Tallinna Sõber Neliteistkümnes aastakäik Tallinnas, Nääriknu 29. Mwal 1892. Uteöldine llkatelit Eesti rshwiilk «sa! ja ti«nsi>ks. Ttileb ükskord nädalts wälja. - - Maksab Tallinnas LindförSN pärijate trükimäjas: ,a?M L rnbla, 40 1 rnbld 40 kop - Koju ehk postiga saadernd: 22 aastas 3 rubla" pool-aaStas i... 1 rubla «6 ?op. Mnlutnsed mak/awad iga reo Sk lelle aseme peatt 5 kop. , Tellimised wöeta?se wasr-r x Tallinnas k pstrMe lrükkmajas. PeterSnrgts: S. Seekandt, H 54. - Tartus: PaaSmann. - Paitwer-s: J. AuHs. Paides: A. ScidelSera. Aaplalus: K. Asllöerg. AiHnlas - A Aüilu«r'i psadie. - Milj,i.,r»is - G.z. AarvMÜ raamatnpaod. N»rwa«PM. PSder. N»r««! Praua Wielrsse. Nakkas: M. N«0»lll. Knresaares I TT üattge. .«.Maal! tnido istiirauis tmUutakse. WaStajo redaktor Eich hor n. Alab VastiM», - kirjad küiwad BaltiM (Baltifchport IZa^rikeiijü.NWri. Registerr,' Kõigekõrgem kunkutils. Suurwürst Koichatttin Nikökaftwitsch f. -- Üleüldised sõnumid maailmast. I - . Omalt maalt. Tallinnalt : Koolide asjust. Nahwa-ülespidamisest ja iilaksrdest. Uued sõeapLsitd. « - 2 Smired manSwrid. Unterohwitseride stsjusi: Äiceknberner, Kokkahoidmije-kassa. Wangide toi. s dmahci. Hädaaea-loNerie. BaUisfist: Ilmad. Laewasõidiid. variverest: Hobuje-ivarguS. Peipsi jSrwcli Wähene kalasaak.- Tartu'st: Kirikuõpetajate looSvlek. Uned tiriMSpeiajad. Riia st i Sadam kiuni. Peierbnrq'ist Keisrikojast. - Nowgorodsist. - Lodz'ist. - Savmrast. Woroneshsist. - Astrachansist. Kharkowsist. - Orenburgist Kõigekõrgem kuulutus. Jumala armust Meie, Aleksander Kolmas, Kõ ige Wenela ste Keiser, Poolamaa Kuninga s, Soomemaa-Suurwürst jne./ j. n. e., j. n. e. kuulutame  /õigeile Meie trummidele alamatele: Kõigewagewama Jumala tahtmist mööda on Suurwürst  Konstantin Nikolajewitsch pärast kana-testawat rasket haigust Näärikuu 13. pääwal s. u: omas 65. elu-aastas tahkunud. - Sellest kurwaft ettetulemisest teatust andeS ja Meie paiju-armastatud onu kautamist taga nuttes, oleme Meie kindel selle peale, et kõik Meie lruuwid alamad sellest walust wsa wõkawad, mis Meie Keiserliku maja peale langenud ja oma palweid Meie Palwetega uinunud SuurwürSti  hingerahu eest ühendama saawad. Asitud St. Peterbu?g'is Näärikuu 1A pääwal ükstuhat  kaheksasada üheksakummeudteisel aaStal pärast Khristuse  sündimist, meie walitsuse üksteistkümncmal aastal. Algusktri on K ejsri Majest ät i st Kõrgestenefe käega alla kirjutatud: „Kkekfander". Suurwürst Konstantin Nikolajewitsch † . Kuida see Kõigekõrgem kuulutus ütleb ja kuida aealehed  juba Pääwal enne selle ilmumist sõnumil tõiwad, on jälle raske kurwastus meie Kõrge Keisrikoja peale langenud.  Ärakutsutud Suurwürst Konstantin Rikolajewilsch oli Kõrgestõnnfa Keiser Nikolai I. teine poeg ja Mihklikuu  9. pääwal 1827 sündinud. Noorest põlwest saadik wõttis noor Suurwürst elawat osa meremäe asjust, mida tema tuntud maailma-ümbersõitja Admiral Lütke äraproowitud  jnhatusel fluderis. Meremäe teenistuseks määratud, läks Suurwürst Konstantin kui 19 aaStane nõorMeeS efimesele  pitkemale mere-reisule WahemereS, kust tem a maadmööda  tagafi tuli ja selle peale ennast Saksamaal Saksen- Altenburg Prinzess Aleksandraga, pärast SuUrwürsti-praua Aleksandra JoSsifowna, kihlas, Ungrnmaa söeast aastal 1849 wõttis Keiserlik Kõrgus osa, nimelt ka lahiugist Waizeni juures, tähendatnd aasta Heinakuu 5, pääwal, kus kaks kuuli läbi tema kiiwre läksiwad, ja sai seal ülesnäidatud wahwuse eest St. Georgi-rittretähe'4. klassist. Aastal 1853 sai Suurwürst Konstantin Nikölajewltsch Kindraladmiraliks nimetatud. Krim'i sõea aeal oli Keiserlik  Kõrgus Baltimere laewnstikn ülem kommandör. Pärast selle söea lõpetust tegi tema tööd Wene mer wae uue korraldamise kallal ja reists selleks Inglismaal ja Prantsusmaal.  Aastal 1860 sai Admiralitäts-konseili juhatus tema kätte antud. Jaanikuu 8. pääwal 1862 kutsuS Keiser Aleksander 11. teda Poola Kuningriigi Keisri-asemiku  wastatawä ameti peale. Siin heitis Suurwürst Asemepidäja oma suuremat hoolekandmist selle peale, ühes nöuus oma Keiserlikku wennaga Poolakaid uute korraldamiste  läbi lepitada, kui ka juba kohe paamal papast tema tulemist Warschaw'isse, rälsepa-sell Jaroschinskij tema elu peale kippunud oli, mis õnneks kotda et läinud. Kui tema ühe aaSta sellel joone! tööd teinud ja omaks kurwastufM  märkanud, et fee asjata oli, läks tema Telkufekuul  1863 Wärfchaw'ist ära ja sai sellesama aaSta WiiNäkuü 31. Pääwal KöigekõrgeümK sMsi ametist' wabastalud.  Aastal 1865 sai Suurwürst Konstantin Riils- -äthi Präsidentikõ Nimetakud. Oma riigi-teenistufe kõrwas wõttis Suurwürst Konstantin elawat osa Keiserlik Wene Geografia-seltsi töödest, mille Präsident tema aaStast 1845 saadik oli; Wanaaea-seltsi töödest, mis teda aaStal 1852 omaks Präsidentiks walis; Muusika-sellsi töödest, kui selle Präsident aastast 1873 saadik; Wene kirjanduse kasutamisest j. n. e. Küünlakuu Ä3. pääwal 1880 pidäs Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajcwitsch  öma merewäe-teeniskufe 25 aastast jubiläumil; Heinakuu 13. pääwal sai tema oma palwe peale ametitest kui RnkSrathi Präsident, Talnasjade-korraldämife peakomitee  Präsident, Sõeawäekohuse iseäralise kommissioni Präsident ja Merewäe-miniSteriumi asjatallitaja, wabastatud.  Sellest aeaft saadik elas KõrgesiõnniS Suurwürst waikselt osalt Orlauda schlossiS KrimlS, osalt wõeral maal; sellest aeast saadik, kui aastal 1889 rabandusehoop  tema peale langenud, millest tema iialgi enam ei toibunud, Pawlowski schlossis, kus surm teda nüsid tema waewast peastnud on. Aastast 1848 saadik oli Suurwürst  Konstantin Nikolajewitsch Saksen-Aiteubnrg PrinzesS Aleksandraga (Suurwürsti-praua Aleksandra JoSsifownaga) laulatatud ja Suurwürsti-paaril on kuus last olnud, kellest wiis weel elawad: Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Nikolai, Konstantin ja Dmitrij, Mäjestät Greeka Kuningapraua  Oiga ja Keiserlik KörguS Würtemberg'i Priitzesslesk  Wera, kuna Suurwürst Wjatscheslaw lalwel 1879 omaS 17. elu-aastaS ära suri. Niipalju ZumalaS hingama SuinwÜrst Aonstautin Nikolajewiksch'i ametlikust elust ja kodu-elust. Tähendatud olgu weel, et elawa maimuga Suurwürst Konstantin omast noorest põimest saadik nende sekka Inetud on, keda wabameelisekS  nimetatakse. Wene talurahwa wabastamist on tema ikka soojas südames kannud ja on selles aSjos oma Keiserliku wenna, Zar-peastja, tähtsamaks kaastööliseks saanud. Healedest ei ole puudunud, kes teda ülimadalateks  nimetafiwad ja teda on, tema enese tunnistust mööda, paljudest selleS mõtteS wäga palju palwetega waewatud, mille' täitmine wõimalik ek olnud. Küll mitmed meie lugejatest ka meel mäletawad, et ka mõned mehed Eesti rahwa keskist teda käärimise aeal sellel joonel waewamas käinud sa mitmed teised kiitlenud on, nagu oleknwad nemad Suurwürst Konstantin/ iseäralised kaitse-alnsed. Kõik Wene lehed toowad Jumalas hingama SunrwürSti mälestuseks südameliktnsi ja auustawaid kirjast. Nende keskiS jutustab „Grashdanin" et Suurwürst Konsialin sel aeal, kuS tema omas täideS mehe-jõudus ja perekoudlikkuS õnnes elas, Ühele naesterahwale kõrgest seisusest ütelnud on- /Minu üle ei Või karmi kohut mõista mina pian wäga palju waewa kannatama," JmeStawa Züstmise peale on Suurwürst wastanud: ,Za. mina. Teie ei wöi arwata, kuida mina rõõmsa meele katte all üht hirmsat seespidist wõitlemist kannatama pian, wõitlemist selle hea wahel, mida minu fisse pannud ja selle paha wahel, mida inimesed minu stsse pannud on. See wöitlemine  on minu loomusele piin ja Jumal ükst teab, mida see minul maksab. Kui Teie mind armastate, siis tehke sagedamast palwet minu eest/ See tähendada seda, et inimeSte körwaS, kes otsekohese walmuSkusega sellest osa wõtstwad, mida körge-annetega Suurwürst Wenemaa uueks korraldamiseks soowiS ja täita püüdis, ka neid ennast hulga kaupa tema ümber toppis, kes üleüldise kasu nimel tema kõrge maimu ja mõjuma seisupaiga mõnul erakondlikkude  tujude täitmist ja oma enese kasu taga ajastwad, ja kellest tema ennast mitte igatahes eemal hoida ei wõiiiud. Ka wõeramaa lehed toowad osawõtjaid kirjast Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi ja Wene Keisrikoja uue kurwaStuse kohla, ja kõikides Europa WürSlikodadeS on leina acad määratud. Omas sügawamaS  tundmuses piauw meie aga kõige pealt Jumalat tänama, kes selle waewale olsa teinud on, mida see meie Kõrge Keisrikoja tähljaS liige oma wiimaSte elu-aaslate fees wälja on kannatama pidanud, kus tema ainult weel üks kannataja oti. Jumal wõtku tema hinge omasse õnnistusesse! Üleüldised sõnumid maailmast. Daltisküs, Näärikuu LI. pääwal Saksamaalt. Preussi riigi uus rahlva koolise  adus, miS Maapääwa arutamise all seisab, teeb wäga palju kahinat ja leiab käredamate ja tasasemate wabalaste poolt wäga palju Vastupanemist. Selle seaduse  pea-joon on, Saksa riigile khristltkku kharak - terit tagasi auda, mis wiimaSte aegade sees ära kadunud  olla. Sellepärast piab iga kooli-kohulise lapse isa, kui tema ise ka mitte ühe riigi poolest feaduSlisekS tunnistatud  usu-seltsi liige ei ole, oma last awaltlust usuõpetusest  koolis osa wötta laskma, kui tema mitte tunnistust ette panna ei wöi, et lapse õpetamise eest usu-aSjus teisel wiistl hoolt kantud saab. Iseenesest woikstwad ju kõik, kes NiSliinimesed on, seda seadust rõõmuga teretada, pealegi meel, et selles miile sunnitud ei ole, last ühe ehk teise kiriku usutunnistuse õpetusest osa wötta lasta, waid utepea Ristiusu õ.etusest. Juudid ei ole selleks mitte sunnitud ja sedawiist näitab usu-wabadus kaitsetud küll olema, ühelt poolelt kinnitatakse aga mis õigusega, see on meil arusaamata selle läbi saada Roomakatholiigi  preestritele rahwakooliS ülearu wötmust antud, teiselt poolelt kaebatakje, et sellega PreuSsi koolmeistrite lootused hauda kantud olla, sest nende eneste tarwitustest ei seista selles seaduses ühtigi. Wiimane wastapanemisepõhjus  näitab õige wetder wälja, sest see seadus tahab ju ainult rahwa lo oli st endeid korraldada, mitte koolmeistrite sissetulemist. Wabalaste tuntud esimees, Eugen Richter, on kinnitanud, temr erakond ei tahta puhata, enne kui see seadus tagasi tõugatud ehk jälle häwitatnd on. Keiser Wilhelm ise astub selle seaduse eest kõige wõimuga wälja ja on neid juba awalikuit unustanud, kes selle seaduse plaani tegemisest osa wSttmd on ja kes selle eest kostawad.  Ministred Graf Zedlih ja vou Heyden on Punakotka-rittretähe  1. klassist, Thielen 2. klaSstst saanud, Riigipääwa-vrasidenl von Lewehow titte Erzelenz. Ehk leiaks fee seadus ka wähem waslapanemist, kui üiemeellsed  Ultramontanlafed oma kiit tikku de hõiskamistega mitte ei ärritaks. Nenda kirjutab nende Belgias ilmuw leht , Journal de BrurelleS" : »Preussi Walitsus on ennast sel korral alla heitma pidanud." üls Saksamaa UitramonlanlaSte  leht kirjutab: ,Kui selle eest, mida pakutakse , tänan" üteldakse, siis wöiks lahke andja arwata, et saaja rahul ja tema kõht täis on. Seda et ole Saksamaa  KathoMklased aga meel kaugelt mitte." Pea näitab wälja, nagu tahaksiwad Mtramonkanlased selle seaduse waStawotmisi, mille eest nemad awalikult kostawad, salateel  takistada, et tüli edasi kestaks ja nende erakond tüli tugil ka edasi keStada wõiks. Et kaks Ministrid ka selle seaduse waöta rääkiNud, seda tunnistatakse küll tühiaks jutuks, see näitab aga tõsi olema. Nachrichten"  pahandawad ennast selle üle, kuida mõned poolametlikud