kui wana kätte ei saa. Ta jäi aga liig kauaks laadale, nii et teda taga otsima hakati. Marssi ilmus üks noormees politsei ametniku juurde ja teatas, tema olla unes näinud, et kadunud mees Kullinna mõisa metsas sääl ja sääl kohas ära tapetud olnud. Imeliku une nägija juttu ja juhatust mööda mindi nüüd kadunud meest otsima ja leiti ka surnukeha noorest mehest tähendatud kohast, mitu rasket nua haawa kehas. Unenägija on kuriteust osawõtmise pärast kahtluse all. Pecterbugist. 16. Nowembril onKeise rlikud  Majesteet id oma kõrge lastega Liwadiast Gatshinasse tulnud. Orelist. Säält teatas telegramm 12. Nowembril,  et Orel-Grjasi raudtee pääl tähendatud päewal pärast lõunat hirmus raudtee õ nnet  u s on sündinud. Optuhha jõe sillast üle sõites on segarongi neli wiimist kolmada klassi wagunit jõkke kukkunud, mille juures umbes 30 inimest kohe surma ja 10 raskeste wigastatud on saanud. Wiimsed on hospidalisse wiidud. Hiljemalt  tulnud sõnumid teatawad, et see õnnetus 19 wersta Oreli linnast eemal sündinud ja nimelt  sell põhjusel, et üks bandash just silla pääl kalki läinud, mis üle Optuhha jõe käib. Kolm sõidu ja üks bagashi wagun kukkusinad jõkke. 15 haawakud wiidi kohe Oreli hospidalisse ja kuni kellu seitsmeni leiti 15 surnukeha kätte. Arwataksc, et jões weel mitmed surnukehad on. Raudtee rööpad ei ole wigastatud saanud, waid ainult põikpakud. Õnnetus on selle läbi tulnud,  et rong ülemal tähendatud põhjusel rööbastest  wälja läinud. Ametnikud on asja uurimiseks  õnnetuse paigale läinud. Teede ministri poolt on sedamaid wanem raudteede inspektor inshener Padalko õnnetuse paigale õnnetuse põhjust ligemalt järele uurima ja selle eest hoolt kandma saadetud, et haawatud õigel wiisil snaksiivad rawitsetud  ja nende sugulastele õnnetusest teatust antud. Herra Padalko teotuse järele on see sild, mille päält wagunid jõkke kukkusiwad, 23 sülda pikk ja 9 sülda kõrge. Rongis olnud 13 wagunit. Uks wagun pidada juba umbes werst maad teisel pool silda rööbastest wäija läinud olema, nagu seda rikutud teest yrwata wõida. Seda ei olla aga õnnetuseks keegi rongi ametnik märkanud ja see wagun läinud weel üle silla, kus ta telje sassi) ja rattad kautanud ja silla otsa kinni pannud.  Järgmised wagunid läinud neid waStu ja jooksnud rööbastest wälja, üle silla jõkke kukkudes. 26 inimest olla surma saanud, 15 haawatud, kuna arwamise järele mõned surnukehad weel jões pidada olema, keda otsitawat. Arwamise järele pidada see õnnetus liig rutulise sõidu põhjusel sündinud olema. „Dün. Ztg." teotuse järele saanud tähendatud rongis ka üks rikkas Oreli kaupmees nimega Aleksander B u l a t ki n surma, kes nimelt kanepiga suurel wiisil kaubelnud ja ka Riias juba üle 20 aasta abikauplust pidanud. Temal olnud palju mõisaid ja warandus miljonite kaupa suur. Ta pidanud ühe oma mõisasse sõitma ja lõpetas hirmsas õnnetuses oma elu. „Now. Wremeja" omalt poolt teatab, et tähendatud kaupmees õnnetuse juures ka römvitud saanud. Ta sõitis Jelitfissc wilja ostma, nii et tal raha kaasas pidanud olema, surnukeha läbi otsides ei olla aga ta juurest kopikutki leitud ja ka uurigi ei olla enam alles olnud. Oreli raudtee õnnetusest teatab „Mosk. LiStok" weel järgmist: Kui elusse jäänud sõitjad jõe äärde jooksiwad, ronis parajaste üks sõitja waguni prügide alt wälja ja karjus abi. Temale wisali kõiS kätte ja tõmmati wälja. Õnnetu oli mõisaomanik Pisarew ja ainuke, kes 11. klassis sõitjatest eluga pcasis. Sellessamas wagunis olnud Pissarewi jutu järel weel kaks ohwitseri, kaks naiste- ja kaks meesterahwast, kes kõik surma saanud. Kui palju inimesi tõeste surma saanud, ci ole ikka weel kindlaste teada. Paljud, keda hingega ära peasta saadi, suruvad tee pääl hospidalisse wiies hirmsa walu kätte ära. Kahel õnnetumal, kes imelikul wiistl eluga peastetud saiwad, ülemal nimetatud Pissarewil ja ühel pristawi tütrel Bobrowil, oliwad juuksed hirmuga täitsa halliks läinud. Noor 17aastane tütarlaps ei wõinud ise ennast peeglisse waadates enam ära tunda, nii maga oli ta nägu muutunud. Kasauist. Saal tahetakse säälsete Muhemedlaste  poolt söögimaja awada, kus iga püem 300 wäesemat inimest, usu ja wanaduse pääle waatamata, hinnata söödetud saaks. Selleks olla raha koos ja aga kub. wal. luba maja. Wäljamaalt. Noot siinaalt. Rootsi kuninga ees oli hiljuti  üks tööliste saatkond olnud ja temalt abi palunud, praeguse raske aja wasta, kus ka Rootsis  waesemal rahwal napp on. Kuningas kuulanud palwet lahkesti ja lubanud teha, mis wõib, aga tähendanud ka, tema wõimul olla piirid, mille üle ta ei wõida astuda. Üksi riigipäewa poolest olla mõjuwat abi oodata, mida ta ka püüda tahtwat, aga oma poolest seks seadlusi teha, nagu see ainuwalitsejal küll wõimalik on, ei lubada riigi põhjusscadus. Inglismaalt. Londoni kaudu tulewad Hiinast teated, Fuchani maakonnas olla päris tõsine mäss lahti: umbes 75,000 mässajat olla jalal ja olla Thwci linna ära rööwinud. Hiina ja Jaapani wahelise kokkuleppimise järele on Jaapani sõjalaewastik ju teel, et tormilisel korral Hiina mercwäge toetada. lirimaalt. Korkis on nüüd kibe walimise lahing, kus kadunud Parnelli asemele uus rahwasaadik oli walida, ära löödud, mille juures paraku meriseid päid ja migaseid käsi ja jalgu on näha olnud. Wõitjaks on Parnelli mastaste erakond jäänud, kelle kandidaat Flamin 3070 häälega saadikuks walitud, kuna Parnelli jüngrite uus „percmeeS" Redmond ainult 2157 hääit saanud. Palju mõjunud esimese wõiduks Katoliku preestrite kihutus. Nii näiwad ikka Parnelli jüngrite asjad mäest alla minewat, kuna nendel oma tähtsalt juhilt ka muud pole pärida jäänud kui ta nimi. Port»galimaalt. Lissabonis oli minema! nädalil Tago jõgi suure wihmasaju mõjul ligi süld parajast seisust kõrgemale tõusnud, üle kallaste woolanud ja kõik madalamad linnakohad  mee alla pannud. Uulitsatel sõideti lootsikutega,  pääle 6000 maja seisimad mees, inimesi on umbeS 20 uppunud, muu määratu kahju rääkimata. Lissaboni linn oli hiljuti suurel osal wee all Uhe raske kahetuninlise wihma ja maru järele tõusis Tajo jõgi 14/ s meetrit ja 6000 maja seisiwad  kesk lacnetawaid woogusi. Inimesi on 20 ära uppunud. Pircnei poolsarel on tänawu kui õnnetuste ja uputuste aasta. Jaapanimaalt. MaawS r i s cm in e, millest omal ajal teatasime, on koledat kahju teinud. Maawäriscmist tuntud 31. maakonnas. ÜheS Tokaido raudtee äärses linnas, kus 16,000 inimest  elab ja 4,400 maja on, olla 3,600 maja sisse kukkunud ehk ära põlenud ja 747 inimest surma saanud. KanoS saanud 600 maja rikutud ja 100 inimest surma, OsakiZ 35 maja rikutud, 2000 põlenud ära ja 700 inimest saanud surma, 1300 wigastatud; Achi ja Gifu maakondes on 42,000 maja ära rikutud, 4000 inimest surma ja 4000 wigastatud saanud, kuna 200,000 ilma peawarjula jäänud. Maawärisemine alganud 28. Oktobril ja kestnud kuni 6. Nowembrini uue kalendri järele. Üleüldse käinud 0600 müristamist. 1865 aastast saadik ei olla sarnast suurt inaawärisemist  Japanis olnud. -- Nii hälvitab loodusewägi  mõne päewaga kõik ära, mis tuhanded inimesed  miimekümine aasta jooksul pale higis asutanud  ja ehitanud. Alshirimaalt. Sääl on hiljuti hirmus ränk wihmasadu ühes kange tormiga olnud, mis otsata kahju teinud. Mitmes linnas on uulitsad jõgedeks muutunud, mis kange wooluga inimesi, nimelt naisi ja lapsi, olla iviinud. Hulk majasid langenud kokku ehk uhutud alla, linna müürid langenud ümber. Teedel olnud mitu jalga wett, nii et keegi käia ei saanud. Alles teisel päewal alanenud mesi nii, et liikuda wõidud. Bra sillamaalt. Brasilia sõnumid on ikka maga segased, kuna presidendi poolt kõik telegrammid wäga walju tsensuri alla on wõetud. Jälle kuuldub naabrimaade kaudu, ka Pernambukko maakond olla end iseseislikuks tunnistanud ja San Paolo maakonnas walitseda suur rahutus. Rio Grande maakonna sõjamäed tungida wõites pealinna poole. Nimelt rikkamad ja tähtsamad rannamaad olla igal pool presitendi oma woli wasta. Liikumine keisri riigi kasuks, üteldakse ikka enam kasivamas olewat. Sügise. Suwi miks su kuldsed ilu ajad. Kiirel sammu! läinud salaja. Leinamisel läbi ilma kostwad kajad. Sügise meid riisub armuta! Põllu peenar, mets ja roosi wõsa. Õitses haljalt lehkmal Jaani kuul Nurmel sääl, kus õitses õis nii kena, Hulub wingelt wali põhja tuul. Kaasikus, kus linnud lahkest laulsid. Tundis rõõmu noor kui wana meel. Nüüd on ilu puudest pudenenud. Ei sääl kõla enam kägu hääl. Lauljad linnukesed läinud ära. Kauge ilusama ilmasse. Nõudes ilusamad õnne sära. Kus ei kurwasta neid sügise. Armas ööpik, oh kui õndsal ihkel. Tuule tiiwal tuleksin su järele, Nõuaks sala igatsema hinge õhkel. Elu sügise eest marjule! Kui sull elu suwi ilmas kesaline Elad kurwalt ilma rõõmuta Nõua armu päikse paistust enesele. Et ei sügise su hingest wõimust saa. ?. Laps. Möndasugust. Suur maru, on Põhja-mere randa piiritumaid  maid ja linnasid neil maadel palju wigaStanud. Merelt on juba umbes 40 inimese uppumise surm teada. Lõune-Jnglise-maa on suur weeuputuZ  wihma pärast. Londoni linnas on paljud majad wigased. Belgias on niisamuti palju majasid ja telegrahwisid wiga ja mitmed inimesed haawu saanud. Seesama lugu on Prantsuse põhjarannas. Parisi linnas on laternipostisid ümber kukkunud ja wankrid ümber paisatud, ajalehtede müümakohad rikutud. Mitmed korstnad on ümber kukkunud ja hulka inimesi surnuks löönud. Tuntud suur Wene kirjanik graw Leo Tolstvi on ühes ka suur nätjahädaliste aitaja. Ta on Dankowi kreisis Rajewski mõisa wallas lihtsöögi asutanud. Siin keedawab tema kaks tütart grahwipreilid Tatjana ja Maria, lihtlabast leent ja söödawad ilma hinnata igaühte, kes sisse tuleb ja kõhu tühja ütleb olewat. Seda wiisi saamad näljahädalised tõelist abi. Grahw Tolstoi aitab ise tütreid ühte puhku. Tema peab seda wiisi aitamist kõige paremaks, sest kui raha ja wilja antakse, siis wõiks mõni nõrga loomuga inimene seda kõrtsi wiia, aga kõhutäit ei ole rvõimalik  raisata ning inimene elab hästi edasi. Paberist padjad. Mitmel, pool wäljamaal hakatakse paberist .padju pruukima, mis nagu mõned tõcndawad, paremad olla kui sulg padjad, sellepärast et nende pääl jahedam magada on. Nende padjade tegemine ou hõlpus. Paberid rebitakse weikstcks tükkides ja topitakse padja pööra sisse. Kõige parem on, kui paber Vs tolli laiusteks tuttideks rebitakse ja siis mid X- 48 Saarl a n e, 1891