lest karsked on, kelle keha alkoho st ei kannata  Jooma tõbe idu n>õ ib ka neilgi sees olla aga ta ei saa juurdu! aa, wa id juurdub nende laSte s. o. joodiku 'lastclas te juures, nagu meie ka leiame, et lapsed nutte oma manemats. waid wanaisa ehk manaema nägu on. Hoidke alkoholi eest, et tei-- noorsugu juba enne simdumst aik-- wõimusse alla er saaks. (Järg tuleb) lvähe neid inimesi, kes Eesti keelt oskasi«ad.  Tüdinud ja wüsinud leidis ta seda wiimaks siisgi ülesse. See oli ühe suure maja kolmandama korra pääl, ühes pisukeses kambris, kus tema sõber korteris oli. Teda wöeti suure lahkusega wastu ja et aeg juba hiline oli, siis ei wõidud sell õhtul enam tööd kauplema minna, ehk see paik säalt küll mitte kaugel ei olnud. Teisel hommikul wara läkfiwad nad meistri juurde ja saiwad ka marsi kaubale. See oli tõsi. mis Pauli sõber kirjutas, et siin wüga hääd päcwopalka makseti. Paul oleks juba esiosise pakkumisega kohe rahul olnud, aga tema sõber tegi meel meistriga suuri tingimisi, ja kõrgendas Pauli päewa palka sellega wcel hulga rohkem. Töö algas ja meister pidi juba hakatusel Pauli osawuie ja tubliduse üle oma rahulolemist  tunnistama. Km ta juba rohkem harjunud oli, siis oli ta meistrile nii meele järele, et tema palka weel kõrgendati. Juba mitm nädalat oli Paul omoS uudeS ametis olnud ja pidi selle üle oma täit rahul olemist tunnistama. Korterit leidis :a oma sõbra juurest, nõnda et temal selle eest midagi maksta ei olnud. Rüüd tuliwad temale ka ta kodused sõbrad jälle meele. Rõõmus aimamine liikus tema südames, sest ts lootis nüüd, et ta peagi oma ettewsetud sihile jõudma saab. Ruttu wõttis ta uõuuks, oma kallimatele kodumaale  kirjutada. Ta kirjutas kaks kirja ja pani neis teist teise ümbriku sisse. Ühe päSle sai Juhan Hallan ja teise pWe Leena Hallan kirjutud. Kirjad saiwad kohe lähemas,'? posti kontorisse Üra antud. (Järg tuleb.) Isamaa Kuresaarest. 15. Januaril antr Knre,aare p tuletõrjujate seltsi muusika  wähenc o Kuida kuuleme, ei olla sissetulnud koha ära katnud. Hiljuti hakkas keegi laiStitegija pekri ametit pidama, mille tõttu ta oma kauba-ukse ette suure puust kringli sildina ülcSriputaS. Ühel öösel wõtnud keegi naljahammas tähendatud kringli rippumas! maha ja pannud selle astmale ühe wana saapa rippuma, mis pekri isandat järgmisel hommikul kaunis rohkesi pahandas. Muidugi oli tal csimine mure, mitte oma uue ameti kohta käidawat silti rippumast maha wõtta. Paari nädali eest jagati siin linna rahwale kroonupanga poolt trükitud wäikstid raamatuid wälja, milledes kroonu raha hoju-kassadest, nendesse kassadesse raha andmisest ja nendes kassades raha hoidmist kasust räägitakse. Täheudud raamatu järelt on Saaremaal praeguS 4 rahahoju kassat olemas, nimelt 2 Kuresaares. (üks kreisrenteis ja teine poSti-teiegrahwi kontoris), üks Kihelkonna ja üks KuiwaSti poSti-ieiegrohivi kontorite juures. Minewat aastal tõime meie sõnumi, et Saaremaale kr.hgse kurttummade kooli abiandmise /eltsi kHetakj> asutada. Kuida kuuleme, olla nüüd ülemalt po gij nimetud seltsi põhjuskiri juba sxijst asutajatele tagasi saadetud. 'riturnm ade kooli hääks on siiaajani üksikud inimesed töötanud, nüüd saab siis seda selts tegema. Selle sel tsi kõrget ja hüüd sihti tähele pannes, soowime tale kõigeparemat käekäiku! Kuresaare saksa selts „Bürgermusse" tahta oklsiasi wälja andma hakata. Iga aktsia pidada 26 nsiola maksma. KcS ühe aktsia endale on omandanud,  see ei wõida seda teistele mitte müüa. Aktsiade läbi sissetulnud raha eest tahetakse ülemal nimetud seltsile oma maja osta. Selle kohane põhjuskiri olla juba, kuida kuuleme, ülemale poole kinnitamiseks ette pandud. Muhu-Suurest ivallast toodi hiljuti siia hospidali keegi naesterahwas, kes juba 12 aastat pidali tõbine olnud, parandamisele. Haige lootnud, et haigus iseenesest paranema saab, kui aga näinud et haigus pahemaks läinud, siis alles teadustanud kohasele wallawalitsusele oma haiguse üle. Kaarmalt. 12. Januaril oli Kuresaare linnas Salongi „Kcgelbahni" ruumides Kaarma-Suurewalla walla talitaja waliminc. (Walla walitsuse tarwis üüritud ruumid oliwad selleks kitsad.) Talitajaks waliti häälde enamusel endine, K. külast Friidu Toompuu. Pühast. 1871/1872 aastatel, kui kroonu käest waestel aastatel wõetud wilja rahale 27. aastane protsendi maks pääle seati, andnud P. mõisa herra oma wabatnikudele nõu, nii palju raha isekeskis kokkukorjata ja kasude pääle wiija, et sellest rahast saavamate kasudega tähendatud wilja-raha maks ära wõiks kasutatud saada. See hää nõu lcidnudgi wabatnikude ja ka mitmete peremeeste poolt wastuwõtmist ja täitmist, ning 300 rbl. antud kasude pääle. Et aga Kõigekõrgema käsu järele Saaremaa rahwale wilja wõlg rchmmgist maha kustutati, siis toodud tähendatud raha kasude päält ära ja antud hiljuti rahaomanikkudc kätte. Selle üle olnud aga wilmafed  nii rõõmsad, et kohasse kõrtsi endeid pidu pidama kogunud. Wiina ostetud siis ikka pooitoopi  haawalt ja joodud tublisti raha tagasi saamise rõõmuks. Küll on inetu kuulda, et pühalased endid meel nii wiina-orjusc kütkes waewlewad! Karjast. Saaremaa praust. Karja kiriku õpetaja hr. Winkler olla wiimasel ajal täiesti haigeks jäänud, nii et wõerud õpetajad nimetatud kirikus jutlust ütlemas käija. 29. Januaril pidanud  sääl Jämaja õpetaja jumalateenistust. Rinna ja kaciahaigust on meie pool rohkesti liikumas, mitte aga surmawalt. 1. Januaril oli meil postimehe ameti wäljapakkumine. Et oga postimehele pakkutaw palk 125 rubla aastas wäga madal olnud, ei wõtnud üksgi kauplejatest seda ametit waStu. Leisi kohtumajast, kuhu Karjakihelkonna kirjad tulemad, on Kuresaarde 39 wersta ja seda teed kaks korda nädalas hobusega ära sõita selleks on ka tõesti pakuraw summa 125 rubla ivähene. Muhust. Üle wäikse maina chitawat silda olla juba pääle 60 sülda malmis tehtud. EdeSpidi  loodetakse silla ehitamisega meel rohkem jõudwat,  sest et siia ajani mõnikord materjali puudus tööd on wiiwitanud. Talisel ajal olla hää „r«- pidu" tõttu materjali eest muretsetud. Muhumaalt kirjutakse „Olewikule" pitkem kiri Muhulaste pühade pidamisest, milles õöldakse, et sääl terme pühade lõbu algaja, ülewel pidaja ja lõpetaja ma „söber" alkohol olla. Ehk küll Muhu- Möndasugust. Ka üks tõotus. Aastal 1627 nimetati  wabaherra von Bornsdorffer Miinist  Linzi linna walitjejaks. See nimetus  leidis aga Linzi raha poolt sellepärast wastupanemist, et uus ametnik alles poismeeS  oli. Kuid tema andis tõotuse, et kohe selle neiu kosib, kes esimeseks tema ukse ette sõidab. Ja kes oli see õnnelik? Ühe aedniku tütar, kes aiawilja müüma tuli. Paraku ei ole selle üle teadusi, kas herra linnaivalitseja selle aedniku tütrega ka õnnelikku abielu elas. - Odaw. Sell ajal, kui keiser Franz Joseph esimest korda Ungria maalt läbi reisis, oli Pesti linna bürgermeistriks mees, keda rahwas sugugi ci sallinud. See pani nüüd ühel nõuupidamisele ette, et peaks keisri wastuwõtmiseks midagi wälja arwama,  mis: 1) keisrile ootmata uudist pakuks, 2) mitte palju ei maksaks ja 3) ka rahwale rõõmu ivalmiStaks. Teisel päewal sai bürgermeister nimeta kirja, mille kirjutaja nöuu andis, bürgermeistrit kuninga auuks ehitatama auuwarawa külge ülesse riputada.  sest see saada 1) keisrile wäga ootmata  uudist pakkuma, 2) mitte palju maksma  ja 3) rahwale meeletumat rõõmu maim  istuma. - Pisikeste laste suremine on wiimsel ajal Wenemaal õige rohke. Mõnede tohtrite  seletuste järele tuleb see suuremalt jäult sellest, et emad oma lapsi mitte oma rinnalt ei toida, maid klaasi ehk sarwcga. Nii on Tambowi kreisis arst Korowko ühe arstlise kirja awaldanud, milles ta näitab, et Muhamedi usuliste laste hulgast palju wähem ära sureb, kui ÕigeusuliSte wanemate  lastest, sest Muhamedi usu piibli wõi karani järele piawad Muhamedi usku emad oma lapsi wähemalt aasta aega imetama. Sedasama on ka vr. Nikolski Pensa gubermangus  tähele pannud, kus 10(10 risti usku lapse hulgast 342 ära suriwad, 1000 Tatarlaste lapse hulgast oga ainult 140. Ja see kõik tuleb ainult sellest, et risti usu õpetus emadele laste toitmise juures mitte neid tohusid peale ei pan e, mis Muhamedi  usu õpetus. Sell põhjusele saamad Wenemaal mitu tuhat last enne aega surmale  ohwriks. Nimetatud -arstid soowiwad seepärast, et sellele kurwale nähtusele kudagi wiisi abi saaks muretsetud., Pangu seda ka meie Eesti emad tähele! Ära ole uhke! ole uhke"! seda sõna Pea endal meeles alati, Uhrus wüib su wääi tust alandada, Põlgtust teiste poolt wcel tuagi. Oled uhke, siis see läbi näitad, Igal' ühel', selgest' ülesse. Et sull elu-tarkust wähe. Et sull toorus täidab südame. Wilja pääl kes ennast kõrgel hosab Pole teri sees, kuid tühi ta See kes ennast uhkustada püüab, Wacne elu-tarkusest on ka. C. Palk. Naljaks. Talupoeg oma pojale, kes uut wihma marju wihmase ilmaga tarwitanud: „Kas ma sulle siis selle pärast ~riinschirmi" kinkisin, et sajusel ajal ümberhulkuma pead? Ateiu A. „Küll on see hr. K. isegi mees. Palub mind omas kirjas temale wastuft kirjutatava, aga ei saada mulle sugugi oma adresfi. Neiu B.: „SnS kirjuta temale, er ta La sulle adressi saadaks!"  Tütarlaste saladus. Wäikene 12 aaShane Emmi kirjutab oma sõbranale kirja N 5. Sa a r l a n e. 189 S