täitsa Inglis Idaafrika-seltsi omaks saama, mitte ainult tee-õigused Mimbiro mäe Tanganyika järwe põhjapoolist otsa wahel. ÕiguSte waSta, mida Sakslased ja Prantslased  Afrika'S ja wiimased nimelt MadagaSkattis saama piawad, on mitmed Parlamenti-liiked Lord SaliSbury'le üht palwekirja annud, miS aga wist palju aitama ei saa, sest kõige wähemast lepitus Inglismaa ja Saksamaa wahel olla Heinakuu 1. (Jaanikuu 19.) pääwal juba alla kirjutatud.  Selle kauba sees ei ole Helgolandi saar mitte nimetatud, waid selle üle on iseäraline kaup tehtud, miS tunnistama piab, et see saar Inglismaa poolt ainult sõbrust Pärast Saksamaale antud olla. Ka Lõune-Astika's, kuS mõned asjad Saksamaa ja Inglismaa wahel segased oliwad, olla need nüüd seletatud, nimelt olla Inglastele mõned õigused kinnitatud, mida nemad Damara-maal omal olema arwastwad. Saksamaa'! ei taha laiad ringkonnad kõige sellega ikka weel rahul olla ja kord räägiti juba, ka Major von Wissmann olla ennast selle lepituse üle mi wäga pahandanud, et tema koguni mitte enam Afrika'Sfe tagasi minna ei taha. Teiselt poolelt räägitakse selle wasta ja kinnitatakse ülepea, nüüd wast wõida Sakslased AfrikaS julgest ja lahkest tallitama hakata, sest et nüüd enam kellegiga waidlemist ei ole, ja kui meie Afrika uue kaardi peale waatame, siis wõime ütelda, et Sakslased sellega wist küll leppida wsiwad, mis nemad Saksa Keisririigi  asutamisest saadik AfrikaS saanud on. Seal kannawad  nüüd juba kolm tükki maad Afrika lääncpooliseS randaS: Tago-maa, Kameruni ja Angra Pequena ehk Lüderitzi-maa, kokku umbeS 24,909 ruutpenikoormat, ja suur maa Afrika idapoolises randas, uue k ardi järel umbes 19,999 ruutpenikoormat suur, Saksamaa karwa, kokku umbes neli kord nii palju, kui Saksamaa Keisririik ise suur on. Tööd on seal küll Ristiusu ja hariduse wäljalautamiseks  nitheaste, kui ka kaubaajamiseks ja mis >eel ilmalikuks kasuks tarwis olla wõib. Saksa missionäride, nimelt aga Ewangeliumi-ufuliSte missionäride tegewufest Ida-Afri?a's, tegiwad mõned wastalised juttu, Major von Wissmann olla kaebanud, nemad toppida ennast enam ilmalikkude politika asjade sekka, kui Rooma-Katholiigi misfionärid, teha tüli ja ei tallitada ainult oma waimulikku  ametit. Seda tunnistatakse ustawamalt poolelt tühjaks  jutuks. Major von Wissmann ei olla seda iialgi rääkinud ja temal ei olla selleks ka iialgi asja olnud. Ka seal ilmub see meie päiwil nii tuttaw nähtuS, et waimulikud ringkonnad, kes ise ennast ilmaliku politika fisse mäfiwad, seda teistele süükS annawad. Nagu igal poolel, nenda katsuwad Rooma-Katholiigi miSflonärid ka Afrika's seal leigata, kuS teised külmanud on ja see teeb Ristiusu wäljalautamisele suurt takistust. gSaksamaa Keisri reisust tulewad Daanimaa'lt ja Norramaa'lt seesugused sõnumid tema 'vaimustatud wastawõtmise  üle Kuningate ja rahwaSte poolest, et wägise mõte peale kipub, suured kiitused wõiksiwad kõlawamad olla, kui südame-tundmused sügawad, ja et neude kiituSte fisse sennast mõned lootused ja ootused peidawad, mille täitus ehk wahest tulemata jääb. Taanimaal näib nimelt loodetama, et sealise Kronprinzi wanem poeg, Prinz Khristian, Saksamaa Keisri noorema õe, PrinzesS Margarethttga, kihlatud saada; mõnelt poolelt kinnitatakse koguni, see olla juba täieste kindel ja saada ainult sellepärast esiteks weel saladuses peetud, et Prinz weel wäga noor on. Selle peale tähendada ka see, et Prinz Khristian PreuSsi Mustkotka  rittretähe saanud on, mida muidu nii noortele Prinzidele  mitte ei anta. Soowitaw oleks see WürStikodade ühendus Taanlastele muidugi wäga, ka wõiks see Europa suure politika kohta palju tähendada. Sõnumid rahwa määramata waimustuse üle tulewad ka Khristiania'st Norramaa pealinnast. Heinakuu 5. (Jaanikuu 23) pääwal on Keiser Wilhelm Kristianiast põhja poole edasi sõitnud. Kõik herrad Keiõri kaaskonnast on Rootsi Kuninga  käest tema pääwapildi Kuninga enese allkirjaga saanud ja Kuningas on neile ka rohkest auutähtesi wälja jaganud. Berlin 'iS peetakse suurt küttide-pidu, kuhu kõigilt Saksamaa'lt, Austria-Uugrumaa'lt, Ztalia'st ja koguni ka Amerika'st kütttfi kokku tulnud on, oma laskmiseosawust  näitama. Ilma politika tähtsuseta ei ole sesugused pidud mitte, sest nendest ilmub rahwaste sõbruS. Miinist on 1000 kuld-guldnat pidu suuremaks ilustamiseks saadetud.  —'WürstßtSmarkon omale wiimasel aeal hulga autograferitud kirjast teha lasknud, neile waskuseks, kes tema jutule tulla tahawad, keda tema aga wasta wõtta ei taha. Need on teda tänine üle-aru tülitanud ja pärast kõiki maailma ette puhunud, mida tema neile rääkis ja mida nemad ise juure lisanud oliwad, mis mitmel poolel pahandas ja wana Würsti kuju wseriti maailma ette pani. Würst Btsmarki auusamma ehitamiseks  jookseb ikka vealHraha kokku. Amsterdamist on 4ÜOO marka saadetud, Magdeburgist 6000 marka, Hamburgist 72,000 marka, Bremenist 6000 marka, Chemnitzist 6000 marka, Schaumberg-Lippe Würstij käest 300 marka. Korjamised kestawad ikka weel edasi. Saksa rahwas näib sellega tunnistada tahtma, kui wäga Kanzleri-wahetus tema meelttwaska oli. KaS need tähed noort KeiSrit rõõmustawad, see on kõige wähemast wäga küsitaw. Austria-Ungrumaalt. KaelstadtiS Ungrumaa! on kaks noort meest kinni wõetud, keS seal Austria jmust-kollase lipu põlema pistnud oliwad, miS ühe hotelt peal üles Pandud oli, kuS Kindral Reicher korterit wõtnud. Et nemad joobnud olnud ja seda tegu paljaks loomseks peeti, sellepärast saiwad nemad sõeawäe kommandanti soowimisc peale jälle kahli laStud. Böhmimaal halkamad Noor- TschechilaSte lehed ikka suurema jutlusega selle Keisri käsu üle käratsema, mis järel Võhmi Kooll-nõuukogu üheks Saksa ja üheks Tschechi jäutufcks piab jägaiud saama. ,Kõik rahwaS" olla selle waSta ja .kõik rahwaS" saada Walitsuse wasta panema, kui seda käSku täidetakse. Kuida. näha, räägüvad tülimehed ka seal ,kõik rahwa" nimel.—. Montenegro Würstkprana tuli Heinakuu 9. (Jaanikuu 27.) pääwal Wnnisse ja reisib sealt Peterburisse. Belg!a'st. Orjakauplen> i s e - h ä w ! t a - mise kongressi nõuuwõimised klpuwad lõppeks tühjaks uttnema. Hollandi saadik sellel kongressil, Barou Gericke, oli oma Watilsuse poolest käsku saanud, kongressi protokolli mitte alla kirjutada, sell et selleS kolli Kongorikki  weetud kaupade peale määratud oli, millest kongressi hakatusel juttu ei olnud, waid miS wast nõuupidamlSke käikuB Belgia poolt pääwakorrale pandud sai. Teised riigid leppisiwad sellega, kui fee ka selle BerlmiS tehtud kauba waSta on, mille põhjusel Kongo-riik asutatud sai. Hollandlaste! olla aga Kongo jõgikonda? kõige suuremad kaubamajad ja sellepärast ei wõida ue> ad sellega mitte leppida. Inglismaa kougreSsi-saadik, niisamati ka mõne teise riigi saadikud, on protokolli ainult selle tingimisega alla kirjutanud, el nende allkiri ainult siis maksma piab. kui see kaup Hollandi poolt ka waSta wõetud saab. Türgi saadik on kinnitanud, temale ei olla rligl-piksarik Koustantinopelist  weel saadetud. Tedawiisi on fliõ Hollandi aSjaks jäätud, kas Orjuse-hääwitamise kongressil tehtud kaubad maksma piawad wõi mitte, sest kui see kaup Hollandi Poolest ühe punkti pärast wastawõtmata jääb, siis taganewad ka teised riigid ja kõik oti asjata. Ainus abi selle waSta olla. kui Kongo-rligi poolt tollist pärimata jäätakse, ühel poolel ou Hollandlaste! silu küll õigus seda tagasi lükata, miS hakatusest saadi? kongressi programmis  ei seisnud, aga seda oleksimad uemad kohe Ütlema pidanud, kui lollk-aSju ette pandi, mitte wast pärast kong. ressi lõpetust. Kougo.riigiga ou asjad ülepea teisiti läinud,  kui esiteks määrati. Belgia Kuuiugas Leopold oli kõiki kukusi omast kaest kannud ja wõttiS selle eest ainult omale Kongo-rngi kaitseja nime wasta, kuna Belgia riigil sellega ühtigi tegemist olema ei pidanud. Nüüd saava Belgia riik Kuningale tema kulud, 29 millioni franki, wälja maksma ja Kongo-rii? saada Belgia asumaaks AfrikaS, nagu neid asumaid seal teiStok Europa riikidel ka on. BelgiaS ou ka jälle rabwu « likud kiustlemised lahti läinud. Seal eiawad Germauia sugust Vlamlafed ja Romonia sugust Masiontaseb. Miimased  on Prantslastega ühest kännust ja foowimad esimest  maha rõhuda. EstmeStele on nüüd Lüktichl suurkoolis  ükS keete-õpetuse kool asutatud', Wallonlased on wihased  selle üle ja WalitsuS näib liiga nõder olema Vlamlasi  kaitsema, nimelk hirmu pärast Prantslaste tagakihutamiSte  eest, kelle peale Wallonlased sea? ennast ikka wetanud  on. Stanley ei olla Kongo-rikgi Kindral-AubernSri  ainetit mitte waSta wõtnud ja saada ehk ainult Kongo Auu-Kubernõriks nimetatud. Inglismaalt. Inglismaa sõeawäe keSklst ja Politseimeeõtekonna  keskist on wäga paha asju knutda. GardiküraSstri-rügementis  on 2. batallion oma kommandsri waSta pannud, kes mehi torniSterite käbiwaatamisekS oli kokku kutsuda lasknud. Pärast nõuupidamist teiste pealikutega  jättis Oberst kornistred käbi waatamata, laskis aga mehed ridadesse astuda ja tõreles nendega nende wasta. panemise pärast, miS sugugi sõeawäe korra kohaline ei ole. Temale on wiMamisega ja karjumisega waStatud. See rügement saada asumaadele teenistusesse saadetud. Inglismaal on soldatid ikka weel kõik palgatud mehed, mitte oma sõeawäe-kshufe täitjad, nagu nüüd kõikides teistes Europa riikides. Palgalised saawad seal muidu küll õige karmil wiifil sõnakuulmisele sunnikud, näiwad aga nüüd tõrkujatest wabrikuttüüliSlest petta eeSkuju wõtnud olema ja katsuwad ka tõrkuda. Asjad sõeawäe kestis ei näi ülepea kordas olema ja Kindral Wolsekey, kõige kuulsam keda Inglastel ou, on ennast ametist lahti palunud.  NiisamatiZ on Politsei-meeStekond Londoni Bowstreeki  PolitsekkondaS oma ülemate waSta pannud, wabrikutööliSte  wiistl rohkem palka ja lühemat M-aega pärinud ja pärast uulitfa-logerejatega ÜheS käratsennd ja lõhkunud. Mitmed neist käratsejalest on kiuni wõetud, aga wiimaSte sõnumite järel el olnud tüli weel lõpetatud. Kuida kirjutatakse, olla Lord SaliSbury selle waSta, et Saksamaa  uuS Kanzler, Kindral Caprivi, Keisri kaasa Inglismaale  tuleb. Saksa-waenulised ringkonnad Inglismaal wõida seda ärritamiseks larwiiada. Nende ringkondade meel on muidugi juba Lord SatiSbury peale wäga paha, kellest ueude lehed kirjukawad, et tema üheS sala-artikl<3 JuM>Saksa kaupaS Afrika pärast. Inglismaa laewustikku  uhegiks kulewaks suureks süeaks Saksamaale palkauud  olla. Kumugapiaua ja tema sugukonna, nimelt tema PreuSsi tütrepoja (Saksamaa Keisri) eratarwiiusteks ei tohtida Inglismaa laewuslikud tarwiiatud saada ja kui seda karta ou, stiS pidada kõik Inglased ööd ja pääwad tööd tegema, knünl Lord SaliSbury ja tema Kaas ministrid ohjad käest ära auuawad. Kulda naha, ei ole Inglismaal kiustlennstest puudust ja wana Gladstone käpad uälwad seal igal poolel sees olema. Prantsusmaalt. Heinakuu 4. (Jaanikuu 22.) pääwal sai PmisiS protsess Wene NihilistlaSte wasta algalud, keda seal hiljuti kinu! wõeti. Reid oli kokku 29. kohtu alla saiwad aga ainult 9 antud: Rei nfiein  sa tema noor abikaasa ünd. Mlchailow, arstiteadust  staderlmas, Lawre n i u s, preili Br o m berg, Stepau o >v, Kaschi»ze w. L w o w, Nalaschidse ja Häckelmaun- L a n d e s e n, ka Landekseu kirjutatud.  Wiiluauk »li ära joo kanad ja puudus sellepärast  kohku ees. Nemad kõik selflwad karbil se all, et nemad domblff teinud sa oma juures hoidnud. Kui bombide tegijad oliwad Reiufleiu ja Laudeiseu niuretatud.  teised on kleit rohkem ehk wähem abiks olnud ja preili Vrombergi, ka ühe ,siud>enttna", kohwreS leiti 19 bombi, millest tema aga ütleb, et tema ei teada, mis need on; temal, Ma neid ainult hoida antud. Kurja uõuu salgasswad ka teised ja klunikastwad, et nemad ainult .teaduslikkust katseid" teinud. Schweizist oliwad nemad mullu wälja aetud, oliw ch PrriSlSse elama tulnud ja selflwad seal hakatusest saadik kahtluse ja Politsei ülewaatamise  all. Mõlemad uaesterahwad saiwab süüst lahti mõistetud, Laudeiseu wliekS aastaks w an g i (kui keda kätte saadatse), teised kõik igaüks kolmeks aastaks  iv augi ja 299 franki maksma. Pärast oma wcmgipõtwe piawad uemad Prantsusmaast wälja aetud saama. Weue lehed on enamlst täis kiitust selle kohtuotsuse Üle. Nagu Inglismaa aealehtedeS juba mõnest aeast saadik hooletusse üle meremäe aSju? kaebatakse ja käraiseiaksc. nenda hakkawad seda nüüd ta Prautsusnkaa lehed oma meremäe kohta tegema. Suurem jägu sdeaiaewadest saab laldetud.AaStast 1871 saadik olla Prantsusmaal ssealaemade eest 336 mlllionl franki rohkem wälja autud kui Saksamaal, Austrias ja Itatla'S kokku, siiski olla PranlsuSmaa'l nüüd ainult 378 lahiugi laewa, Italla'l 238. Saksamaa'! 189, AuStrka'l 1 19. kokku 537. Ka Prantsusmaa lehed kirjutawad, et Prantsusmaa ja Inglismaa wahel söbraltselt selle üle kaubeldakse, mis kasu Prantsusmaa selle kasu waSla saama piab, mida Inglismaa TauflbaiiS saanud on. Kõik näib rahulisest toimetatud saama ja kergest wõikS juhtuda, el Kcsk-Europa ja LZZne-Europa riigid oma keSkiS täitsa lepiwad. Kahjuks on aga Prantsusmaal ikka meel mehi, kes lootust kindla rahu peale sigida el taha laSta. Nenda on endine Minister Gobkek meel hiljuti Ühes ama likku S kõues kinnitanud, noore sugule pidada ikka meele tuletatud  saama, et ElsasS-Lothringi maad mitte jäävamalt Saksamaa omakS jääda ei tohi. Jkaliast. PaapSli terwise üle tulewad mitmesugused sõnumid, ühelt poolelt üteldakse, ütiwannduse tähed paiSta tema silmist ja kõigeist liikumistest wälja ja kana ei wõida tema mitte enam elada. Teiselt poolelt kinnitatakse, wtimafe  Konsistoriumi aeal kallttauud tema täie jõuga oma ametil ja wõtta ka nüüd igal pääwal palju inimest oma jutule, kui ilmad ka lämmatamad palawad on. Et seda aga Ülepea arutatakse, see näitab juba iseenesest PaapSti terwise kõikumist, keS ka juba peale 89 aastal wana on. PaapstlaSke kehed mõiSkawad Rooma linna majapidamist hukka. Kui Rooma linna Paapsti käest ära möeti, stiS olnud linnal 699.999 iiri 'varandust, nüüd 299,539,792 llri wõtga. Kõik suured ehitused, mis seal selle hulga rahaga tehtud, ei olla Rooma kohatised ja ei kanda ühtigi sisse. Froslnone' S on 34 talupoega Artena külast VolSkeri mägeStikkuS j 9 künni 39 aaStakS tuhthooneSse mõistetud, teerZZwimiSte eest, mida nemad seal juba 39 aastat teinud on. Wenemaa SnnrwÜrst Nikolai Nikotajewitsch  noorem on Ikalia Kuninga käest Annunztatarittretähe  saanud. Spaniasi. Wabameeliue MniSter-präsident Tagasta ja tema KaaSministrid on taganenud ja CanovaS d e l Casiillo hoidlaste erakonnast, on tema asemele aStunud. Rendanimetaiud kippus wiimaSte aegade sees Spania's üle-käie minema ja kindlamates ringkondades foowikt Mknislerivmi wahekust; teiselt poolelt kardetakse aga nüüd. et wSimuS üleliiga Paapstlaste katte langeb, kes Spania S wäga kanuatamata teiõke usutunniStuSke  wasta on. Valencia maakondaS on kholera kasivamas. Prantsusmaa piirel saamad ka postitaskud kange rohtudega puhastatud, enne kui neid läbi kaStakse. Türgi riigist. Kuida juba kirjutatud, on Serbia Konsul Marinkowitsch Prischtina's mõrtsukatest ära