seltsi armastab, himmustab töisega paar sõna lahket, mõistlikku juttu westa, see wõib seda teisel teel paremine, kui niisuguste  pitkade pidude läbi ja kõrtsis. Pea pulmi ja tõisi pidusid ainult üks, wõi paar päewa, selle wastu kutsu pühapäewiti ja muidu, kui sul aega ja wöimalik on, oma naaber, tuttaw sugulane enese juure wõersiks.  Siis wöiwad ka lapsed ühes wõetud saada, kus nad wanemate silmade all seisawad, ühes koos mängiwad, rõõmustama!»  omale sõpru, sagedasti eluks ajaks leiawad. See sugune rõõm on lapse loomu kohane, ei riku, maid karastab. Wanad wõiwad põldusid maata, asju ajada, juttu westa. Niisugune koosolek toob tõsist lõbu, on kasulik. Iga üks teab, mis ta oma külalistele wõib pakkuda, mis ta nende lõbuks ette wõtab. Sinna wõiwad meie neiud ja noorikud wäga palju, nad wõiwad  tõsisteks „Eesti elu lilledeks", „kodu kanadeks" saada, lõbu luua ja paha keelda. Kõik armastus ja truudus ja enese salgamine, mis naene tarwitab, et oma maja õigeks koduks ja meelepäraliseks  lõbusaks luua, on parem rohi joomise ja kõrtsi külgetõmbamise mõimu wastu. (Järg tuleb) Za! Siis teate ju wift ka, et mina Teid armastan. Ja! Aga Teie? Ma ei wõi sind mitte armastada. Aga miks pärast mitte, mu kallike? Ma ei wõi seda! . . . Teie armastate Paul Lindet? Eks ole tõsi? Jah ma armastan Pauli! hüüdis Leena ägedalt. Ma olen temale truudust «andunud ja sellepärast ci wõi ma enam kedagi teist armastada. KaS truudust mandunud? hüüdis Mihkel walusa häälega. Siis ei ole mull teitest enam loota midagi? Ei enam midagi! Mihkli pää wajuS tuimalt alla ja kange hinge tonn näis tema sees möllaivat. Ei enam midagi! kordas ta näimaks pääd ülcsse tõstes. Seda «md sa ju iseenesest arwata. Aga Leena, ütles Mihkel näimaks paluwa häälega. Teie peate aga rohkem oma elu õnne eest hoolt kandma, aga mitte ainult armastuse tujusid enesega mängida laskma! Teis kosisite küll Paulile, tema küsimiste pääle oma jah sõna, aga ei tea, kui pulalt Teie Ml juureS ise ka järele mõtlesite, kaS see jah Teid õnnelikuks teeb, ehk mitte. Mis maksab siis teile Pau! Linde? Mis on ta Teile hääd teinud? Kerjajana wõttis Teie hää isa teda oma majasse ja kaswatas teda meheks. Nüüd, kaS ta juba iseenese käe pääl läbi lootis saawat, pistis ta teite juurest minema, läks She Mure linna sisse elama ja kedagi siin ei tea enam mis ta Ml teeb, ehk mis tast süü! wälja tuleb. (Järg tuled.) Isamaalt. Ksresaarest. 27. Januaril pidi Saaremaa kart kuse seltsis liikmete koosolek olema, kus aasta aruanne, albumi küsimus j. n. ed. päewa korral slcma pidiwad. Et aga ainult mõned liikmed koosolekule oliwad tulnud, siis sai koosolek teise tähtaja pääle tähendatud. Saaremaal kurdakse wähese karskuse seltsist osa wõtmise üle rahwa poolt. Kuidas wõib siis erainimestc poolt paremat  osawõtmist leida, kui seltsi liikmed ise nii külmad oma seltsi wastu on? Nii kui meie lugejatele juba teada, peeti 29. Januaril „linnapääl" Saaremaa kurttummade kooli hääks pidu rohke rahwa osawõtmisel ära. Pidust ei wõetud aga mitte üksnes rohkesti, waid ka elawalt osa. Igaühe silmist paistis see selgesti wälja, iseäranis kurttummade katsumise ja asjade müümise juures. Asjasi ostes ei waatnud  keegi selle pääle, kas ostetaw asi temale tarwis wõi mitte on, waid igaüks tundis ennast õnneliku olewat, kui midagi osta wõis. Sellestgi tuli, et lühikese aja sees kõik asjad ära müüdud saiwad, nii et ühtegi asja järele ei jäänud. Nii kui ütlesime, oli ka rahwas kurttummade laste katsumise  juures waimustatud. Teisiti see olla ka ei wõinudgi. Kui meie selle pääle waatame, kui rohkesti tähendatud lapsed talwe sees edasi on jõudnud, kui rohkesti nad juba rääkida wõiwad ja kui palju nemad oma kombede poolest paremuse poole on tõusnud, siis ei rvõigi keegi sääl juures waimustamata ja rõõmu awaldamata seista. Aga see nähtus oli ka igale ühele, kes kurttummade hääks midagi on teinud ja annud, tunnistuseks, et nende waew ja anded mitte ilmasjata ei ole olnud, waid rohket wilja on kannud. Mis muude programmi osadesse puutub, siis wõime ka siin ainult rahulolemist awaldada. Jõulupuu oli rohkesti ilustatud, mille tarwis küünlad ja muud ehted kingitud oliwad. Pidu kõnes näitis õpetaja Greinert, kui õnnetumad kurttummad on, kui palju neid üleüldse maailmas, Europas, meie kodumaal  j. n. cd. olemas on, kuidas kurttummade koolitamise pääle tuldi ja kui palju weel meie kurttummade kooli tarwis raha läheb, kus ta ka koolile oma maja ehitamist meelde tuletas. Rohket lõbu pakkus ka pidulistele Kuresaore linna laulu koor, kes hr. Allika juhatusel wäga hästi laulis ja selle läbi suurt tänu ära teenis. Ette kantud laulud  oliwad wäärt, et neid kõiki teist korda oleks wõinud  laulda lasta, kui selleks mitte ajapuudus takistust ei oleks teinud. Mis weel pidu-programmi kohta ütelda on, siis olgu weel niipalju, et pidu waimuliku lauluga algas, mille järele kurttummast katsuti, pidu kõne peeti ja koolilastele kingitusi wälja jägati. Ka kõik jõulupuu pääl olewad asjad jägati nendele ära. Pärast seda algas asjade müümine, mille üle juba ülemal pool rääkisime ja lõpetipuks tants. Pidu wältas teise päewa hommikuni kellu 5. Puhast kasu on pidu 183 r. 54 kop. toonud. Paari nädala eest oli siin mitu päewa järiStiku kange lumetuisk 15- lk" R. külmaga. Selle läbi läksiwad teed wäga halwaks. Linna» oliwad uulitsad rohkesti lumega täidetud. „Rishki Wcstnikule" kirjutakse Kuresaarest, et Moskwa ja teiste ülikoolide, kui ka muude kõrgemate koolide endised kaswandikud, ja nimelt need, kes rahwahariduse ministeriumi all olevate kohtade pääl tccniwad, 12. Januaril ennast ühe ameti wenna korterisse kokku kogunud ja seda päewa järgmiselt pühitsenud: harilise lõuna söögi asemele  maksnud igaüks osawõtjatest S rubl., mille läbi ühtekokku 45 rbl. kokku tuli. See raha sai kahe linna kooli ja kahe Kuresaare kõrgema tüttarlaStc kooli Õiget usku vaesemate kasvandikule kooliraha maksmise pääle tähendatud. Möndasugust. Sõrmkübara ajaloost. Aastal 1684 19. oktobril saatis kullasep Nicolaus von Benschoten Amsterdami linnas esimese sõrmkübara, mis ta ise wälja oli arwanud  ja walmistanud, sündimisepäewa kingituseks  proua von Reusselaarile. Kingitusega 011 kiri, ligi kuS sceS kullasepp Reusselaari prouat palus seda riistakest enese wirkade sõrmekeste kaitsjaks tarwitada ja seda auustamise-märgiks  temalt wastu wötta ja pidada. 12 aastat hiljemalt sai see leidis Johann Lotingcst Jnglise-maal laiali laotatud. See kord kanti sõrmkübaraid päka pääl ja walmistati kullast, hõbedast ja rauast, selle wastu saamad nad praegu terusest, elfenbeinist ja luust tehtud. Hiinas tehtakse sõrmkübaraid perlmutrift kuld äärtega. Kõige ilusam sõrmkübar on Siami kuningannal  lootuslille wormil tehtud. See sõrmkübar on kullast ja kallite deemandikiwidega  nii ehitud, et neist kuninga nime ja mehele-mineku päewa üles wõib lugeda. Kunstlik wälk ja müristamine. Keegi elektritehnikudes Tomson Ameerika Ühisriikidcs tahta niisugust elektri masinat walmistada, mis 15 arssina pikkuse elektrisädeme  anda. millel samasugune kuju olla kui wülgulgi; nõnda wõib siis wälku kunstlikult  sünnnitada; et aga ka müristamine sääl juures ei puuduks, juhitakse elektrisäde  suure waskse tsilindri sisse, millel paks ceslinahakne põhi on Leidja nimekaardi  pääle on lugeda: „Jnpiter Tomson, ainukene wälgu- ja müristamise-wabrikant maakera pääl. Hoidke järeltehtuSte eest"! Wcnemaalt on Amerika-Ühisriikidesse aastal 1894 wäljarännanud 20,386 inimest,  Soomemaalt 1173 inimest. Üleüldse on 1894 aastal Amerika-Ühisriikidesse wälja rännanud 167,669 inimest, nende seaS 99,081 meeSterahmast. Kõige rohkem on Jtaliast AmeritaSse rahwast läinud, nimelt 36,726 inimest, siis tuleb Inglismaa  33,815 ja Saksamaa 25,818 wäljarändajaga.  Neljandamal astmel wäljarändajate  hulga poolest seisab Wenemaa. Kuningas Alfonsi XIII. hambaarst. Noore kuninga Alfonsi XM. hambaarstil, Don Rafael Alcalda y Burilil, on see ülesanne nädalis kord enese abi saatusel kuninga hambaid järele waadata ja kui tarwis neid plombeerida (see on katkend hammastele kunstlikud tükid lagunute asemele  panna). Selle töö eest saab ta kuuS 1800 rubla hõb. meie raha järele palgaks.— Et Hispania kuningas Alfons alles 9-aastane on, siis ei ole suurel herral Rafaelil esiotsa  weel midagi plombeerida. Aga wemkene  töö on tubli ja palk weel auusam. Önn. Xui ilma käääustest sa õnne Ws Määv oleks, otsiä enäals Liis ära looäa, et sa sssAa Baaä Määma soovitava siilile. Naailwas käääusi küll xaM Uis uäit'vaä, na»u sulle tooksivaä Xaä õnne, kui uaä saaksiä osaks, Lluiä seäa ial ei või teka uaä. lieil öuue-kuju tüdi, pettav Uad pois loodud öuus audjateks, Lest sulis osaks saades muutma Isad saavad M muredeks. Lillid siisgi ära mötie Ht rimas pois öuus olemas Üks kadumata öuns-rikkus Ou vaizul igaüks südames. Tui öuus taiiad kätte saada, Liis Müa seda rikkust avada, da seda teed sa selle läbi, Tui oma sudaut rakul dchad sa. 0. ? alk. N 7 S a a rla n e IB9S.