsa pilkawalt kõlab, aga kellegi soow pole. Seega näitab hr D M. koguni tahtwat, et mina oma laul. jäte, ehk õigem: tema juhatusel ligi laulaks, kuna ta isegi ühte agaramat  juhatajat arwab tarwitawat ja mina juba ammugi Walga eest. laste seas ühte niisugust „agaramat" laulujuhatajat ei tunne, weel wähem oma lauljate seas. K. H. Niias saab, nagu teada 9. wana. aja uurijate kongress olema. Nagu „Peterb. List." kirjutab, korjata Peterburi lätlased seße tarwis raha, et kongressi ajal lätlased täielist etnografialist wäljanäitust wõiks asutada.  Kokku korjatud raha summa saadetawat Riia Läti seltsi teaduslise  osakonna kätte. Miitawist. Läti IV. üleüldine laulupidu juubeli - laul, mida waba kunstnik Andreas Jurjan komponeerib, olla pea oodata, ja nõnda saada siis laulukooridele kõik pidulaulud kätte saadetud Pidu - komitee on pidumaja  ehitamisega kimbus: ei leia selle tarwis parajat kohta. Pidukohaks  olla kuni 8 wakamaa suurune maatükk tarwis, aga niisugust platsi ei olla terwes Miitawis leida, kui seda enam wõi wähem linna keskele soowitakse saada. Siiamaale on kahte platsi pakutud, mõlemad Anna wärawa taga, raudtee lähedal. Kõik pidu-kommission on ettewalmistamisetöösid  arendamas. Miitawi „Punase Risti" selts on hiljuti haigete arstimise koha sisse seadnud, kus haiged ilma hinnata arsti abi saamad ja millest kohatised Wene sugust ja ka sõjamäe - arstid osa wõtta. Sellest asutusest wõetawat,  nagu .Kuramaa kub. ajaleht" teatab, õige rohkesti osa. Käesolewa aasta januari-kuus olnud sääl 775 inimest arstida. Sellesama kubermangu  ajalehe numbri sees tänab „Punase risti" selts nelja Miitawi apteegi omanikku, et nad nimetatud asutusele rohtusid 20 prozenti odawamalt  on müünud. Kuramaa koolide puuduse üle kaebab keegi kirjasaatja  paaris „Balt. Westn." juhtkirjas.  Kuramaal ei olla mitte kihelkonna - koolisid olemas, nagu Liiwimaal, waid ainult walla- ehk külakoolid. Kehwematel ei olla pääle w alla-koott wõimalik hariduses endid täienda, kuna jõukamad wanemad  oma lapsi rikutud linna-õhusse pidawat saatma, sest, et muud nõnu ei ole. Aga ka wiimastel olla linna kool praeguste kitsate sissetulekute järele liiga kallis, nõnda et poega enne kooli lõppu kodu pidiwad wõtma. Poolharitud noormees ei olla kala ega liha, põlgada majapidamist ja põllutööd, armastada tööta ja kerget elu, mis aga kaunis rohkesti kulu tegewat, nõnda et isal rasked ajad selleläbi meel raskemaks minna, kuni pankrot tulla. Leht hoiatab pääliskaudse  koolitamise eest, kui wanemad nagu auuasjaks peawad, et nende poeg wõi tütar „ linnas koolis on käinud", sest puuduline koolitamine rikkuda talurahwa lapse ära ja wõõrutada  põllutööst ning kodusest elust. Niisugused poolharitud inimese-loomad  sattuda hõlpsasti mõnesuguste ebateedele. Lõpuks soowitakse et Kuramaal kihelkonna - koolide asutamise  pääle hakataks mõtlema. Saleneekus on, nagu „D. L " kirjutab, tänawu peretellimije päew kuberneri herra eeskirja järele kohalises  seltsimajas ära peetud. Kõik läinud ilusasti ja wagusi ega olnud sugugi nii palju lärmi kuulda, kui endistel aastatel kõrtsis. Palgad olnud nggu möödaläinud aastal, ainult  raha palka antud wähem ja selle asemel wilja ja muud kraami rohkem. Läbistikku olnud tubli aasta poisi palk 85 rbl. kuna tüdruknte  palk 40—45 rbl., wahel olnud. Praeguse aja kohta küllalt kõrged. Odsenis ou, nagu „B. W." teatab,  säälse kihelkonna kõige wanem inimene (naesterahwas) nende päemade  sees ära surnud. Ta on siin ilmas 100 aastat ja 2 päewa mööda saatnud ja seega Katarina II walitjuse  ajal sündinud. „Prantsuse sõja" ajal olnud neiu 17. aastane. Ta on ühe keisrinna ja kuue keisri walitsuse ajal elanud. Kodumaalt. Urwastust. Hirmsa rööwmõrtsukatöö üle tuleb meile järgmine teatus. „Wana - Antsla Wastsekiwi kõrtsi tunginud 14/15. skp. rööwlid sisse, ajanud kõrtsimehe, kes ööriietes woodis puhanud,  maast üles ja nõudnud õlut ja wiina, mis soowi kõrtsmik ka täitnud, ja kui kõrtsimees rööwlite poolt nagu kogemata mahakukkunud kolmekümmend kopikat wõtma läinud, lasknud üks nendest rewolwriga tema tagast kaelast sisse ja teine löönud terawa asjaga ta pää lõhki. Selle pääle wõtnud rõöwlid, kes sääl tuttawad pidiwad olema, 375 rubla ühe raamatu wa. helt ja 25 rubla kassast, seega 400 rubla ära, süütnud siis kõrtsi mitmest  küljest põlema, arwatawasti selle pärast, et kui kõrtsiga ühes kõrtsimees ära põleks, siis neid mõrtsukatöö pärast  keegi tagaajada ei teaks, ja pannud  plehku. Asi ei ole aga mitte nõnda korda läinud, sest tuld on mujalt poolt aegsasti märgatud ja nõnda õnnelikult suurema kahju ära kustutatud, mis juures siis kõrtsimees teatatud olekus surnult oma were seest maast leitud." -^b. Pärnu karskuse-selts „W a l - gu s" pidas 12. webr. „perekondlikku õhtut" laulude, muusika ja tantsuga. Osawõtmiue oli keskmine, mis wist sellest tuli, et mitmed pidud sel korral  Pärnus oliwad. Pidu läks lõbusasti.  Vaheaegadel laulis seltsi meestelaulukoor hr Jrt'i juhatusel mitmed laulud, mida kiitusega wastu wõeti. Koor on ligi kuu aja eest hr Jrt'i poolt asutatud. Kiitust teenis  ära ka muusika-koor, kes ka alles mõne kuu eest oma õppimist algas. Et mõlemad, laulu- kui ka muusikakoor,  nii jõudsasti edenewad, on kooride  juhatajatele kui ka lauljatele ja mängijatele tänu ja kiitust awaldada nende tüdimata waewa eest. Sissetulek  oli, kulud maha arwatud, 8 rbl. 77 kop. Teataja kurdab lõppeks, et „Endla" seltsi näokatte pidu müürilehtedega  karskuse-seltsi sedelid uulitsa  nurkadel kinni püütud katta. Pärnust. Siinse Saksa lehe „Pernausche Zeitungi" kaasomanikuks  on, nagu „Wal. Teat." kuulutab,  hr eanä Leopold Laakmann  heitnud; ühtlasi on ta ka lehe teiseks toimetajaks kinnitatud. Lihulast. Mõne aja eest seisis meie lehes, et üks siinse kirikuõpetaja  hoolel kaswatatud poiss oma kasmsa wastu karistuse - wäärilisel wiisil eksinud. Õpetaja Pezold awaldas  seepääle meie lehes wastuse, milles  ta meie sõnumisaatja teate täiesti  wale" ütles olewat,  kõrwal  ta toimetusele mitu mõrudat sõna ütles. Meie ei taha asjasse enam lähemalt puutuda, peame aga, oma teatajat ja ennast tõstetud waletamise-süü  wastu kaitstes, tähendama,  et meie sõnum asja tuuma poolest tõsi oli, kui ka kirjeldus üksikutes punktides ekslik ja tõe piirist  üle minew on olnud. Ühelt poolt on ju wäga ilus, et õpetaja, kes poisile ta süü kristlikul meelel andeks on andnud, näotu juhtumise laialikandmist püüdis takistada, aga et ta sundi tundis, ajalehes ilmunud, tuuma poolest tõele lähenewat teadet sootu makswaleks tunnistada ja meile pääle selle weel terawaid sõnu ütelda, siis on ta meie arwates hädakorral  „lubatud" ebatõde weidi osawuseta  wiisil tarnütanud. Wäike-Maarjast. Antu walla kooli juures on juba teist niidalit  ahju kütist puudus, nii et koolilapsed  ja kooliõpetaja kasukate ja kinnaste warju on pugenud, aga jala külmetamisele ei ole kusgilt abi leida; ehk teab keegi lahke ajalehe - lugeja selle wastu ka abi õpetada, siis oleks asi üsna korras. Enne suurt tuisku puhus uste wahel kange tuul kooliõpetaja  elutuppa, aga lvoduse-wäed tuliwad selle hädale appi: tmjuga sündis suur lumeang koolimaja ette ja abi oli leitud. »Skl." Amblast. Lehtses suri Reka peres hiljuti wana naesterahwas ära ja wiidi puusärgiga aita, nagu see talurahwa juures pruugiks on. Kuid hommikul leitakse, et aida uks pärani lahti on ja midagi walget ukse tormal  lume sees lehwib. Armutakse esmalt, et metsalomnad (hundid) sur nukeha kallale on kippunud. Asja ligema läbiwaatamise järele ilmub aga, et kahejalgsed hundid pererahwa leinaaega on tarwitanud ja aidas surnukeha  kõrwal olewad kirstud ja kastid ära lõhkunud, wiljad, tangud, läätsed  põrmandule segi puistanud ja saadawa  raha ning liha kottide sees ära wiinud. Jootma wallas wõttis keegi 18 a. noormees laetud püssi warnast, kuS juures see lahti kärgatatas  ja noore küti käe purustas. Näha oli, et saatus seda noort elu weel ei nõuduud, kuid ta manitses, et teine kord püssiga ettewaatlikum oldaks. Nõnda nimetatud „Pruuna kõrbes" jäi ÄPliku talu omanik kättpidi  omatehtud rehepeksu masina tihwtide  wahele, mis käe randmest saadik ära purustasiwad. Masinat ajas tuuleweski  ümber, mida ka mees ise oli ehitanud ja rehepeksu-masinaga kokku seadnud. „Skl." Sõnumid Tallinnast. Eestimaa kuberneri herrale, on nagu „Eestim. Kuberm. Ajal. teatab rahaministri herra poolt saadetud ringkiri tulnud, milles teada antakse,  et iga seltsi wabrikute wõi aurukatlale omanikud uue aurukatla ülesseadmiseks wõi wanade teise kohale panemiseks wabriku inspektorile  palwekirja sisse peawad andma, nimelt wanema wabriku inspektori nime pääle, kus juures otsus nende palwekirjade pääle kubermangu wakitsuse  poolt ära tuleb oodata Eestimaal on praegu wanema wabriku-inspektori  Warsori asemel wabriku  inspektor kroonu inshenör koll.- assessor J. Lukashewski, saanud kes Tallinnas Narwa maanteel Vocke majas elab. Tiiwadjudant oberst Troitzki, 89. Bjelomorski jalapolgu uus ülem, jõudis neil päiwil Tallinna. 16. skp. esitelesiwad end temale kõik polguohwitserid  ja ametnikud, mille pääle ülem polgu-kassad wastu wõttis ja kasarmud läbi waatas. Uudis! Lootuse seltsi aias on, nagu meile teatatakse, 18. skp. juba mustad rästad nähtud. Kange külmaga, mis nüüd Tallinnas ühtejärge  walitsemas oli, on see küll imekspauemise wäärt nähtus. Kuid wana rahwa arwamise järele tõendada  mustade rästade warane tulek kenad kewadet. Eks saame näha. Nagu Äus." teada annawad,  on januari-kuu jooksul külgehalkamatesse  haigustesse sattunud: 181 inimest sharlaki haigusesse, 70 inimest leetritesse, 27 diphteritisesse, 14 köhasse ja 4 inimest saiwad tuulerõugeid.  Nimetatud kuu aegus suriwad  84 inimest. Tall. Saksa lehtedele on keegi kirja sisse saatnud, milles ta teatab, kudas kesknädalil, 15. skp. õhtu kell 8, Suure Tartu maanteel ühe hobuse saan nii kangesti tema saani wasta põrganud, et sel üks ais tükiks ja teine saanist lahti läinud,  kus juures kutsar pukilt, ridade kirjutaja ise aga saanist wälja wirututud.  Õnneks ei ole inimestele suuremat paha sündinud, saksa saan aga hästi wiga saanud. Kohalikud sõnumid. „Pidalitõbe wastu wõitlew selts Eesti ja Liimima  a l" pidas, nagu N. D. Ztg." kirjutab, 8. webr. meie linnas oma aasta-pääkoosolekut, kus seltsi minema aastase tegewuse üle aru anti. Selts algas oma tööd 1894. aastal 17,000 rublaga wäärtpaberites ja 2209 rbl. 38 kop. sularahaga. Aasta jooksul tuli sisse 13,994 rbl. 51 kop. sularaha,  nimelt kapitali intressidest 1055 rbl. 90 kop., liikmeraha 2601 rbl., Liiwimaa rüütelkond andis 2000 rbl., Eestimaa rüütelkond 1000 rbl., haigete-maksu  tuli 2997 rbl. 24 kop. ja armuandeid 4340 rbl. 37 kop. Nõnda on kõige suurem summa ühekordsete  kingituste läbi sisse tulnud; selts soowib, et lahked käed ka edespidi  end sel wiisil awaksiwad Liikmeid oli seltsil 1. Jan 1895. aastal kokku 710. Kulud oliwad järgmised: Muuli haigemaja nõudis 2825 rbl. 55 kop.. Nina haigemaja 6587 rbl. 72 kop., Muuli sauna ja pesuköögi ümberehitamiseks läks 237 rbl. 55 kop. ja Nina ehituste eest 1893. aastal oli meel 518 rbl. 75 kop. maksta. Kahele noorele tohtrile,  kes Saaremaal pidalitõbe käisiwad  uurimas, on kummagile 100 rbl abiraha antud Kõiksugu muid kulusid on weel 334 rbl. 1 kop. ol- nud, nii et ka tänawu tulud kuludest weidi üle käiwad. Seltsi warandus sularahas oli 1. jan. 1895 siis: 20,500 rbl. wäärtpaberites ja 2050 rbl. 16 kop. rahas. Pääkoosolek otsustas Muuli haigemaja, mida seni üüriwiisil tarwitati, seltsile osta; hind on 4000 rbl. Wõnnu linnas on abiselts asunenud, mis Wõnnu la» hedal 40 woodiga haigemaja Läti pidalitõbiste tarwis saab awama, milleks ta krundi ostab ja hoone ehitusega  kewadel algab. Tarwilise raha peab pääselts andma, mille kapital seega jälle kokku sulab. Dr. Koppel,  kui Muuli ja Dr. Walter kui Nina haigemaja juhataw arst, andsiwad  omalt poolt nende haigemajade üle aru. Muulil oli 1. jan. 1894 a. 19 haiget. Aasta jooksul wõeti uusi suurde 22. Wälja aStusiwad 11, Ninale wiidi 10, kuna 1 suri, nii et 1. jan. 95 haigete arw 19 oli. Haigete ülespidamine maksis päewas hinge päält weidi üle 15 kop. Ninal oli 1. jan. m. a. 41 haiget; aasta jooksul wõeti wastu 33, suriwad 9, wälja lasti 11, nii et 1. jan. 95 pidalitõbileid 54 oli. Kokku oli seltsil selle aasta algul 73 pidalitõbist rawitseda, kellest 54 Liiwimaalt,  14 Eestimaalt ja 5 sisemisest  riigist pärit oliwad.  Lõppeks  andis professor Dehio seltsi haigemajades  rawitsetud pidalitõbiste kodukoha ja pidalitõbe praeguse seisukorra  üle Liiwimaal teatust 25. sept. 1891, mil esimene haige Muuli haigemajasse tuli, on selts kokku 141 haiget rawitsenud, kellest 141 Liiwi' maalt oliwad. Wiimastest oli Saaremaalt  35 pärit, Wolmari maakonnast  27, Wiljandi maal 20, Jurjewi  maak. 11, Pärnu maak. 9, Wõru maak. 6, Wõnnu maak. 3, Riia maak. 3. Kui ka necd arwud selgust ei anna, kus pidalitõbiseid rohkem, kus wähem, siis wöib ometi näha, et üksgi maajagu tõbeft päris waba ei ole. Dr. Hellati uurimistest  1887. aastal on aga tuttaw, et pidalitõbe mõnes pisikeses piirkonnas iseäranis sagedasti ette tuleb, mis otsekui pesad on, kust kütgehakkamine laiali laguneb. Niisuguseid pidalitõbe  pesasid on ta iseäranis Saaremaal  Anseküla kihelkonnast ja Wiljandi  kreisis Tarwastu kihelkonnast leidnud. Et näha saada, - kas neis paikades pidalitõbi wiimnstel aastatel  kaswanud wõi kahanenud on, läks arsti teaduse üliõpilane hr Lohk minewal  suwel asjalugu uurima. Kuna Hellat Saaremaalt 7 aasta eest ainult  25 pidalitõbist leidis, on Lohk neid praegu weel 28 leidnud, ehk küll wiimasel 3 aastal Saaremaalt 35 pidalitõbist seltsi haigemajadesse on toodud, kellest 9 suriwad, 6 aza wälja lasti, nii et 22 weel Ninal on. Selle järele on näha, et pidalitõbiste  arw Saaremaal Hellati otsimisest  saadik wähemalt kaks korda suuremaks on kaswanud. Seesama kurb lugu on Tarwastu kihelkonnas; kuna Hellat säält ainult 24 pidalitõbist  leidis, ütleb Lohk nende arwu Tarwastu wallas üksi 50 olewat. Nii on ka siin tõbi kohutawal wiisil edenenud. Selts tahab kõigest jõuust hirmsa tõbe wastu wõidelda, loodab aga meie maa elanikkude poolt tarwilist abi ja toetust. Ewald Freymuthi kauplus  pühitses, nagu koh. Saksa leht teatab,  neil päiwil oma asutamise 25- aastast jubileumit. Kahtlaste inimeste käest on polizei ühe hobuse ära wõtnud, kes arwatawasti Wiljandi  laadalt on warastatud, kus kelmid teatakse käinud olewat. Kirjawastused. E. L- W. H Meie otsustame asjale lõpu; valume sellega leppida. J. N. K. Kuda wõib nii tühiste osjade pärast nii suurt ruumi-nõuet pärida? K. H. W. Ka Teie ei heida armu meie pääle. A W. St P. Meil puudub selles asjas sügawam asjütundmine täiesti, kui et meie nii helisewole rekloma kirjale ruumi üsaldaksime  anda; päälegi oleme meie asjast luba mitugi korda kõnelenud Kas peame Teie kiria tagasi saatma? Palju sõbr. terwitusi! 11. R. P Teie kiri on paraku nii segane, et temast midagi tarwitada  ei wõi. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Peterburis, 19. webruaril. Kaua-aegse raske haiguse järele suri eila Sanßemo'ssuurwürst Aleksei M i h a i l o w i t s ch. Sellepärast peeti eila suurwürst Mihail  Nikolujewitschi palee kirikus leinajumalateenistust, millest suurwürS tid Mihail Nitolajewitsch, Georg ja Aleksander Mihailonntsch ning suurwürstinna  Ksenia Aleksandrowna osa wõtsiwad. Neiu Palem, kes üliõpilase Downari püstoliga maha oli lasknud, on süüst wabaks mõistetud. Wannutatud  meestele pandi kaks küsimust ette: kas kuritegu meelega sündinud wõi meeleärrituses? Kui otsus teada anti, sai neiu Palem hüsteerilised krambid. 20. webr. Suurwürst Aleksei  Mihailowitschi surma pärast on keisrikojas leinamise aeg kolme kuu pääle määratud. Täna peetakse Jsaku kirikus leinapalwet hingusele läinud suurwürsti eest. Berlinis, 18. webr.  Riigipäew  kinnitas lõpuotsuslikult summa, mida riigiwalitsus uute söjalaewade ehituseks nõudis. Roomas, 18 webruaril.— San Remo linna nõuukogu lõpetas suurwürst  Aleksei Mihailowitschi surma pärast ajutiseks oma koosolekud. Konstantinopolis, 18 webr. „Korborü" teatab, et endine Egiptuse  asekuningas Jsmail Pascha ära on su.nud. Cannes is, 18. webr. K. K. Suurvürst Sergei Mihailowitsch ja Mecklenburg Schwerini suurherzoginna on San Remosse reisinnd. Belgradis, 17. webr. Uut patriarchi wõttis sultan kaunis wilult wastu. Ta ei saanud sultani käest auumärkigi, nagu see muidu ikka harilik  on olnud. See tulewat sellest, et uus patriarch wäga Greeka meelne olla. Mehikos, 17. webr. - Eila jooksis üks rong, mis usurändajaid Mehikosse wiis, rööbastelt kõrwale. 104 saiwad surma, 85 wigastatud. (Laup. ainult ühes osas lehtedes ilmunud.) Peterburis, 18. webruaril. „Wal. Teat." awaldab weel lähe maid teateid Peterburi üliõpilaste märatsemise üle 8. webr. Pääle muude, mitmes linnajaos ja mitmesugustes  majades ette tulnud ülesannetuste  kiskusiwad märatsejaid ühe Keisri Majesteedi kabineti ees seisma wahi käest ühe pingi ära, purustasiwad  selle ära ja lõiwad Keiserliku ihutohtri Hirschi elukorteri ukse ruudud  sisse. „Wal. Teat." tunnistab juttusid, kui oleks märatsemisel raskeid haamamifi wöi surmamisi ette tulnud, tühiseks. Ühtegi linna-haigemajass; ei ole haawlttmd saamch. Sisemiste asjade minister keelas  ajalehele „Kiewljanin" üheks kuuks üksikute numbrite müümise ära. Nagu „Now. Wr. kuuleb, otsustanud  püha sinod, aastal 1895 kaks sada rahma-lugemise-tuba ja raamatukogu  asutada. Berlinis, 17. webr.  Riigipäew  lubas teisel lugemisel 145 häälega  77 hääle wastu nelja uue ristleja  ehituseks nõuutud summa. Wienis, 17. webr. Keiser kinkis würst Lobanow-Rostowskile Stefani ordu auumärgi briljandid. Würst Richard Metternick, endine  Austria saadik Parisis, on ära surnud. Londonis, 17. webr.  Hiroschimast  teatatakse: Hiinlased saiwad 12. skp. Tapingschani juures lüüa; Haitschengi juures löödi nad jälle tagasi. Kuuba saarelt tuleb siia teatus: Mässajad lõiwad Hispania sõjawäge, mis 2000 meest suur oli. Kohalikud wiljahinnad. Gecrg Wik. 14. webruaril !896. Rukkid 55—58 tov. puud. Rukki jahu .... 65 . „ Õlleodrad . ... 55—57 . Odrad 48—50 . . Suwinisud .... So—6o . Talwnisud .... 60—75 . . Linaseemned . . . 90—105 „ Kaerad 330 , tsetw Walged herned . . 600—800 , , Loomatoidu herned 500—600 , , Ristikh. seemned. 600—700 Sool 150 , 5 puud Kiwisöed 120 . 5 . 42. Postimees. 1895. WaStutaw toimetaja ja wäljaaudza A. A. Her«a»«.