Tallinna Sõber M 49. ReliteistkümneS aastakäik Tallinnas, Jõulukuu 10. päÄwal 1892. Üleüldine aealeljt Kesti rnhwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TalltunaS LiudforS'! pärijate tritkimajaS: aastaig ..... 2 rubla, 40 kop.— pe ' -oStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk poStig saadetud: ZaastaS 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop. Auukutuled maüsawad iga rea ehk lelle aseme pealt t> ksp. Tellimises woetakse wasta r Ualltunas: Lt«dfors'i pärijate trükimazas. PekerSurais: S. Seeta-.dk vr - Hartas - Laakmann. - Aakweres - Z. Auks - Paide?- ' sus! H. Kollöerg. Liyukas: A. Atüttuer'i poosis. MkianSis: eZ J L.aram'k e.' <Leoke'se roamatukauplused. Ilarwas: M. Näd-r 4 ZVaMas: W. Nudolll. Kuresaares - Hy. Lauge. - Maal: kmda iseäranis luulma?" WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiaiis, - kirjud käinmd Baltiski (Baltischport - Register. Üleüldised sõuunnd maciilttiast. - Omalt muult. Tallinnast! Baltiman maamaksude muntuiine. Sõea wäekohuse maksud. Wiljakauplemise koeraldamiuc. Kholera. Sukru-aktsiS. Wöidu-sõitmise-seltfid, Üleüldised sõnumid maailmast. Balti.» ki'S, Talwekuu 27. Mwal. pSt. PeterSburgerZeitnng' kirjutab oma Nr. 327, feeõ Talwekuu 22. pääwast: , Wene politika saab jälle kord tõrelemist Seine poolt (Pari S'ist) oma umbkohalise isttallitufe  eest, miv mitte küllalt meie Paris'i sõbrade hea ehk paha meele järel ei päri, ja oma otsuste juures ainult Wenemaa kasu peale waatab. Sel korral on settega tegemist,  et Kindral Werder kui Saksamaa Saadik  seia tuleb. Selle üle saab ,Malin" wäga rahutumaks,  sest tema ,Diplomat" (neuda on see ,Matin'i' kirjasaatja ennast nimetanud) näeb selles üht poolitikahirmu  Prantsusmaa kohta. See ,Diplomat' toob nüüd hulga umbkohalifi seletust, arwamist ja tähendust, millega meie siin rohkemalt tegemist teha et taha. Meie tahaksime  »Matin'ile" ja tema »Diplomalile' ainult kõige rahuga tähendada, et seesugused näultsed wöörmündri-katsed  ja kahtlustamise» rohkem on, kui umbalanduõ, s. o. üks kange politiklik rumalus. Arwama plaks, Pr<mtslaStel  olekõ just nüüd oma mudasse langenud Pauamaettewstmise  puhastamisega ja oma õhku läinud MiniStertumi  uueSte-korraldamisega tegemist küll, et Wene Walitfuse  enese hooleks jätta wõikfiwad, oma politika ja dixlomatika  aSju juhtida ja otsustada. Weel ei ole fiin Pari S'i wöörmündreid tarwis. arwame meie, pealegi weel, kui nemad iseenast aidata ei okka." Bliksomu»sl.. Riigipääwa! on nõuupidamtfed riigimajapidamise  (budget) üle. Ühenduse-nõuukogus on ettepanek  sllepruulimisc-maksu ja spirituse-aktstst kõrgendamiseks mõne muutmisega waSta wõetud ja see tuleb siis pea Riigipääwa ette. Sõeawäe uut korraldamist ei olnud peale mone tähenduse weel arutama halatud.  Jõulutuu  3. (Talwekuu 21.) pääwat pärast lõunat kell 5 ja 51 minutit jõudis Würst BiSmark omal reisul Varzin'ist  FriedrichSruh'eSse Berlin'i Stettin'i - wakshalliSfe, kus teda umbeS 200 ininlest ootamaS oliwad, nende keSkis mitmed neiud lillekimpudega. Wist oleks senna rohkem rahwast kokku tulnud, aga wast ohta-lehed ou tema tulemtst  kuulutauud, mis fiiS suuremal hulgal teadmata oli. Politsei poolest oli suurem meeStekoud saadetud, keS ennast aga eemal hoidis. WakShaliSse minna ei olnud keelatud. Würsti kaasas oltwab WilrStipraua ja ueude tütar, Grafipraua  Rantzau NahwaS on elawa mai mustusega teretanud  ja Würst BiSmark on lihtsa lahkusega waStanud. Hulga keskist ou teiste hüüdmistc törmas ka kostnud: /Riigipääwale tulema!" ,Ara on Würst waStanud.  Tema ou priske wäija näitauud ja ise kiitnud, et temal muud häda ei olla, kui wanudus, mis aga oma õigust pärida ja teda kangeks teha. Lehrti - wakShalliSse sõiteS on Würst BiSmark uuel aaStal tagasi tuka lubanud. Seal ott mõned faead inimesed kooS olnud ja Würõtile, tema abikaasale ja tütrele on roosi.kimpusi toodud. Ka seal on hüütud, et teda Riigipääwale oodatud saada. ,Minu herrad', on Würst waStauud, ei ole lõbustuSte-htmuline.  Mina tahan nüüd ennemini oma wanuduse  heaks elada. Kes 55 aaStat riiki teeninud on sia miua arwan ütelda tohtima, mitte ilma mõne waewata ja mõne järjeta, sellel on küll õiguS, oma päiwi ilma uue tööta lõpetada. Mina arwan, Teie soowite seda minule.'' Sellest kõigist näib selgima, et tema mitte Riigipääwale tulla ei taha. PreuSst ülem-kirlkunõuukoga  on Kindralsuperlutendentldele ringkirja saatnud, milles Professor Dr. Harnack'i arwuõtamist Apostolikumi (usütUnuiStusr) sõuakäign juures kahjetfetakse ja ühes rõõmu tunnistatakse, et Keiser ja Kuningas Lutherus'ekiriku  pühitsemise juures Wittenbergis ennast awalikult ja täie rõhuga selle usutunnistuse maimu ja sõuakäign poole tunnistanud ou. Kindralsuperinteudentid saawad palutud selle üle walwata, et kirikuõpetajad Apostolikumi maimu ja ssnakäigu järel edast õpelawad. Sellega näitab see liikumine esiteks lõpetatud olema. Dr. Harnacki wastaSle  keskiS selles küsimises on ka endine KeiSrikojakirikuõpetaja  Stöcker. Mõlemad on eestseisuse liikcd ja juhatajad Ewangeliumlik - sozial kongressis, mis nimelt Juutide üliwõimust Saksamaa ja iseäranis Berlini seltslikkus  ja awalitkuS elus wähendada püüab. Nüüd kardeti,  et need tegewad liiked oma tüli pärast ametist selles kongressis lahkuksiwad. Mõlemad on aga uueste walitud ja on seda ka waSta wötnud, kui ennast enne suusõnal ühendanud, et see tüli teaduslikul wainul nende ühist tegewust kongressis mitte ei eksita. See Juutide üliwõimuS  kippuda Berlin'iS wäga suureks kaSwama ja selle linna khristlikku ja rahwuSlikku loomust küsitamaks tegema. , Üleüldine Kirikuleht' kirjutab: -Nahwa-ülelugemise aeal aaStal 1890 oltwad Berlin'i 1,573,794 hinge suure elurahwa  keSktS 79,286 Juuti. Selle juures ei ole neid mitte arwatud, keS ühegi põhjuse pärast oma usku ja suguwerd tunnistada pelguwad ja ennast ühegi sekti sekka lugeda lafewad. Aga isegi kui meie 79,286 suure hulgaga  lepime, tuleb juba see arwamata nähtus wälja, et Berlin'is iga kakSkümnes inimene Juut on. See nähtus saab weel tähtsamaks, kui selle peale mõtleme, et need 79.286 Juuti mitte teenijate ega töötegijate sekka ei wõi arwatud saada, waid jõukate sekka. Berliusis tuleb umbes üks jõukas wite kehwa peale. Nendest 300,000 jõukatest on fiiS, isegi kui meie 4000 waest Juuti maha arwame, wähemast 75,000 Juudid, s. o. neljaS jägu Berliu'i jõukamast, mõjuwamaft seltskonnast on Juudid. (Berliin Gymnafiumi primas istustwad mõne aea eest ainult Juudid,  nenda et khristljk usuõpetus maha pidi jäätud saama.) Meie et taha mitte AntisemillaSte sarwe puhuda, aga meie Kesk- ja Löune-Saksamaal küsime ikka uueste: Kas on Berliu'ilt weel oiguS, ennast selle Homikumaa segadefe juures Saksa kunSt ja kirjanduse kosupaigäkS, Saksa hariduse kõrgekantsiks, Saksamaa tähtsamaks healeaudjakS pidada, ja seda linnade kõrwas nagu Leipzig, München, Stuttgart ja teised, kuS Saksa maimu ja Saksa meelduse puhtad hallikad aasta-sadadest saadik segamata jooksewad." Juba enne on kaebatud, et nimelt Berliu'is aeakjrjondus, lõbukirjanduS ja teine kirjandus ikka rohkem Juulide kätte langeb ja nimelt noore sugu sees tasakesti ja salamahti khristlikku waimu häwitab. Oma suurema jõuga lafewad Juudid oma lapfi kõrgemalt koolitada ja selle mõnul halkamad  need itka rohkem ja rohkem kõrgemaid paikasi koolides,  kohtutes ja teiste? ametites tättma. Kord kirjutati sealt ühest kommiSsionist, miS ht ära uppunud inimest waatama läkS: kohlu-litked, prolokolli-tegija ja arst on Juudid olnud, ainult uppunud inimene Khristlane. Sellest, nimelt khristliku  waimu häwttamisest noore sugu südames Juutidest juhitud aeakirjauduse ja lõbukirjandufe läbi, on see liikumine  tulnud, mida AntisemitiSmus nimetatakse ja millest nimelt kirikuõpetajad Saksamaal ja Austria-Ungrumaal osa wõtawad. Walttsused waatawad enamist paha meelega  selle liikumise peale, kuulutatud usu-wabaduse pärast, wist aga ka, ehk koguni efimefeS joones, raha pärast, mida rikaSte Juntide läbi toimetada nii sagedast tarwis läheb. Suurt kahinat teeb Saksamaal protsess Rektor Ahlwardt'i  wasta, tema kia-ja ,Juudi-püssid" pärast, milles tema teiSte aSjade keSkiS arutab, 939 püssist Juut Löwe wabrikust olla tagawara-wäe harjutamise juures Wesel is selle aasta Mihklikuul 520 parandamist tarwitauud ja sõeawäe-ülemad, kellel sellega tegemist on, piigistada püsside waStawötmise juures Juulide raha mõnul wähemaft ühe silma kinni. Oberft Brackel on kohtu ees tunnistanud, sellepärast ei olla need püssid fõeaks mit!e kõlwatumad. 3ga wähemgi wiga pidada kohe parandatud saama ja see teha nende parandamise hulka nii suureks. Sedasama ütles ka asjatundja Barella. Kõik näitab, et kohtu-otsus Ahlwardt'i waSta olema saab. Silmanähtawalt seisab aga rahwas Ahlwardt'i pool. Arnswalde-Friedederg'is on tema nüüd lisa-walimiseS 10,300 healt saanud, tema waStane 3075 healt. See näitab wälja nagu rahwa healede-andmine Juutide waSta ja Juutide eest. Protsessis  ,Kölni Zeituug:' toimetaja Dr. van Look'i waSta Wemding'i Kuradi-wäljaajamise asjus, on kohus ära tunnud, et tema midagi ära trükkinud on, mis mitte tema oma ei olnud, üheS aga ka, et seesuguste aSjade awalik arutamine aealehte kohuS hariduse waSta on. Sellepärast on kohus teda Riigiprokuröri poolest päritud 1000 marka asemel ainult 50 marka maksma mõistnud. Berlinlls on influenza jälle liikuma hakkanud ja juba on mõned õige rasked haigekS-jäämised ette tulnud. Hamburg'!  suurkooli arstide-fakultäti Dekcin ou musta laua peal kuulutanud: ,Hamburgi Senati kholera-kommisston tänab allakirjutaja Dekanile saadetud kirjas kõiki midicinistuderijaid,  keS raskel aeal wõitlemises kholera wasta abiks olnud ou ja annab ühes teada, et kõik need, kes arwasiwad,  et nemad oma tegewuse eest Hamburgi haigetemajades  20 marka pääwas saawad, seda raha tagajärel saama piawad." EsttekS ei tahtnud Senat seda mitte — Söeawäe-ettepaneku kohta tähendas Rickert Riigipääwal, see olla ootamata tulnud ja igal poolel tuska teinud. Wabameeliue erakond tahta seda läbi katsuda, aga ka filmas pidada, kas maa kulust kanda jõuab. Ärritamine  Wenemaa waSta olla rahwuslik tuhin (chauvinismus).  Graf Caprivi on wastänud, sõrawäe-ettepanek saada sozialistlikku tagakihutamist wähendama. See on umbes niisamati, nagu Keiser Wilhelm wiimali noorte soldatitele ütles, et nemad wist oma wahwust ainult riigi seespidiste Vaenlaste, SozialdemokratlaSte, wasta wälja näidata saada. Üks wöeras nähtus on see, et nüüd nõndanimetatud meelised'' erakonnad, kes wähem ehk rohkem Sozialdemokrailaste  ligidal seisawad, ennast Wenemaa poole võõramad,  nagu oleks Wenemaa üks demokraklik (rahwa-walitsuse)  Republik, kuna see ometigi üks monarchlik (üksikwalitsufe)  Keisririik on, selle sõna täidemas tahenduses. Äuötria-Angruinalllt. Austria Ministerprästdeut Graf Toasse kõikuw politika, milles tema ennast pea Tschechjtaste  pea Sakslaste poole pöörab, on temale paha wilja kannud. Riigipääwa poolt on Valitsusele ikka üht usalduse-kapitali  lubatud, mille üle aruannet tarwis ei ole, mida Walitsus stts tarwilisteks sala-asjadekS wälja anda wöib. Sel korral on seda Saksa-wabameelise erakonna ja Noor-Tschechilaste ühendatud wõimuga lubamata jäätud. Wihawaen Böhmimaa Sakslaste ja Tschechilaste wahel kestab muidu edasi, ainult Valitsuse wasta ou nemad ennast ühendanud. Esimene katse Noor-Tschechilaste abiga healede-enamust Riigipääwa! Walitsuse poole pöörata, on haledast nurja läinud. Tschechilafed päriwad wäsimata, et Böhmimaa Tschechi Kuningriigiks Austria Keisri walitsuse  all tehtud saaks ja Keiser ennast Praaglls Böhmi Kuningaks kroonida laseks; wähemaga nemad ei lepi. Graf Taasfe on nende poole pead nikutanud, mis Sakslast  nii wäga murega täitis ja pahandas, et nende Maamees-Minister  Graf Khuenbnrg ennast ametist lahti paluS, mis aga Keisri poolest weel wasta wõetud ei ole. Nüüd