Tallinna Sõber 24. KakSteiMmnrS aSkakäik Tallinnas, I?. Jaaniku» Mual tM. UleiMiic aenltlii Eesti rähDiill mss! ja Iliiitades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LindforSN pärijate trükimajaS: aasras S rubla, 40 kop.— pool-äaStaS k rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastasi 3 rnbka pool-aaseas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad kga rea ehk selle aseme peakk S kop. Zelltmised wöemkse wasta: iastiuua»! FiudsoraU pstrllate trüttimaja». !?<lrrSuraia: y. Hretandt, cz»uuevcr.a.a H kt. —Tari»» - .taastmanu. Railn-rr,»: J. Aulla. - HeldelMra. - Aa?kaiua - ch. Aaststera. - Mula, - A ZtililuerA - MUjandt» - S. z. Aar»»'! raamatupood. - Marwas -W. NSdcr. Wjr»»: ?r»ua Vietrose. - Nakkas! M. Auretaarea - Ah. Laugc - Maal; kuida ijeärmus tuuUttakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor u. Elab B-tti»kis, - kirjad käiwad Ballieti rßaUilch:-re P»Hrilicaill.Uoprr Register: Afrika-küstmine. Üleüldised sönuttiid maailmast. OlliaU maall. Tallinnast' Znmilalaegat Wene kirikut' platsid. Koolmeistrid Went. keett õppimas. Postion orid Juutidest. Seadus hobuse. wargMe ja loomakaupkemiste kolNa. Hullud koerad. Kirikuõpetaja Nerling. Neli õnnetust. Pahateud. BaUiskist: Jimad. Põllujõuunud. KUu-püüdmiue. - j OodaM lamuwt. »» Merewlt wukrsd -- RoMunsl, RSöwilud. MaaU: Tuielahjnd. Tarlufi: Jsttspja. Leitud .Eulje torjadule. ° Ritast! Õhujönja üpardu». ToornSkjr tegu. Malgast ja Pärnust! Rahe. -> j --aaremaalt: LeommZei. Auatamaali: Nohin aktid » Aiana mees. P«e,värgist: Keiörilajust. iiiSnepooUStest ' laberwavgudest. - Mustu,en walttanafl. - iiautasiast. Taga Ka«pla,t Llestraltsib ja uuemad jSnumid Afrika küsimine. Jnglis-Saksa kauplemised oma kestis,. nende mõlemite wõim u s? ond a d e määramise üle Afrikas, wöib ka üteldud saada Afrika jagamise üle oma keskcS, saatvad sel korral kõigeist Europa lehtedest arutatud ja need keeniwad ka tõeste kõige haritud maailma wästmata tähelepanemist.  See 545,000 ruutpenikoormat suur maailmajägu,  rohkem kui kolm kord mi suur kui Europa, oli senni pea ainult randades haritud maailmal tuttaw, kui ka mõne wana-aea-uurija arwamist mööda kõik haridus just Afrikas alganud on. Tuntud oli manast aeast saadik ainult Egyptus  Punamere rannaga ja selle peale Afrika põhjapoolkne rand Marokko läänepoolifest rannast saadik, weet hiljemini Afrika lõunepooliue ots, kus Inglased oinale üht jaama Jndia-teel asutafiwad ja Hollatidi wäljarändajad Õraujo ja Transvaali riikifi asütastwad, InglaSke poolest sagedast  tülitatud ja eemale põhjapoole nihkuma sunnitud saiwad. Kõik mis peale selle Afrika seespidi oli, see oli tundmata, seal walitses kõige pimedam paganus ja orjus. Kodumaal oliwad kõik inimesed oma wägiwaldseke ja enamifi ütlemata werejauuliste Kuningate ja peameeste orjad, kes neist oma tujude täitmiseks, meeletumate jumaluste  lepitamiseks, surnud wanemate ja estmanemake auukS, pidude suuremaks iluks, uute surmariistade katsumiseks j. n. e. tapfiwad ehk tappa laskfiwad, nii palju kui tahtsiwad.  Juba manast aeast saadik müüfiwad need Kuningad ja peamehed oma enese alamaid ehk ka teiste Kuningate ja peameeste rööwitud alamaid, Asta'sse orjadeks, hiljemini  palju suuremal mõedul Amerika'sse, kuhu neid Amerika  enese ja Europa orjakauplejate laemad ivedastmad, kes randadesse tuliwad, Kesk-Afrika'st senna aetud orja-karjast ootama, ostma, nagu heeringaid peale laStima ja Amerika turudele wedama, kes õnnetumatest seda hirmsat reisu wälja kannatanud oliwad. Hiljemini keelasiwad Europa riigid seda kauplemist Inglismaa eelkäigu järel ära ja paniwad laemu meredele walwaura ja orjalaemu kinni wõtma. Põhja-Amerika ühendatud-rukide põhjapooliue jägu kautas Neegrite orjust ära ja sundis wiimaks ka lõune-poolist jagu pärast merist sõda seda tegema. WiimaSte  aastate sees on Neegrite orjus ka Lõune-Amerika riikides häwitatud. Seal nüüd enam orjade turu ei ole; khristlikud riigid oliwad Neegrite orjust wälja heitnud, kui mitmed ristitud orjapidajad seda ka maga pahase meelega tegiwad, kuida ju ka Brasilia wiimase mässamise ja Keiser Dom Pedro äraajamise miimaue põhjus tema poolt wälja läinud Neegrite-orjuse keeld on. Kadunud ei ole aga orjajahid Kesk-Afrikas weel mitte. Ärablased oliwad nimelt Jda-Afrikas wägewaks saanud, rööwifiwad seal ise Neegreid orjadeks, kihutastwad sealiseid Kuningaid ja peamehi alalistele sõdadele üksteise wasta ja ostsiwad nende käest wangifi orjadeks, keda nimelt Türgi riiki ja PerfiaS'se turule wedaflwad. Aftikat kiputi sedaMfi inimestest tühjaks laastama ja keS Afrika õnnetuM kodurahwa keSkist eluga peaflwad  ja kodumaale jääda wõifiwad, need elastwad wanaS pjmedaS paganuses ja sügawamas orjuses oma eneõte Kuningate ja peameeste all edasi, sagedast nälgas ja kõiksuguses  hädaS. sest kui ehk ka töõ-himu ja kokkuhoidmine muidu tärkama hakkanud olekfiwad, siis lämmatasiwad seespidine  wägiwald ja Arablaste alalised rööwimifed ja merised orjajahid tärkawat idu ikka jälle ära. Europa, ehk khristlik ja haritud maailm oli karia aega tuim Kesk- Afrika wasta, kus eemale tuugida juba iseenesest paksu, okaS-põefaStega iäblkaSwanud metsade, toitmise raSknStr ja werejauuliste kodurahwaStc pärast nii raske ja kardetaw oli. Lukkus seisis Kesk>Asrika Ewangeliumi walguSluse ja sellest woolawa hariduse eest; geografia raamatud ei teadnud sealt ühtigi ütelda, mis ustaiaw sõleks olnud, ja sealised looduse määramata rikkused jamad tarwitamaia. See tuli suurelt osalt ka sellest, et Afrika rand wäga ühetasane  ou ja laewad pea kusagil luulede eest kaitsetud lahest ei leia; teiselt poolelt aga ka sellest, et Mohammedanlased  Punamere ja Wahemere randades wägewaks saanud oliwad ja kedagi sealt läbi ei lasknud. Missis u iseltsid  oliwad need, kes lukule wötik oisisiwad ja leidsiwad,  sa esimene anu selle poolest on salgamata Inglismaa  Missioui-seltside oma. Sealt laks kui esimene kahk sain Asrika-nurija, kuulus David 8 i v i n g s t o >« e wälja. See on igapidi üks ülikähkjaS mees, keda kõik maailm au usta ma saab. nii kaua kui haridus jalal seisab. Tema oli kui ühe waese wabriku-löõlise poeg aastal 1817 G!asgow'iZ sündinud, pidl omale juba poistkese-Mwes ise wabriku? leiba teenima, püüdis selle kõrwaS aga ikka õppida, ja aslnS wilmakS MiSsioui-kooii, kus tema wisi iialgi oma õpetajatele nli uinalarki waStuseid annud ei ole, nagu ükS keskel NiStirahwasi ilmuw Eestl-keeline leht ühest teisest MiSsioui-kooli õppijast kõige NiStsmhwa pahanduseks  ja tema teutamiseks kohkutama jutlusega kiidab. AaStal 1840 sak Llvingstoue Kapmaale saadetud, käls Ewaugellumit kuulutateS ja geografia ja ethuograsia teadusi wägewast rohkeudates, läbi kõige Lõune-Afnka, hiljemini ka üle maawöe põhja poole. Tema suri Afrikas aastal 1873. Livmgstone surnukeha sai Inglismaale loodud ja endise wabrikn-poisi ilmalik põrm puhkab uüüd Westniinflriableis,  Kuningate, kuulsale sõeameeSle, teaduste ja kunst! kosutajate wahel. Pärast teda on teised mWouäab ja ilmalikud uurijad kõigeist Europa riikidest ja mhwMest Nfrika't ühest äärest teise läbi räudmmd ja «võimalikul' uurinud, nagu Gerhard Rohlfs, Henrh Stanley ja teised, kellest aealehed ikka «veel jnlustawad. Kui Saksaluaa ennast wägewaks Keisririigiks üheudanud  oli, stiS hakati ka sealt Astika'l lahele panema, khristliku hariduse wäljalautamiseks ühelt poolelt, kaubaajamise  pärast teiselt poolelt, nilnetk selleks, et Astika's ka Saksamaa wabriku-kanpadele üks uu? turu asutatud saaks. Eraseltstd astusiwad kokkit, as«i«uaid Afrlka raudades  toimetama, esiteks Kamerunis ja Augra Pegueua'Z, Lääue-Afrika randas, parast Sausibau raudas Ida-Astikas. NiigiwalitsuS wöttis neid oma kailsnse alla, Sansibar'! Sultaniga saiwad kindlad kaubad tehtud ja kui lennule neid murda himu tuli, siis saadeti sõealaewad kanda inetuseks  tema aknale alla. Esiteks sai kuulus reisija Gerhard  Rohlfs Saksamaa Kindral-Kousuliks SansibarllSse saadetud, kes aga diplomalika talli kus keS wifl mitte nii osaw ei olnud, kui teaduste takistustes ja sellepärast pea jälle ära kutsutud sai. Wiimäks sai nüüdne Major WisSmanu wäheske kodumaa söeameestega ja kar«vilise rahaga Saksamaa RiigikommlssärikS senna saadetud ja tema näib asju nii osawast ja nii kõikumata käega kollitama,  et Jnglitz-Jdaafrika-seltfll hirm peale tuleb. Enne kui Major Wissmann senna tuli, oliwad Arablaste orjajahilaste  peamehed Saksa asumaid kurjaSte laastanud, ka Bsgsmvyo linna ja teised kindlad paigad ära uSknud, on neid aga parast seda tagasi andma pidanud ja kõiki oma kindlaid paikasi Jdaascika mudas kuulanud, kuida lugejad selle lehe rettäiwatest unmntest lugenud on ja wisi weel mäletamas. Nende suurte ettewõlmMe körwas teemad aga Missioui-seltside saadikud wästmata oma rahulisi  lööd paganate äratamiseks, sagedaste suures hirmus ja hädas Arablaste tagakiusamine eest, kes oma nii sissekaudjal erjakauplemisi selle läbi kaduma kardawad. Kahjuks khristliku hariduse wäljalaulamise kohta halkamad aga uüüd kasuhimulisie wastastikused kaetsemised nagu umbrohi nisupõllul wägewast kaSwama, kõige rohkem Saksa-Idaasrika-seltsi ja Inglis-Jdaascika-seltsi wahel. Mölemke riikide Galitsused lahawad leppida ja sedawiisi Asrika suuremat jägu oma kcSkiS lahkes sõbruses jagada, aga mõlemad Seltsid maisemad seda rohkem üksteise waSka. kuida lugejad ka selle lehe miimaslest uumretefi näinud oiu Wttmased sõnumid selle kõigele maailmale muga tähtsa as;a kohta ou järgmised: VerliullS on Üks JugklS-Saksa konserenz JngliS-Saksa wõimuskondade piirete  üle juba mõnest aeast saadik nõuu pidamas' Peaaszakallitaju  Inglismaa poolt on Sir Percy Anderso  n, Saksamaa poolt Dr. Krau e l. Sir Anderson oli mõneks aeakS kodumaale läinud ja kousereuz oli seisma jäänud, nüüd on tema aga jälle tagasi tulnud ja asjad ou uuesle eite wöelud. Waliksused kinuilawad mölemilt poolelt oma head tahtmisi, kõiki rahus ja sõbruses seletada, aga Inglismaa kauba-ringkonuad ei taha kuidagi leppida, maid parimad Inglismaale «võimalikult palju, ennast selle peale luetakes, et Inglismaa reisijad enne seal olnud ja maid. uimelt suurte järwede ümberkaudu, läbi uurinud, ja kiu ueit ehk mahest ka meele tuleb omalt poolelt natuke järel anda, siis kihutab Stanley neid laga. Õige hale ou näha, kuida see kuulus mees, kellele kõigil maailmal «vaidlemata Afrika labiuurlmise eest palju tänu wõlga on, uüüd. kuS tema awallkult lugliS-Idaafrika-sellsi teenistuses seisab, wihawaeuu Saksamaa wasta kihutab ja selle juures üht paha. juttu teise järel Dr. Schmherl (Emin Pascha) «vasta teeb, ühel aeak selge sõnaga tumriStates, et tema teda wägise Wadelüi'st ära wlinud ou, kuna seda esiteks ainul? arwali. Jaanikuu ?. sLehekun Äl.) pääwal on Ilaulky öo!ibou'i Aalakanplejate-gildt auuliikeks üles wõe?nd  ja seal on tema jälle ühes leekawaS kõnes Inglaste aun- ja kasuahnust Saksamaa wasta kaugest kõlistanud ja kõiki ,heategusid üteS lugenud, mida Inglased Sakslastele  teinud, juba tõeas Napoleon l.Avasta ja ikka peale. Siiski seista Sakslased uüüd Ida afrikas Inglaste wasta, kelle kaubaajomiue sea! iga aastaga juba wähmeda ja keS ise samm-sammult taganema pidada. Ainult Inglaste .lubaga" olla Sakslased ennast Kamerun'!S. Angra Pequena's ja wiimaks Sansibaris asutada tohtinud ja uüüd kiskuda Sakslased nende kaest umbes 100,000 ruutpenikoormat Afrika kõige paremat maad ara. Lahidelt, Stanley räägib Inglastele ette, kõik Afrika olla õiguse pärast ueude oma ja nemad ei pidada Sakslastele kusagil enam järel andma. Inglased on muidugi määramata maa-ahued, ega siis ime ole, kui nemad nÜÜd W.Kitsusele kokku leppimise asjas Saksamaaga palju tüll teemad. Mitmel poolel pkawad kauba-ringkonnad suuri koosolekuid, tõrelemiseks kõige järelandmise wasta. Nenda on Liverpooli nendauismtatud nõuukS wõtnud, Walilsuselc üht märgukirja selle wasta saata, kui ühegi wõeranraa Walitsnse poolt Afrikas midagi piaks tehtud saama, mis kuidagi Inglismaa kaubaajamisele