hoitud sai, miZ j»ba kõrwale wiidud olla, kuhu aga, sellest ei ole kirjutatud. Pekingtts ei wöiks see ka JspMMe eest kindlamat peidupaika leida, ssst.ZapKnlastel on kindel »öuu Pekingi peale tungida ja kõige järel, mis tamne nähtud, saab see neil korda minema, ?m Khiinlased wZüaspoolt  abi ei saa, mis weel selge ei ole. Guwpa riigid kinuitawad, ainult oma alamate kaitsemiseks sõealaewu senna saata tahta, nimelt Inglismaalt tahetakse aga Wahemereft ja Judia-merest nii palju saata, et see Inglaste  kaitsemiseks liiga olema näitab. Kelle abiks ehk kelle wasta neid saadetakse, ses on wägs küsttaw ja äratab  Europa'g ja Japantts kahtlust. .Kölni Zeitung" kirjutab sõnumite järel Wimakms jZ. (Mihklikuu ZV.) päämast, Saksamaa ei olla mttü nsnde riikide keski st, ?eS Japantts katt kinni pidada tahaWsd. Ustatawasi paigast olla kinnitatud, et ka Wenemsa, kellel seal kõige rohkem tegemist on, sõea-käiku mitte takistada ei tahta. Venemaa  järel saada ?a Prantsusmaa käima. Põhza-Amerika Ühendatud-mgid ei olla hakatusest saadik oma lahkuse üle Japcmi wasta mingisugust kahtlast üles tõuZta lasknud, Austria olla oma seisupaika juba kuuwkmmd, olla oma sealifeid asju Saksamaa hooleks ammd. Minna Jspalri! korba, Pekiugtts rahu ette kirjutada, siis olla riikidel, kelle külge see puudub, weel aega küll, oma tarwitusi maksma panna. Wene lehtedest seisab nimelt «Russk. Wed." filmanähtawalt Khima pool ja kirjutab, lapan olla Wmemaa  tõsine wastaue, mitte Muna, selle peale waatamata et rahwas ja Walitsus KhiinsÄ Wenemaa wasla lahkemad  olla. kui teiste riikide wasta, olla ka meie kauba-- ajamine Khnna's wäga tähtjas kuna Japani Möjuwamad seltskonnad ja kõik kõrgemast sptatud ringkond Wmemm wasta waenlik wälja näidata, kui selle peale Mõteldakse et Inglaste, Amerikanlaste, Prantslaste ja SMMe haris dus seal aset saanud on. Seal hakata Venemaad üheks riigiks pidama, mille rahwa suur hulk, umbteaduse sisse langenud olla ja majapidamine, teadus ja wdustrie wäga madala aste peal seista. Mitmed aealehed, mis laialt luetud saada, ssft et haridus Japanls ikka kõrge järze peal sttsnud, muretseda nende mõtete wZljslauiamise eest ja Inglismaa, Saksamaa ja Ametiks eeskuju järel asutatud  ja juhitud JapaMi koolides kaSwataiud õpetatud mehed arstid, technttused, ametnikud, shWitftrid, kaupmehed olla sedasama teinud. Japanlased tahta kõiki Jda-Asta rahwaid, keS nendega sugulased on, hariduse-asjus oma alla heita, Koreal, Mm;dshmci't ja jagust KhiinaP oma legewuse waldkvnuaks teha, isegi eh? Usfuri «valdkonda omale kiskuda ja Wenetasi Jda-Siberlst wälja rusuda. Wene Walitsuss poolt ov klmtttatud, et Wenemaa Khiina-- lapan'i sõea kohta osawõtmataks jääb, iialgi aga lubama ei saa, et ükski teine riik Korea's kindlat seisupaika mölab. Japan'i poolt kinnitatakse, et seal muu ei olla Kvreatt omale wstta, aga ka mitte sealt lahkuda, enne kui asjad korraldatud ja Korea omas isiolemises ttMM tehtud on. Japanlased ise on julged kõige juhtumiste kohta. Üks tähtjas Japanlane, kes asju omal maal, Europaes ja tunneb, on Inglaste suurte ettewalmiNmmste kohta ütelnud: Meie saame eksitamata oma eesmärgi poole minema ja oma püüdmiste wilja ei saa meie mitte oma käest kiskuda laskma. Meis Japanlased ei karda Inglismaad mitte, just teisiti! Siis mast saab meil õkte sõda olema. Wõttlemine Ahii»a'ga on ometigi ainult lapse-mäng, s. o. meile; Khiinlaskl on tnhcmdats kaupa surnuid, MKttgiwõetnd mehi ja haawatnd mehi kurta, aga meie lahju langenud ja haawatud meeste poolest on ainult 300. Guropa's ei teata, mis üks JaMA soldat on. Kas teate, et ühele Japcmlasele, kes ssea-lsagris seisad, kõige suurem häbi on, omaksetele kodu kirjutada ehk nende käest kirjast saada. Läheb üks lapsmane sõtta, siis on tema omakjetele surnud ja omaksed on temale surnud. Tuleb tema tagasi, seda suurem on siis rõõm. Tema on kui üks taganutatud surnu, kes hauast wälja tulnud. Ärge arwake, et mina ainult kiitlen. Iga Mõsras, kes meid ligemalt tunneb, saab kinnitama, et WS iseoma sh? isamaa auust jutt on, Japanlase elu tema ees ühtigi ei maksa. Milleks üks seesugune kõige kaugemale kihutatud rahmas walmis on, sellest wöidcuse ainult siis am saada, kui tema tegust ühe oma elu tuhat korda põlgama Anarchistlase  eluga wõreldates million korda rohksndatakss," Nii uhkest räägiwad Japanlased ja Khimlaslega Võrreldaks  on neil selleks asja, kui wiimassib ?a kümme korda rohkem on, peale 420 mMioni Khiinlast lMbes 42 milliom Japanlase wasta. Japanlaõte edast jõudnud haridus ja kindel isamaa-armMus paistawad hiilgawalt Khiinlaste metsaliMooruse ja hoolimata meele wasta wälja. Zapanis käiakse pehmusega xa lahkusega Khiinlastega ja kõige wõerastega ümber, Khiimtts tehakse ja mõrtsula-tegust,  mis kõiki wõeraid põgenema sumttwad. Jap«n'is  Mlewad mehed priitahttiwtt soldatiteks ia Walitsns saav nueste 50 milliont dollarit omamaal laenata. Khii«a's iooksewad soldatid ära, lohuwad omad sõeariistad ja amstnikud  isegi kõige kõrgemad ametnikud ja Vicekumngas Vi-Hung-Tschangi sugulased, rööwwad awalikud kassad. wälja, warMaWüb nagu ?«mad. Aüpansis ftisawad Khristlased juba kõige kähtsamatss ametites, Munas lõhutakse  ja tapetakse MiGonärß M PSletataZse nende asutusi maha. Khiwas on mässamist nüüdse Ksisri-sngukouna wasta karta ja smtt WSiwad siis, kuida juba ammu kardeti,  rKhima kollased lsened' ZaaTtates üle Euwpa wsslama  hakata. Tarwis oleks küü, et Europa sumrigid ennast kõikide ettewlemste wastü ühendaksiWüd ja walmis-- tkksiWad, ehk kaukfiwad siis ka Europs sesspidised rahwuslikud  ja kiriklikud kmstlemised. Ühe Uee! kinnitamata sõnumi järel olla 5000 meest Wme söTKwSge Asrm piire! walwamaS. Atziina olla rahu palunud jg ssmkulude  tasumist pakkunud; Zöik on aga weel ikka segane ja kinnitamata. Omalt maalt. TalliN«aO« W«»«Z«« ZW. pääwM om Gssti«aa  KubernSr WÄvH Schachow fkvi äKtseA ?e!l K'ä pärast lSA«st, f«dKMe-eaÄSKdufeHs« «« sUTNUd. L«Nmm st. Ringkirja läbi Mihklikuu Zv. pSsiwast sn Seespidiste asjad; MinMnmWi poolest Kubemsridele seletatud: -) et maa?aitse- w ä e M e e s t e! e 1. jäutusest, kes ilma oma süüta liiga hilja harjutustele tulnud on, niisamati ka neile, kss haiguse pärast mitte harjutuste lõpnm neist osa Võtta ei Võinud, kõik see stsse- kui täidetud viad arwatud saama; 2) et maakaitse-wäemehLd, kes sõmwüs-seaduse art. -5i zärsl wätjawahetuse läbi alaWaZ-teenitztnsest Maakaitse-wäe sekka kirjutatud sanvad, esimesest harjulasest imHMMd on, kui nemad mitte wähem lipu all seisnud ei ole, kui kaheksa nädalit. -- «.Russk. Shisn.' sõnumite j arst saab WMsli waldkoWü ja BaliiMaa kubermangude Põllumeests kongressis, miZ Pea kokku astub, kõige pealt selle üle nõuu peetud, kuida põllutöö toore saakide wäljaweda-- mise asemel need kodumaal Valmistatud kaupadM ümber wöiwad tehtud saada. Tallinna Post- Telsgrafi-koutori ülsMa poolest on kuulutatud, st Wiinakuu l. pääs Vast saadi? RsplaS üks postil antus kõiksuguste kirjade ja psNi-saatuste (nenda ka raha) süatmissks ja Väljaandmiseks swatud sn. Ärasaatmine Tallinnas Raxlü'Sss on iga! TsUpääVal, Neljapääwal ja LaupUWal kell t pärast lõunat, Mp!a'st Tallinnasse igsl Esmaspaäwal, Kesknsidülil ja Reedel Zell i ja M minutit pärast lõunat. Kohtute-MmisienmmS psetakfe nõuu protsesfifi wähe - iatiste kurjategijate w-Ma muuta. Edaspidi si pia need protsessid Mitte enam awalikkude kohtute ees peetud saaMn. Tallinna Linnasaadiwte-kogus Mihklikuu 28. psisinal  on küsimise arulsmisekS, Mõnedele linna-aMetnikkudele nagu arstidele, weMmidels ja technikuStels, riigi-üMötnikkuds  õigust toimetada tuleb, äZs kommlssion, Herrad vsn NottSeck, von Antropoff js A. HZppener, Valitud. Esiteks on arutada, kas linnal ja neil ametnikkudel sellest Midagi kasu on. Hapsaw ja Paide Linnasaadiknteksgud  oliwad ennast juba selle uuenduse wasta tunnistanud. Pöllutös-Mmiõteriumile on palwekirjafi saadetud, kalapüüdmist wõrkndega ja undadega kudu-aml ja ülepea Küünlakuu keskmistest pääwadest Amnikuu 15. paäwani ära keelata. Loodame, et selles nüüd liiga ei tehta, si tehta, Milles tänins liiga wahe tehtud on. Meie ranna-kalaMeestele tuleks sellest valin häda, kellel paiguti mmM kewade kalasaaki on ja Mitmeid kalu wöib ainult kewadel püüda. Mihklikuu 24. paama õhtal kargas üks talumees Tallinna trsonusadama Mait meresse, üks madrnö hrandwahi-laewa psalt peastis elust tüdinenud mehe Välja. Mihklikuu 27. pääwa homikul leidis majaperemees L. MedWehjewi-unlitsas oma mass homvis ühe tundmata mehe surnukeha, mis Anum w.-llasi päritud Karl K. surimkehaks ära tuntud sai. Surma põhjuse uurimiseks  sai surnukeha lahtMwmss majasse wiidnd. --- Mihklikuu 25. pääwal katsus ühe k.uipmehr juures teenida tüdruk Khristine K oma elule kolm ara.j morfiumiga otsa teha, mida arst temale pitksmaks tarwituseW kirjutanud  oli. Õnnetu sai wasa-kihwtiga peastetud. - Mihklikuu 22. päawa ühtal on Toompeal Baron Ürkttl!'-'. maja tõllahoone Põningil heinad Põlema läinud, wift kurjast käest Põlema pistetud. Kojamees on hoowiwarawai  kiuni panema läinud, kus tema poeg temale rääkinud,  et üks WõeraS mess üle hoowi jooksnud ja teda löönud, kui tema küsinud, mis temal siin tegemist olla. Kojamees sl! tuppa läinud, pea aga jälle wälza tulnud, ühe kartsa tõllahooue seinal näinud, tule haisu tmmud ja üks läinud, kus suits ja leek temale wasta lõiwad. Kohe appi kutsutud tuletõrjujad on tule kergest lämmatanud. —- Mihklikuu 18. pääwa õhtal on neli kaabakast Pärnu maanteel Aiwa kõrtsmiku peale kargmmd ja teda lõhkunud.  Õnneks on kaks rattasõitM parajast senna jõudnud ja kõrtsmiku kurjategijatE käest Peastnud, kes aga ära Pmsesiwgd. Mihklikuu 24. paäwa õhtal ovz kaabakad v. G!ehn'i mnja Kadrinthalis lahti Mnukinud ja ühe Westsrahwa korterist, kes ise kodu ei olnud, pesy, kuld-- ja HSHe-aTju ja raha, kokku 275 rubla wäärt, ma Viinud. Nemad on küll weel seal olMd, kui korteripidaja koju tuli, on aga siis oma saagiga Zm jooksnud.  Mihklikuu  Z 3. zMwal oli üks nsor talumees HMwskmti kõrtsmikule  Tallmmrs mitmesnguseid ssju ostnnd ja kahe mehega ühes kõrtsis akwis tuitawaK sKanud, kes teda ssal MiwitMnd, nmde kolmas MMne tema hobuse ja wankrs kõigiga mis sees oli, kõrtsi eest Zm wiis. üht neist kaabakatest oli Politsei juba kätte saanud. BaltisAst, Wtmaknu 6. pAZwal. Leikuse»piiham Wiinaknu Z« pääwal, oliVad meil järges pilwised ilmad kumu s graadi soojaga Pääws ja Zö ma! ühetasa. Esmaspääwal pööras tuul ennast põhja-ida poole, thermometer  langes 1 gmadi peale ja shkuS oli nagu wms haisu tunda, mida siis ka TMMwa homikul natuke sadas ja mis warjstud paikade peal wes! järgmisel PÄAwa!  näha oti, ilma et just külmetanud slsks. Hilzsmini on soe jälle ?M»i 4 grasdi yesle tõusnud, sgs talwe näib tulsMss slema. Puud on mamist täieste raagus. Kilysaak, mis pamnsnnd ott, on ilmade pööramisega pea taieste sir-z kadunud, kui ka kalamehed ikka wsel merele lähswad. RskwereP. Mihklikuu 27, pääwal kell 3 pärast lõunat  oli Kuiwkaew ' u w-Mhalli ligidal põkma läinud ja põles poolitt maha. TsadaMdjas" kmdatakse, et woorimehed tulekahju hakatuse! pelgu läinud, kma nemüd kohustatud on, oma hobustega khe priistbekumide  juure tulla. Tuletõrjujad on selle läbi sunnitud olnud, ise Pritsist wedama, mis seesuguste ettetulemiste jumes palju kallist aega äm midab. Mmlt. Ambla Rahu Z s h t u--k aMm e r saada sõttUMite järel ümöev asutatud. Maja selleks olla jubs maZrawd. ----- KRllaMa kihslkonnast  kirjutatakse ZeitünK?-, Kt wiljakoristamwe  sel sügisel sea! wäga hesSte korda läinud sn. Ka kart u hwleid on waga heaste kokku saadud ja nende saa? on ülepea hm olnud. Rukki oras rõõmustada põllumeest oma terme ja halja karwags ja ühetasase paksu kaswugs. Kõrgemate kohtad; pml olla küll ka aeglift põua järgsS mõned kollttannd paigad, aga maga wähs. KuiWads ilmade mvzml on agg ka wiljakoristüNine rutta Malmis saada wõinud, ühest Mõisast Zmbstakse aga «.vee puuduss üle, mida Vsksu-maschinais käiMiseks Mtk küll ei olla, et rohke wiljafaagiga aegsast wslMiS sa«?S. Waga palju kaeblusi tuleb mastt pahategude ja kurja tegu dx üls sel sügisel. Zarwakanti waldas on ühe Tallitaja-abilise lwaseemue-kogud ühel öösel laiali puistatud; ühele teisele Tüllitaja-abilisele on ähwarduseKm selle eest saadetud, et tema noori mehi kes kõrtsis kära ja tüli teinud, Wallakchtu ette saatnud oli. Peale Me on nende koguduse-amZtnikkude aidades palju noori õunapuid katki murtud, teist ära kooritud, mis nüüd ara kuiwama piawad. Kõik ?kätte-asuAisM- hoolsa ÄMeti-ttMwss esst. Aoõase Valdas on öösel waSta Mihklikuu 2i. pämva talupersmshs Tönn S. kaks hobust ruunad walge plstkidöga sadula all, 140 rubla wäärt, ära wmMatud. Tapa ümbertkaudu kaebataffe Postimehes"  paljude juicuuud wargategude üle. Zootma ZülsS on ükS wmas süda Pääwa aral, kui pxrercchwas põllul odre koristaMüs M, A. wlumajksse läinud, ühe kapi lahti lõhkunud ja sealt IZO rubla raha ja 80 küünart lõuendit äm waraSianud. Lõuendit leiti karjamaal ühes lõikus tlchn waras seda peitnud, ühes teises maldas on ka pääwa --eal sisselõhkumissga -W rubla warastatud. Öösel wasta MihkiitM 8. pääws on Margad K. mõisas wõernssl käinud. Üks nasMerahWas oli hiljuti Zörongiga  jaama iulnud ja sealt hsbuStsga edasi sõitnud. Teel oli üks kaabakas hobuste waljatest kinni hattanud, teine tõlda karata tahtnud. Kutsar on aga hobuseid jooksma ajanud ja kurjategijad on ilma saagita jäänud. Jaama ligidal on wmgad ü)e metfawahi aita kippunud ja teda, keS senna tuli, kiMdega loopinud. Metsawuht on aga tuld annad ja kurjategijad on siis põgenenud. Rakwere ligida! on sellesama lehe sõnumite järel teenija tüdruk ühes mõisas asga-mööda kauni summa raha majapidamise-kassast  kokku Varastanud, kuum asi üles tuli ja pahategiia kohtu alla antud sai. -—Jaagup'; kihelksudaA  on sõnumile järel kahe küla hobuste sabad ära leigatud ja warMatnd. Ses olla juba teine seesugune kuritegu selles kihelkoudas. Kahe aasta eest olla seal 80 hobuse sabad ära leigatub. Mihklikuu 24. paawa õhtal on Sejdla mõisa maschiua reht Jarwa-Madise kihelkoudas taieste maha põlenud, tule - panemise järgeS, kuida selgete tähtede järel arvatakse.  Kurjategijat on kätte saada loodetud, et aga Politsei,  KreiMeiM-abMne ega ?a ülekuulamise.kohtuVanem weel kuuendemal paamal senna tulnud ei olnud, siis olla fee lootus kadunud, kui kurjategija ennast ise üles si auna