kimpus kiriku ukse ette wiidud olema. Sennt ei olnud mõrtsukate jälgi weel mitte leitud. Aolomua'st, Moskwa kubermangust. Hiljuti saiwad salmilaulja Protopowi pojad, keõ kahe kuu kaikus 40 kirikut wälja rööwinud oliwad, kinni wöetud ja kohtu alla antud. Moskwa ringkonnakohtu kriminal jautuse poolest  on nemad nüüd Sibert'sse mõistetud. Lodz'ift. Pääwaleht" jutustab järgmist iseäralist  lugu: Aastal 4884 suri abielu-paar JSdebski, kelle omad Osiny mõisad Brzegint kreisis oliwad, ja jättis ühe ainsa pärija, ühe kümne-aaStase tütre järel, keS oma isa wenna kaswatamise alla antud sai, keS Lublini kubermangus  elab. Mõne aasta pärast tõi see kaSwataja ja wöörmünder ühe tunnistuse kohtusse, mille järel see tema kaswandik ära surnud oli ja wõttiS, kui kohatised asjad tarwilisrlt seletatud oliwad, mõisad, kui ligem pärija, oma walitsuse alla. Mõne aea eest ilmuS aga järsku see ammu juba surnuks peetud noor neiu kohtu ees ja päris oma pärandust sel põhjusel tagasi, et wöörmünder omal aeal üht wale-surmatunniõtust ette pannud olla, et need mõisad omale saaks, ja kohus wõttis läbikuulamist ette. Nenda sai üks herra kohtu ette kutsutud, kes neiu wanemeid  ja teda ennast ftlgest tunnud oli ja see arwab, et siin ühe petjaga tegemist ei ole, watd et järsku ilmunud neiu tõeSte surnuks-üteldud Osiny mvisade pärija on. Selle palju juttu aSja läbikuulamised saawad muidugi suure hoolega peetud ja põnewufega oodatakse kohtu otsust. Nomunow-!Ko.'iBsc>gtebBk'ist, ZaroSslawi kubermangust. Öösel wasta Nääripäawa on Nomanow-Borissoglebõk'is kõik seitse hinge suur Zudenitschkow'i perekond ära tapetud ja palju raha rööwitud. Kurjateu paigal on kaks mahajäätud  kirmest leitud. Kahtlus on kahe Tatarlase peale langenud, keda pääwal enne seda 3udenitschtow'i juures nähtud on. Näärikuu 3. pääwal peeti Danilow'is kaks Tatarlast kinni, kelle juureS weel 3500 rubla raha leiti; arwatakse aga, et rööwitud summa suurem on olnud. Läbi kuulamise!) oliwad algatud. odeBja'st kirjutati Näärikuu 7. pääwal: juba mööda läinud Zõulu-pühad on meile sel korral pea ainult üht wäga meele-wastast külalist toonud, kanget külma. JeaStaw, läbileikaw tuul, mis 5 wõi 6 pääwa kestis, ajas kõiki sooja tubadest ja ei mõjunud mitte just elustateS  pühade-meele peale. Igaüks istus kodu ja nähti kord üht tuttawat, siiS ei teadnud ka tema midagi rõSmustawat  jutustada." ,Meie sadam on muidugi kõmast kinni külmetanud; laewasõidud ei ole küll mitte täieste seismas, aga raskest takistatud, sest et ka wäljaspool sadamat  meri raugelt jeaga kaetud on." ,Aealehcd toomad pitki sõnumeid tulekahjudest ja ifilapmistest, mis katsutud ehk ka tõeste tehtud on. WiimaSte keskist räägitakse  iseäranis palju ühe rikastest ringkondadest noore mehe ifitapmisest. Mis tema elust kuuldakse, fee annab aSja arwata, et sellel 20 mate aastate seeS seiswal noorel mehel iialgi tarwiS ei ole olnud, üht omaist soowimiStest täitmata jätta; kui tema aga, kuida räägitakse, ühele noorele neiule kätt ja südant pakkunud ja see neid waõtawstmata  jätnud, siis wotnud tema püstoli ja lasknud ennast maha. Tema olla üks igal poolel rõõmuga nähtud ja wasta wõetud noor mees olnud." Buwatki'st kirjutati Jõulukuu 30. pääwal: , Pakane talwe pärib ka meie juures ohwreid. Nädalil enne Jõulut  sõitsiwad neli wahe-aeale lastud soldatid teel Sajny kaudu koju. Omas rõõmus wöiwad nemad eh? kõrtsides tee ääres natuke liiga teinud olla; nemad sõitfiwad kange külma ja tuulega öösel edasi; kui sõiduriist aga Sejny'Sse jõudis, siiS oliwad kõik neli surnuks külmetanud. Niisamuti  on külm ühe wahi-soldati wotnud, kui ka wahid iga kahe tunni takka wahetatud saawad. Rouge-tõbi on mitmes Suwalki kubermangu maakondaS kangest waiitse- maS, iseäranis Tejny ja Kalwarya kreisides. Mõnes külas  on kõik lapsed rõugeteSse ära surnud.^ Mshni-Nowgorod'iB on laada-theater fisfe kukkunud. Läbi-waataMise-kommtsston on leidnud, et suuremad lumehulgad  katusel selle sisse majutanud on, mis aga ka juba enne oleks juhtuda moinud, sest katus ei olnud mitte korralisel wiisil ehitatud. UossowM. Näärikuu 14. päämal on mitmed nahaja  tubaka-magastntd maha põlenud. Kahju arwati 80,000 rubla suur olema. Uasan'ist. Näärikuu 18. päämal kargafiwad suitsuta püssirohu wabriku. kuiwatamise kamriS 40 puuda pyrörilini  üleS. Kolm töölist saiwad surmatud, üks sai lõuast ja jalast haawatud; üks sai puru alt terwelt wälja peaStetud.  Hoone on lõhutud. Nuworosslsksst, Muftmere kaldal kirjutati Jõulukuu 28. päämal »UuS Tartu Zeituugile^: nädalist saadik möllawad talwekülm ja põhja-ida tuulede wägiwald üheskoos ja tahawad surma-tarretust ja kõrwe-paljust sigitada.  Jõulukuu 24. pääwast saadik on üks aurulaew, mille ahelad lahe peal katki rebifiwad, randa kinni aetud, üks schooner on kujuta jeapangaks muudetud kaldal murtud  mastidega ja Jõulukuu 27. pääwast saadik on üks kena barlaew uhke purjustikuga kõik oma 3 masti kautanud  ja mrakiks saanud. Maru-tuule juure tuleb meel jea-koör, mis kõik telegrafi-traadid maha kisub ja neid salalikkudeks komistamise-riistadekS inimeste ja hobuste jalge alla miskab. Kui tuul ennast mille pea ei pööra ja pehmem ilm ei tule, siis wsikstme meie pea reisijatest leitud saada, nagu ükskord üks suguaru Siberi põhja-ida randas omais majades kaugunud ära kustunud tule-aseme ümber istumas. Nagu muidu ka lõune pool, on elumajad  siin maga lohakast ehitatud ja ahjud on rohkem nagu kaminad, kui sooja kinni pidajad tule-asemed, Ja kui wähemast ka rõhutud elu-waimud hingetoitudega  wsikstwad toibutatud ja soojendatud saada! Aga ka sellest oleme meie juba neli pääwa paljaks riisutud; mingisuguseid sõnumeid ei ole kodumaalt tulnud, ei aealehta,  et kirjast. Lumehanged Woroneshi ja Rostowi wahel on süüdlased lühidelt, meil ei ole mitte rõõmsaid  pvüha-öid" (Weihnachien Jõulud) waid kurwi ,häda-öid" (Wehnächte) ja paiwi läbi elada, Kulumist. Näärikuu 15 pääwa õhtal lõhkuffwad  kurjategijad ennast kiirtnlepüsstdega raudtee kaubajaamas artelschtschik Lisfikow'i elumajasse, haawastwad  teda ja weltskär Kncassin'it, kes tema juures wõeraks  oli, ja rööwifiwad kroonu raha ära, mis peale nemad ära läkstwad ja kadustwad, Rrim'ist kirjutatakse ,Peterburgi Zeitungile": „Enamist  on ilmad meie lõunepoolise poolsaare lagestikkndes (steppides) talweknudel wäga heitlikud, nii heitlikud, et ainult 24 tunni käikus saaniga ja wantrega sõita ja ka weel siigawa muda fiSse kinni jääda wõib. Aga ilmade nii isewiifi ja järskuid muutmist, nagu mööda läinud Jõulukuu teisel poolel, ei tule õnneks mitte sagedast ette. Jõulukuu 55, pääwast 20. pääwani oliwad meie kohta õige kanged külmad, 12 künni l 5 graadi, nenda et kõik maapind kõmast kinni külmetanud oli. Jõulukuu 20. pääwal oli weel üks rohke lumesadu ja ühes läks ilm wäga soojaks, sest tuul, mis fenni põhm-ida poolt puhunud,  oli ennast täieSte lõune poole pööranud. Jõulukuu 21. pääwal oli maapind juba nii sügamast sulanud, et enam sõita ei wõidud, sest et muda sisse kinni jäädi. Kolm pääwa oli ilm aruldaselt soe, pehme löune-tuulega, mis fiidi pehmusega wasta nägu puhuS. Isegi ööd oliwad  aruldaselt soojad. Maapind oli paiguti ruttu roheliseks  läinud ja näitas just wälja, nagu tõttaksime meie seitsepenikoorma-saabastega kena kewad- poole. Kolmandemal  pääwal oli lagestiku-pind juba nii palju tahenenud, et sõita Mdl. Mkmed meie wane matest lagestiku-asMtest  tuletästwab juba uieele, st neinäd msni kord, Wkmele aasta-kümnete Mus taieste , rohelist Jöuluid" näinud osiwad, ja lootstmäd mõne aea pärast jälle lord üht ise- Mnis sööja Khristpääwa" näha saada, Mitmetes  paikades oliwad lammakarjäd isegi kuuwälgete! öödek lagestikkudes, nimest Krtm'i läänepoolises jäuS, Mustmere ranna ligidal See isewttst; nii ootamata tulnud  soojus meie lagesttkkudes oti wist ühest soojast õhuwoolust  Aftika'st tulnud ja laskis üht wägewat wastawoolu  karta. Jõulukuu 23. pääwa õhka-tundidel läks ilm ruttu õige wiluks ja põhja-ida povlisel taewa-weerul 011 üht halli udupilwet näha. Jõulukuu 24. pääwa esimestel homkiu-tundidel puhus kange põhja-ida torm 6 graadi külmaga üle meie lagestikkude ja kaswis tund tunnilt nii wägewaks Maru-tuuleks, kui meie seda weel näinud ei ole, wähemast wiimastel 12 aastatel mitte. Wiis pääwa möllas see maru-tuul 8 künni 10 graadi külmaga. Palju katuseid saiwad juba esimesel pääwal wigastatud ja osalt maha aetud. Teisel pääwal nähti juba hallist tolmupilweid taewa-weerul läänepoolises Krimis ja kolmandemal aeas tuul mulda, Äida wälja kuiwatanud ja maapinnast lahti kiskunud, nii wägewast  oma ees, et sagedast päikest läbi paksu tolmu näha ei olnud. Kui palju kahsu see maru tuul sellega meie nisupsldudele teinud, seda ei wõi meis weel üles arwata. Armsat Jõulu püha pidime meie tubades ahjude ligidal pidama, mis kaks kord pääwas pidiwad kütetud saama ja siiski tubade-õhku üle 8 kuuni 10 graadi soojendada ei suutnud. Mitmetes elumajades oli ainult 3 kuuni K graadi sooja, sest htrmuS waljn maru-tuule wasta ei olnud isegi paremad elumajad kindlad küll ja ei wöinud neid ka paremad ahjud küllalt soojendada. Pärast marntuult  on meil sagedast lumesadu ja kauget tuisku 10 kuuni 12 graadi külmaga olnud. Kuida näitab, tahab tänawune  talwe õige wali meie wasta olla," S»markttNÜ'ist. Amu-Darja laewad on oma sõitufi Petro-Aleksandrowski ja Tshardshut wahel Näärikuu 23. pääwal seisma jätnud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Köln'isi. Küünlakuu 2. (Näärikuu 21.) pääwal: Rheini jõgi oma arudega on kangest töusmM Siin tõuseb wefi umbes 15 centimetrit tundiõ. Sadama kommisnon  on käsku annud werftifi (laewa-ehitust) ja keldreid Rheini kalda ligidal tühjendada. Mitmest paigast kesk-jookful tulewad juba fönumd uputustest Bingen'iS on üks jägu uuest sadama-tammist lõhutud, Caub'is, kus mitmete majade alumised korrad wee all feisawad, on Rheini pnjeSkik palju kahju saanud, niisamati Babarach'is. Rheini ülemal jooksul sajab järges wihma ja wefi tõuseb. Eberfeld'ist. Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal: Wupperi wefi ou kangest tõusnud, linna madalamad  uulitsad seisawad wee all. Halle' st Saale kaldal, Küünlakuu 2 (Näärikuu 21.) pääwal: Kholera pärast on rahwa kokku-kogumised ja pidud ära keelatud. Spania ' st. Gador'ist (Almeira maakonda?). Küünlakuu  2 (Näärikuu 21.) pääwal sai üks maja dynamitiga kohutud ja 10 inimest on muist surmatud, muist wigastatud. (Kreekamaalt Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwal sõitis Kuningas Zante saarele, kus öösel jälle maawärisemise-löögid olimad. Ztalia'st on kaks laewa abinõuudega saadetud. Ruumi puuduse pärast pidiwad sõnumid maailmast" maha jääma. Palume lugejaid wabandada. .Tallinna Sõbra« tallitus. llvkiwõ -ivvsxpo». - !^«s,Sv w IKS3 lls?a,aM » ill-orpachiö» SõAsirooi. «««OSSIS!»»»»»» Tartu Uniwerfitiiti uaesterahlna-liljiMs saamad igal aeal ilma maksuta rasked  ja mahasaajad uaeSterahwad iileswõetud ja haiged naesterahwad ilma maksuta tallitsetud. Haigete wastawõtmiue igapääw kell IV e. l. Haigete itleswötmine Näärikuu 15. pääwast saadik. Direktor i krok. Di'. Küstner. »»»»»»»»>»»»»» Head heinad on müüa Siamäe mõisas. Teadaandmijed. MUjandis. Silmahaigete - kliinik. Lossi. uul. Nr. 3. Haigele waStuwõtmine igal Mwal nii palju kui ruum lubab- Kõnetunnid: enne lõunat kell S—II, peale lõunat kell 3—4. Dr wvä. L. Hruhart. W?" Wiigs hrsd 'MU Inglis sepa - sööd, müüakse adawa hinnaga Z. K. Kuhlmanni kuntoris, Kotzcbue-uulitsas. Praegu on ilmunud: Mi-seadus mellawaMele, wlilMwahliiiele, meijalindude-hoidjatele  ja üks keeluaja takel. Wäljaantud Gestimacr Jahimeeste NM° Hind tngewaste köitetnd S kop. on saada Fivdforsl pärijate trilkimajas, Tallinnas, Laia-uulitsas