Sitsewat aja-maasikat nähtud, kellel kaks lahti löönud  õit ja üks poolküpscnud mari küljes olnud. 8. Talwe k. p. on meel lõukest nähtud. Karjast. 10. Now. algas meil leeriõpetus. Pääle õpetaja ja kõrstri on weel kirikuwöörmündrid  leeri asjus tegewad auusa elu korratpidamiseks.  1868—1872 aastani oli meil «vallakoolides  ainult 3 päewa nädalas õpetus, 1872 a. künni siiaajani 4 päewa, nüüd on aga õpetuse aeg 6 päewa pääle nädalas määratud. Selle tõttu on mitmed koolmeistrid ennast madala palga pärast ametist lahti wõtnud. Palk ongi siin tõesti «väikene,  mõnes kohas on koolmeistri palk 2 wakka rugisid ja 3 rbl. raha talwe eest. Mine pea siis selle palga eest „kuuepäewa" kooli ja toida sääl juures weel naest ja lapsi. —. Teiselt poolt kirjutatakse meile Karjast weel kooliasjus, et sääl koolmeistri palk nüüd raha pääle olla määratud ja selle inaksmine hingede pääle ära jagatud. Koolidest kaduda mõned ära, nende seas ka Triigi külakool, kuhu hiljuti uus koolimaja ehitati. Wiimase aurulaewaga läkstwad mitmed taluperemehed siit talweks Riiga omale rahateenistust  otsima. Raha puudus on siin suur, nii et mitmesuguste «vallamaksude ära maksmisega üsna küllalt tegemist on. Kes ei taha mitte oma „sarikud" ja ~kabija!gu" haamri alla minna lasta, see läheb siit raha mujalt otsima. Mõistlik tegu! Walla maksud peawad ju ära maksetud saaina. Kange tormi ajal, mis Nowembri kuu algusel möllas, on ka siin tuul paisudel majadel katused ära lõhkunud, tuuliku tiiwu ära varustanud,  puid metsas maha murdnud ja muud kahju teiuud. Pühapäeival 16. Nowembril peeti meil piiblipüha. Kerla õpetaja oli jutlust ütlemas, kuna meie oma õpetaja piibli tähtjusest rääkis, kus juures ta ka teatas, et minewal aastal korda saadetud piiblilugemise järele meie kihelkonnas 41S piiblit olla, nõnda et weel V° osa Ew. Lutheruse usulisi peresid olla, kus piibel puudu da Et oga mõnes peres 2 ehk ka li piiblit on, siis on ilmapiiblita peresid meel rohkem. Niisugustele peredele ja perewanematele peame küll tungiwalt südame pääle panema, et nad enestele seda raamatut ka loeksiwad ja „tallele paneksiwad." Meil on jällegi ööwahid ametisse pandud. Wiljandi lähedal, Jämejalal (Marienhof) arvati 12. Nowembril s. a. uus nõdrameelsete ja langetõbiste warjupaiga maja pidulikult, kuna haigeid juba mõni aeg tagasi sinna maStu wõeti. Jurjewi kreisist. Otepääst kirjutatakse Eakalale  meidrate surnumatmise pruukide üle: Mõnede arwamise järele ei ollagi siis matmine täielik, kui mitte üks tubli „suumeeS", kellel „kõne kui elus tuli ja hääl kui kõue kõmin" ei oleks. Kuna Nuustaku alewis hiljuti keegi ära surnud, omandustega isiku, keda, kui tuttawat joodikut ja kõrtsi jutlustajat, „loriõpetajaks" kutsutakse, surnut matma. Kutsut aw ei pannud ka wastu, waid ilmus, musi mantel seljas ja rätikust „siotud walge shlips kaelas nagu õpetaja kunagi! leinata  leina rongi eesotsas läbi alewi; esile seadis ta sõrmi suu ette ja mängis, pasuna häält järele aimates, leina marssi, siis üties laulu sõna ette, ajas oma joru kaasa ja hakkas pärast jälle teatama!  wiisil leina marssi mängima. Inimesed kogunud  hulgana kokku, kelledest paljud sarnast malendid  omal ajal selwiisil matta lasta. Tallinnas. Iseäralik leidus leiti 13. skp. Kentmanni uulitsal. Majas nr. 57 mõeti ümberehitamine  käsile, kus juures umbes S jalgasllgaw auk kaewati. Augu põhjast aga tuli ühe lapie puusärk nähtumale. Politsei ja linnaarst kutsuti kohe juurde ja lähemal läbiwaatamissl tuli ilmsiks, et puusärgis ühe koera kondid oliwad. Umbes 20 aasta eest on majaomanik selle koha pääle maja ehitanud, enne on sääl aed olnud. Riiast. „Rua õpekonna ringkirjade" wiimane number amaldab järgmist Kõigekõrgemat käsku 25. Juunist s. a.: „Sissmiste asjade minister teatas rahwa hariduse  miniSterminile, et temal mitmekordsete segawahel  sel põhjusel on tõusnud, et ülemal tähendatud  usutunnistustest õpilasi ühes öigeusuliste õpilastega suurtel pühadel ühisele jumalateenistusele  kutsuti ja ZigcusuliStega ühist hommiku palwet  peeti, see õnn on olnud. Keiserliku Majesteedi  Kõigekõrgemat juhatust selle asja kohta saada. Tõsise salanõuuniku, senator Goremõkini teate järele on Majesteet Keiser 25. Juunil 1897 hääks arwanud, käskida: 1) Awaliste era õpiasutuste teistest usu tunnistustest  õpilaste sunduslik ja kohustatud Õigeusu kirikus käimine suurtel pühadel tuleb igal pool ära kaotada ja 2) kõikide ristiusuliste õpilaste ühise hommiku  palme asemel peab neis koolides, kus tähtjas  arm teise usulisi on, iga usutunnistuse eeskirjade  järele iseäraline palwetund peetud saama". Peterburis, 13. Now. „Walits. Teataja" awaldab järgmised Kõigekõrgemad käsud rahaministrile  : Esimene käsk: El kuldraha ümberkäimine kergem  oleks, siis oleme hääks arwanud. Teie ettepanekut,  et pääle imperiali ja poolimperiali meel õ-rublased kuldrahad löödud saakfiwod, kinnitada. Teine käsk: Pärast seda kui ühe imperiali «väärtuse 15. ja poolimperiali «väärtuse 7 rubla ja kuldrahaühe «väärtuse pääle ja kinnitame selle läbi ühe rubla «väärtuse imperiali wiieteislkümendikuks  osaks. Sisemiste asjade minister on 14. Now. ajalehe „Sweti" toimetajatele ooberst Komarowile ja Nikolai Heinzele ühe sala üleskutse laiali laotamise  ja ära trükkimise pärast noomituse andnud. Ajalehtedele „Mirowyjc Otgoloski", „Narod", „Ssyn Oteishestwa" ja „St. PetcrSburger Zeitnngile"  on ta er-.kuulutuste awaldamise, ajalehele „R««sski Listok" üksikute numbrite müümise ära keelanud. Ka „Russki Trud'ile on esimene noomitus  antud. Peterburi linna pää annab teada, et linna nõukogu 4. Nowembril «veeuputuse läbi kahju saa' nud «vaesemate inimeste aitamiseks IV,IZO(> rbl. on annud ja häätegewat kommisjoni käskinud, odawate eluruumide nõuutamise projekti «valmistada,  kuhu keldri ruumides elutsenud waescm rahwas endid kolida wõiks. Pääle selle annab linna pää, nõuukogu otsuse järele, teada, et «veeuputuse  läbi kahjusaanute hääks häätegewas kommisfionis,  nõuukogu (duina) majas, igapäew kella 11—ö, pühapäeivad ja muud pühad maha arivatud,  raha ja igatsugu asju, tähe wastu andmisega, «vastu mõetakse. Astrahani kubermangus elamute kalmükidele on põllutöö- ja riigimaade misterium Kõigekõrgema käsu pääle SO,OOO rbl. wälja jaganud, sest et nende karjad, mis nende ainukene rikkus on, tänawu suwise kange põua ja praeguse toidu puuduse pärast suures hädaohus on. Wladiwostokis on hiljuti ühelt poolt Wene ja Prantsuse, ja teiselt poolt Saksa madruste wahel suur kakclus olnud. Tüli tõusis ühes Wiadiwostoki trahteris ja nimelt selle läbi, et üks Saksa ja üks Prantsuse madrus üksteisele haawawaid  sõnu ütlesiwad. W-: Noh muidugi, lao aga süld üles! (Puusülla ülesladumine ja ivankri pääle panemine  kestab rohkelt pool tundi' kõige selle aja sees „seisawad prouad" wait, „maksawad" laevaomanikule  S rbl. Sl) kop., ülesladujale 5 kopikat niisama «ait olles wõlja ja „hakkawad" siis minema.  Üks naljahammas, keS seda lugu kõik see aga nii kõivasti, et „äraminejad prouad" seda kuulfiwad: „Wot, niisugune naene „wallib„ mulle, kes kuus sõna rääkida mõistab! Selle mees ei saa ilmosgi sõimata! „Prouad wiskawad" meel ühe kihwtise pilgu tagasi ja „ lähemad" puukoorma  järel ära.) „E. P". Ei, see ole wägi tegu. Mi se ole wägi tegu. Ega raske sugugi Igas wus kord armastada Ja sest kiita päälegi. Kui sa wannud alati Truudust, armu igal' ühel' Ja ei pea midagi. Ei fee ole ivagi tegu, Auu» ei ilus kunagi! Aga armasta üht ainust, AinuS kord ja surmani! See on ilus, auus ja armas: Truudust peetaks' wägi tööks. Kauni hmge tundemärgiks. Kindlaks meeleks, wooruseks. Linaiäa, Uuemad sönumed. Peterburist. Or. J- Hurti õpetajaameti  25 a. mälestuspäewast kirjutab „St. Pet. Z." „Tubli õpetaja, hingekarjane ja keeleuurija sai mitmesuguseid armastuse ja auustuse tunnistust oma koguduse liikmete, ametiwendade ja ülemate poolt osaks. Õnnesoowijate  hulgas oli Peterburi konsistorium õige auustawa ja lugupidamist awaldawa adressiga. Esimees, senator A- v- Gerke, oli ise jubilari juurde tulnud- Peterburi amctiweunad oliwad Or. Hurtile ilusa Hosfmanni pildi, Kristus Genetsareti järwe ääres, wärwitrükis annetanud. Ka piiskop Freifeldt, kes enne ise Jaani koguduse õpetaja ja I)r, Hurti ametieelkäija oli olnud, awaldaS oma õnnesoowisi. Liiwimaal oli õp. Kallas Rõugest tulnud, kes üliilusa waimurikka kõne eestikeeles pidas. Peaks hr. õp. Vr. Hurtile meel palju aastaid osaks antud olema, oma arwurikka koguduse hääks, Eesti rahwa kasuks, kellele tema teaduslise ja wäsimata korjamiseusinuses suurt ja jäädawat tööd on teinud, täies jõuus ja terwises tegew olla " Kuresaare kiriklikud sõnumid. Kesknädalal, S. Detsembril. Eestikeeli piiblitundi kellu 6 õhtu peab ülemõpetaja  Lemm. Laupäewal, 6. Detsembrll (Keisri herra Eestikeeli wastulauludega jumalateenistust kellu Veli peab õpetaja Hahl. Leerilaste katsumine ja pihtilugeminekellu 11. Ülemõpetaja Lemm. Pühapäewal, 7. Detsembril. Eestikeeli jumalateenistust leerilaste sisseõnnistamise  ja lauarahwa wastuwõtmisega kellu V?l2 peab ülemõpetaja Lemm. 48, Saarlane, 1897 Wastutoja toimetaja! Hartwig Sast, vaul. vee. poi