 Brassenr pidaS teretamise-kõnet ja tähendas selle peale, et Suurherzog kõiki seda ÜleS pidada ja kaitseda töutanud on, mille abil maa nüüd nii kenaSte õitseda. Suurherzog waStaS, et tema maa priidust ja olemist oma käe peal kaitsema saada. Maa awalik pidu, sellel tähtsal aeal, kuS Luremburg jälle oma enese Suurherzogt all riigiks oma käe peal on saanud, saab Suurherzogi soowiwimist  möödq lihtlaselt peetud ja wöeraStest saab ainult Badeni SnuHerzogi-praua sellest osa wõtma. Schweiz ist. TeSstni kantoni wanameelise Rooma-katholttgi  erakonna eestseisus on kulutanud, et see erakond Schweiz'i ühenduse-pidust eemale jääb, wist pahanduses selle üle, et wastased süüst lahti mõistetud on. MürrennW  on kuulus Afcika-reistja Stanley ühel jalutusel maha kukkunud ja oma reie-luu murdnud. Paranemine saada arStide arwamist mööda kerge olema. Lauterbrunnen-Mürreni  traatköte-randteel kukkus Heinakuu 26. (14.) pääwal ükS wagon ümber. Inimesed, keS seeS oliwad, on raskemat häda saanud. Inglismaalt. Italia Kronprinz on Londonisse tulnüd  ja Kuningapraua on Buckingham'i palee temale kortcrikS  annud. Heinakuu 24. (12.) pääwa õhtal oli Kuningäprauä  juures OSborna'S pidulaud Italia Kronprinzi auukS, kuS muidugi ka waStaStikuseid terwiseid joodud sai. Heinakuu 25. (13.) pääwal sõitis Kronprinz, enamist Neapeli Prinz nimetatud, Italia Saadiku, Graf Torni- M ja Lord Dufserin't saatmisel HatsieldstSse, kuS Lord SaliSbury teda wakShalliS waSta wõttis. Palju kõrgeid auukandjaid ootafiwad Prinzst schlosfiS. Ohtal oli uhke aia-pidu. Italia Kronprinz Victor Emanuel saab ülepea nähtama auustamisega üleS peetud, soja sõbruse tunnistuftks  IWia ja lugliSmaa wahel jä waStusekS teiste svbruStuste  peale. Heinakuu 27. (15.) pääwal pörkaS Belgia  poõti-aurulaew ,La Flandre" Goodwin-Sand'i ligidal ühe tundmata laewaga kokku, mis põhja wajuS. Ligemad sõnumid pundustwad weel, aga loodeti, et ,Lä Flandre" tundmata laewa meeStekonna peastnud ja Ostende Sse wiinud  on. Prinz of WaleS reisida Leikusekuu lõpul (keskmiste pääwäde sees) Berlin'tsse, Saksa Keisri wöeruSkäigu  waStusekS. Londoni Lvrdmayor on Saksa Keisri rõõmsa waStawötmise mälestuseks Inglismaa pealinna rahwa poolest, Baronet'i auunime alla tõstetud. Saksa Keisri wöeruSkäik on tagajärel ühe rügementi soldatite keSkiS suurt pahandust teinud. Nemad oliwad pärast waewa, Mida soldatid seesuguste pidude juures nägema piawad, ülekorralist wahe-aega puhkamiseks pärinud ja waSta hakkanttd,  küi seda neile mitte ei lubatud. EfltekS saiwad kümme meest wangi jä teised kasarmiS kinni pandud, pärast näib see pahandus aga heaga lepitatud olema. Inglismaa sõeawägi, kuS ainult palgatud mehed teeniwad, ei seisa selle korra peal, kui sõeawägi' teiSteõ riikides, sellepärast on seal sagedast pähaNdust. Sellepärast räägitakse  ka nüüd jälle uueõte, et ka Inglismaal üleüldine söeäwäe-kbhUS seaduseks piab tehtud saama. Ii rilaste  lepitämtsekS on nüüd jälle üks uuS Plaan ette pandud, mis nende oma-maa asjade tallitust rohkem Nende eneste kätte andma piab. Sellega ei taha aga wana Gladstone ja tema erakond, kes seda Mga wäheseks leppida ja Parnell, keS jälle koosolekuid piab, kihutab rähmast täieSte selle wasta. Tema tõutamist mõõda pidada lirimaa täieSte oma enese Parlamenti saama jä lirilased ise omale seadusi andma ja neid täitma, mis pea täit lahutust Inglismaast tähendab. See tülitsemine  takistab kõiki parandamist lirimaa rahwa eluS ja kipub wihawaenu ja wiletsust jäädawals tegema. Scnni on lirimaal jälle üks nendanimetatud agarar-kurjategu tehtud. ÜkS mölsawalitseja ja üks kaitsufe-mees saiwad surmani haawatud. Prantsusmaalt Kuna Prantslased oma laewustiku waStawötmise üle WeneMaal hõiskäwad, on nende kodumaal  jälle ükS õige kahtlane pahandus ilmunud ja ü?S suur õnnetus juhtunud. Minister ConstanSst abikaasa, Riigisekretär Etientte ja Asumaade-mtniStertumt jäutuseüiem  Treille on ühel pääwal tundmata käe läbi raamatuid  saanud, mis dynamitiga täidetud oliwad. Õnneks ei ole neid mi ettewaatämatäl wiisil lahti tehtud, et kurjategija  nöuu korda läinud olekS. Mõnelt poolelt kinnitatakse  M, sellel asjal et olla politikaga ühtigi tegemist, waid see olla ühe era- ,kättetasuja" tegu, kahtlaseks jääb see äga ikka. Kahtluse all seisab üks endine merewäe°arst Toülon'is, keS biliuli Etienne'le ja Treille'le ähwardusekirjast  saatnud, tunnistust tema wasta aga ei ole. Hiljeniate  sõnumite järel olla kahkluse-alune ise oma elule otsa "teinud."---' Heinakuu 26. (14.) pääwa õhtal on üks raudlee-rong Saint Mandä jaama juures Ühe teise peale jooksnud, mis jaama eeS kinni pidaS. üks ja kolm reifijate-wagonit saiwad seiSwast rongist wälja tõugatud, jookstwad üksteise peale ja üks läkS põlema. Kustutamiseks ei ole kohe wett käepärast oluud jä kui seda saadi, sits on seda nii palju sisse pumbatud, et mõned  Vigastatud inimesed uputatud saiwad. Surmatud olla Metlikkude sõnumite järel 49 inimest, nende keskts terwed perekonnad, wigaStatud umbeS 100, wiimaStest tagajärel ka juba 0 ära surnud. Surnukehad oliwad enamist hirmsast ära kõrwetatud. Reisijad oliwad enamist Mltfed ja kauba-sellid, keS ühelt lvbu-sõtdult tagasi tuliwad.  Peale-jookSnud rongi juhataja M selle jaama Wm, kust rongid ära sõitfiwad, on kinni pandud ja saawad kohtu alla antud. Nantes is wisati õõset waSta Heinakuu  24. (12.) pääwa Hnamiti-keräst banki-peremehe Rouõselot' ja tema wäimehe majade waSta, mis palju kahju tegiwad, inimeste külge aga ei puutunud. WiiS kahtlast inimest saiwad kinni wõetud, kafS nendest aga hiljemini jälle lahti läStud Seda peetakse AnarchistlaSte teukS. Boulangistlased on jälle õige agaraõ tegewuseS, ärritawad SakSlaSte ja nüüdse Prantsusmaa Walttsuse waSta, mis ikka nii palju mõjuda, et Ministreid nende iStetel kõikuma kardetakse. Heinakuu 25, (13 ) pääwa õhtal peeti Pariõ'iS suurt nõuukogu, millest umbeõ 4000 inimest, enamist Bolangistlased osk wõtsiwad ja kuS wäga palju kära on olnud. Derouläde ja Laur pidasiwad Boulanger'le  kiituse-kõnest, miS aga palju käratsewat tõrelemist äratastwad. Anarchtstlased tungifiwad wiimakS kogu-saaliSse ja koosolek lõppes kange kiskumisega. Boulanger' ähwardatud  tagasitulemise kohta kirjutab üks Päriti leht : »Sel pääwal, kus tema tulla tahab, tagafitulemise-keelu wasta ärasaatmist kaugetele saartele wahetama, piab tema soowimine  täidetud saama. Piirel saab tema kakS shandarmi  leidma, keS tema kraest kinni wõtawad, teda kinni piawad ja VlncenneK S saab sõeakohuS kogutud olema, keS oma poSti pealt ära läinud kommanderia Kindrali üle, kes wõ eral maal mitme krooni-pärljaga kauplenud kurjaleud, mille kohta sõeawäenuhtluse-seaduseS paragrafid seisawad— otsust tegema saab." Teiselt poolelt kirjutatakse selle waSta ja loodetakse,  et Boulanger ikka weel kord wsimusele saab. üks erakond pärib, et esimese mässamise kõige merisema wõimuSmehe, RobeSpierre, kuju selle maja eeS piab üleS pandud saama, kuS tema elaS Prantsusmaa rahwa-hul? on selle aaStä Zürrikuul üle laetud ja 38,035,504 hinge leitud, 208,584 Hinge rohkem, kui wiie aasta eest, mis Europa teiste riikide wastä wäga wähe on. Linnades on rahwä-hulk kaswanud, maal kahanenud, üks Spania leht arutab, et Prantsusmaa sõea aeal 5 million! harjutatud sõeameest wälja saata wõib, mis selle rahtva-hulga kohta liiga olla tahab ja näitab, et sõda Prantslaste ülem ms te on, kuida see Spania leht ka Europale näidata soowib.  Oueõfantlst  põhjapool jooksis Heinakuu 22. (!0.) pääwal Inglismaa  aurulatw ,St, Cliffe" Saksamaa aurulaew ,Neko" peale, mis 3 minutiga põhja wajuö. ,Peko" 38 pead suur meestekond ja 12 reisijat saiwad Inglismaa laewa ,OttercapS" läbi peastetud ja 'fadämasse wiidud. Reisijate keSkis on Hollandi 11 missionäri, keS Montef video'Sse reisida tahtsiwad Lisfabön'i kaudu on Lääneafrikast  sõnumid tulnud, et uurijate rong Fourneaur all, keda de Brazza Sanghe'Sse saatnud oli. sealise kovüryhwaga kokku põrkanud on. Fourneaur olla üha noolega nausi haawatud, ü?S pealik surmatud, teine raSkest haäwatud ja 14 meest langenud, teised põgenenud. JtaliaP Mitmed Italia lehed tunniStawad oma rõõmu selle üle, et AuStria merewägi LiSsa merelahingipääwa  ulitte kiitlikult pidanud ei ole, waid Italia merewäele  omalt poolelt terwifeid saatnud, kui endistele waenlsStele  ja nüüdsetele sõbradele. Kä Kuningas Humbert on ühe tänu-telegraMMi saatnud. Kronprinz Victor Emanuelt reisust Inglismaale kirjutatakse Rooma'st: .Tarwis ei ole iseäranis selle peale tWndada. et seda reisu Zlalia's suure ofäwõtmisega nähakse. Kui Neapeli Prinzt astumisel Inglismaa pinna peale mitte otsekohe suurt politika tähtsust olema ei ütelda, siiski ollakse kindel selle peale, et se wõeruskäik Italia ja Inglismaa sõbrust uneSte kinnitama saab. Kui aga ka politika asju koguni mitte ei oleks, fiiSkt saakfiwad Italiased, keS kõegist elawat  osa wõtawad mis Kuninga perekonna külge puudub, Kronprinzi reisu sooja osawõtmisega teretamas Mõnelt poolelt arwati koguni, selle reisu otstarbe olla ükS koõjaafi,  seda aga teiselt poolt ei usuta. Italia MintstenumiS  peetakse hoolega usu kulude wäheudamise üle. Suuri sügiseid münöwreid ei pea edaspidi koguni mitte enam peetird saama, mida asjatundjad ka asjatumaks pidada, waid ainuld üksikute garnisonide manöwreid. Ka sõeawägi Afrika asumaadel saada wähendatud. Massauah'st  on juba Oberst-lieuteuant Näwa, 13 teist pealikut ja 284 meest aurulaewa ,Ortiga" peal teele kodumaa poole läinud. SpauiaP. Spania kõige rohkem luetud leht, ,Zmparcia", tvastab Prantslastele, kes ikka kaebawad, Europa Monarchtd  olla ennast nende waSta kokku mandunud ja sellepärast  seista nemad nüüd ükst, Prantslased pidada selle ükst-olemtse põhjust oma enese juures otsima. Mitte üht rahwast ei olla Europa's, kelle pead-waSta Prantslased tõukunud ei ole. Et nemad Sakslast wihkawad, sellest olla weel arü saada, aga selle wihkamise täitmiseks olla nemad ka AuStria't enesest ära tõukanud ja teha nüüd Inglast  kahtlaseks oma waSta. ülimeelise uhkusega, millega nende ahnusega WahemereS ja Afrika pshja-pooliseS randaS ennast ilmutada, olla nemad Italiai omaks waenlasekS teinud Nüüd wõerutada nende hoolimata tolli-seadused Svaniai,a Portugalit nendest ära, kuida Belgia ja Schweiz >Uba wöerutatnd olla Monarchide-kokkuwandumme  olla ainult üks muistejutt ehk üks wiraStuS, mida muult need näMd. Me silmi tagakiusamise-hulluS kirjuks teinud osta. Lorca juures on Heinakuu 27. (15.) pääwal kakS raudtee-rongi kokku põrkanud ja palju inimesi häda saanud. Ligemad sõnumid oliwad weel tulemata. ladraque linn Guadalajare maakonda? on Heinakuu 22. (10,) pääwal pea täieSte maha põlenud. KuuS inimest on tuleS surma saanud^ Türgi riigist. Skutari'st tulewad sõnumid, et see Türgi soldat, kes Skutari sadamaS ühe Montenegro laewa peale laSkiõ, joobnud olnud. Tema on kinni pandud  ja saab sõeokohtu alla antud. Montenegro WalitsuS pärib aga selle körwaS ka kahjutasumist. Kreeta saarel hakata liikumised sellest aeast saadik nueSte peale, kuS üks jägu söeawäge sealt mässajate wasta UemeniSse saadetud sai. U«men'iS keStab rahutu afi edast ja mässajad kippufiwad  pealinna, peale. Türgi WalitsuS tahta oma kauplemisi Inglismaaga EgyptuS'e pärast nueSte algata. Mõne riigi poolest saada nõuu antud, Sultan pidada Khediwe, Tewfik Pascha, ametist lahti laskma, sest tema olla ainult ZnglaSte tööriist. Türgi Saadik Londonis,  Rustem Pascha, keS nüüd Prantsusmaal wahe-aeal on, on käõku saanud, kohe Londonisse tagast minna. See setSta EgyptuS'e asjadega sidemcS. Bulgaria põgenik Peter Stankow sai Bulgaria Walitfuse pärimist mööda KonstautinopeliS kinni wöetud. Khrisilased Skutari'S ei taha seda Piiskopi waSta wõtta, keda Greeka-katholiigi Patriarch KonstantinopeliS nimetanud on.  BethlehemaS  on jälle tülist Greeka-katholiiklaSte ja Rooma-katholiiklaSte  wahel ette tulnud. Greekämaalt Armenia põgenikud AtheniS on selle pääwa mälestuseks, kuS mullu Kum-Kapu kirikus, Konstantinopel'iS,  Armenia Patriarchi waSta kära tehtud sai, pidu-rongis läbi uulitsate käinud, mis Politsei poolest ära keelatud sai. Serbiast. Kesk-Europa lehtede waSta kinnitawad Serbia lehed, noore Kuninga reisul Wenemaale ei olla muud otstarvet, kui ennast oma Kõrge riSti-isaga, Wene KeiSrigaj tuttawakS teha ja Serbia tänu ja truuwust Wenemaa waSta tunnistada Räägitakse, et Kuningas Aleksander Leikusckunl ka Saksa Keisri juure mittna. BoSnia wäljärändajad, kes hiljuti Serbia sse tuliwad, on sealt jälle ara läinud. Türgi WalitsuS kannab nende reisu-kulu KonstantiuopelstSse. Need wäljarändajad on Mahammcdt Usutunnistusest ja Serbia ? soowiti, et nemad seal elama asykstwad. - Belgradi suurkooli õpetajad ja õppijad tahawäd suures rongis wennaStuse-pidule Atheni'Sfe minna. Palju neist on eNnast juba selleks sisse kirjutada lasknud ja aeatehed kutsumad meel suuremale osäwõtmisele. Walitsüse poolest oodatakse abiraha, et ka waesemad minna wõikfiwad. Selle käigu otstarve on Balkani-ritkide ühenduse  ettewalmiStämins, mida TrikupiSst erakond Greekamaal  korda saata püüab. Kui lahke silmaga Wenemaa poolt ja AuStria poolt selle peale waadatakse, ei ole meel teada. Bulgaria st. Pefist kaudu tulnud sõnumite järel on Sofia S kakS Poolakast, Lubojewjki ja Markowski, kinni wõetud, keS seal kui Rumänia aealehtede sõnumtsaatjad elastwäd. Mõlemad on Galiziä'st päritud, AuStria alamad ja insheniörid. Politsei on ka Markowski abikaafkiat nni wõtta tahtnud, kes ennast Wenemaa alamaks tunnistab, AuStria Konsuli juure peasts ja sealt Saksamaa Konsuli kaiisuse alla antud sai. Rumäniaft Kronprinz Ferdinand olla kirjalikult omast koSja-plaanist preili Helene VacareScu'ga taganeda tsutanud. Räägitakse, et Prinz of WaleS'i tütar temale pruudis määratud olla. Prinz of WaleS tulla Rumänia Kuninga wöerusele, kui tema enne seda aSja Prinz Ferdinand',  isaga ja Saksa KeiSriga, kui Hohenzollerni sugukonna  piaga, seletanud on. Selle peale tähendab ?a, et Prinz Ferdinand Schottimaale reisima läheb ja sealt SaksaMa manöwritele KaSsel'tsse. ÜkS seltskond Rumania  Bojaridest (manast kõrgest sugust) on Kuningaprauale selle eest oma tänu tunnistanud, et tema Kronprinzi esimese koSia-plaani eest koStts. Seda ei saada RuMänia r<chwäS7Üalglvunustama,"kui see plaan ka maha jäätud saab. Kuningapraua Elisabeth (kui osaw luuletaja ,Carmen  Sylva" Metsa laul" nimetatud) on VenedtgstS  ja tema termis ei olla mitte hea. -—Rumänia piirelt on 27 Wene lÜutide-perekonda tagasi saadetud. Asta st. Persia ja Türgi WalitsuSte wahel oli kaup tehtud, et Türgi poolt ssaewäge miss Gre«nsield'i peastmtsekS ja KurdlaSte kariötainisekS pidi antud saama. Miss Greenfield on selle peale Kurdlastek So-üj-Balak't kohtute tätte antud, on aga pärast tunttjStanud. tetna olla Mohammedi usku heitnud, ühe ÄohamMedanlasele mehele ja priitähttltult tema järel läinud. Khiina' st tuleivad