Tallinna Sõber W 34. Kolmteistküylnes aastakäik Tallinnas, Leikusekuu 27. Pciäwal 1891. Kltiiidine aealelit Cesti rahmalc maal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas r!mdsorS'i pärijate trükimajaS: aastas ......... 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS . I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas ......z.. 3 rubla pool-aaStas .. 1 rubla j7O kop. Kuukutitsed maksawad kga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimises wõetakse r Halrwtcas - Ltndfors'i pärijat- trükimazas. - P-terSar„is- s. Seelandt, H 54.—Uartas - Laakmauu. - Uallwer-s - Kuys. - Paides- A. KeiSelSera - Kapsaku-- H. K-TS-rg. - Lillas -A. Nüttu?r'i poodis. - Mikiaudis: 6z' Aarow'i raamatupood. - Aarwas: M. Mõrus l Praua Vi-ttss-.—' Waliias! M. Ftudolst- Kuresaares; Eh. Aauge, Maal: tuida ijeäranis kuuintakje. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Valteris, - kirjad käiwad B-l-iski (Baltischport - ZsõSo--iS-IIop?r> )tegister : Üleüldised sõnumid maailmast, Omalt maalt. Tallniiiast: Wilja asjust, Arstlikud kursused. Liimimaa Suuod, KaUba selts. Suur kingitus, - Oimetus, Kiriku Margus, Püchtizr pidu, Türilt: Kiriku-wargus, Baltiskist: Ilmad, Kontsert. Tartust: Weretegu. Riiast: Õnnetus, Kuueamaakk. UI ai a. Ädkd I)äda jvaZka. Nkakkiuan i Waeauö kiinist: Pikft - Khmkowist, - - Sarawwist, - Knumnst/ - Kaukasiast i TooliSte hada. Jsearall>ed uuemad — Jutu-lehl: Wihma warjus^ Üleüldised sõnumid maailmast. HaltiSki's, Lcikusekuu lv, pääwal Saksamaalt, Äpardus, mis Saksa KeiSrile temal Norra-ranna reisul juhtus, on maailma lehtedele palju asia kirjutamiseks annud. Saksamaalt kirjutatakse, Keiser Wilhelm seisnud onlä foidulaewa ,Hohenzolleru" lael, tuelauud ennast seljaga wasta üht seina ja rääkinud mõne herraga omast kaaskonnast. Järsku tahtnud tema midagi kaugemal selgemast «vaadata, pööranud ennast ruttu ümber ja kukkunud laewa libeda lae peal maha. Herrade keskis, kellega tema jutustanud ja kes teda üles aitanud, olnud ka tema koduarst Dr. Leulhold, kes kohe ära tuuuud, et Keisri põlwe keder kapslest tõugatud oli. ühe tugewa tõukamisega on Dr. Leuthold põlwe luid kohe jälle korda seadnud, mis aga niisama «valus olla, kui eelkäinud raSke nikaStamiue. Sõna lausumata on Keiser kõiki kannatanud ja Saksamaalt tulnud sõnumite järel ei olla sellest ühtigi karta, kui põlw ka paiSlanud oli ja hoidmist tarmitaS. Keiser on nüüd Kiel'is ja elab seal oma sõidulaewa ,Hohenzollern" peal, wõtab Ministreid ja teist kõrgeid ameti-kandjaid wasta ja haige jalg olla täiel paranemisel. Mitmest paigast, nimelt aga Prantsusmaalt,  oli aga wahe-aeal wäga pahn sõnumid tema üleüldise  terwise üle «välja saadetud, mis juba pea tema surma oleksiwad wõiuud oodata lasta. Nii paha ei ole küll asi tema terwifega wjsi mitte, ikka aga ehk pahem, kui Saksamav ametlikud hcaled ütlewad. Wene suuremad lehed, nagu ,Nowoje Wremja" ja teised, kinnitawad imekspanues,  et Saksamaa politika-rattad wiimastel aegadel otse seisma näia jäänud olema. Seda olla seda rohkem imeks panna, kui just sel aeal, kus Keiser Wilhelm oma! Inglismaa- ja Norrg-rauna reisul oli, Europa's wäga tähtsaid asju ette tulnud on, nagu Wene-PrautsuS ligendamine,  mille tähtsust keeü ei salga, mis Europa'le omast kohast muudetud nägu anda wõikS ja mis sellepärast nimell Kolmriigi-ühenduse tähelepanemist ja tegewust kibedast tarwitada.  ,Nomoje Wre«nja" ütleb oma pitkema arutuse lõpul: ,Kes oleks mõned kuud waremini uSkuda wõinud, et Saksamaa ühel silmapilgul nagu nüüd, järsku enam selle kõrge paiga peal ei seisaks, mille peale see maa ärasurnud  Keiser Wilhelm I. ja ametist lahkunud Würst Bismark'i  läbi Europa's tõstetud sai." See leht ei ole küll iialgi Saksamaa sõber olnud ja näeb sellepärast ehk rohkem  alanemist, kui seal tõe poolest on; alanemist Saksamaa  wõimuses nähakse aga ka teiselt poolelt. Ainult Inglismaalt  kuuldakse ikka peale Saksamaa nüüdse seisukorra kiitmist. See ei ole ime, sest kasu Saksamaa politika ,uuest joonest" on JnglaSte sülle langenud ja nemad loodawad ehk weel rohkem, Senni on Wenemaal kuulutatud rukti-wilja wäljawedamise keeldus nõndanimetatud  wabameelistes ringkondades tormi-jooksu wiljatollide waSta uueste äratanud ja mõnelt poolelt saab juba nõuu antud, Keisrile palwekirja saata, et tema, kui Riigikanzler selles asjas mitte lärel ei anna, uut Rngikanzlerjt ametisse  paneks. Walltsuse poolt «vaieldakse selle wasta ja üteldakse Saksamaal niisama palju wilja saadud olema, kui mullu. Kui aga puudust tulema piakS siis saada see Amerika «viljaga tasutud, kus saak sel aastal hea on olnud. Nüijd ou aga wiljaka«lplemiue wäga- elaw. Kõik kauplejad  püüawad seda lühikest, aega tarwitada, kuS wilja, nimelt rukkiste,, wäljawedamine Weuernaalt weel lubatud on. Ka peetakse nõuu, sõeawäge nisudega toita, kuuni rukkiste mäljawedamine Wenemaalt jälle lubatud saab, Kuida omal aeal kirjutatud, saab Saksamaal üks suur loosimine orjuse-hä>v«!amise heaks peetud ja selle siSsetulemistega  üks uurijate-rong Asukasse, Victoria-Nyanza jär-vele, saadetud, seda järive, mis nii suur on, kui Baieri Kuningriik, läbi uurima, Selle rongi ohatajaks on Lieuteuant  Emil Hochstetter nimetatud, kes oma kaasalastega selleks aeaks femra jõudma piab, kui Major von Wissmann  oma aurulacwaga ka senna jõuab. Saksa studentide  saatekond on Leikusekuu tv. (Heinakuu 29.) pääwal  Kissingeüis Würst Bisinark'! juures olnud ja on temale ühe wäga kalli peekri kingituseks «viinud. Oinas tänu-köneS on Würst Bismark suurema rohuga selle peale tähendanud, et suurkoolide kaswandikud, kelle oma tulewik ou, kõigist «võimust riigi põhjusseadust alles hoida aitama piawad. Spenge külas, 15 kilometril Bielefeld'ist eemal, on Leikusekuu tv. (Heinakuu 29.) pääwal weerine kokkupõrkamine  tööliste «vahel kahest erakonnast olnud. Hoidlafed  tööliste keskist oliwad üht SozialistlaSte-kogu ühest ära ajama läinud. Kiskumises on mitmed haawatud. Politsei on kiskumist waewaga lämmatanud. Selsamal pääwal on Halle's üks Naesterahma-selts, «nis Sozialdemokratlaste  jälgedes käis, kohalist seadust mööda ära keelatud. Austria-Ungrumaalt. Serbia noor Kuningas Aleksander  l. tuli Leikusekuu 12. (Heinakuu 3! ) pääwal J>chl'isse, kus Keiser Franz Zosef, mitmed Keisrikojaliiked  ja kõrged auukandjad teda wakhallis wasta wõtstwad.  Pidudest ja teistest suuandmistest ei ole puudust olnud ja noor Kuningas on Austria Stefani rittre tahe suurristi saanud, tema kaasalased ka kõrged auutähed. Tema on oma tanu isalikku wastawötmise eest tunnistanud,  esiteks oma isa juure Münchenisse ja stis Parisisse reisinud, kuna Ristitsch ja Pafchitsch Belgradisse tagasi reisisiwad. Wiimastele on Auslria-Ungrumaa Wälzaspidiste  asjade Minister Graf Kalnoky seletanud, et lahkus  Serbia wasta Auslria-Ungrumaal niisama suur olla, kui Wenemaal. Serblased pidada aga oma erakondlikkufi tülist kodumaal maha jätma, mis neile enestele kõige kahjulikumad olla ja neid naabriga tülisse saata wõwa, kelle sõbrust neil mitmel wiistl tarwis minna. Serblaste käratsemist karta ei olla Austria-Ungrumaal õnneks aSja. Prag't näituse asutajad ja pidajad knulutawad omais lehtedes selle näituse miimast otstarbel, milles üteldud on: Leikusekuu 1. pääwast on ülepea t 521 koolilast oma kooliõpetajate juhatusel seda näitust maatamas käinud. Et nüüd laste kokkutulemisele täie-ialistega mitmeid hirmsaid  ja häbislawaid takistusi ette panda, sellepärast olla wanemate kohus lastele, enne kui nemad näitusele tulewad, selle otstarbel ära seletada. Prag'i näitusega olla peaasjas  korda saata tahetud, et Tschechi rahwas omas majapidamises  wõeraslest rahwaStest ja wõerast tööst täieste wabastatud saab. Kõik auusad Tchechilafcd pidada selle näituse neid ükstkuid jagust tundma õppima, kus Tschechi tööd näituseks ette pandud on. Lühiselt pidada selle näituse  läbi Tschechi rahwa majapidamiseks ainult oma käe peal põhjus pandud saama, nendck et edaspidi keegi Tschechilane  enam ühe wõera juures tööd ei osta. Piab meie suur näitus neid lootust täitma, mida meie sellest õigusega stis piamc meie kõige esmalt seda südame peal kandma ja seda oma laste südametesse istutama. Zsa maalane südamega ja sõnadega olla, sellest ei ole küll, isamaa-meel piab ennak ka tegudes näitama ja isamaalikuist  tegudest kõige suurem on, igatahes ja igal poolel Tschechi tööd tuetada/ Kui umbes 40 aasta eest efimeue suur näitus London'is peetud sai. siis hõiskas kõik khristli? maailm, et nüüd ü.'s paik leitud olla, kus rahwad  ennast rahulikkus töös tundma õppida ja sõbrustada wöiwad. Nüüd kiiulutamad Tschechilased. et nemad oma näitust lahutamiseks teistest rahwastest asutanud ou. Nii kaugele on rahvuslikud tuhinad tuisulan khristlikust meelest  ära wõerutanud ja nende meelt mõistliku majapidamise kohta seganud. Ja need. keda nemad tagasi tõugata tahawad,  on koguni nendega ühe riigi kodanikud ja ühe Keisri alamad! Prantslaste Afrika asumaade Grzpiiskop, Kardinal Lavigerie, tulla ka Prag'i näitusele. Et tema seal khriftliku lepituse eest kostaks, selle peale ei ole muidugi  mõteldagi. Oma wiimase Kuninga kroonimise mälestust tahawad Tschechilased Mihklikuu 6. (Leikusekuu 25.) pääwal pidulikult pidada. Austria suurte manöwrite  juures Mihklikuul saamad olema: Keiser Wilhelm. Keiser Franz Zosef, Saksen'i Kuningas Albert ja palju teisi wiirstliktusi wõeraid. Manöwritel saab suitsuta püssirohtu  tarwitatud ja kõik see maa ümber piiratud, kus neid peetakse. Mauöwritele, mis wäga tõsisel näul peetud saada, saamad 70,000 meest kogutud. »Fremdenblatl" kinnitab, et see mähem olla. kui neid Saksamaal. Wenemaal  ja Prantsusmaal manöwriteks kogutakse. Ilja Georgevo, kes kahtluse all seisab, et tema Bulgaria Minister  BeUschem'i äratapmisest osa wõtund, on Austria shaudarmibest Oedeuburg'is kinni wöetud ja Raab'is Ungrumaa shandarmide kätte antud, kes teda Pest'isse wiiwad. Tema on enne München'is studerinud. Taanimaalt. Greekamaa Kuningas sai Leikusekuu 17. ehk 18. (5. ehk 6.) pääwaks Kopenhagen'iSse oodatud.  Kuningas Georg pidi Kuninga ja Kuuiugapraua juure Berustorsfi schlossis elama minema. Milla Priuzess of Wales tuleb, seda ei teatud meel, arivati aga Leikusekuu  lõpul, uue aru järel, kus Kuninglik perekond Fredensborg'i  schlossi elama läheb, kuhu ka teisi Kõrgeid wõeraid oodati. Holland ist Kuningapraua-waiitseja on nõuuks mSknud, ei omale ega tütrele kingitust waSta wõtta, tvaid piamad need ksik lagast saadetud saama. Schweiz ist Leikusekuu j 4. (2.) pääival algati Bern'i linna 700 aaStast jubilänmit. Zubiläum pidi suurel wiistl  neli päawa kestama ja juba oli Schweizstst ja möeralt maalt palju osaivõtjaid tulnud. Leikusekuu 58. (6.) pääwa homikul jookstwad Bern-Bieli raudteel Parisst kiirong ja Bern'i söidurong kokku. Surmatud sa j ivad 14, wigaStatud 23 inimest. Inglismaalt Heinakuu 20. (8) paamal sõitis PraiUsusmaa laewustik inööda, kus Inglis, maa laewadega teretamises wahelatud saiwad, ja taks Portsmouthi lahel ankrusse Ilm oli maga ilus a lahe oli tuhandete pealtwaatajatega kaetud. Suured pidud on Kuningapraua juures, teiste Kuuiugakoja-liigete, Admiralide ja teiste auukaudjate juures. Wastawõtmine piab ülepea lahke> suur ja hiiigaw olema. Wõerasiele saab kõik näidatud, miS näha ou. Heinakuu 2õ j! 8 j pääwal sõidab wveras laewustik Cherbourgstsse ja Inglismaa  senna tulnud laewustik lahkub ühest ära. Inglismaa  riigimehed kiidawad, et nemad lahked kõikide maska olla, iseäranis Saksa Keisrit suure a uus taini sega ka edaspidi  maSta wõtta tahta, ennast aga kellegist riidude stsse kiskuda ei lasta. Teised wöida riielda, nemad olla kõikide  sõbrad. Pealtwaatajad ütlewad, Inglased olla tõeste ühewõrra lahked sõdrade ja waenlaste wasta, s. o. peita