Poltawa lahingus aastal 1709 surma saanud rootslastele tahetakse sääl auusamniast  üles seada. Seks asutati Rootsimaal korjandus, mis lühikese aja jooksul 30,000 krooni kokku tõi- Soomemaalt Soome triikima litsus on kahjuliku sihiga raamatute lubamise pärast ülema trükiwalitsuse poolt Soome senatisse sisse kaebatud. , Wäljamaalt. Londonist 14. Sept (2. Okt.) tulnud teate järele on Transwaali walitsus Hollandi ja Saksakeeles manifesti wälja annud, milles  kõiki lõuna Afrika walgeid mehi kutsutakse  Inglise pääle tungijate mastu üheljõul  wõitlema. Manifesti on mitu millioni  eksemplaari trükitud—  Sõjasõnumed. Kapmaal on mäss käärimas. Hollandlased on koosolekut pidanud  ja nõuks wõtnud Kapmaa walitsust paluda, et neile -valitsuse poolt sõjariistu wülja jagatakse. Kui walitsus seda ei tee, siis minnakse Oranje wabariigi palwele. Mitmel pool on aga salaja juba sõjariistu wälja jagatud. Kui seda tähele panna, et Kapimaal 300 tuhat buri elawad, kuna inglasi kõigest 70 tuhat on, siis on sõnum täiesti uskumise wääriline. Sulukafrite püämees on buridele 5000 musta meest abiks pakkunud. Pakkumise lükatud tagasi, aga nagu ustawast hallikast kuulda, on sulukafrid nõuks wötnud ise inglaste waStu minna, endist meelepaha lahutama, mis neil inglaste wastu on- Pretorias on 200 buri naesterahwast kokku astunud, et sõjakorral,  kui mehed lahingisse lähemad, esimehe  Krügeri ihukaitse mäeks olla. Naesterahwad  harjutawad endid püssilaskmises ja on selles juba õige osawad. Oranje wabariigi  esimees on üleskutse lasknud wäljaanda milles ta kodanikkusi käskib suguwendadele ülekohtuse pääletungijawastu appi minna. Inglise alamad on kästud riigist wälja minna. 12. Sept- on burid ühe kindlaks  tehtud raudtee rongi ära wõtnud. Rongis olewad soldatid on kõik mangi wõetud.  Ka kaks suurtükki on wöitjate kätte langenud. Inglase walitsus on nõuks wõtnud nii palju mehi sõtta saata, et nende arm buride armust poole suurem on- 52 tuhat meest on Inglismaal laewa pääle minemiseks malmis. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäewal, S 4. Oktobril. (Lutheruse õige-usu üleswõtmise püha). Eestikeeli jumalateenistust kellu Vsl2 peab ülemõpetaja Lemm. Korjanduse kastid on kiriku uste juures wäljapandud, ja wõttawad andeid Wenemaa Ew. luth- koguduste abikassa hääks wastu. 41 Saarlane 1899 r. 13 .. Sõo.. L - Z-ü kitud „«u-°saa-° Md.1.1." trüMM K-^uu'^' Rahamimsteriumist. Kõigekõrgemalt 29. Aprillil 1896 aastal kinnitatud Riigi Nõuukogu arwamise põhjusel on 1887 aasta tvormi järele Kõigekõrgema käsu pääie 25. Maist 1888 aastal walmistatud LK rbl., rbl. ja Z rublaliste paberirahade ümberwahetamise wiimaseks tähtpäewaks Detsember 1899 aastal. Pärast seda tähtaega ei wõeta eespool tähendatud 1887 aasta wormi paberirahasid kroonumaksndeks wastu ja ka eraiuimeste keskel ei ole neil ümberkäimiseks wõimu. 5, 10 ja 25 rublaliste paberirahade tundemärgid, mille ümberkäimine 31. Detsembril 1899 aastal lõpeb, on: Esimene külg on tumesinist wärwi walkjas-pruunil põhjal. Walmislamise aasta on esimese külje alumisel äärel S rublalisel (mitte hiljem kui 1894 a.) pahemal pool, aga 10 rublalisel (mitte hiljem kui 1892 a.) ja 25 rublalisel (kõik 1887 a). keskpaikas Teise külje pääl on Põikjoonestuse keskel riigi mapp, pahemal poo! jämedalt trükitud number ja paremal pool wäljawõte manifestist trükitud: 5 rublalisel sinise wärwiga, 10 „ punase „ 25 - lilla Kuulutus. Õppijate wastuwõtmine Knreslmre meremeestekooli on I Septembrist alganud; õppimise hakatus on Oktobril. Sisseastujad  peawad silmanägemise läbiuurimise pärast iga üks ise ennast üles andma tulema. Rahaministri herra ettekirjutuse järele 31. Maist 1899 a., ei wõeta puuduliku silmanägemisega kaSwandikkusid milgi wiisil kooli wastu. Ülesandmise juureS peawad pääle Wrne-kccle lugemise ja kirjutamise ning liht nelja jao rehkendamise oskamist, järgmised tunnistused ühes olema: 1) ristimise kiri, 2) meresõidu ja 3) seisuse üle ning 4) rõugete ehk rubidc tunnistused. Õppimise hakatusel peawad kõik õppijad kokku tulema. Hilzewini tulejad wöetakse ainult siis wecl wastu, kui koolis ruumi puudust ei ole. Õppijaid wötab wastu meremeeste kooliõpetaja W. W. KonstantinoW, Kuresaarcs Lossi-uul., Lutsu majas Nr. 8, Wene-õigeusu kiriku lähedal- Kuresaare st—R liga. Kiirsõitja reisijate aurulaew kapt. J. Prinz, saab 30. Oktobril Riiast—Kuresaarde ja 22. Oktobril pärast lõunasel ajal Kuresaarest—Riiga wälja sõitma (!. ja il. klass). Lähemat teatust annab Theod. Lange. on ära üürida Lugerthi majas. Meremecstekooli õppijad leiawad hääd ja odawat korterit ühes koStiga Kuresaares, LoSsi-uul-, Lutsu majas B, Wene-öigeusu kiriku lähedal. Ülesanda wvib aegsalt ka kirja läbi. Teadaandmised. Oksjon. Põllupidamise järelejätmise pärast müüb esmaspäewal, 25. Oktobril s. a. hommiku kellu 10 Kihelkonna apteegi juures, Kihelkonna  kiriku lähedal enampakkumise teel kohe maksetawa raha eest endine Kuusnömme mõisa rentnik Esser mitmesugust maapidamise kraami ja loomasid, ja nimelt: 20 poolteist  aastast mõisa seltsi härga, 3 hääd wasikat, 3 kroonu täku seltsi 112-3'!- aastast warsa, sõidu wedru wankrid, 12. hobuse sõidu riistad, töö wankrid, reed, saanid, hobuse töö riistad, adrad, raud äged, trossid,  blokkid, rauda, toa kraami, nii kui mööbel, woodid, köögi riistad, taldrekud, tassid j. n. e. lööts, katlad, suured törred, sõelad j. n. e. j. n. e. Kihelkonnal, 12. Oktobril 1899 a. Edine Kuusnömme mõisarentnik Esser. » « » » » S ck » » « : Sirmlmi!! « !» »««»«« M 19VV a. Piiale wõib saada „Saarlase trükikojast". Endine preestri Kudrjäwzewi KohtuuulitsaS  olew müüakse ära- Lähemat teatust annab Theod, Lange. Suuremõisa põllu ääres. Wiiu Jürgensi maja kõrwal, on üks täielikult ehitatud ühes aiamaaga, ära müüa. Lähemat teatust  annab Kuresaares, Pitkas-uulitsas, hra L e n a r d s o n- 3 —B.