Mwaatqmise all ei seisa ja nii täielist harjutust anda ei u?õi; kus linna-apthekid. . Kuida pealinnast on ükS kommisston Geheijnerath Zermolowsi juhatusel asutatud, sukru - akts i s i Plaanitud kõrgendamise üle nõuu pidama, mis selle aasta Mihklikuu 1. pääwast algata. Plaanitud on raffinad-sukru ja peen-sukru puuda peale 40 kopikat lisai-aktfisi Panna. Riigikassale arwatakse sellest lisaaktffstf  aaStas 6 millioni rubla sisse, sest Vene riigi seespidine  sukru-tarwitus olla aaõtas 16 millioni puuda. Tartu koolikonna Kuratori 12. ringkiri kuulutab Rahwahariduse-ministrt käsku Mihklikuu 21. pääwast 1890 Nr> 14946 all, et neudauimetatud s. o. weikelaste-koolides, Tartu koolikondas, kuS kaks korraldatud  kelasfi on, Näärikuu 1. pääwast 1891 Wene-kee! spetamife-keeleks pandud on, mis siis sellest aeast saadik ka Rahwahariduse-ministeriumt all seisawad. Ka piawad edaspidi ainult need nendes asutuses õpetama lastud saama, kellel Elementar-koolitajate tunutstused on. Ncndanimetatud  s. o. weikelaSte-hoiumajade, külge ei mõju see käsk mitte. Söeaministeriumi poolest on Tallinnaks 37,000 tschetwerti kaeru o s t e t n d ja puuda eest 92 kopikat  maksetud. ,Eesti oli omal wiimasel koosolekul  järgmist koosolekut jälle Tartus" pidada määranud:  sõnumite järel olla nüüd selle seltsi peaWataja, Professor Kõler, oma abijuhatajale Dr Hermanwile, kirjutanud, st tema ,Valguse^-toimetaja wäljaheitmise pärast juhatust jälle oma enese kätte wötab ja seltsi Paastukuu 2. pääwaks Tallinnasse kokku kutsub. törelewad 28 seltsiliiket selle wasta, sesi põhjuskkja järel ei määrata mitte seltsi juhataja kokkutulemise aega ja paika, waid selts ise omal koosolekul, kuida seda ka wiimasel koosolekul tehtud on. Tallinnas ilmuw Wene leht .Kotõiwanj" astub kõigist wöimust - toimetaja eest wälja, kes ainult oma .Wene - söbralife" meelduse pärast .Eesti Kirjauteeste-seltfi kiusamise alla langenud olla, ja ähwardab seltsi .paha järgedega/ Meie austame nõuu, jutustust  .Kindlad eesmärgid*, tema kirja wiimasel aastal Ewangeliumi kiriku misfioni-töö üle ja mõnda muud lugeda ja siis ise järel mõtelda, kaS need kirjad ka wahest tema .Wene-söbralise' meelduse wili on, mõikas mitte kõik- lumala-karklikud Wenetased ise ja nende tõsised sõbrad seesugust sepistusi kaugele enesest eemale ei töuka. .Olewiku* sõnumite järel on wiimasel aastal, peale Kalendrete ja mõne uuest? trükitud raamatu, 135 uut Eestikeelist kirja ilmunud, nende keskts 60 aeawiidewöi  löbu-kirja, millest .Olewik* aga arwab, et palju neist ka mitte keskmise mõedn kohaliscd ei ole. Säksa-keeline .Tallinna Zeitung* kaebab, et rõuged  Tallinnas, ikka rohkem laiali laguneda, peale laske ka mitmed täiskaSwanud inimesed, ka mõned kellele rõuged pandud; on, aga mitte õigel aeal uueste pandud ei ole, seda kardetawat tõbe saanud ja ka suremised rohkemaks lähemad, Pahem aga weel kui tõbi, olla rahwa mõistmata  hooletus selles asjas. Lmnawalitfuse poolest on maisema rahwa heaks wiie kuu eest hinnata rõugepanemist  korraldatud, aga wiimasel rõugepanemise pääwal ei ole keegi senna tulnud olnud. Ka olla wäga palju puudust  terwete hoidmise poolest haiguse külgehakkavuse eest. Baltisk ist. Küünlakuu 5. pääwal. Parast rohkeid lumesadust ja tuiskust lääne-tuulega ja ida-tuulega, on meil täna jälle 15 graadi külma ida-tuulega. Aurulaevad .Elbe* ja .Rembrandt* peasestwad weel waewaga wälja, aga nüüd on lahe ja sadam kinni ja ainult üks tubli lõune- ehk wöib weel peastmifi jea-fldemetest tuna. Tartust, .Tartu Eest! PõllumeeSte-seltfi* poolest Näärikuu 27. pääwal peetud l t n a n ä i t n s e l ei ole mitte loodetud hulka osawSitjaid olnud, ka ei ole fee muidu kõiki lootusi täitnud. .Uus Tartu Zeltung- arwab seda sellest tulnud olema, et liuad «viimasel smvel Ülepea mitte heaste ei kaSwanud, mis läbi liua kaSwajatel wähe lootust auuhinna peale oli ja nemad sellepärast tulemata jäiwad. Ikka on aga palju proowisi heast harimisest sea! olnud, mis pea-asi on, kui ka lina d ise Viimase aaSta linade taha on jäänud. Peterburgist. Mem-Hädaaea-komiteele on Näärikuu 28. pääwast 31. pääwani 159,398 rubla 56 kopikat andeid saadetud, nende kestis: 10,000 rubla Vuchara Emiri poolt, 30,000 Cherssoni Maakonna-banki poolt, 10,389 rubla ühe pidu puhtast sissetulemist mis CanneS' linnaS Prantsusmaal selleks antud sai. Riiksrathi poolest on nalja-hädaliste heaks uueStc 60 millioni rubla määratud. Würst Golizõin, kellel Permi kubermangu? suured mõisad on, on kõigele talupoegadele kellel temale weel obrokt wölga oli, seda kinkinud, KeiSrt Majestäkide höbepulma mälestuseks. Reid talupoegi on Permi wiides  krcistS ja wölad oliwad kokku 88,687 rubla 75 kopikat suured. Saksa-keelise .Pcterburgi Zeilnngi* toimetus oli Küünlakuu 1. pääwani nälja-hädaliSte heakõ Wolga-koloniedeS 9316 rubla 96 kopikat korjanud. Pucherti j a h u on nüüd Pcterburgi turul müüa pakutud. Päritud sai 12 rubla 50 kopikat tschetwerti  eest, pakutud 9 rubla 25 kopikat. Liuna-walitsuS on 14 rubla tfchelwerti eest maksnud. Sõeaministri pääwakäsu järel on Majeftckt Ketser Jõulukuu 14. pääwal 3 liniat laia kalibriga dragonite-püSfi modelli bajonekiga kinnitanud, mis nendele sõeawäe jägudele antud ptab saama, kellel nüüd 4„ liniat laia kalibriga dragoni-püSsid on, niisamati ka püsst modelli ilma bajonnelkta Kafaka-sõeawäe jägudele, kellel senni Kajakate Berdan-pÜssid oliwad. Kusagil Europaes ei sünni niipalju õnnetust hullude koerade läbi, kui Wmemaal. Aastal 1889 on ametlikkude sõnumite järel Wene ritkiS 2720 koera surmatud, kellest 2570 hulluks ära tuntud, 150 kahtlased oliwad. Hulludest koeradest kistud saiwad 721 inimest ja nendest suriwad 216 koera-marusse. Teiste maade kohta ou see wäga palju. Inglismaal saawad aaStaS 11 künni 15 inimest koeramaru, Belgias pea ei keegi. Kaitsemist  hullude koerade wasla on Venemaal pea ainult linnades,  kuna maarahwaS selle poolest kaitsuseta ou. Soomemaalt. Näärikuu 1. pääwast saadik faawad juba kõik kirjad Soomemaalt Venemaale Wene postmarkidega  saadetud. Soome postmarkid maksawad ainult weel aeguti Soomemaa seespidisteks ja wõeramsa kirjawahetuseks.  Systerbecki püsfide-wabrikuS on niipalju Kroonu-töõd, et eratellimifl seal sel korral waSta et wõeta. Warschawist. Kuida juba kirjutatud, on roöwiid Pawlak za Wyroskewitsch, kes wtimakel aastal Warschaw- Wiini raudtee kiir-rongis Schmidt', ja KuSntztl ära tapsiwid  ja nende juurest 50,000 röõwisiwad, wale nime all Brastlias Juba wiimasel Takwekuul saiwad nemad Santos'e linnas kinni wöetud, peasestwad aga sealisel rahutumal acal jälle lahti ja on nüüd kadunud. Tamarast kirjutati Näärikuu 29. pääwal, et seal ametliku aruande järel palju plekktyfufe-haigeid leitud on. See haigus oli külgehcikkawa tõbe miifll laiali lagunemas.  Linna kulu peale taheti haigetele aeglist hoSpidalist  muretseda. OdessqP. Nädaline sukru-wäljawedamine Persta"sft Zkalta sse ja Inglismaale on 150.000 puuda peale kaswanud.  Odessa sadam oli Näärikuu 23. pääwal Me täieSle lahti ja seal oli 6 graadi sooja. Senna sai aurulaew .Zaroslaw* oodatud, üht uut laSti maist Montenegrole  wiima. TifliSM. Kui TifliS i Rtngkonna.kohu» seitse pääwa mitmesuguste rõõwitegude asja arutanud oli, saiwad Näärikuu  22. pääwal neli kaebtuse-alust Tatarlast sõeriiStadeaa tehtud warguse pärast stsselshkumisega, rööwimifega la mõrlsukategudega, 12 aaStakS wangitöõle mõistetud Teised  kolmteistkümmend kohtU-alust leiti süüdlasteks Marguse ja röõwi peitmise juureS, ja saiwad neist kuus mitmesuguse  aea peale waugitööle, seitse wangi mõistetud. Raudtee-õnnetuse st Näärikuu 9. pääwal,  Meliti jaama ligidal, kuS kuuS konduktorit ära pslefiwad,  kirjutatakse: .Rong Nr. 52 jooksis kiiruga 70 werSta tundis ühe libamifl paiga peal alla poole ja jõudis ruttu Meliti jaama ligemale. Waht esimese wekSle juureS kartis õnnetust, sest teiselt poolelt tuli üks sõidurong,  ja seadis wekSlet ruttu nenda, et rong Nr. 52 ühe tühja roopa peale jooksma pidi. Selsamal silmapilgul oli aga rong juba weksle juure jõudnud, rebis pooleks ja kargas roopatest wälja. Mafchin kukkus ümber, wagonid  jookstwad üksteise peale ja läkfiwad puruks. Õnnetuseks  oliwad rongis mitmed kerosiniga täidetud cisternwagonid;  üks neist lõhkes ja «äljawoolaw kerostu läkS pöicwatest preSst-puujägudest ka põlema. Välgu rutuga lagimeS tuli laiali ja palawuõ pani mitmed teised cisternwagouid  lõhkema. Mitmed ksduktorid ei peaSnud tulemerest  enam wälja ja pidiwad seal Viletsast ära põlema. Leegid tnngiflwad jaama poole ja see oleks wist ka maha põlenud, kui tuul teinepoolt seda mitte leekide eest kaitsenud  ei oleks. Söidmoug oli ka hirmus ja pldi eemale wiidud saama. Öimetuse.paik näitas kole wälja: ümberringi  oli maa mustaks põlenud; igal poolel oli wagonile puru, cistern-katlad j. n. e. maaS ja nende wahel letti ära-põlknud konduktorite sütekS põlenud luid. Ülepea on kuuS kondukrit seda hirmust surma saanud ja neli saiwad Vigastatud/* Nertchiuskist kirjutati Näärikuu tv. pääwal: .Pärast sennist pehmet talwet töusewad külmad Näärikuul üle 40 graadi. Luud on palju tulnud. Kõik elutarwitused on odawad. Suwiwilja jahu puud maksab 40 kopikat, Werchnaudinski rtugkondaS on hinnad weel alamad. NertschtnSkt  vrawa-nahkadest, mis kõige paremaks ja sel aastal  iseäranis heaks peetud faawad, ou siin umbes 300,000 iükkt kogutud; suuremat jägu nendest, ligi t 70.000 tükki, saalik Biichitn i kaubamaja Irbili laadale; hind on 36 kopikat naha eest Tags-Baikall orawa-nahku arwatakse ülepea umbeS pool millioni tüki peale. Kauplemine on läbiSlikku waikne. Wetke Bomi jõe ääreS oliwad ennast mõned faead kullapestjad kogunud; juba hakati elutarwitust  ja tööriistu sellesse uueSse Sheltucha-Eldorado'Sfe (kullamaale) wedama, kui ükS BlagoweschkschsnSk'ist saadetud  pealik Kasakatega tuli ja kullapestjad ära aSjas. Tööd Keisri Majestäti kabineti kullapefudeS saamad rohkendatud. Ilmadest kvikis Weue riiktS on järgmiskd sõnumid tuuud: Alchangel ', S oli Näärikuu 25. pääwal 2 graadi sooja. Kharkow' is oli sel pääwal juba kolm pääwa wihma sadanud, lumi oli ära sulanud ja jõed oiiwad lahti läwud. Taschkeut" tS oli Näärikuu  23 pääwat suwine ilm, bhlal oli rakke kõue-müriSiamine,  stiS jahluS öht ruttu ja tuli lume-luisk. Jõulukuul  za Näärikuul on ilmad Taga KaSpia S ülepea wäga ilusad olnud ja mandlepuud Zon juba Jõulukuul õitsema hakkanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Küünlakuu 15. (3.) pääwal: Rootfi Kronprtuz reistS helle Berlin st ära. Venedig"ist, Küünlakuu 15. (3.) pääwal : Montmegro  WürSki tädi, Würst Danilo l. lesk, Dartnka on täna flin ara sumad. Spauia*st, Neli surma-nuhtluft Ma mõistetud Anarckistlast on Küünlakuu 10. (Näärikuu 29.) pääwa hsmtkul üleS poodud. Wcrised mäSsamised ja wõitlemised Anarchtstlaõtega on lahti läinud. 10 ka Gospkli 18ö2. Trükitud Lindjorsi pärijale juures ja kuluga. Mndfors'i trükikojas on ilmunud: md: õ kop. ehk Tiih t - r a«m a t IBS2 aasta peale IOV tükki S rbl. Sv kop. ROVO tükki 1S rbl. Tcadaandmised. I O<AOOOIOIOI<AO<AOO Tänawu saab Rappla laat Teifipääw 3. Märtsil peetud, ! mitte ESinaspäaw fiiS on Kroonul püha. . 1 OOOOOOZOIOIOOOOO MM j- KllM mis pruukimises, (pole heaSte Sca-Sieuta« tud), uiiheasti uued kui wanad saawad- Sieudatud ja kölwaliseks tehtud. W. PaalzvV. ' waösescpp ja mctalliwolaja, D Rotermanni poewastas. l "V Pookimata Eestimaa rahwa « » on meel saada a * MS t MMMstS, TaLmaas. Laia-imlilsas. X IX>" »> <x