Tallinna Sõber M 2S Neliteistkümncs aastakäik Ta 1 liNUsts, Lchewu 28. Mwal'^1892. Ulröldint likiiltht Eksti rl>h>»iilt »»al ja iiiimdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maijab Tallinna» Ändfors'1 HSrijat? rrükiqiaj»»: aõstas ? robla, 40 Pöol-aaStas ......... l rubla 40 kaj> Koju ebk postiga saadrtud: / , aasta» ......... 3 rubla — ...............Z rubla 70 kop KnUkntuled waksawad iga res egk lelle aseme psalt K >sp. Tellimised wSeiakse wisra: jram«»«5- rsrijai, ,rü«i«a,a. .. s. landi. H ös. - Tar,«, : raa«ma».,. » » H,,K.eg„g Zarsw i roamamposd. -- Usrw.,»: W. P»»«. - Msr»»- Praua «i-r,«ls - Malk»»!! M. Mudekft. A«rej»»r«A, ii», .l»",,». - Maal r kulda Uetr°»i» wulittäkje. Vastaja redaktor W. F. Tichhor n. Tlab Valli»»,», kirjad esiwad BsttiiN («wtfchpvri - — N»-rli>e»jH.N»pril, Ikegister. ÜMdijed Wiumid WstaNmast, — Smal. maali, Tallimmst :.' Koisn Majestätidc krooilimise.pücw. — Korjandus. — Ülom Hädqaea-komiteest, — Neljas Ämerika jahu laew. — Riitsmthist. — MaapäSw. Ametlik lönnistus. — Ms jahiseadus. — Mugeponemissb. Leitud sftnylkxhha.- — Protjesji NriMW- j .. des: asjades. HyMskift Zlmad.U«K K«MkzaM<rat. — Õnnetu jurm. — Raksvere'st - Tule-! lahlu --- T»ic alW, - Pi.nja »»e ttrNnöpklsia. - Riia'st ZuNMl-' - LMw Puchert. - Prkcebum ist : N»"».,!»söealakwa!'. wki».i Mwchäitdc - Ü»s'Livnarieomres Julged «Nameyed. - ..Bt.aii»---lNem-tzSd«aca.,omimft. eo°n.e.matt - - Äarichaw ch. - «aralow gl. - - SljtmchM'<V «v»Iöw'isr - Odcha'st. - PÜU»N'N,imid kStgcst liirist. " Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiski 'S, Lehekuu lS. PäÜttml, Saksamaalt Jälle kord kölawad lootused läbi pea kõige Säkfamaa lehtede, et lepiM "Mtiser'" Wilhelmis Ja Würst Bismark'! t -lemaS olla; Keisri õnnesoowi- Mise-telegramM Grõf Herbert BisMarkM tema kihlomisefs  olla selle lepituse hakatus. . Teise.lt/ aga kä, et see leptsuS kögnsti mitte wdimaltk ei olla/ sek kuidä pidada see sündima, Keiser pidada ju siiS otse kui oma süüd kõige maailma ees tuu!«fStama ja Wanakanzleri ees andeks paluma, mis kogMi mitte ühe KeiSri kohaline ei olla. Meie arwates oleks ühe eksituse tunnistamine küll ühe KeiSri kohaline ja et Würst ViSmark's 'lahtllaskmine"Kanzleri'  üvietist üks eksitus oli, seda keadwad maailmas Saksamaa sõbrad ja waenlased muidugi. Tunnistaks  Keiser Wilhelm seda, siis tõusekS tema rvist kõige mõistlikkude klma eeS palju kõrgemaks,/ kui tema nüüd seisab, aga suuremat lootust selle peale ei wõi neil olla, keS selle noore Walitseja kärtsakat ja upsakak waimu tunnewad  ja teadwad, et tema kedagi oma körwas ei salli, waid ükfi tark olla ja üksi käskida tahab, nagu tema sagedast selge sõnaga wälja rääkinud on. Ka ei ole arwata, et waua Würst oma endisesse ametisse lagast astuda tahaks, kui Keiser kida ka katsuks. Wähe-aeal oü nii palju muutmist Saksamaa seespidistes ja wäljaspidiSteS  asjades ette tulnud» et Würst BiSnrark kui Riigikanzler  riigi-laewa tüüri järsku otsekohe tagurpidu pöörama ptaks, mis seda laewa weel raskemast põrutada wõikS. Tüudfam  oleks ehk see, kui Keiser Wilhelm ja Wanakauzler Bismark tõe poolest südames lepikfiwad ja wiimane oma nonu nagu era-inimene annaks ja esimene seda kuulda wõtakS; ametlikult  ei näi see nüüd enam mõtmalik olema, ei ole sügawamaS  tähenduses wtst ka mitte enam soowitaw. Ühest kord rebitud sidemest wöib ainult weel üks sõlmitud side saada, mis pea jälle rebida wöib. Ka kirjutati palju sellest, et Graf Herberl Bismark jälle riigl-teeniSluseSse aStuda himustada ja selleks omale üht Saadiku-paika pärinud olla, aga ka seda ei taheta õiete uskuda. Graf Herbert Bismark oli juba kord Saksamaa wäliSte asjade Riigisekretär, keS Saadikutele käSkust andiS, et tema nüüd seesuguste käskude kuuljaks ja täitjaks saada tahaks, see on iseenesest juba üks natuke uMblooMnSttk asi! Ametlikult  jääb Wanakanzleri sugukond wtst riigi-teenistüfest esiteks weel tõrwale. Kuida aga Saksamaa asjad edaspidi  lähemad, sellest on wähe aru saada, sest igalt poolelt kuuldakse, uuS Kanzler Graf Caprivi olla omast ametist tüdinenud ja Saksamaa olla tewast tüdinenud, ainult nagu ,kiuSte päraste wõida tema weel ametisse jääda ja wõida Keiser teda ametis pidada. — Keiser Wilhelm on jälle midagi teinud mida Saksamaal ott köikis maailmas wäga imekS pannakse. Kuida omal aeal teatustatud, laSkiS wahi-soldat L ü ck ühe töölise maha, keS teda tema wahi peal tülitanud ja sõimanud oli ja seesama kuul, mis töölist Brandt'i surmas, läks läbi tema keha. ja haawaS üht teist töölist raskest/kellel selle paha asi aga ühti i tegemist ei olnud. Berlini Linüa-nSuukogu poolest sai selle peale Sõeaministrile ükS pälwekiri ette pandud, milles kohalise sõeawäe-seaduse muutmist päriti, nenda et seesugust werewalamast rahu aeal mitte enam ette ei tuleks. Otse nagu wastuseks selle palwekirja peale on Ketser Wilhelm nüüd selle soldati paradl peal awalikult oma ette wälja tütsNnud, on teda kõikide eeS kiitnud, gefreiterikS nimetanud ja temale oma päckwapildt pealkirjaga  .Truuwi kohuse-täitmise eest wahi peal", kinkinud. Selle üle igal-poolel paljir pea-waugutamist. nw Baieri leht tuletab meele, kuida Ketser Wilhelm l. aastal 1856, kui tema weel PreuSst Prinz Wilhelm oli, ka üht soldatit nenda aunStas, kes wahil üht käratsejate-huika sellega -nhest ära kihutas, ei üle «ende peade õhku lastis. See olla -õige olnud, mitte aga ühe soldati auustamine, keS ühe pahandaja era-inimese otsekohe surmas ja kauba peaie teist weel HaawaS. Kui ühes rilktS sedawiist awalikult  Keisri iile rääkida ja kirjutada julgetakse, nik ou see ikka üks kahtlane au. — Sakla KeiSrikottu saab wäga palju wsermv Kõigekõrgemast seisusest oodatud. Nimelt ka Rootsi Kuningas, Greeka Kuninga-paar Kopenhogen ist ja mitmed teised. Et Wene KeiSri peakorteri kommandör, Kindral von Richter, kes WieSbaden'ib terwise well prnukimaS  on, omal reisul senna ka Berlin iS käis. sellest arutati  et ehk ka Wene KeiSri-paar KopenhagenM Berlin i kaudu tagasi reisib, selgemat sõnumit ei olnud selle üle aga weel. — Lehekuu 21. (S.) pääwak kuli Graf Herbert BiSmark oma pruudiga wanemate juure Friedricbsruhe'Sse. WakShalliSse oliwad Dresden'ist sada lauljat sealisest ja weel rohkem teist lauljaid tulnud, noort paari ja wanemaid pidulikult teretama. Waua Würst su wäga rõõmus wälja uäilanud ja omaS kõneS kinnitanud, et ka just Saksa laul ükS neist sidemetest olnud, mis kõiki Sakslasi nii tugemast kokku köitnud, et neid nüüd enam keegi lahutada ei wõi. — Asrika st on E n> t u Pasch a üle Dr. Sluhlmauu i poolest uSIatawad sõnumid tulnud; neube järel on tema silmad tõe poolest nii wäga nõrgendatud, et keda pimedaks pidada wõib. Wist ei oie siis palju lootust,, et tema oma endise maa seal tagasi wõidab. Austria Ungrumaalt. Ungru ma ai wakmisiawad ennast Magyartased suurele rahwapiduie Jaanikuu 8. lLehekuu 27,) pääwal, kuS 25 aaStat sellest täiS saamad, et Austria Ketser Franz Iosef ennast iseäranis Ungrumaa Kuniilgaks kroonida laSkiS ja Magyartased sedawiisi lahti' saiwad, kuida nemad seda mmetowad. ;a mis neile nii suurt rahwuSlikku kasu koonud. Selle waSta tahawad aga Rumänlascd, kellest Ungrumaa! kolm millionk hinge elamaS on, juba enne seda Keisrile üht 260 meest suuri saatekonda uhc palwekirjaga kõige selle wägiwalla üle saata, mtda Magyartased nende rahwusele sellest ae.ist saadik üeiüud olla ja ikka weel teha. Rahwuslikknd lülid ja kittstlemjsed ei taha Austria's ega Uugrumaal lõppeda. —- Kindral Klapka, Ungrumaa mässajate kuulus jnhakäja aastal 1849, keS weel mitu nadalit wasta pani, kui GZrgey ja teised ennast juba alla heitnud ehk põge. nenud oliwad, ott ära surnud. Pärast mässamise lämma tamlst, m!S wast Wene wae abiga korda läks, elaS Klapka künni 1866 wüeral maal, tuli siis tagasi ja korjas mage Austria abiks Preusst waSta, ei saanud sellega aga enne walmiS, kui sõda juba olsaS oli. Järgmisel aastal sak temale tema endine waStapanemine andeks autud, tema tuli Ungrumaale tagasi ja saj ka ParlamentiSse waliiud. — Ungrumaa Parlamentis on Graf Apponiy, endine maga sikke Rooma-kätholiiklane, tähtsat kõnet pidanud ja selles ührfugüsi õigusi kõikidele usutunnistustele pärinud. — Tschechi studeniidele on ära keelatud übenduse-wiistl suurele  studenkide- ja turnimise-pidule minna, mis Nancy linnas Prantsusmaal peetud saab. üksi, lgaükS oma käe peal, wöiwab nemad minna, niisamati ka turnimise-pidule 8emberg'is. Däaniytaalt. Lehekuu 28. (l6.) pääwak algüsiwad Kopenhagenis ja kõigil Daanimaal pidud Kuningas Chri- ftiau IX, ja Kuniiigapraua Lonisc, HeSieu-KaSseli Prinzesst,  kuldprllriiakd. Aõik Europa wötab sellest elawamat oja. MaWlatid Wen» Keiser ja KeiSri pra ua. ja Keiserkikud  Kõrgused Suurwiirst Äuuzär>epärija. Suurwurst Michail AteksWdrWicsch ja ÄuurwiiMi-priuzeSjid Ksmia m Olga Aleksandsowua jõuh iwad oina sõidukaewa ,Poljarna>a  SwjeSda' peal Lehekuu 23. lll.) pääwak enne lõunat kell i t Kopenhageni sadamasse, kus Daam Käuiugapaar, Herzog ja Herzogipraua vou Cumberland, Saadikud, Mulsirid ja Kuuluga ko,a auukaudjad neid teretanwad. Priuz Walvemar ja abikaasa oliwad kõrgetele  wõerastele waöta sõitnud, Suurtgki-mürin teretas Keiserlikku sõidukaewa. mi? A tundi rutemini tulnud oli, kui oodati. WürstlMudeft wõerastest, pidudest kirikutes ia kodu, ümbersõitmlAest, radwa HSiSkamstefl j. n. e. seiiawad pilkad kirjad aealehleded ja kõik annab tunnistust.  ei see südamest tuleb Suu olgu ainult weel nimekalud,  et suured jaaleionuad Folkekhingi kõikidest erakow dadest, peale SozialdemokratlaSte, Kuniuga-paarist õmresoowimiseks  waSla wõelud saiwad ja igalt poolelt lootust küünista knd ou. et Jumala õnnistusest, mis nähtawalt Kuninga-koja peal seisab, edaSpidi parem lugu Wakitsuse ja Foikethingi wahel iigib. kui see tänine olnud on. Iseäratus  uhkes ehtes on Wene. Inglismaa ja Rootfl Saadikute  majad olnud, Belgia st Llütich is seisiwad Lehekuu 18. (6.) pääwak  taks Anarchifllast rahn-rittumise pärast Lehekuu l l Jürikuu ig.) pää-oal kohtu ees ja saiwad 4 ja A aastaks  mangi mõistetud. Inglismaalt Sütekaewajaie lõikumine Durham'iS keSklS wiimaste sSnnmite ,ä«l ikka weel kdali ja sigltaS hirmsal kõikides raua-töö paikades. ClevelandiS oliwad peaSe mäemeeste l 66,666 meest, naest ja last nalgas. MiddleSborsughM oli lugu niisamati. ASju kardeti we>l sandemakS minema. Mäettaewanduõte peremehed  lahawad palla 12',/. prot. wähendada töölisedähwardawad  irod seisma jätta. WaNfuS on ilma nöuuta selle häda luures, mis wascaskiknseft kiustlemiseft tuleb. — Mauritiuse saarel India-nlereS, on Lehekuu 20. (8.) paamal hirmus maru möllanud. 24 kirikut olla lõhutud, ligi t?<m inimest surmatud ja umbes t600 wigaSlaiud. — Inglismaa Kuniugapraua on Ggyp tuSe Khedi wele Bath-ritlreke suurristi saatnud. — Indiast tutkwad sõnumid, et Kaschmiri maal kholera wäga kangest lahti läinud. SrinogarM on Lehekuu 23. (li.) paamat 236 inimest haigeks i.iäiiud ja 146 ära surnud. Prantsusmaalt. Lehekuu lg. l7.) pääwa Shkal on ParlStt juureS operi-majaS pidulik mäng PanS'i hospldaMe  ja Wene naliahAdalrske heaks antud, kus ka Prandent  Carrrot ja Wene Saadik Barou Mohrenheim juureS oliwad. TeiSie keSkis on ka Wene oper ../lüurur. aa llnpü' (.Elu Zar, eest!') mängitud, mis ütlemata mainlnSiusega  kuuldud sai. Sisse on 80.660 franki tulnud. — AurillaciS sai Lehekuu 23. (II.) paamal ükS postkontor  dyuamiliga lõhutud. InkmeStest ei ole keegi häda saanud. — Na.ciss walmiStati suurt üleilmlist studenkide. pidu ette. kuhu ka Präsidmt Camot oodatud sai ja kelle auukS juba 36 auuwärawat ehitatud oliwad. Osawötmifele  oliwad ka wõeramaa sunrkootid kutsutud ja tulla oliwad mömd Iugtrsmaa Belgia ja Schmeizi suurkoolid lubanud. Gk seal tuhandetest kokkutulnud noortest meestest uimelt Saksamaa waSta ärrttawaid ksnefl peetud saaks, seda oli karta; Vrästdent Carnot on aga ise üht soigutawat  kõnet pidada lubanud. Jtalia st. UuS MiniSlenum Tiolitli juhatusel on