Tallinna Sõber M 1. Neljateistkümnes aastakäik Tallinnas, Näärikuu 9. Pääwal 1892. Uieiildine aealeht Eesti rahwalr maal ia liaaade Tuleb ükskord nädalis wälsa Maksad Tallinnas tNndforsN pärijate trükimajas: aaStaS S rubla, 40 kop.— pv" -aaStaS 1 rubla 40 »op Koju ehk poStigu saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad ifta rea hk lelle aseme pealt 5 kop. Tellimisrd w»et<,?se wasta - gaMnnas: riassar»', pärijat, krüiii - pc>.-:.ur,i i - K. -i.,ts.rnol, <.>>»»>u'pe«-»-, H 54. iZarlns: 4aa«t-- Aalimere» - K»v» - Paides IU. HeidktSrra. Kapsaku»: ch. KassSeri,. a .yaMa r ch. NüUnerü paadis. - Wi5j.,,,!,!» - -z. z. Mrow'i raamatupood. - Aarwas: M. Põder. MSrus - Praua Metr-se. Maküas: W. Itudskst. Kuresaares - gh. ran«c. - Maas: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Zkab Baltisiis, kirjad käiwad BaZtiSki lßaltischpori UaAriSomS-tIoMB Register: Tagasiwaatus wiimase avsta peale. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Rahwa-kool- : meistrite kaswatamisest. Linnade maksnd. Äkiline sarm. Baltiskrst: Ilmad. Sadama sõnumid. ! Riiast: Hädaliste heaks. Losdohuist: Rõöwlitegu. Kuuramaalt: Pucherki jahust. Pekcrõurgisi; j Keirikojast. -- Mcm Hnda-iomittc. Audicnz. AuuuMd püklmnec-ileli'. SvomcnianN. Warschawist. Mosk wast- Jutu N!st: Pistju parem pidu. Tagasiwaatus wiimase aasta peale. I. Sõdade eest on Jumal Europa't miimasel aastal hoidnud;  wäljaspidi oli igal poolel rahu, seespidi aga õige rohkest liikumist ja käärimist, hõiskamist, ahastust ja õnnetust.  Algame meie oma suure isamaaga, stis leiame siin seda kõiki. Suure osavõtmisega, lõpu poole «värisemisega ja viimaks rõõmsate tänupalvetega waatas kõrk Wene riik oma tuleviku juhataja, Keiserlik Kõrgus Suurvürst Auujärjepärija kauge reisu peale, EgyptuS'es, Jndia's, Ceilon'i saarel. China'S ja Japan'iS, ja oli rõõmus Körgest tema piduliku wastawõtmise üle neil kaugetel maadel. Kohkumise-wäriu käis läbi kõige Wene riigi rahvaste, kui sõnum kurjatcust Keiserlik KõrgnS  Cäsarcwitsch'i elu wasta tuli, mida pagana-preestritefi  meeletumaks tehtud Politsei-waht Otssu's, Japan'is, Jürikuu 29. (Lehekuu II.) pääwal, katsunud oli, mida aga Jnmala vägev käsi keelas. Tänupalved kõusiwad igast kirikust, paleest ja .onnist taeva poole, kui sõnumid peästmifest, kus juures Greekamaa Prinz Georg oma vahvust ja tugevust üles nättanud, kinnitatud saiwad ja elava osavõtmisega waatas kõik riik oma Auujärjepärija reisu peale läbi Siberi kõrbede koju-poole tagasi. Mitmed rasked kurvastused on meie Kõrge Keisrikoja peale möödaläinud aastal langenud. Paastukuu 31. pääwal suri Keiserlik KörguS SuurwürSti-praua Olga Fe od oro wn a, Suurvürst Feldmarschall Michail Nikoläjöwitschi  abikaasa, Badeni Prinzess, omal reisul Krim'isfe Kharkov'is, pärast lühikest haigust, omas 52. elu-aastas; Jürikuu 13. pääwal suri Keiserlik Kõrgus Suurvürst Feldmarschall Nikolai Nikola j e vi t s ch, omas 60. eluaastas, ja Mihklikuu 12. pääwal suri Keiserlik Kõrgus  Suurwürsti-praua Aleksandra Georgtewna Suurvürst Paul Aleksandrowitsch'i abikaasa, Greekamaa Kuninga tütar, natuke peale 21 aastat vana. Weel on WÜrtemberg'i Kuninga Karl Friedrich Aletsaudr'i surm valusast meie Kõrge Keisrikoja külge puutunud, kelle lesk Körgeflõnnsa Keiser Nikolai I. tütar, Suurvürsti-prinzess Olga Nikolajewna, on. Köigeist nendest kurvastustest on kõik Keisri Majestätide truuwid alamad leinates osa võtnud ja on oma palveid Jumala poole Nende kurvastuse  kergitamise eest saatnud, kelle külge Nende kõrges paikaS kurwastuse-uooled ka valusalt puuduva). Suurt häda ja muret on Wene riikis wil j a - i k a l d u s teinud,  mis 29 kubermangu peale langes ja mitu kümmend milliõni inimest nälja häda alla pani. Jumal on küll omal maal ja osalt ka võeral maal inimeste südamed ja käed näkja-hädaliste heaks lahti teinud, milleks Kõigekõrgemast  paigast elustavat eesmärki anti; millionide kaupa on helduse-andeid kokku jooksnud, mille pea-tallitus nüüd Keiserlik Kõrgus Suurvürst Auujärjepärija ustatava käe M seisab; Riigivalitsus on oma Hoolekandmtse-kasfa lahti teinud ja kümnete Millionite kaupa raha hädaliste nüüdseks  abiks ja tuleva häda tõrjumiseks välja voolata lasknud. Kõiki häda tõrjuda ei ole aga vist Mitte võimalik  ja vist piawad khriftlikud kaed ka weel kauemini lahti seiSma Südameid körgendavate nähtuste kõrvas, mis hoolekandmises õnnetumate abiks ilmuvad, on aga paraku ka jälle nähtused hoolimata ahnusest ilmunud. Mitmed wiljakauplejad ja hädaliste aSja kallitajad ei ole pelgunud, oinale seal vilja ja jahu solkimise ja teiste pettnSte abil rikkust korjata katsuda, kuS ka lesed oma weeringaid Jumala auuks ja ligemise heaks ohverdavad. Krimiualkohtutel saab nendega vist veel palju tegemist olema. Jumal parandagu ja Jamal kaitsegu meie suurt isamaad ühe teise ikalduse-aasta eest, milleks paraku paiguti  kartust on. SuureS politikaS on 'Vene rut ka viimasel aastal omale endisele teele jäänud, knida seda nüüd juba mitu aastat käidud on: peattnäheS asjade käärimist ilma tegeva osavõtmiseta ara oodata sa Dsi kõikide juhtumiste vasta vallal pidada. Mõnda on aga siiski ilmunud, mida ettearwatud tegeva volitika eeslabetZ pidada võib. See on see, mida .ligendamiseks Prantsusmaaga'  nimetatakse ja mida nüüd avalikul! tõeks tnumölatakse,  peale selle, et nähtused selle üte kahtlusi ei jäta, et midagi selles aSjaS mölemite riikide sa rahvaste vahel köidetud on. Oli juba PrantsiaSte indnstrie-näilnS Moskwa's üheS ka salgamata üks näitus volitika-valdkondas,  siis oli seda weel suuremal möednl Prantsusmaa laewustiku wöemskäik Kronstadtsi lahel ja selle laewustiku  pealikute ja meestekondade hõiskav ja hiilgav wastawötmine  Wene seltskonna ja isegi rahva poolest, mis Prantslaste poolest tasutud, höiskamistes koguni ka üle trumbatud sai, kui Wene söealaewad hiljemini Prantsusmaa  sadamates oliwad. Silmanähtavalt varitseb Kolmriigi-ÜhendnS  kahtlusega selle köidet,ise peate ja Üks nimetab  teisi selleks, kelle poolt Earopa rahu rikkumist karta olla. Kes suurel politika laval ei seisa ia kellel võimalik  ei ole kuliSfide taha vaadata, sellel on raske ette arvata, mis nendest ühendustest üksteise wasta kord välja kasvab; et aga ühendusi üksteise wasta köidetakse, see ou ikka üks kardetav, üks kahtlane asi, see näitab, et volititaöhk  elektrikaga täidetud ou, kui ka keegi seda tõeks tunnistada  ei teha, et tema poolt säde selle õhu sisse langeda  wöikS. Saksamaa aSjad on segased, nagu ülepea sellest aeast saadik, kus Würft Bismark potitika-lavalt maha tõugatud sai, knida ka siin paikas >uba sagedast lahendatud  on. .Uus kurs' wanal soonel aga kangema võimuga,  mida Keiser Wilhelm 11. ette kuulutas, kui tema oma arwateS õnnelikult Würst Bismarkist lahti saanud oli, ei ole weel selginud. Oma uut Kanzlerit, kes muud tegema ei näita, kui kubja käsku kuulama, on Keiser Wilhelm  11. GrasikS teinud ja ähwardab teda WürStiks tõsta, aga kõik fee näitab välja, nagu kahaks tema midagi mängida, mida tõeste teha tema omal sõudu olema.ei tunne. Ketser Wilhelm I. ja tema suur Kanzler tegiwad ühise Saksa Keisririigi, Keiser Wilhelm 11. naib kade selle üle olema ja tema tahaks sellepärast ka midagi teha, mis umbes selle sarnane oleks, aga omal viisil. Esiteks pööras tema ennast lahkel wiistl Sozialdemokratlaste vasta ja ütleS: .Kes tööliste waõta astub, seda lõhun mina maha!" ja laskis siis Würst Bismarki ametist lahti. See kaugelase-töõ ei kannud aga head vilja; .töölisedV s. o. Sozialdemokratlased, ei olnud nii juhitavad, kni noor Keiser ehk arwaS. Siis pööras tema Zsivatitseja wöi AinuSwalitsesa wäija, kinkis Koolide-minisirite oma pildi, keS temaga mitte ühes nönuS ei olnud ja kirjutas selle alla ~Bie vc>lc>, Bie judeo" .Renda mina tahan, nenda mina tassin.' Mmister astus ametist tagasi ja teine sai tema asemele pandud, kes teisele teele pööras, aga senui maga valju waskapanemist naib leidnud otema. kuna Keisri tähendatud sõna palju tuSka teeb, sest et see otsekohe riigi põhius seaduse ivas ta on. Weel kangema rõhuga tunnistas Keiser Wilhelm II ennast Münchenis AinttSivaliliakS, kas tema oma nime võeraSte-raamatusse kirintas ja juhtsõnaks juure lisas- ~BWi'o.nm lox rorxm >"innt.tB- Inglismaa poolt M Saksamaa Helgolandi kanvas kurjast petetud ja see tegi Sakslasi pahaseks .uue kursid wasta. Nüüd on Kesk-Europa riigid, Saksamaa, AuStria Ungrnmaa ja Jtalia üht kaubaazamise-üheudust köitnud, mille juure ka Schweiz'i, Belgia't, Hollandit, Spaniai ja kõiki uusi Bakkani-riikisi tulema oodatakse. Keiser Wilhelm pidas selle anuks ja kiituseks kõlavat kõnet ja tõstis oma uue Kauzlert Graflde-seisuseSse. Nüüd on aga tagajaret kära lahti läinud. AuStria-Ungrumaa  Kaudaalamlie ninister Baross olla felleS kaupaS Saksamaad kurjaSte petnud ja salamahti ühe Uugru-Rumänia seltsiga üht kaupa raudteede veduhindade üle teinud, mis Saksamaale  suureks kahjuks olla. Jälle on siunamiue ja pilkamine lahti läinud ja avalik usaldus ,uue kursi' waSta on uueste kõikuma läinud. Silmanähtavalt on Saksamaal palju tüli ja nukrust, isamaalased loodavad aga. et kõik ilma jäädava kahjuta iile läheb, sest Saksamaa ühendus, mis nii kaua Sakslaste igatsus oli, olla nii kindlast Sakslaste südamesse kasvanud, et nemad häda aeal ometigi  kui ükS mees kokku piawad. Kardewad küsimised Sozialdemokratlaste aSjuS ja PaapstlaSte, ehk õigem Jesuiitide,  asjuö, on enne Riigipääva lõpetust arutamata jäänud, saavad w-st pärast pühade ette tulema ja võivad mitmesuguseid kiusttemisi äratada. Ka Saksamaal on surm mõnda kuulsat meest elavate keskisi maha niitnud, Kõige teiSle eest eel on vist Feldmarschall Graf Moltke nimetada, kes Paastukuu 25. (IZ.) pääwal omas 91. elu-aastas äkitselt ja ilma valuta ära suri. Teine tähtsas  mees, kui ka koguni teisest töuust, oli PaapstlaSte erakonna-estmeeS, Dr. Ludwig W i n d t h o r st, keS Paastukuu  14. (2.) pääwal pärast pitkcmat haigust suri, kui Paavst temale enne lelegrasi läbi oma õnnistust saatnud oli. Würlembergi Kuningas Karl suri Mihklikuu 24 (Viinakuu 6 j pääwal. Weel patju teist tähtsaid mehi söeawäe-tecuistusest, riigi-teenistuseft, teaduste ja kunSii valdkonnast on viimase aasta käikuS Saksamaal ara surnud. Uputused on paiguti palju kahju teinud. Üleüldist puudust ei ole aga mitte. Ans lr ia- Un grum a a l on rahvuslikud kiustlemised  väsimata edasi kestanud ja on nimelt Tschechilastc näitusel Prag',S kangest üleS leekanud. ei ole ka põrkamisest  throni waSta tagasi pelgunud. Et Keiser Franz Joief ise Prag'is!e kuti ja lepituse eest kostis, fee ei ole käredaid rahvuslasi kaugelt imtte lepttaund. nii kõlava sõnadega nemad oma Monarchile ka truuwnst tuunistasiwad.  Kui Keiser W>in'iSse tagasi reisis, siis on salani  õr ts uka d koguni oma ühe silla alla pandud pörgu-keradega  tema elu peale kippunud, nende kuri nõu aga nurja läinud. Kurjategijaid ei ole leitud, vähemast ei ole nende nimest nimetasud. Ungru maa Riigipääw on enne Jõulat lahalatiid. Kui seal ka lollide-kanpa Saksamaaga ja Jtaliaga Walitsuse ettepanekut mõõda tõrkumata ja muutmata waSta võeti, siiski on seal teistes asjades nii palju vaglast vaimu olnud, et Wakitsus heaks arwaS, uuke valimiste läbi rahva poolt küsida, keda rahvas rohkem usaldad, kus Riigipääwa wöi Ministreid. Mitmes paikas Austria riigimaadel ja Ungrumaak tegiwad  uputused palju kahju, Ungrumaa lagestikkudes ka