minestusesse langenud noormehe vää sülle ja silitas  ta külmast higist tilkuwat otsaesist. Kahju on sellest ilusast poisist. Kui see üles ärkas, küsis üks arst: hingekarjast, härra?" Noorele mehele tuli mana nali jälle pääle. (Järgneb.) Pärnu I jaoskonna tdlurahwa asjade kommis sari härra annab oma ringkirja läbi 6. augustist s. a. HS 11072. kõigile oma jaoskonna wallawalitsustele  teada, et Liiwi kuberneri härra on leidnud, et mitmed wallawalitsused Liiwi kubermangus on oma wallaS wõõra walla liikmeid ilma elamise kuba täheta ja passita sallinud, mille läbi «valla- Valitsused kinnitatud passi seadusi täitmata jälsiwad  ja neil wallawolitsustel, kust ilma vassita inimene pärit, Võimatu oli teises wallas elawa walla liikme käest Vallamaksust sisse nõuda. Selle pärast kirjutab ta siis kuberneri käsu äratämniseks, tvaljuSte wallawalitsustele ette hoolega passiseadust täita ja ei mitte ühelegi wõora wälla liikmele lubada  ilma paSkira eht niisuguse passiga wöi luba tähega mille tärmtn möödas, elada, aga sellewastu niisugusega, seaduse järgi ümber käia. A. M Pärnumaalt. Jakobi kihelkonnast 6.j7. septembri ööl s. a. waraSmti Hallinga walla R. talu aidast mõne kümne rubla eest mitmesugust riide kraami. 9. sept. s. a. leiti üks osa sellest Varastatud kraamist L. mõisa põllu päält wilja tuhela seest üleS, mis säält ära wõen ja öösel 9 j t.lt. sept. jäänud mõned Ümberkaudsed peremehed kohta wahtima et kelmisid tabada, kui nad oma saagi jänle tuleksiwad. Öösel tulnud ka tõesti kaks meest ja joonega sinna. kuS warastud aSjad ära peidetud  olnud. Sääl silmanud nad mähil olewat meest ja tunginud selle kallale, kes aga oma elu kaitstes püssiga kelmide pääle lasknud. Laeng trehwanud  ühte kelmidest, keda hommikul järele waadateS  Enge walla mees A. B. leitud olewat, kes oma halwa kuulsuse poolest siin ümberkaudu laialt tuntuv on ja keda ka Enge walla ühine kogu ära Siberisse lubanud. Teine kelm olla jooksnud. Ka teda loodetumad warsti kätte saada. , Totumces.' Hallinga wallaS jätnud üks ema tööle minnes oma kaks wäikest last. üks 4 ja teine L aaStane koju öue pääle mängima. Tagasi tulles  leidnud ta noorema lapse maja ligidalt kraamist  wee seest, aga surnult. Vanem lapS mänginud  rahulikult üksinda õue pääl. 13. septembri! oli Pööraweres weiste laat. Weiste hinnad oliwad häbemata sdawad. Lina seemne tsetwertift makseti kõigest 6—3 rubla. —ei—  SaugaS teemad kurjad käed ligimese Varanduse kallal tihti häwitawat tööd. 23. aug. paat Uuetoa peremehel saunamehe 9 aastaile poeg keskhommiku tuunil suure heina lüüni põlema, milles  60 saadu heinu tuleroaks saiwad. 7.D. sept. ööl pääsis Nannaküläs J. Kurgu päralt olewaS  Krimmi talus kurja käe läbi mli lahti, mis AheS elumajaga laudad, heina- ja õlekuhjad ära häwitaS. Elumaja olnud õnneks tulekassas kinnikatud,  tuid kahju olla siiski 1400 rubla suur. ---vm—  Hallistest. Tulekahju. Septembri kuu 41. päewal pvleS Kürblas Surma talu elumaja jähes rehega) ja ait ära. Tuli hakkas õhtul kohe pääle kohaSte elanikkude magama minemist. Siöse jäiwad: linad, wili. mis enamiSte juba peksetud ost, neli hobust, sead, riide warandns, toidukraam ja muud maja- ja põllu talituse tarbe asjad. Hooned  oliwad walla tulekassasse kinnitatud. Kahju on suur. Halliste Vanamõisalt: Wargus. 13j14, septembri öösel warastati ülema! nimetatud mõisast  kats sõidu hobust ja taks wanken ka hobuse riism, ära. Wärgad on talli kahekordsed lukud lahti murdnud ja läinud. —ssm — Mõndasugust. Kuidas noor abielukandidat teada wõib saada, kas ta tulewane walitaw teinepool hää wõi halwa südamega inimene  on, seda õpetab „Westminister R?viem." Ta pidada tähele panema, kas koerad ja lapsed neiut salliwad ja kuidas ta nendega ümber käib. Täis kaswanud inimeste waslu on meie kawalad südame margad alati hääd, aga loomade ja laste wastu ilmutada nad endid kõ»ge sagedamme tõsisel  kujul, mis pärast loomad ja lapsed neid kas armastawad wõi wihlawad. Waadake siis nüid ette, neiud! Kes wõib teada? Nalja natukesed. Tagametsa taat tviis kirja postkontorisse. Postmeister kaalus kirja ja ütles: »Weel üts mark!" Taat: Mikspärast?i Postmeister.- Ühe margale on kiri liig raske. Taat: Soo. wSi ni. Kui ma kirjale kaks marka pääte panen, kaS ta siis kergemaks saab? Ega mina Teie narr ei ole! Lausus, wõttis oma kirja ja läks, -.ch Halliste Põllumeeste Seltsi koosolek Õisu mõisa? 4. septembril 1894. Härra president A. von Sivers kutsus seltsi eesnimetatud päewal enese juurde kolka, kus ta oma suure wilja puhastamise hoone ilusa kaskede ja lampidega oli wälja ehitada lasknud, jn istmed ja toolid sisse seadnud, nõnda et see, nagu suur kirik wälja nägi. Kui eestseisuse liikmes kellu 2 härra presidendi juures lõunat oliwad söönud, siis mindi kogusaak, kus president koosolejaid lahkelt teretas ja tänas, et nad nii rohke! arwul tema kutsumist wasiu wõlnud, ja soowis, et nad nõuda hääd viksimad ja tema põllutööd ja majapidamise  korda näha wõLaksiwad. mis koosolejad roõ" muga wasM wöniwad. Kõige esile näidati kvige uuemat ridoxglwi- xhz drillmasinat, ja seletati selle kosu ja prmllnmst» Siis oliwad sääl wee! mitmesugused töö masinad ja riistad, aga istäramZ üks wäi!e ja kerge karlohwli walimise ja mullalt puhastamise masin, nnda igamees  järele möib tehä Siis mindi kõrre ja rukki orase põllule, kus uue külm» masina külwi näidati, kus seemne terad kõik üksikult kaswasiwad.  Siis waadati linad järele, mis kõrre pää! istusiwad, kus juures president mõnesugused tähtsad küsimused koosolejcttele ette pani. mis ?a õieti tähtsalt Vastati. Selle järele näitas ka üht suurt kapsa aeda, kus 3—4 jala kõrgused kapsad sees Wswasuvad. mille lehed, Värskelt söö» detud, piima lehmadele wäga hääd olla. Kõige kenam oli see wee!,. et need ta kalmel edasi kostvamad,  kui nende ladwad oga lumest Välja ulata' wat. Siis mndali muga ilusaid ja kallist touga lehmi ja pullisid, mille seas üks Dalmimaast Loodud  pull iseäranis tähtjas oli. Sus näitas ta, kuidas turbao masinaga puruks jatzwataustse ja seda mulda elajatele sõnnikusse laotatakse, mis sellepärast  wäga tähtjas on, et see sõnniku sees winsa kiuni pidawat, mille sees kõige suurem, põllurammu ou. Selle järele näitas ta üht Laliwiki põldu, mida fewadel, suwel ja sügise! jaamrukkidega wõ'.b maha Mlwata, mis talwel mitte ei kao ja suwel wärSkelt elajatele wöib ette niita. Pääle selle näitas to hästi sisse seatud Mialigusi, kunstlikku heinamaa kastmist, ja mõnda iseäralisi rohtus! ja taimi, kui roygras ja Sochalini tatart, L.UN ja seletas nende kasu ja kahju, WnmakS wus ta kõik kooöolejed oma elumaja  taha tõrge bullani pääle. kust maga ilus kõige pargi, jõe ja jarws pääle Vaadata oli, las imetspaunes näha mõis, mida kõik hool ja kunst meil korda wõib saata. Säält wiis ta kõik koosolejad  omast majast läbi suws trepi pääle maja ette wälja ja sääl! koosoleku ruumi sisse, kus kõigile  keha karastust anti, kuna eestseisuse liikmed ja wõorad maja peremehe juurde lohust lauale kutsun. Siul halkas jälle istumine., ja woeti kvige esitt 29 uut sel ts-liiget mustu. Nende seas: Li) perc- Uteest. 2 pereuaisi, 1 Lr. ineü, 1 mõisarenttlit, 5 aktsiisi ametnik, 2 mõisa walitsejat, 1 mõisa mnanik  ?a üks talu pois. Et meie põhjustajas K '/ ainult Halliste kihelkonna liigetel ööldi õigus olewat,  meie seltsi liigeteks saada, sits sai mitme teiste kihelkondade peremeeste palwe paale ministri haua käest luba palutud, ka teiste kihelkondade liikmeid meie seltsi liigeteks wastu matta. Mid on see ministri hcicca luba 16. augustist f. a. 46>7 wälju tulnud, et köit ümberkaudsete kihelkondade  inimesed ka meie seltsi liigeteks wõiwad saadu. Helle järele tuli kõikide asjade läbi rääkimme  ja seletamine, mis wäljaS oiiwad maadelt.'d ja nähtud. Kõige pikemat ja elawamai läbirääkimist  sünnitas linade tegemine ja karjakaswatamine. LmaUgude keelu pärast rääkis priideni, et ku« bsrner olla käskinud, ühte kommissioni asutada, kes seda wälja p?eb arwama, missugused weed linaligude türmis leelmuta peaksid olema, ja siis seda temale ette pauna. President soowis, et selts oma armumist selle üle amslvaks. Seltsi poolest arwati et nii km seltsi kirjutaja J. Jung seda mincma  kordse koosolekul ette pannud, et kõik wäil» jev weed ja ojakesid, kuhu talunikkudele talude ostmise  juures linaleud on müldud ja antud, et need linüleutemisels pciev peaksimad olema, kuna suured jõed ja järwsd puhtuks wõiksid jääda. Hru president  oli ka täiesti selle nõus. Hra Werncks ütles, et kui wäikse mee- sees lina leu!«u;ise juures ka mõni talupoeg otsa peaks saama, kalad wõiwad saolt suuremate mette sisse taganeda, mis puhtaks jäämad, see ei tähenda lu-alemamise kasu wastu mitte midagi. Järgned.) Seltsi nimel: J. Laug, kirjateiNNaja, Wist ei ole selle! saadana sulasel mee! süda põletamisest Mis, et ta Naadi mõisa omaucka v. Liphsron rohule ei jäta. Mmswa aüSiü poielLs ta tema tehe ja karjalaudad maha, ning saatis kirja eus, e; pea ka teised hooned lähemad. Mid tegi ta kda täna ööse l6sill. sept. ristikhistnu  külluiga töekS. Mõtelgu igaüks põllumees selle püäle e kõik suwi otsa korjas w, ün inesilans M-tt:, loomüdele toitu, et neid wõikS rahuliste üle» talwe pidada; sääl tuled aga kuri käsi ja paneb põlema. Niisugune inimene ei ole inimeseks arwatagi.  Küünis s!l kõik tänaw» aastane ristik* heina korjandus, mis tuli tuhaks tegi. Tuli hak- ka« kell Z öösel ja nagu üteldud, kurjast laest. Hoone oli kinnitatud, WZ heinad ka, seda ei tea. Kai nad kinnitamata vlimad, siis ou omaniku kahju suur. Linn oli tulekumast üleüldse uialge. „Wansn»ttise" seltsi uued põhjuSkirjad on nüid sisem. asjade ministri härra poolt kinnitatud, teatab „Vosl'mees", millede järele sebsil vigus on eneses kõnesid pidada laSka, näitemängusid etenduda ja ka buffeti omada. Nagu „PoStimeheft" loeme, on suure laulu pidu pääkomitce 9. sept nüanss koosulekü ära pidanud,  kus kassamcistrid kassa seisu üt> ar.l ttr-d--stwsd:  SiZss tulnud laulupidu! üleüldse 7641 rbi. 76 kop., mälja laniüd 57Ll rbl. 5 kop., nõuda e! tuiud luwdest ILA) rbl. Li kop. suuremad olnud.  See raha an-ak;S Wansmuise ;a Erku käsi* tööliste seltside esimeeste kätte, tumöagne poole sellest summast, mi li esi -vee! mitmcdgi kulud tule road ära tajuda. Nõnda nciuujeks rrmas xäätsimelond hääks ennemLlt määratud 166 rublal? laulukooride weiduhindade tarbeks meel 106 rudla ju?-irde lisada. Tartumaalt. Laiuselt, õ. sept. jäi üks Udewa mees, kes meskilt tuli ja Mustwesse tahtis miuua, johukottids koorma a!!a ja leidis surma. Ta mudi lucjewLSs? lsblUeika-nisekS, - 4 sept, oli Sövtagase külas mli Ahe naste kaest, kes leida ahju laskis, rehe sisse läinud ju oiels suurt kahju sünnitada wSinad, wi kihelkonna tubli luleprizs miile appi poleks toodud. -- Tlh.'a.int sügise! on siin palju M'i ussisid, näha, mis muidu UUmal sügisel acwa ette tuleb- Endla rabas on neid Ms mces 17 tülli ühe o.insa xüewsga surnmnud. Wiru maair Rakvereftr 1- sai Ral" veres „Ööpiku" seltsi roimetusr! Wiru maakonna lauluemu ära peetud. Ühendatud kooride juhatajaks valiti hra L. Ei" km ASsamallast. kelle juhatuse! ka pääproov kell LI e. !. ära Peeti. Paale pääproowi tä»S pidmong settsi rncja eest kreispslitsei ette, kus pidulised vaivustatt:!' kolm korda küsr< laulu laulsivab. KreiSpolitsei eest liikus piourvwz stuKr'-se usu kirikusse, kuZ õpetaja kohast kõne pidas, kuna enne ja pärast iv ae! tubli Malla segakoor hra KrU.aanni juhatuse! oma lauluga jumalateeuittust ülendaö. Kirikust 'äke- Murong  Õöpitu seltsi aeda tagasi, kuS kell 4 p. l. kontsert algas. Kui kõik koorid ,Wet-r nüid Issandat vägevat kuningat" olivad laulnud, snö astus hra J. Elken kõnetooli ja pidaS laulust ilusa kõne, niis hääl meelel vastu võeti ja mille lõpul  kolm korda Keisri laulu lauldi. Eelle pääle Loivav järgi mööda ühendatud kui ka üksikud koorid laulusid ette, mille lõpul veel võidulaulud tuliwad. stoik laulud saiwad suuremalt jaolt puhtalt ja tundmusega ette kantud, nii et raske oti auuhindasid määrata, kuna ju kvik mitte auuhindasty  ei vö-.znv saada. Pääle auuhindade kuulutamist ja ühendatud  kooride etteastuvast lasti vee! kuberneri, kreisi ülemat" lauljaid, seltsi j n. e. elada ning laulsiwad lõpeks kõik kooöole jad „OH wvtkem Jumalat " Ülepää wStsiwad pidust 30 lvv'r ?73 tegelasega osat Wviduhwdasid saiwad järgmised koorid : I. auuhiuna Pudiwere segakoor, il. auuhiuna Aa ike-Maarja Ühendatud segakoorid, 111. auuhind Neeruti segakoor, 111. auuhiud  a. Assamalla sezatoor. Ehk küll ilm wilu oli ja kauge külm tuul just mitte meelitaw ei olnud, olivad siiski mitnvo koorid külmast ja kaugest teest hoolimata pidule ilmunus, millega nad küll kiitust ära on teeninud. Kõige enam oli koorisid Wäike-Mearjast, mis ilus märk selle kihelkonna rahwa agarusest ja osavõtmisest on. Pidust oli aga ssawßmiue wäg« väikene ui: et aga üle 65 rubla '.aha sisse mli, unlleft aga kulud ainult tasa muusad saada - m. —Wäi k e-Ma ar j a st. Wiimane suvine põllunuh' töö, lärtohwli noppimine, on juba käes. ja nn wc-mb siis põllumees warsi pika suvise raske töö aja järele pisut puhata saada; õigusega wõib sus ka üht lühikest tagasi,vaadet tänawuse  viljakasvu ja heinasaagi üle tuua: Lcioude tollel rõ?- mustas esite wäga siin põllumehe südant. Kõik raiwwitia põllud oUwad talwiste sula ilniadega ja pärastiste külmadrga jääkattega kaetud ja Mi olivav hirmul, et jää kevadel rukki orased ära niub, aga inimcue uiõtleb Jumal juhib! Kevade t??k järsku, tõi sooja vihma, mis ruttu sim ära sulatas,  mi et ta wäga vähe' rikkumise töös kena sastis, ja rukkis weude ilmadega lvkkaivalt laswam.a bakkas. Tutt aga soe mai lnu lätte, -ee -vt, nagu igamees mäletad, tänavu aasta tülma mis siin pool rukki põldudele palju lahju tegi. Suvivilja külmi aeg oli hästi vihma millest tuli ka, et tõik suwimili hästi kasvama halkas, lest vanarahvas ütted: et suvivili, iseäranis kaer, vw kä-Mivs ennast nelja Leha. muda louib: sisse aga rukkis. lee tuha sisse. Ka parast poote -i takistanud liig kn,w vilja kasvu. Ärnult odra loom:je aeg oli kuiv, kust ka tu!i, et orca vili mitte kõige paremat lõikust  ei anonud. Heina töö algul ollvad väga kenad ii urad ja kes hästi vara he«na tood alustas, lai toaga lena heina, mille saak läbisttkku teskmifekS võib nimetada Lõvu heina ajal tuli aga mitme nädalme vihm, ntts heina ttivle patju lahju tegi ia ka rukkr va! UI unist pikendas, nii et rukis oma loomise järele, üsna hilju valmis sai. Nukki lolluse aeg oli jälle kr rv ja võis tattbtamnw kbiud saada. Kõrre, tuka  tera saagi pooles! otiwao rukrid mineva oaStt-stest palju vaesemad. Süwivilja hulgast s-ivad kaerad ja herned kvhge paremad kasvanud iw ka seeme jSn-le häad saali. Kartvhwlid, sitt põliumc»ste ü(espida;ad. hakrasiwad juba >ru- sooja vihmade jaceie zuädancmrje tõde, warr-: kui-- wamisrft, .uiitama ia oleks vist hääd saak? aunud, sest et öö külmad neiie kahju ei oleks vinud, äga nsiiu ei saa si:c.k just lmtie suur olemaiseäramL tahawao walgeo löögi kartshwlid  rikke mv na. Üleülose võiks teiesclevar aastat wrlja saagi poolest lesistuõte huika arvata, aga mis on põllu,rahel sellest kui salmes vilja käis, aga rahakott tühi, Nagu igal pv-l, vaevab ka siin põllumeest raha p:-uous ja suured makiud. K.s kohad ära ostnud, ei taha ena ui põllust koka rntrcSfis-d Z-.rst> laeva... Ka rentnikkude elu su tc-illv. Mineval  aasta! uurndati U. vallas uued rendi konttamo. mrüc tagajärg oli, et iga rentnik btt-60 rubla rbutt juur-, ja:. Tänavu aasta, Jakobi päeva ujul paütti T trast-r peremeestele  kohas osta ja nõutakse 560-360 rubla tesjatiui eest. kartchwl: tüuni eest maksetakse llO—õri kop., rnuub wUj-r ei tüj> keegi, tos su! t-vu on et! ei, ega anna la topsikut raha. üõftku nüid pcr.>n:.'«ö lohka, marssi: kõrget v-tt-, pioagu kallur tõölsted clugn ise oma perega vee', säätt-si: LSrsti yäas t-.uvio.rge st'! tyol tulla ei või, kai Plllli-Ulers.tt'-avuu:a ?il> siuga uue raö."la,rmise. ja -- seda võid -ügusega nimela>.k. loomate pidamise püäl? ei vaata ! - —S i m uuas on uudsli hullusid koerl näha. Sell lülas on und snure fta ära l:S--kunud  ja ise minema pannud, 6. sevt. sülitan päisel pöewal Tosma heina kuhi Volsnm. milles LO saadu heinu oli ühte pantud. S alla st lubati 6. fcvt. terwelt 11 inimest saata. —str-- Kadri na st. läheb siia liiale. Pea iga nädala tuleb ütS ehk lalö margas! ette, mille juures roargad itta kesk päewa ajal tuimesie elutubadesse tungitvad, kuna need is?' mäljal on ning saali laost: umwad, mis lane juhtnd. Ise» ärams ürmsild on müe riided, raha, munad, mun ja ka koor. teised a ci näi neile ?. Päris ime on, et neist päewa wargat/it seni ajan: mttill ükski pole lokin langenud. Ärgu jäslag: vaewa ajal ewtubasid mitte üksi. siis ehk wviv u> seesugused wargused pea ära. Kadrina kt,'' konnas elab üks Ntses, kes pettusega a-i'. nõnda kaugele on osanud wiia. et tal praegu kai - laulatatud naist vn. kuS juures tal meel mõlema tega noort sugu on. Asi on praegu kohtu all Wohnas põles mõisa iväljawahi tuba, laut j r ait ära. T?-le hakatus teadniata. Omaniku kahj - on i5O rubla suur. —m. TaLinnast. Kunstnik A. Welzenbera en  järelstr.  Kreutzwald: nnnakujn ia 6 älgupäralift gipsist kuju tcnuks  Tallinna mnser-.mile ki-ikinnd. Tallinna linr.awalilsus vn Niia opekonna kurata: härra üll- sellepärast lenutiL laebdust tõstnud, et kurator Tai linna realkooli kvllegiumi poolt ametisse randuv Greeka õigeusu  lvnlmeistri protvierei (Uounikoml lasti lasknud ja oinal toolil preestri Orlowt sisse seadnud. Tahetalse seda Lvhjvsmõttettkuli  kada saada kas Illnatonl õigust on ilma kooli kvklegiuurita kooliõperajaid lahti lasta jn ametisse panna. Tallinna länawunc septembri täbtaeg olla suurpöllumeestel. nagu „R. B '' teülab, õige rusie mööda saata. Lõikus ei olla halb olnud, kuid wujahinnad on oda,und. nõnda et ilma kah sina nöllu produktist ara müia ei wsi. Mitmed on riigipangast feiswa mllja pääle raha laenanud. Muhumaa elust tearanie „Pnb st " järele mõnda tä' hel»paneu..'.se m..ärilist asja edasi: Muhulaste elumajades vn päll os.»!> tuba ilma ahjudeta' kambrid ja rehealuue. Igal jõukamal peremehel os wärkene tseäralule tuuleivesri, mille sarnast kindla! maal i nähta. Wesi- ja auruweskeio ei oie Mudus sugugi. Põllud on wana pruugi järet kolmeks koll magus sisse jagatud milledel kiwi wallrd ümber on. Põllud nõuanad händ rammutamijst suurem lõikus on !»—S seeme: MSueö kahas on heinamaad alles üksiku k!e taludele jagama:.: ja iö-i tehakse üleüldiselt aru. mis järele talude ketll-i ära jagataks > Kuid seesugusel wallaiööl ei olla edu, tööliste laiselda ja igamees panna lootusi teise paale ning jääda ise dovictuts. (Wenemaal on sellel põllutöö jutt-inrl maga palju, poolehoidja-d) Põllud ise snsta nõnda tüki kaupa, et mõne! mitmest mõrrast maast osta waja läbi käia, enne kui oma krunti paale jõuab. Ksbusrö elus ,valitseda Muhus vstawaue» mull ceguo elukord- 3sa jääda surmani maja päaks, kelle sõna lapsed ja lastelapsed xeawad kuulma. Palka lapsed ei saa, lsard teenida söögi ju riide eest majas. Nõuda olla xerc ruõnikord 50 hinge Muhumaal suur. Lätimaalt. Ku?6M«a wabsstuse pidu on Miiwtv'. L?k! selts ka tänawu tuttawal wiisil aug. kuu lõpu! ühes Niigi Jia nime päewaga pidulikul a-iisil pühitse- Pidu näitemängust on mõned Niia Läti seltsi näitlejad tegewalt osa wömud. nõndasama kontserdist  Riia laulu seltsi segakoor ja mõned üksikud lauljad, kes Haydni oratormmi ette kandnud. Kontserdist wõtnud mitmed kõrgemad ametnikud, nagu kuberneri härra, ringkonna kohtu eestseisja, linnapää jne. osa. Pärast kontserti oluud  P. Osoli tõlgitud näitemäng ..Riiga", ning päralt näitemängu pidusöök mitmete südamliöte lauakõnedega. Mõnes kõnes tähendatud ka selle paale, et arwamisi liikumas olnud et tänawuseft 30. aug. priiuse pidust suuremat midagi wälja ei tulla, kuid pidu läinud kõigiti kenasti ja see anda lootust, et tulewal suwsl Miitawis peetaw suur üleüldine  Läti laulu' ja muusikapidu wastalistest häältest  hoolimata hästi korda saada minema. Läti 1895. a. Miitawis peetama üleüldise laulu ja muusika pidu eeskawa kommisjou ou 29. aug. Nuas Läti seltsi majaS koosolelu! pidanud, kus pidu eeskawa täiendatud ja osal! muudetud. Suurem osa laulusid on Läti oma meistrite komponeeritud.  Orkestris lubanud ühes mängida: J. Wiknot wiiulit, Andreas Jvrzan (nendes tükkides, kus ise si p-hma) metsasarve, Paul Jurjan  timpani, K. Oi cl -- miiulit. Waremalt olnud juüa oma kaastegewnst lubanud: D. Mihlit trombe>n, Busch wiiulüshello. Olla loom, et ka teised Läti kunstnikud orkestris ühes saatvad mangima.  Nagu hoolsast ettewalmistamistst naha, saab tutöwane Läti üleüldine laulupidu küllalt sunrepäväline  ja tore olema. VKekHeH lirsntatakse „Balt. Wcstn." et süälseS möllas uiga mähe tähelepanemist mesilaste pidamise  paale pandamar. Terwes suures Vallas olla ainult kaks peremeest, kes selle tähtsa asjaga tegemist  teha. Lelle nwätu aga olla naabriwallas Bahrbelis lugu kognisi teine: saal olla ye oma mesilaste pidamise selts, kes asja niihästi tegelikult  kui nägetikult etendada. Mõnes miu peremehel  olla üle 30 mesipuu. MitmeS kohas mujal Länmaa! kantakse aga selle tulntvoja põllutöö haru eest wbliste hoolt za ou rohkesti mesilaste pidamise  seltsisid asutatud. Nõnda on mesil. pidani. selts 21. aug. koosolekut pidanud, kus st llmed asjasse paukumad küsimused läbi saimad  räägsiud. Wenemaalt. „Nussa!ka" ülesleidmise lootused wshenewad» Amcaliku tcad.Uiuduilsc järcle on elektri-magncdiliue n.cre põhja !äb:katsmnijel sellepärast helisema  hata uid, et m wiga saanud olla, ja mitte sel põhule!, et. ta mere põhjas mõne raudse asja külgc olek» puutunud. Aliplekid WeSter-Tokam ligidal mere xüa! kaöu»awäd ja surnu lehk läheb Ma kaugemaks. Netide nähtuste põhjused on tänini  al!> S seletamata. piagu ~Herold' teatab, on mitmed seminari kaswonditud ituia iseäralise studendieksamita Peterburi  ülikooli õpilasteks wastu wöetud. Kohtu mluis'crjum seletab, et ka rahukohtu- MMI"