Tallinna Sõber. ä- 27. KuusteifUSmneS aaSlakZik. Tallinnas, Heinakuu 28. pääwal 1894. Üleüldine acaleht Eesti rndusle «sil ja linnsdes. Tuleb ükskord nädalls wälja. Maksab Tallinnas Lwdsor«'t pärijate trükimajas: aaStaSx 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStas I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetnd: aastas 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Mulntusst» maksawad iga rea ehk lelle aseme peatk s Kop. Tellimised wösta?fe waSta: 'TaTkunas: pSrtjate lruKZ majas. PekerSuriiis: S. Seelandk, Osuuopoi-a» 54. Kartus! Laalimann. Aailweres: J. Luhs. Paides: A. SeiSeZSerg- Kspsalus:  H. Ksssverg. -- : A. Nüttner'i poodls. Mijuudis: J. Aarow'i ja K. L«oke'se raamatukauplused. Aarwas: W. PSder. WSrus- Praua Melrose. Maikas! Al. Ntidakk- Knresaare» i Z!Z. Lauze, Maal: kulda .isekani? kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichho rn. Älllb BalU«kiS, lirjlld käiwab BallMi (BalUschport - I>aAriücti!k»ll<)prl..Z Register: Põllutöö-näitus Tartus. Omalt maalt. Tallinnast: PSllusõuumid. Sõea!vae lohust seaduse läbiwaatamine.  Posti- ja Telegrafi kuulutus. „Russalka" kere otsimijest. Auutähed. - Linnapeamehe  taganemine. Kõue müristamine. Palmsist. Liiwimaalt. Malgast. Kuuraumalt. I Limlnpeamehe käsk. Lcchiiigi mäleStuK. PZgeucnud segameeline. Soomemaalt: P õllutöönläitus, — Odessast. -- Wolagdast. Jutmleht: Pudel. Üleüldine põllutöölik Loomade-waatlus Tõugloomade-laadaga ja Kodutöö- ja Maa industrie-näitusega Jurjewis aastal 1894. ö. Sarwloomad. § 5. SiSseweetud lehmad ja fisfeweetud  noorloomad on konkurrerimisest walja arwatud.  SiSseweetud sõnnid konkurreriwad peade-prämite eest ainult ema keSkiS (maata Z V.) eh? tõug-korjanduõteS (waala § 7 I. ja H.) Sisseweetuteks saamad kõik mitte Mis sündinud loomad arwatud. T 6. Igal loomal, mis kui täiSwerene konkkurerima piab, piab ükS tema kaSwataja tunnistus olema, mille läbi tema täiSwere-loomus tõeks tunnistatud saab. Selles tunnistuses piab see täht üles pandud olema, millega loom märgitud on. § 7. Prämirimise tarbeks saamad sarwloomad  klassidesse jälitatud, mille ksskis kohalise konkurrerimise  juures järgmised hinnad wäljajägamisele tulrwad' 1. Jäutus. Piimaloomad suurest tõuust, täiSweresed Jdafrlcslased. g.) Sv » nid, mitte alla 20 kuud manad, l. hind suur hõbe-medalje ja 100 rubla, H. hind weike hõbe-medalje ja 50 rubla, m. hind brongs-medalje. d) L e h m a d 1. wafikast 10. wafikast saadik, hinnad nagu sõnnide eest. e) Kaswandused, wähemast 4 nältaza enese kasmatatud lehmadest ja ühest peale 20 kuud manast sõnnist. 1. hind suur hõbe-medalje ja 20 rubla pea pealt, kokku aga mitte rohkem kui 150 rubla; 11. hind weike hõbe-medalje ja 10 rubla pea pealt, kokku aga mitte rohkem kui 75 rubla; m. hind brongS-medalje. Täheudu?. Tuleb sõnu näitaja euesc kaSwandufest,  siis saab 50 rubla prämia juure lisatud. 2. JäutuS. Piimaloomad weikest tõuust, täiSweresed Angerlased. Zust needsamadiäuiused.mä.lrud ja hinnad uagu, klassis I. 3. JäutuS. TäiSweresete mullikate korjandused, mitte nooremad kui laastat ja mitte wähsm kui 5 looma suurest ja mei kest tõuust. I- hiud suur hõbe-medalje ja 15 rubla pea pealt, kokku aga mitte rohkem kui 100 rubla, 11. hiud weike hõbe-medalje ja 50 rubla; IH. hiud brougS-medalje. 4 Jäutus. TäiSweresete mast kate korjandused, mitte wähem kui 8 looma suurest ja welkest tõuust. I hind weike hõbe-medalje ja 5 rubla iga pea pealt, kokku aga mitte rohkem kui 75 rubla; H. hiud brougSmedalje  ja 3 rubla iga pea pealt, kokku aga mitte rohkem kui 50 rubla; UI. hind kiituS. 5. Jäutus SiSseweetud täiSweresed sõnnid suurest ja wei kest tõuust, wähemast 20 kuud wauad. I. hiud 100 rubla, U. hind 50 rubla, UI. hind kiituS. 6. Jäutus Mmalwmad, poolwerestd; segaweresed ZdasrieSlased Angerlased maa loomadega. Prämtritnd saamad ainult lehmade ja tiinete mullikate wähemast 10 pead suured korjandused. 1. hind weike hsbe-medalje ja 50 rubla, H. hind brongS-medalie ja TS rubla, M. hind kiitus. 7. JiintUlZ TalSiveresed piimaloomad talnrahwa käeS, tunnistust mööda täiSwesedest karjadest. a) Sõn n i d, mitte alla 20 kuud manad. I. hind 30 rubla looma peremehele ja weike hõbemedaljx  kaSwatajale, 11. hind 20 rubla peremehele ja brongs-medalje kaswatajale; UI. hind 10 rubla peremehele  ja kiitus kaswatajale. d) Lehmad 1. wastlast 10. wastkani, needsamad hinnad nagu sõnnide eest. 8. Jaatus. Kallistatud (parandatud) piimaloomad ialurahwa käes. u) Sõnnid, mitte alla 20 kuud manad. I. hiud 13. rubla, N. hind 10 rubla, 111. hind 5 d) Lehmad, 1. wafikast 10. wastkani. I. hind 15 rubla, 11. hind 12 rubla, UI. hind 10 rubla, IV. hind 8 rubla, V. hind 5 rubla. c. Korjandused, wähemast 3 pead suured; I. hind 15 rubla, 11. hind 15 rubla, m. hind 10 rubla. Tähendus. Need näitajad talurahwa keõkist, keS üht I. hinda saanud ssnnl VII. ja VUI. klaSstst uueSte heas kordas näitusele toomad, saamad, kui sõnn mille peale 5 aaSlat mana ei ole, 25 rubla. Jutu-leht. Pudel. Pesu-korwis kõlises kesk-öösel nii waljuste, et see köikis keldres wasta kostis. See oli laanipääwa-öö, ainus köikis aastas, kus eluta. s. o. inimestest elutaks peetud asjad nende ometigi tuksumast elust ise tähte anda tvöiwad. Valkjassiniselt  paistis kuu höbe-punutud suwi-taewa pealt ja tema pehmed kiirud paistsiwad pudelite-klaasi pealt tagasi, mis pesukorwi  sees oliwad- Sellest tagasi-paistmisest nemad kölisesiwad.  Elu oli ärkanud, peened ja koredad healed sosistasiwad ja mürisesiwad segamini, kuuni üks paksu-köhuga Schampanjepudel.  kelle kaela kulges weel kullatuse riismed oliwad, oma kuningliku auu mõnul präsidenti ameti oma kätte wöttiS ja seatud köue-korrale sundis. „Tasa seal, Sina poisike apthekist, pitka paberi-serwaga kaelas. Kes Sinu kihwtisegawast ielukäigust midagi kuulda tahab? Ole wait, Sina igaw selters wee-kest, oled käige oma elu-aea ainult wett alla neelanud, ja tagasi, Sina läilas wärnitsa-kaltsakas; kes kõige kaugemal käinud, see piab kõnelema  ja seda meie tundi kaunistama, milles elada tohime". ..Seda olen mina," ütles petrolenmi-pudel. ..mina tulen Venemaalt." . « --c. , Kas see on kõik Sinu teekond?" küsis uks paksust klaasist, lihwitud seltsilane; „herra Schampanja. siis olen mina käige kaugemal käinud, mind on Jamaika's täidetud, sedel on weel minu külges." Kõik korw kõlises, nenda naersiwad pudeud. ,Sina oled üks lapsik poisike," otsustas wiimaks präsident,",.mõnele  kliisterdatakse palju walet keha peale—" „Mina olin Ida-Asrika'S", segas ennast üks pitkakaelue Mosel-wiina pudel wäidlemise sekka. „Köiki auustufl", ütles president, „kui kaugemal reisijat siin ei ole, siis annan föna Afrika-reksija kätte." Seal kostis M tasane, lahke heal korwi tagumisest nurgast: ..Lubage, mina sõitsin ümber maailma-kera". W Üks silmapilk oli käi? snrma-waikuseS, seltsilased pidiwad aunkartusest keeletumaks jäänud olema; siis hüüdsmad käik: „JutuSta, jutusta!" „Ümberilma-sõitja käeS on föna," otsustas ka präsident. Jo see algas: „Omast sündimisest tean mina ainult weel, et minul hirmus palaw oli, aga nenda on meil kõikidel olnud ja mina ei taha sellega aega wuta, mis üleüldine ou; enne aga, kui maailma-reisule läksin, oli minul mõnda wälja kannatada ja see seisab minu eluga ühes, ühes minu SranägemiSte-waraga. „Meie tahame seda ka kuulda," seletas präsident, „kui see ühel nii kaugelt-reisijal jutustamiseks tähtjas olema näitab." ~Noh, mina olen selle juures seda kiitlikku, upsakast sugukond»  põhjani tundma õppinud, kes ennast looduse krooniks piab ja igal poolel tõukama arwab, kus ise tõugatud saab —" „Goethe sõna," tähendas üks Rhemiwima - pudel, kes hiljuti ühel kirjanduse-õhtal olnud oli. ~Ärge segage," noomis präsident. Kõneleja jutustas edasi: „Ühe laudi peal olin mina sadade teiste pudelitega ja arwasin juba, mina plaksin selle sõna kurjemas tähenduses hapuks jääma. Nemad oliwad mind mnStika-sahwtkga täit. nud, et igal tunnil eesthoolust tänasin, kes mind ilma sisikonnata  oli sündida lasknud. Seal peeti wiina-proowi. Mõned asjatundjad tuliwad ja iStusiwad vroownnise.lanale,!; ühe lambi juures lakkusiwad nemad sma mokki, piigiStasiwad keelest körwakunldes waSta snu-lage, kiskusiwad silma-kulmud kõrgele ja tegiwad nrääramata toredaid nägusi; siis arwuStastwad  nemad kõige wiisakusega igat seltsi. Noh, nõndanimetatud  peremees oli üks kawal mees ja tige peale selle. Tema wõttis minu maha. Seal oliwad kõik kolm asjatundjad täis suurt rõõmu. Nemad jampsistwad põhjatu Pehmest kangusest ja kallist puhtusest.  kinnikasiwad ka, et üks toores magu kohe wiinä selgust ära tunda laSta " ~Jamaika-rummiks, kaS märkad midagi?" küsis petroleumipudel  pilgates. „Rahu, wälja rääkida laskma!" hüüdsiwad teised pudelid. ~Hea küll, mina naersin oma meele kõigest südamest täis ja eleksin suure kiituse üle punastanüd, kui minu sisu juba enne punane ei oleks olnud. Wägä palju totraid on inimeste keSkis, suurem jägu nende õnnest on tühi paljas mõtte kujustus, ainult õnnetus on enamift ehtim, kui suurem jägu wiinadest seda on. Aga jätame targa arutamise maha! Mina sain jälle täidetud ja seisin siis ükskord ühe pitka, walge linaga kaetud laua peal, sel korral oli minule töe poolest üht auusat tilgukest sisse kallatud ja mina pingutasin omad lootused tulewate nähtuste peale kaunis kõrgele. Hõbedast lana riistad, hõbedast imad ja kahwled, kolmesugused wiinaklaasid,  uhked lille-ehted töe poolest, mina olin hea seltskonna  sekka sattunud! Just minu wastas wõttis üks mees aset, kelle natuke kahiv nägu nooruse kohta natuke liige närtsinud wälja näitas, tema körwas istus üks neiuke schleieriga ja myrthi-pärjaga. WaStas istus üks herra paksu, punase näuga ja oli kohkumiseks  jutukas. Tema pidas kõnest „ö imeliku kohta ja nimetas oma mäemeest kaks korda ühe kõrge adelinimega;  „õnnelik" pruut aga ei söönud mitte, pistis ainult