Saarlane ik sa. Teisipäewal, 16. Mail 1895. Xll. aastakäik. malkb: Saaremaal aaStas. ... I rbl. 30 lp. Sooremaal pooUS aastas l „ „ " Pooles aastas 1 „ SK „ Ilmub lgal toifi.pÄojVcrt. Knresaareö nr. l? Kirjad käiMad: Snarlasc tuimetnsrlo, Knresnarcs> UM KltiMnit siolitika ajillcht «»>> ja liiiiiarahioalk. UW Millal wõib seltsiliikmeks hakata? WFHe ja teise seltsi pöhjuskirjas seisab ena- GD misti ikka üteldud, et seltsi liikmeteks mitte alaealised ei tohi olla. Meie juures on aga see arwamine, et alles 21 aaSta manuselt täieealiseks saab. See arwamine  on aga täiesti põhjuseta. Kohaliste seaduste järele loetakse igaühte Liiwimaa talupoega nii hästi meeste- kui naesterahwast  kuuni 1 Taasta wanaduseni alaealiseks  (Liiwimaa talur. sead. 1819 a. Z 370, 1860 a. § 933). Järelikult on siis igaüks talupoja seisusest inimene juba 17aasta wanaduselt täieealine ja wõib selles wanaduses  seltsiliikmeks heita. Seda tähendust arwasin ma karskuse asjanduses wäga tähtsa olewat. Ka karskuse seltside pöhjuskirjades seisab, et seltsi liikmed mitte alaealised ei tohi olla. Selles arwamises aga, et alles 21 aastaselt karskuse seltsi liikmeks wõib halkata, jääwad mitmed, kes alla 21 aastat  on, karskuse seltsi liikmeks astumata, kui temal ehk selleks ka tahtmist oleks. 21- aaSta manuseks saades wõib aga seesugune arwaja juba täiesti alkvholit teenima hallanud  olla ja ei taha karskuse seltsi liikmeks  astumisest enam midagi kuulda. Üleüldse  arwan, et 1 Taasta manuselt karskuse seltsi liikmeks heita kõige kergem on, sest aaSt. täis-Meks. (Soh. sead. kogu Z 263.) et siis inimene küllalt enese üle walitseda wõib, selles wanaduses ka juba oma elukutset walima hakkab ja et siis keegi alkoholi teenistusesse  meel nii sügawasti heitnud ei ole, et sellest ennast lahti ei wõiks ütelda. C, Palk. Ilu ja süda. 41 K. Lõiken i uudisjutt. Tükk aega läks wagufi olles mööda, Paul õhkas raskelt. Muna naeratas kergelt ja tegi enesele  «ahe pilkama näo. Mis sa siis nüüd tahad ette mõtta Paul? Mfis ta wiimaks pitkamisi ja õige tasa. SI midagi! kostis Paul haledal toonil- Ma wõin ainult oma wilctsuäic üle kacbada ja vhkada. KaS fee ivatu siis tõesti nii suur on? küsis Muna ägedalt. Las ei jõua seda üksgi rohi parandada? Paul maataS imestades Miina otsa. Mis rohi peaks seda küll aitama? küsis ta. Mis asi peaks küll sõudma, lõhkemast südamest maki ja ahastust wälja kiskuda? Ah Miina peaksid Sa aga teadma, mis l .-.m st mata ja ahastust petetud ja põlatud armastus teeb! See on raskem kui üksoi muu osi ilmas W Me ohmriks pidin just inina Usun küll kostis Miina ja lisas pool tahtmatatt  juure: Ese afi « ole aga mitte «ii hirmus ja hull e: inimest igawesti õnnetumaks teeb! Ei mitte; senna «M ikka wccl abi leida! Mis abi? Mis sa sellega tahad ütelda Miina? Sa pead jälle armastama hakkama! Armastama? Kuda? Keda? NsMW mitte enam Leenat, aga siis wõid Sa ometi kdazi teist Miina lõi silmad maha ja jättis sõna pooleli. Noh, kedast teist? küsis Paul tunglwalt edasi. Miina ei wastannd midagi; kohkuw pnna oli ta palgele tõusnud. Ta kahetses nüsi oma ütelust. Kas tead Paul, ütles Miina wiünaks, minu peremees saatis mind, siud Leena sündimise päewaks enesele wõõrsilc paluma, kas lubad tulla ? Ei, kostis Paul, ma ei wõi mitte tulla! Ma olen juba Leena sündimise päewa ära pidanud,  nõnda et mulle sellest eluks ajaks küll saab' Ma olen tema õnne karikat juba põhjani tähendanud  see oli küll nii kibe ja mõru! Paul sundis omad uulcd kibeda naeratusele. Siis ei tule sa mitte? Ei! Ma tänan! Aga siis saab mana anus Juhan Hallan arivama, et sa tema pääie wihane oled? Wii wa hää mehele minu poolt palju termist  ja ütle, et mull tema waStu küll midagi ci ole, aga seda wõib ta juba isccnscstgi arwata, et mull tema loomi täitmine, üsna mõistlikul põhjusel. mitte sünnis ei ole! Mlina astus uksest wälja ja Paulil oli oma mõtetega jälle küllalt tegemist . . . Ma pean jälle armastama hakkama ütleb Miina! sonis ta. Küll mitte Leenat aga ometi kedagi teist! Hm! Keda ta selleks tahab tähendada?  Hm' hm! Muidugi iseennast! Noh on ta sellega ülekohut teinud? Hm! Ei sugugi' -Keda ma siis enam muud armastada wõin kui teda? Muidugi! Miks ci pea ma siis teda mitte armastama? Ta on jo mind armastanud  ja saab mee! ikka armastama! Mitc nõnda kui pettis Leena, ivaid puhtalt . . . pühalt . . igawesti. . . 30. Jälle jõudis suwi lõpule ja sügise oli käeS. Sell ajal on õhtud pilkad ja noored inimesed tunnewad  sagedasti igawusl, sest et nendel kusgil kohta ci ole, kuS oma prii aega wõiksimad ära wiita iseäranis pühapäeiva õhtutel. Et seda igawusl waigistada, siis on mitmes kohas noored inimesed ennast seltsidesse kokku löönud, et sellega oma aega lõbustada. Sagedasti on niisuguste seltside hulgaS ka kõrtsiieltsisi ja mõnda muid, mis noorte inimestele  ainult rikkumiseks on, aga siisgi on ka mõistlikuid ja kasuliknid seltsist ja neist tähtsamad on la u l u seltsid, kus noored inimesed koos käiwad, neijahäälega laulust õppimas ja harjutamas,  wahest mingi otstarbe, wahest jälle ainult oma lusti ja lõbustuse pärast. Nõnda oli ka lugu jälle N. külas. Koolmeister A., kes tubii ja laulu armastaja mees oli, kutsus jälle hulga noori inimesi kokku ja hakkas nendega jälle neijahäälcga laulust harjutama. Efimise kontserdi üle oli ta wäga palju kiitust osaks saanud  ja nüüd tahtis m järgmisel keivadci wcel suuremat ja tublimat kontserti anda. Et aga kätte õppimine täielikum olemr laaks, siis tahtis ta õppimisega juba sügisel pääie algada, et mitte Me suurt kiirust ja üicrääkaew ajamist ette ei tuleks. Paul Linde oli tubli passiiaulja ja wõttis koolmeistri palwe pääle jälle laulust osa. Ladus suine aeg näis tema mured ja mälud kõik tuulde Saaremaa matmise-kassa ZBS4-ma aasta aruanne. 1. Januaril 1834 oliwad kassaS: makswaid liikmeid, ja nimelt meester. 81 naester. 25 mittcmaksw. liikmeid, ja nimelt naisi . 61 leski . 3 Ühtekokku 174 miim 18S4aasta jooksulsaiwad janimelt: 9 meester. 9 naest.**) Ühtekokku 18 inimest Michacl Chrlich oma abikaasa Erinaga, Karl Malm oma abikaasa Wilhelmincga.Jmius Treuhold oma abikaasa Annaga, Konstantin Schitikow oma abikaasa Lomisega, Karl Böckman-z oma abikaasa Mariega, Or. Richard Mcuwald oma abikaasa Aliscga, Tehwc Liim oma abikaasa Annaga, Aleksander Wallik oma abikaasa Annaga ja Aksel Baron Bukehöwden. Eksituse läbi ei olnud üks naestcrahwas minema aastasscs aruandes nimetatud. 1834 aasta jooksul lahkusiwad kassast, ja nimelt suruvad (Hans Johannson, Karl von Rehren, Jaan Wallik) 3 meesterahwast. suruvad (Therese Hindze, Anna Zinnermann, Elisabet  Kask) 3 naestsrahmast. wälja astusiwad Julius Treuhoid oma abikaasa Annaga) 1 meeste-ja 1 naest.) Ühtekokku 8 inimest. 31. Detsembril 1894 aastal oliwad siis kassas makswaid liikmeid, ja nimelt meester. 86 naester. 22 mittemaksw. liikmeid, ja nimelt naist . 68 leski . 6 Ühtekokku 184 inim. k8S4 aasta kassa seis. Sisse mõtte: Rubl- K. 1893 aasta järeljääk 1879 98 Liikmete sisseastumise raha.... 16 Liikmete raha 6 surma korra eest. . 1266 Strahwi raha . 12 59 Kasud 86 47 Ühtekokku 3269 95 Wciljaannc: Rubl. K. 6 surma korra eest 659 Kirjatoimetaja palk 52 Mõnesugused kukud, nagu: kassa teendrile,  kuulutuste ja stempelmargide eest. 21 59 Kuresaare laenu- ja hoiu-kassasc sisscmaksetud  2030 58 Puhast raha kassas . . . . . . 506 87 Ühtekokku 3269 95 19. Webruaril ärapeetawal Saaremaa matmise-kaSsa  aasta-koosolekul saiwad eestseisuse liikmetes walitud: Hartmlg Baron Soh. Julius Zaunit, Hugo Goritz, Leonid Jssajew, Eduard Rosenberg ja Andrei Prokofjcw; abideks: Karl Schönefeldt, Ferdinand Rosenseldt ja Karl Frey. Rewistoni-kommissioni liikmeteks: Konstantin Grõnberg, MichaeiProses ja Nikolaiv. Seegeborth. Nii on siis meie Saaremaa matmise-kassa, kuida aruandest näha wõib, selle aasta sees jälle