Tallinna Sõber Ki ss. KolmteistkümneS aastakäik. Tallinnas, Heinakuu 18. Pääwal 1891. Ultiiidiile atalehi Cksti LahValt «aal ja li««adrs. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinna» pärijate trükimajas.' aasta» S rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rnbla pool»aa»taS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wõetakse Vasta: Halrwnas: Li«dfors't pärijate trükimajas. - PeterSurgis - S. Seekandt, Oannopm-sa 64.-Harkus: Laakmann. -Uallweres: ?. Auys. - Paides: A. SeidelSera. Kapsaku-: H. Kollöerg. Lihulas: A. Nüttuer't poodis. Wikiandis : E. z Aarow i raamatupood. Warwas: W. Köder. Zvörus i Praua Wiekrole WakkÄ»: W. Rudolfi. Kuresaares: M Lange. - Maal: kuida iseäranis tuulutaks: WaStaja redaktor W. F. Ei ch hor n. Elab Balti«!is, lirtad kSiwad Baltisri (Baltischport Ua-riSonik.llvxri. Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Terwise-hoidnnsest. Wiina põletustest. - Koertest. —E. Johannsoni protsess. Uus kubermangu-maamõtja. Põllu.sõnumid. Jsitapja. Pahaieud. Baltiskist! Kirikuõpetaja sisseõnnistamine. Mercwäe manöwer. Ilmad. Kalasaak. l wuuast - Tarwst. - Liiwimaalt. - Kuuramaalt. - Peterburgist. Keisrikojast. - Magasitest Tulast! Tulekahiu. Srmbnskist . Tuiekahiu. - Odessa . Mõisade rentimiue. - Berdjaksk'ist. - Simferopolilij  Moisade müünune. Bucharast: Hospidal. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski's, Heinakuu 6. pääwal. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on Heinakuu 14. (2.) pääwal Leith'ist oma sõidulaewa ,Hohenzollern" peal Norramaa-reisule läinud, pärast pitki ja hiilgawaid pidust Inglismaal, kuS peale ametlikkude tõrelejate, kõik seltskond ja koik rahwaS temale määramata lugupidamist üleS näitanud  on. Räägitakse, et KetSripraua tagasi-tulleS mõneks nädaliks Hollandi suure Scheweningen'i kalameeSte-kttlaSse elama minna, mis ühelt poolelt seda juttu tõeks tunnistama  näitab, et Keiser Wilhelm pitkemakS aeaks Norramaale  jääda tahab, teiselt poolelt, et söbruS Holland't ja Saksamaa wahel suurem on, kni Saksamaa waStased seda soowiwad. Harjunud wiisil on Keiser Wilhelm Inglismaal kölawaid kõnest pidanud ja pealtkuulajad on höiskanud. Iseäranis arutawad kõik Europa lehed üht rahu-kinnitust, ja koguni ka mõned Prantsusmaa lehed nimetawad seda tähtsaks rahusõnumikS, kui ka seal ja mujal tõrelejatest ja nurisejatest puudust ei ole. Igal poolel näib aga see mõte kindla põhja peale asunud olema, et see wõeruSkäik Inglismaad kindlamini Kolmriigi-ühenduse  külge köitnud olla, kui see iialgi enne oli.  Suurest  politikast et ole Saksamaal, nagu teistel maadel ka, nüüd, kus nõukogud kinni seifawad ja kõik suwiStel lõbureifudel  on, suuremat juttu. Ainult Sozialdemokratlased muretsewad seal selle eest, et aealehtede-kirjutajate suled mitte täitsa ei roosteta. Nemad on aga sel korral õnneks, wõime küll ütelda oma keskiS tülis, millest loota wöib, et nemad ise pinda oma jalge alt ära oõniötawad. Wanad esimehed ja juhatajad, Bebel ja Liebkuecht, on noorte tormajate poolest otse needmise alla pandud ja kõiki seda iseäralist erakonda püüdakse nende waSta ÜleS kihutada, sest et nemad liiga järelandlikud olla. Nemad olla aastate-käikuS erakondaS liiga palju usaldust ja auuStamist saanud ja see pidada häwilalud saama. Heidelbergist kirjutatakse, et arstlik operation  (leikamiue) Montenegro WürStipraua Milena juureS wäga heaSle korda läinud ja Kõrge halge paranemas on. Marudest ja nendest tehtud kahjudest Saksamaal kirjutatakse Kölnist Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) pääwal  : ,Ametlikkude ülekuulamiste läbi on leitud, et witmaseft  maru-tuulest tehtud kahjud Hollandi piire ja Aurath'i  wahel koledad on. LoSsen't ja Lind't talukonnad  on kõigist ilma jäänud; Kempen't kreisis üksi on hoonete juureS tehtud kahju üks million marka suur, AnrathllS 400,000 marka, SüchlelnsiS 700.000 Marka. Põllu- ja aia-wiljad on täitsa häwitatud. Kui ka erapoolelt  jõudu mööda aidata katsutakse, siiski wõib ainult suur abi riigi poolt sealiseid kangruid ja weike-talupoegi häwitufest peaSta." Heiuakuü 10. (Jaanikuu 28.) pääwal: ,Rhein ja selle arud on mõnest pääwast saadik kangest tõusmas. Rhein on juba mitmes paikaS üle kallaste tvuSnüd ja lähemad põllud wee alla pannud ; niisamati on ka Neckar paiguti üle kallaste tõusnud. Suuremat tõusmist kardetakse tulema.'' Warendorfist,  Münstrer'i Maakondas, Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) pääwal: ,KreiSpääwale kokku tulnud aruannnete  järel on wiimase maru läbi selles kreisis tehtud kahjud 2 millioni marka suured!" Austria-Ungmmaalt. Keiser Franz Josef ön mõneks nädaliks Jschei'tSse elama läinud. Seal saab ka Serbia noor Kuningas Peterburg'ist tagasi tulles Keisri poolest wasta wõetud, keS kinnitanud on, et tema wäga hea meelega  noort Kuningast tundma õppida tahta ja Obrenowitfch'i  sugukonna kinnitamist Serbia throui peal soowida. Fiume'S on Kroatlased õige toorest rahwaslikku kära Ungarlaste ja JtaliaSte wasta teinud, kui Keiser Franz Josef merewäe-manöwritekS seal oli. Kui Keiser linna sõitis, stiS on Ungarlased ja ZtaliaSsed omas keeles »Elagu !" sevviva ja heljen) hüüdnud, aga Kroatlased ei ole seda sallinud ja on ,Zivio"-hüüdmtsega tejSte healt lämmatada tahtnud. Soldatid Jellatschitschi jalawäe-rügementist on ennast Kroati studentidegä ja köolipoiStega ühendanud, ja on KeiSri tolla rougi takistanud ja bajonettidega nende peale tunginud, kes ,eljen" ja »evviva" hüüdstwad, on wahest ka ,Rika kasa, eivto hrvalska zemlja" (Fiume on meie, elagu Kroatlaste maa") j. n. e. karjunud ja määramata  kära teinud, üks Professor on Kroatlast „waimustanud"  ja mitmed pealikud on kärast osa wõtnud. ÜkS Kapten on koguni kinnitanud, tema tahaks kuulidega Ungarlastele ja Jtalialastele wastata lasta. Sellest nurjatumast  tembutamisest taheta Ungrumaa Maapääwal juttu teha. Pcst'is on Rahwasaadikute-majas suurt kära aealehtede ,Pesti Lloyd", ,UuS Pesti Journal" ja /Nemzet"  toimetajate jvaSta tehtud, kes Walitsuse poolt suurt maksu saada ja selle eest kirjutada. Selle kära järgeõ on juba üks duell olnud ta teist oodatakse weel tulema. AuStrtws plaaniti üht suurt pidu Wiinäs ja Lissa mere-lahingi mälestuseks, kuS wtimaseS sõeas ÄuStria ja Jtalta  wahel wiimase maa merewägt raskest löödud sai. AuStrta sõeawäe-leht »ReichSwehr" oli kohe hakatuses selle waSta ja tähendas, et ka Saksa Keiser Königsgrätzi lahingi awalikku pidu ja Jtalta Kuningas Custozza lahing!  awalikku pidu ära keelanud on. See leht kirjutab: ,Möne nadali eest on Kolmriigi-ühenduS uueSte kinnitatud,  mis meid meie endiste waõlastega köidab, sõbralikumast  ja tugewamast köidab, kui iialgi enne, ja see ei näi meil mitte kasulik olema, kui Kolmriigi-ühenduse waStaStele, keda JtaliaS rohkest on, seesuguste ametlikkude pidude läbi söeäriistu uuendatud ühenduse wasta kätte kantakse." Awalikku pidu ei saa siis ka mitte peetud. Rumänia Kuningapraua sai omal reisul Sigmariugewlsfe lühikeseks aeaks Grazsisse oodatud. Koburgsi Prinz Ferdinand, Bülgaria kinnitamata Würst. reisis Heinakuu 14. (2.) pääwa öhtal ootamata ära. Pääwal  enne seda oliwad tema saadikud Natschewitsch ja Wulkowitsch KonstantiuopelsiS Sultani jutule wõetud. Neist kirjutati, et nemad saadetud olla, Sultani juures toimetama, et Prinz Ferdinand tema poolest Bulgaria seaduslikuks WürõtikS kinnitatud saaks. Mitmed Austria lehed arwawad, et neil selles järge olnud ja Prinz Ferdinand  sellepärast nii ruttu koju tagasi läinud olla. Teised räägirvad selle waSta. Kõigist on aga näha, et Auõtrta's Prinz kinnitamist ja Bulgaria täielist asutamist riigiks oma käe peal, soowttatse. Praua Pauline Claimund- Jnglismaält, keS suweks OeblarniSse Pealt-Steyermarküs tulnud,oli  seal körgeleSonnbergi mäele jalutama läinud ja kõrgelt kaljult alla kükkunud. Wäst teisel pääwal sai tema surnukeha  leitüd. Graf Taäffe .on Rahwasaadikute-majaS kinnitanud, et asjad ilma-süüta tuhthoonesse mõistetud ja paljaks riisutud talumehe Papst üle läbt kuüsatud ja siis tasumise Üle otsus tehtud ja kuulutatud saab. Triest'ist kirjutatakse, et üks 50 meest suur rööwli-salk Chilivani jaama-majasse tunginud on, kus nemad ametnikud püssikuulidega  ära peletasiwad ja siis kassa ja ametnikkudemajad  wälja rööwistwad. Nende jälgi ei olnud senni leitud. Gasteini, Raurifert ja Tuscheri-aasudes on pilwe-katked palju kahju teinud. Sillad ja meskid saiwad alla-wett aetud, heinamaad liiwa alla maetud ja palju põlluwilja häwitatud. üks karja-naesterahwas on ära uppunud. Serajewo juures on Heinakuu 8. (Jaanikuu 26.) pääwal üks salk Montenegrinlast üle Herzogwina piire tungida katsunud, on aga piire-shandarmidest tuleriistadega  tagasi tõrjutud ja üks neist on raskest haawatud.  Ungrumaa 'viljasaagist kirjutatakse Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) pääwal: järgeS on nisu-terad rusutud. SeikuS saab kogu poolest wähem wälja andma, nenda et ainult keskmist saaki loota wõib. Rukki saaki arwatakse kerge keskmise mõedu peale, headuse poolest rahuloldawaks.  Tatwe-oder andis keskmist ja head keskmist saaki. Suwi-odrast loodetakse head keskmist saaki. Kaer on hea keskmine, paiguti wäga hea; maisiga wõib rahul olla." Taanimaalt. Suurkooli-prosessor vr. jnr. Goos on Kuninga poolest Koolide-ministriks nimetatud. Tema on hoidlaste erakonnast, oli aga enne üks nõndanimetatud priimõtleja (üks, keS ilmutatud usust ühtigi ei pia) ja näib wabalaste poolt Minister-präfident Estrup'ile peale sunnitud  olema. Rootsimaalt. Heinakuu 10. (Jaanikuu 28.) pääwal on Minisler-präsident Akerhjelm ametlikult ameist lahtilastud ja möisaherra Boström tema asemele nimetatud. Boström on kõige kangemate hoidlaste erakonnast, kellega tasasemad hoidlased oiete rahul olla ei taha ja keda ka Norralaste poolt wist mitte rõõmuga ei teretata. Prantsusmaa kaemusliku üks mint-paat sõitis Heinakuu 11. (Jaanikuu 29.) pääwal ühe sellesama laewuStiku laewa-paadi ümber. Laewa-paatis oliwad wiis madrust, kellest kaks ära uppusiwad.  Selsamal pääwal. saiwad Prantsusmaa Saadik Mtllet ja laewustiku komandör, Admiral Grevais, Kuninga ja Kuningapraua jutule wõetud ja löune-lauale kutsutud. Heinakuu 13. (1.) pääwal andis Stockholm'! linn Prantsusmaa laewuStiku pealikutele Hasselbacken'is uhke pidu, kus Wäljaspidiste asjade Minister Präsident Carnot'  terwist wälja hüüdis, Prantsusmaa Saadik Rootsi Kuninga terwist, Baron Tamm Prantsusmaa pealikute terwist, mis peale Admiral Gervais wastas. Aid õli rahwaga täidetud; kahe gardi-rügementi muusika-khorid mängiflwad korda mööda Prantslaste ja Rootslaste rahwalaulust,  mida rahwaS palja peaga pealt kuulas ja waimustusega  nende peale wastaS. Holland'tst. WiimaSte Parlamenti-walimiste järges, miS kaugele wassakule poole nihkufiwad, ou Ministerium ametist taganenud. Kuningapraua-walitseja poolest sai endine Minister Heemuskerk kutsutud, uut Ministeriumit asutama. Luxemvurgtst. Suurherzog on sõeawäe muusikakhoridele  ära keelanud, edaspidi ametlikkudel juhtumistel ja awalikkudel pidudel tänist Luremburg'i rahwa-laulu Mängida, mille iga salmi wiimased sõnad ou: »Meie ei taha Preusslased olla." See on tema esimene käsk Saksamaa  meeleheaks. Belgiast. Charleroi'S on tööliste-tõrkumine selleks korraks lõpetatud. ,Töö-riitrete" nõuukoguS on töö üleswõtmine