lusezM,^^t.WmA. dynamiti pslems PDnuh. Wabriku juhataja on kinni pandud. Hoptugalist. Rahaminister, Töödeminlster ja Wäliõte  asjade MimSter on ametist taganenud, tülide parast Pörtugali wõlapaderite aSzuS, mis wöergmaa alamate käeõ on, mille intressist Portugal: WalitsuS mahendada tahab, kuna wõerad sellega et lepi Kui kõik kstWiemised ei aitanud, fiis wötsiwäd Ministrid ennäst aMiiff lahti, el teised oma õnne katsuda wölkstwad. lallitamad teised Mimsirld ühkS ka ''' MW wpsb olla Mrtugal is MinistreidK keS sealise alalise rgha-hadg waSta saamad. My«teaegro'st. ÄmetMMt seda tüWks jutuks, et Würst reMi»"mW?'" Wrbia'st. Wenetnaa Daadik Könstantinopel'is, Nelidow,  kes Serbia kaudu wahe-aeats WeNeMaalt reifiS, sai NisDis SerhlaStest waintustusega teretatud. Tema Mi wagynjst MDja aStuüia, Linnapea andiS temale söötaleiba  hõbeMtagtia pöak, xahwaõ lastlis Ärne hymnost ja hUdcklsed: Zar Aleksandei Elagu Wene rahwas, Elagu Nelidow ei tahtnud lõppeda. Niisamati  on teda köitis MH.iä's chatonistnsega teretatud. Vene on' rõõmsad splle üle. kohtud olla LHekNu 23. sl t.) paäwat ühe Bulgaria Obcrstlieulenanti kinni «võtnud, keS kindlustest Piroti ja Bulgaria  piire wahel tegemas oluNd. Rnmäniasl Rumänia Kronprinz, Prlnz Ferdinand von Hohenzollern, on nüüd ometigi Herzog von Edinbürgi tütrega, Prinzess Marie ga, kihlatud. Saksa Keiser on seda Jaanikuu 2. (Lehekuu 2l ) pääwal pidnkanak Potsdamis,  knS Herzogipraua von Edinburg (Suupwürskipraua  Maria Alekfandrowna) oma Prinzess tütrega ja Prinz Ferdiiiaud juures oliwad, awalikült kuulutanud. Greekamaalt. Major LebriUs, kes kaebtuse all seisis, et tema neis fegatuSteS, mida DelyanniS Paastukuu 1. (Küünlakuu 18.) pääwal Athen'is üleS kihataS, mitte oma ülemate sõna ei kuulanud, on 6 kuukS mangi möistelud. Delyannis ja tema erakond on wiimastts Partamenli' MalimiSteS nii raskest löödud, et nende toibumist nii pea wist mitte enam karta ei oe. Wägewa healede-enamusega on rahwaõ ennast Kuninga ja Kuningriigi poote tunnis, tanud Milla uuS Parlament kokku kutsutud saab, sellest ei olnud meel sõnumit tulnud. Äsia'st. Teheran ift, P ersi a pealinnast, kirjutatakse, et Mdsched'iS kholera kaugest ja waljust lahti läinud on. Haigetest sured umbes 60 protsenti. Jndia' S läheb kholera ikka kangemaks. Kaschmir'is, Srinagari linnas, on 4 pääwaga 1731 inimest kholerasse haigeks jäänud ja nendest 990 ära surnud, silepea on seal ühe nädaliga enNe Lehekuu 31. (19.) pääwü 1600 inimest kholerasse M surnud. Peale selle on selsamal aeal hirmus tulekahju  üle selle õiinetuma linna käinud. UMbeS 2000 maja ott maha põlenud ja 80,000 inimest peawarjust ilma jäänud. ElüiatwitUsed on hirmus kallid, sest wili on rikki läinud. Khiina' st kulewad sõnumid, et maakondades, wasta Tonking'i piirel jälle liikumine Ähristlaste  wasta touSnud on. ühes sellest tulnud käraS on hiljuti üks Khiina ametnik ära tapetud. Afrikast. Inglismaa saatekond Märokko'S on luglismaa  lipu Fcz'i linnas üles tõmmanud, mis sealise kodurahma  keSkis pahandusi teinud, sest tänine ei olnud seal weel üht wõerast lippu üles pandud, ülepea tahta Inglased  Marokko Sultaniga üht , tõsist rääkima dakala. Kõik Pöhjaafrika randmaad seifawad nüüd juba Euröpapa  taideS sidemrS, osalt Europa riikide walitsuse all, Märokko Sultan paneb aga ikka weel selle waSta, ei taha ka Europa riikide asjatallitajaid seal sallida. Inglased tahta teda nüüd selleks sundima Hakata. Spania'S el waadata küll ,vist mitte lõhke silmaga selle peale, sest Spanialased piawad Marökto't omaks päranduseks, kui ÄrablaSte walitsuS seal kord lõpeb, aga sellest Inglased ei hooli ja Gibrallari kindlus õu ueil selle püüdmise juures suureks tugiks. Gibraltar ise on ju ka kõiki loomuõlikku  õigust mööda Spania oma, aga aastal 1704 Võtstwad Inglased seda oma ,kaitsuse' alla Prantslaste eest, jä ei annud pärast enam tagäfi. Dah o m ey's oN Kuningas Haikala soeawägi Kotonu ia Portouowo Ümberkaudu ära läinud ja kogub ennast põhja pool, Allades.  MiS nõu Dahomey Kuningal nüüd ou, sellest ei ole õiete aru saada; Prantslaste sadamatel on tema eest aga esiteks rahu. Amerikaft. Mississippi ja Missouri aasumaadel on wefi, mi» seal määratumat kahju tegi, Lehekuu 21. (S.) pääwal alanema hakkanud; juba tuleb aga Pöhja-Amerika'st  ssnum ühe teise määratuma õuuetuse üle loodusewägede  läbi. Arkansases on Lehekuu 27. (15.) pääwal hirmuS maru-tuul möllanud, mis lõhkuma ttirstfDgg põhjates  poole puhuõ Ilma ühegi eeStäheta tull see marutuul  järsku Atellmgloni li ura peale, knS elurahwa hulk umbes IÄ.OOO hlnge suur on. Mõne sekundiga oliwad linna seespidised jäüd keertuule teel puru-unnikukS muudetud,  Terwed Mjade-kognd kukkufiwad siSfv, nagu raSkeS lnimesed saiwad puru alla maetud ja koleduS kaSwis weel suuremaks, kui puru mitmes paikas põlema läks. Et hulk gaast-torudefllõhkenud oli. selleparast  pidivad gaäSwärli jorud kinni keeratud saama. Pimeduses on koledaid asju sündinud, üks naeSterahwaS põles abi-mcestekouna silmade eeS ära. ilma rt aidata woimalik ott, Kes elama jäänud, need oksisiwad meeleheitmises  omakseid. Neli äealehlede-trükimoja, mitmed kirikud, koolid ja Wellingtoni malmttwabrlk on Ishuknd. UmbeS 599 inimest olla surma saanud, —. Ühendatudriikide  Senatis peetakse nöuu nende wõeraSte vasta, kellele sisskrändamine mitte lu Km võimalik, fiiö piäh, juba nende teele-uttnemine wõeraSteS sadamates keelatud,  igapidi ei pia nemad aga ühendatud'riikide sadamates  maale lastud saama. on Rio Grande do Sul'i maakondaS, või rilkiS, mässamine uueSle lahti läinud. Mässajate siuha.laja on Oderst Avanrz. Omalt maalt. Tallmua'st. Eestimaa Riiterkonna Maapääwal, mis Lehekuu 18. pääwal algalud ja järgmisel pääwal lõpetatud sai, seisivad esiteks ruilmed waltmised päevakorral.  Landrathidest olimad Graf Aleksander Keyserttug ja Barou Aleksander Uerküll ära surnud sa herrad Otto von Litienferd ja Woiu vou Baranoff oliwad vanuduse pärast ametist taganen -d. Nende asemele sa imad valitud: Gotlhard Baron Wc aug ell Tohlselt, Otto von Lilienfeld Kehtna'lk, Baron Fersen Looiirelt ja Baron Rõsen Mäetagallt. Nende walimiste lad: saiwad  kolm Kreissaadiku-ametik tühjaks ja laiwad nende asemele valitud: Richard Baron Rofen KoStiverettt, Alfred Baron Rofen Wihkerpala'st ja herra Friedrich von Lueder Palliverell, Ritterkouua Qekononncsekretäriks  sai herra Roman von A ulro p o f s walttud. Too ur pea- kooli kohta sai nõuukS võetud, seda kooli Wene opetamisc-keekega, edasi üleS pidada. LaudrathikS  walitud Baron G. Wrangelll asemele sai Kreissaadik  Baron Rosen KoStiwere'lt Toompea-kooli kuratoriumi  liikekS walitud. Direktoriks on laiune Tartu Realkooli direktor Joha n u e s R i p k e kutsutud sa tema ou seda waSta võinud. Riigi siSset ülemised oliwad viimase aasta teisel poolel viljaikalduse järges 9,6 millioui rubla eesarvu alla kahanenud, ou aga selle aaSla kolme esimese kuu sees juba 5,5 millioni rubla üle eeSacwn kõuSnud, uenda et wtimasesi puudusest ainult meel t„ millioui rubla üle jääuud on. õie pea ou selle aasta kolme esimese kuu seeS 199,» millioni rubla sisse tulnud. 293,» millioni rubla wasta, wiimase aasta kohalise aea sees—  Kuida juba teatuStatud, on Rapla kirikuõpetaja Propst Karl Ma k m amekitallituSle pärast Greeka-katholiigi  koguduse sekka käetud inimeste juures neljakS kuukS ametist lahti mõistetud. See kohtuotsus pidi esimese sõnumi järel esiteks weel täitmata jääma, sest et juba üks teine sarnane kaebtus Propst Malmi wasta ees seista. Kulda .Tallinna Zeitung" nüüd kuuleb, ei olla fee teine kaebiuS kohtuS weri mitte arutamise alla võetud ja sellepärast  tulla esimene kohtuotsus kohe täitmisele. » Mchkli kirikuõpetaja Hermann LezinS. kes karbluse all seisis, et tema ühe Greeka-kaiholiigi usulunuistusefl abielu paari lasi Evang.-Lulh. usuluuniStuse kombe järel ristinud, ou selle eest Lehekuu 21. pääwal Tallinna Ringkonnakohku kuminal-jäuluse poolest, mis Hapsalus kohtupaäwa pidaS, kuueks kuukS ametist lahti mõiSletud. Tallinna Ringkonna - kohtu poele st sai hiljuti Tallinna kodanik Karl Adovitz selle eest kolmeks kuukS waugi mõiSletud, el tema wale-ÜleSannet nende wöeraSle aSjade hulga sile teinud üle teinud olla, mIS tema lallituse all seisivad. NÜüd on tema Peterburgi Kohtutepalate  poolest süüst lahti mõistetud, sest walekähte ei ole seal tema ülesande sees mitte leitud. ,PoSlimehe" sõnumite järel ou »Liuda" Seltsi wttmase koosoleku otsus ülemalt poolelt tühjaks mõistetud, sest et see kooSolek mitte kohatist seadust mööda neli uädalit  enne kuulutatud ei ole olnud. Järguline kooSolek on Jaanikuu 19 paäva peale määratud ja saada seal ette tulema: I) Seltsi aruanne tegevuse sile aastal 189>. 2) Ühe 12 aktsionäri poolest stSse antud soovimise, kirja ettelugemine, 3) liquidirlmlse- ltalliiuStc lõpetuse) kommiSsionl  valimine. EksttuS wiimase kooSoletu kokkuknksu miseS olla sellest tulnud, et ,Linda" põhjuSkirja § 74 Wene-keelise ja EeSli-keelift sõnakäigu vahel ÜkS eoahe on, kuna seesugüsteS aSjadeS Wene-keeline sõnakaik maksab. ,RuSskt ShiSmj" >uhtb kirjasaatjale tähelepanemiil selle peale, et postmarkid kirsade peal adressi pool paremal käel ülemas nurka? piawad seisma Kui neid teisele poole pannakse, nagu selle koha peale, kuS enne lW chilfar fkW, fiis tulla sellest poslt-ametnikkudele viivitamist  ja kirjad wsida selle läbi ks teiseks päävakS jääkud saada. AaaStal 188 S on Wene riigi-poStil peale 299 millioni kirsa tpkmekjda olnud sa sellest aeaft saadik on nende hulk palju suuremais kasvanud. Kui nüüd poSti-ametnik, kellel nri vähe aega on, palju kirjast ümber pöörama piab, fiiS tuleb sellest nii palju wiiwitamist, ek õigel aetstVviä MAt walursis ei saa. Raudtee-rougid sõidavad ju «inZtl-peal ja minuti,MalviawadpMljonld oma kirjakotttdega-feat olema. Pangu seda igaüks tähele, keS svowlb, et lemo kirjad wiivimata ära präwad saadetud saama. Pübapääwal, Vchekuu 17. päawal, juhtus Tallinna tahet õnnetus. Kaks noort merfl, MaaStane wafewalaja-fell  Wilhelm Mi u t ja IBaastane fatrlsDa-Spi' pois Friedrich Koch, oliwad pärast lõpnok kell' 3' Kalamaia  rannast weikese ourju-paadiga Bcigitsvle sõita tahtnud.  Kui nemad sealt veel kW werSla eemal oliwad, iõusiK järsku kange tuulehoog ja haiSfaS wett paadi sisse. Mm! katsuS ruttu purjet maha lasta, kuna Koch vett wal>a kühveldama hakkas Sel aeal knlt aga wägew laene ja täitis paadi veega, mis selle all viltu wajnS ja ümber läks Noored mehed, kellest ainult Koch ujuda oSkaS, kaliusimad ennast paadi külgeS kinni pidada, Mink wäfls aga pea ja kadus laeneke alla. Ksch jõudis ennast kinni pidada, künni tagawaramäe ohwitserid Nikalak Semeuow  ja Feodpr Skondikow, kes Brigittasit tagasi sõitmas  oimad, lema appi-hüüdmist kuulstwad ja keda peastsiwad.  Õnnetu uaormeS oli juba täieSte wasinud ja sai brandwahi peate viidud, kus teha lahte hoolekandmisega toidukoti. Mnt on mitu aaSl.t Krullsi vabrikus tööl olnud, kus teda üheks osavamaks töötegijaks ja igapidi lublikS nooreks inrbekS peeti. Lehekuu 22 Bäwal sai MmuaeSkerahwaS Marie O. Suurel-lueiil ttu pealt MM wsetud. kui tema ühe koorma penil ühl I > a liul su. 4 rubla waärt, waraS» !nma< oli Juba järgmise! paamal sxjssS tema Rahu» koNmwmmna eeZ za sai, köiglst salgamisest hoo li ma la, osalt ka urst selle järgeS,, kaheksaks kuuks waugi motSlelud. Hüskl waSta Lehekuu Al. pääwa uu Kurna waldnS l.,lumede Janu N. wiie-aaSlauc mära ära u- a - raStalud. Hobu.se-pere mehe kahju ou 9l> rubla suur. Warast olsttakfe. Knida „lluS Tarku kirjutab, ou uuS Eenlor TarkuS, Herra Candidak J. oma ametit juba alganud. Herra Jögewer on aaStatel 1883 kuum ZW? Tartus stuberiuud, esttekS öiguSke-leadust, stis Wme keelt ja kirjandust, milleS tema Candidaliks sai. Selle peale oli tema kooliõpetaja H. Trcffuer'i koolis ja kahel wiimasel aaStal Rahwakoolide-iuspektor Rakwcre riugkandnS. Teadaaudja" kirjutab, et herra Zdgewer sealiSke koolmeistrite MreS head mälestust järel Muud on. Eümene Köikweue W i tn a p Sleta j a t e - kongress saab Jaanikuu !4 pääwat Moskwa'S peetub Ligi t«0 ofawötM ou oma tulemist juba seal itteS annud, enamist Weltselulvaltkounast sa Vallimaa kubermangudest, kuna riigi seeSpibeSW kubermangudest wähe osawstmlst oodata olla. Lehekuu 23, paamal tuliwad domiku rongiga Peterburg'ist  Kõrged Erzellenzid Seespidiste aSjäde Mististri abiline Geheimerattz von Plehwe ja sellesama MintSlerinmi  technika-komniisnoni ljige Grheimeralh Sokolow, ja Püha Oynodi ülem architelt Professor Pr«obra, shenski Tallinnasse. neid kohtast waatama, mtS uue Wenc kalhedial, ehitamiseks ette pandud on. Kui Linnapea  Varon Maydell neile neid kohtast näitannd oli, käistwad nemad Toompea kirikut ja Riltreie-maja waaiamaS ja aStnjrivad  nöWpibamisrkS Tompea schtoW kokku, soil ilmad fliS Erlauchk KeSti maa Kabernöc Würst SchachowSkoi kaasaS Kadrinthal iS'e ja ühial Tallinnast jälle ära. MiS nöuu nemad kakhedrati ehitamise üle wötnud, seda ei olnud meel teada Enne oli kirjutatud, et endine Toom pea, kuru lopupäriMelk selleks määratud olla. BaltiskiM. Lehekuu 26. paamal. Ilmad on soojad; wiimasel nädalil oli kord juba 19 graadi sooja wariuS. mida aga rohked wlhmad ja wiimaSte pääwade sees ka kangemad tunked natuke jahutastwad. Mli põldudel ja roht heinamaadel koi noad rõõuüaSte ; melS haljendab, kui ka wiiamad puud, n.ign tammed ja saared, weel raaguS on. Kalameeste tõo läheb korda, kui see enne pühade kord ka kange tnule kabi takistatud sai. Aeg-aealt tuleb ka iaewu meie sadamasse, mis Norramaalt heeringaid toomad. Sel aastal on kA,,'ne ülepea 32 suure-mere Saewa meie weikeseSje sadamasse tulnud. Liiwimaa Edelmann Ätephan cou VilleboiS on ülemalt poolelt luba saanud, BalttNS üht pääwaptltniku-kamrit asutada, kus tema ka juba kkgtw on. Pildid tema kamrist on wäga head. Snwj.wõeraid on meil länine wäga wähe. Rakwere il Kohalise ,Teadaandja' sõnumite järel on Randkee-xotitfetl korda täinud, Lehekuu 18. paamal randkee-rongis Rakwere ja Tapa wahel üht raudtee, kratti kinni wötkn. Selle mehikese iseäraline amet oli, talupaegMele lMe-rmrisi müüa, mw tema ffis suure ofawufega  talle oma rastuSse vistis ja oftjatele ümmargused tclisktwi-tükkid paberi sees kätte loopis. Meie arwame, et wstjad seesuWsr Muba juures mi st ka mitte taieste puhkad olnud ei ole Wist arwastwad nemad ennast odawa hinnaga üht waraslatud aSja Oma, muidu olekstwad nemad omate aega wStnud, oma oSku-asja enne taskusse, pistmist weel kord läbi waadala. Hea on, et see amet, meeS kinni wdeknd sai, weel parem oleks aga, kui keegi