Donau ja sealiste weikemale jõgede wee tõusmise sile. Pealt Austrias oli jõgede kõrge wesi alanemaS. Kroatia MaawalitsuS onnöuuks wõtnud, Agrami Kogudnse-nõuukogu  lahutada ja uusi liiteid walida lasta. ASja selleks on selle nõnukogn seisupaik kroonimise-pidude. kohta aunud, kuida ju Agram'is ikka palju kiustlemtst ja tüli KroatlaSte ja Magyariaste wahel olnud on, millest sagedasi kiskumised nõuukogudel tuliwad KeiSripraua reisib pitkemaks aeaks oma terrvise parast KarlSbad'isse. Saksamaa Saadik Wien'is, Prinz Reuss, on Jaanikuu 16, (4) pääwal järsku wstnud ja järgmisel pääwal Karlsbadsisse reisinud. Arwatakse, et tema seda Wurst BiSmarksi tulemise pärast teinud on, keda Jaanikuu 19. (7,) pääwal oodati. See näib ikka tähendama, et Würsi BiSmark'i wastawstmisrks plaanitud pidulikud lallitused Saksa Keisrikojas tuöka leewad. Daanimaalt. Rootsi Kuningas tuli Jaanikuu 16. (4) pääwal KopenhageMisse ja sõitis kohe edasi Berustorffsi  schiosnsse, kus Kuningas oma preekonnaga ja Kõrgete  wõerastega sel korral oli. Järgmise! pämvai reisis Rootsi KuningoS Stockholinsisse, - Selsamal pääwal sõit» fiwad ja Suurwiirst Änujärjepärija  Bellevue juureS (KlampenborgstS) sõidulaewa ,Zarewna  peale, kõige Kuningliku perekonna ja Kõrgete wõeraste saatmisel, - Priuz Waldemarsi abikaasa oma lastega ja Orleansi Priuz Jean reisisiwad Jaanikuu 18. (6.) pääwa õbtal PariSsisse. Teiste weel senna jäänud Kõrgete wõeraste lahkumise-päawast ei oluud weel teatust antud, see oli aga kõikide tähtede tiirel ligidal. Rootsi Norramaalt. Tüli Rootfimaa ja Norramaa wahel kipub leegile minema, Norramaa Storthing on 63 healega 49 heale waSta nöuuks wötnud, iseäralisi Norramaa Konsulist wõeraslel maadel ametisse panna ja Walitsust paluda, toimetada, et edaspidi enam kusagil ükS Kousul Roolsimaa ja Norram- a asju üheS ei tallita. Mõni pääw enne seda oli nende maade lahutamise-mõtte ärataja ja eestkostja, Björnestjertte-Björnson üht kirja Rootsi Norra ühenduse üle aealehtedeS walja saatnud ja selleõ seletanud, et see ühendns ainult kaitsemiseks wäliSle waeulaSte waSta maksa, mitte aga teiSteS asjades ja tarwiStustes,  ,Meic Norralased tahame täieSte oma käe peale saada, siis on see hea - wõime meie seda ilma selle ühenduseta, fiiS on see parem/ ütleb Vjornestjerne-Björnson.  Selles mõttes olla ka pea kõik Stsrthmgi-liiked Rootfi-Nsrra ühenduse kohta, mida nemad rohkem maksa ei taha lasta, kui et mõlemil maal. mis muidu kaks riiki oma käe peal on, üks ja seesama KuniugaS walitseb. Norralased arwawad omal selleks pärimiseks täie õiguse olema ja nemad ei taha sellest mõttest ühegi kasu pärast taganeda, miS neile täiest ühendusest Skandinawia poolsaare  idapoolise jäuga tulla wöiks. Kõige pealt päriwad nemad seda aga Konsulile ameti asjuS, sest see puudub kaubaajamise ja laewassitnde külge, milles nemad ennast Rootslastest üle olema arwawad ja sellepärast Rootsi Koutfulite tallituse alla heita ei taha. Rootsi Kuningal ei ole selle üle muidugi suuremat rõõmu, sest tema tahaks ennemini ühe ühise tugewama, kui kahe nõdrema riigi Kuningas olla, kuna peale selle Norramaal nüüd üks waim suureks kaswanud on, mis kangest Republika poole nihkub ja neid maid wahest ehk koguni ühest ära lahutada wõiks, kui Norralastele rohkem isilalliluse-õigust antakse. Belgia st. Kõikis Belgias on walimised käsil ja sellest tulewad koledad tülid, kärad ja kiskumised KatholiiklaSte ja WabalaSte wahel, milleS esimesed aga wöitu saama näiwad, kui ka ellewalmistawateS nsuukogudes wiimgsed wöidawad. Geutsis peeti üht seesugust ettewalmistawal nõuukogu, üleüldise healeandmise-õiguse pärast Selle poolt oliwad 21,462 healt, selle wasta ainult 186 healt. SiiSki oliwad Jaanikuu 15. (3.) pääwani Senatisse 44 Katholiiklast ja 30 Wabalast, Parlgmentisse 92 Katholiiklast  ia 52 Wabalast walitnd. Esimese kehekonna taieldamiseks  oliwad 3, teise kehakouna täicldamisekS 5 lisawalimist  tarwis. Kui need nüüd ka kõik WabalaSte heaks langesiwad, kuida arwata ei ole, siiski jääks wõit Kathoiiiklaste  katte. Jaanikuu 12. (Lehekuu 31.) pääwa õhtal tuliwad Katholiiklased Brüsselis wabam eeliste aealehtede toimetajate kallale ja tagusiwad neid kaigastega. liiklased kinnitawad üles löödud kuuluinSteS, põline mässamine  ja kõige seadusliku elukorra lõhkumine saada tulema, kui wõit WabalaSte kätte langeb. Wabalased kuulutawad sedasama KatholiiklaSte wõidust ette. Kõik shandarmid ja tuletörjujatz oliwad järgeS walwamaõ. BrüSsel'iS, Lüttich'is ja Gent'iS tegiwad Sozialistiafed Jaanikuu 15. (3,) pääwal suurt kära; KatholiiklaSte  klube-maja sai ära lõhutud ja preestrite aknad fisse loobitud. Ratsa shandarmid tuliwad wahele ja mitmed inimesed saiwad haawatud. Kihisemine kõikiS oli wäga kange, siiski loodeti, et see nagu Lle-tuli pea jälle waikib ja kuStub. Inglismaalt. Kuida juha wiimases numreS kirjutatud,  ou Priuz Ferdinand von Koburg Inglismaal Kuningapraua  poolest ja ka rahwa eestseisuse poolest waSta wöeiud a üleS peetud, nagu oleks tema lõeSte Bulgaria kk uni la- tud ja sedswiisi seaduslik Würst. Balmoratti fchloSsts on teda üks auUkompanie waSta wslnud, London',S on Lordmayor temale Homitu-laua onnud, millest ka Cambridge  mitmed Riigisekretärid ja üks Austria saate, konna Sekretär osa WStnwad. Sööma-aeal on Lordmayor  Bulgaria WürSti termist wälja hüüdnud, keS selle peale tanuga waStaS ja kinnitas, et see lahtuS Lordmayori poolt, kes ju kõiki seda Londoni ttnna nimel on teinud, teda wäga rõõmustanud la te-na südant liigutanud olla. Tema olla Inglismaale tulnud, Inglismaa rahwale oma tänu selle eest ütesnättamo. ei see rahwaS Bulgaria asjust ikka lahkest osa wõtnud sa Bulgaria rahwale palju sõbrust ja kaastundmist üleS naitunud on. Südamelik waSla, wötmine Kuutngapraua ja kõige Inglismaa poolt näidata temale, et seal tema hoolekandmist Bulgaria rahwa rahulise  kosumise ja rahu eest Balkani poolsaarel ülepea, ära tuntakse ja hea meelega nähakse. El see lahtus Venemaal  tuSka teeks, seda -võis nr oata ;a see paistad ka Wene lehtede kirsadest lelgest wälja. Ka Saksamaal panemad need ringkonnad seda imeks ja mõisiawad seda Wenemaa ärritamist hukka, kes -vana Vürst LiSmart'i pool seisamad. .Hamburger Nachrichten". see leht, millest sagedast Wanakanzlert enese heal -välja kostad, tahendab selle peale, et titel .Bulgaria Vürsti ilma õiguseta -võe. tud on ja Prinz Ferdiuand'i seisupaik Bulgaria'S ülepea Europa riikide wahel tehtud kaupade wasta tatt'. Tähele olla panna, et see , Würst" täniue ainutt Inglis,naa sa Austria poolest nenda waSka wõelud 0,,. Selge sõnaga tunnistab ennast fedawiist Vürst BiSmark Bulgaria aSjnö Inglismaa wasta sa Wenemaa poole; üht tegewal järge ei saa sellel nurisemisel ega ka Inglismaa ärritmmfrl Wenemaa wasta wist mitte olema. Durha ,u ' t S on nüüd sülekaewandnste töölised pärast tÄuadalist !.>rt». mist jälle tööle läinud ja seda koguni lv protsenti wähema palgaga. Enamist kõikides kaewandustes on ka kõtt endised  töölised jälle waSta wõetud. Lord Durhain', Margaret-schachk  Philadelphia'kaewaudufes on aga wahe-aeul sissewoolanud wcle läbi nii palju rikutud, et ümber piab ehitatud saama, mis 4 tunni t» uädalik aega -võiab >a miS läbi seuui tillv töölist ilma tööta jaamad. Kui suure -viletsust see tõrkumine töölistele ka loonud on. stiski ei ole neil nöuu wastapanemist zäädawalk maha jätta. Hiljuti  on Inglismaa sülekaewanduSte-lööliSle ja Belgia sücekacwanduSte-tööliste wolimehed nöuu pidamas olnud ja seal olla -viimaste ettepanekut mööda nõuukS wwlud, üleilmlist tõrkumist ette -valmistada, kui Ajalisused miile hoolt ei kanna, et tööpääw kaheksa tunni peale määratud saab. London'iS kardeti umbes 60.VVV ehttuse-töõlist tõrkuma  minema. Prantsusmaalt, Wemmaa sa Saksa KeiSnte koitu, lulemiue Kielis, ,a Suurwürst Konstantin Konstansiuo. wilsch'i wöerustätk Prästdeuk Carnot' juures Äauc» s. mw ühel aeat olimad, saawad Prantsusmaa lehtedes wäga mitmel wiistl arutatav ja tähendatud. ,Pair» kirjutab ! ,Et kõikisühe sõnaga ütelda: Kokkutulemises KietllS ja Nanry'» on kokkukulemised rahuks ja selle üle wöime mete eunalt atuutt rõsmuStada/ Pea niisamatiarwab ka ,sitadical».kui ta uimanähtawult  natuke norkuS peaga! .Täna nagu hetk piame meie ennast oma enese peale loetama ja lapsik oleks, ühe lahke-kombelise wõeruSkäigu peale teadmate nwjndujelt kõrget hinda panna. Wenemaa on näidata tahtnud, et Prantsusmaaga za Saksamaaga ratzuS elada soowtb. Üht suurt muutmist ei nai sellest oodata olema. » Nancy pidude seespidisest tähtsusest, uimelt lepituse kohta siirpab. lika ja Rooma-katholiigi kiriku wahel, millest Piiskop Turinaz kõnet piöaS, ei ole ,Figaro'l» suuremat lootust, kui kirjutab! , Muidugi oleks kõikide Prantslaste kokku, leppimine kõigile maale suure rammu pant; aga see ei oie kogum mitte tsst, et meie ühel meelel oleme Kui Piiskop Turinaz ja tzerra Carnot kokkuleppimisest räägi, wad, siis teame meie kõik, ptame seda teadma, et nemad seda sõna mitte ühel wiisil et tähenda. Täitja wõimuse suilS tähendab kokkuleppimine sõnakuulmist, Piiskopi suus tähendab see saua waStarääkimist ehk wahrmast nSku. Kui lipud Kokku rullitud ja hecra Carnot Elyser Sse tägasi tulnud on, stiS ei jää «endest kenadest sõnadest ?a lahtnliSkeft,  mida need tähendawad, ühtigi järel/ Paap st oü Prantsusmaa KatholiiklaSteke uut ki ja saatnud, waõtuseks  Monarchistiastele. See kiri saab PaapSli Äiigisckretär  Kardinal Rampolla ja Nuntiuse (PaaMi Saa dituj läbi PariS'is Kalholiigi erakonna juhatajate-e kuulutud,  ptab aga oma sõnakäigu poolest teiste ees esiteks saladusesse jääma. Dynamitlane jn msrtsukas Nava » chol, keö oma koledate kurjalegude eest ainult wangijMe mõistetud sai, on uueSte kohtu alla pandud. WandemeeSte  nimed saawad saladuses peetud. Bnarchist Bricou, kelle juhatust mäöda dynamiti Pantin'i silla all leiti, Msr.h kahtluse allj et tcMLVery trahteri lõhkumisest, kuS Ravachol kinni wõetud sai, osa wõtnud on Hiljemini katsus tema Havre'S oma elule otsa leha. - Sl. Denise olla Zaouikuu 14 (2) pääwal kaks inimest khsler aSse ära furüud. Pogutõõ-minlSter on elle pannud. rah. male ncudeS maakondades, kuS põud on, abi anda. Jaanikuu 11. (Lehekuu S 0) pääwal läks mets Fsnlai. nebleu juureS seitsetcistkümneft paigast korraga põlema ja kippus wäga suureks minema. Mida kuStuda suudeti, see kaks teisel paamal uueSte põlema. Tuld arwati pandud olema. Italiast. Pärast wäga käredat wai di emist on Parlament  Watitsule ettepanekut, majapidamise aeglist ecSarwu (budgets kuue tiin peale kinnitada. Jaanikuu tl. (Lehekuu  3tt.) pääwal 26! dealega !89 hcale waöta. wasta wõknud, uiisamast ka kõiki Valitsuse ettepanekut aeglise korraldamise kohta, 256 heategu 72 heale -vaõla. MimStcrprändenl  Giolikli on tõrelesatele kindla meelega waStanud,  et Valitsusel täieline õigus on. tülide aSjuS Parlamentiga,  kõige riigi poolt otsustamist nõnda. s. o. Parlamenti  lahutada ja uust walimist walja kirjutatava. Giolitti  Mnisterium on esiteks talle kindlal jalal ja Kuningapaar  on Saksamaale c. innud. Kuniga-paariga üheS läkS ka WättStr adj.idr MiniStrr. Ülespidamine PotSdamiS, Saksa Keisrikojas, oli nelja pääwa peale määratud. Sp.inia ü Wäga pahad sõm-mid on Barcelõua st ja mõnest teisest paigast . tööliste V s. o. Anarch-stlaSte ja Sozialistlaste, mõUamiSle üle tulnud, millel juba täieSte mässamise uägu --n. 1.-anitt-u 12 (Lehekuu 31.) pääwal sai Varceloua !-m sõea-oleku alla pandud. Shaudarmid oliwad möllajate waSta wõkmaiumad ja saiwad pärast kibedat wõitleMst rewolwrttega ja kange kiwi-sajuga tagant-».,  sunnitud kinniwõeiud mässajad saiwad rahwabulkadkst  peaSletud. ütS Polüsei-meeS ja neli schandarmi ou ou-a saadud w-gakluSMse ära surnud. Palju mehi mõlemil poole! on haaivaku ). Mässajatel on rewolwrid. llmbeikaudsed wabrikud on o-nab tööd Auberuöri käsu peale seiSma jätnud. Palju voodist on wälja rööwitud. Aõ,k sõ eo-vägi saab kaos peetud. Tõrkujate tööliste hulka armulatse 87MV meest suur olema. Mässajad kipuwad raudtee-rongide peate ja toobiwad neid kiwtdega. miS läbi nntmed raudtee. omeiuttud ja reistjad juba wigaStatud oliwas. Okse niisamalngufed sõnumid tui emad ka Calahorra'st  Asu maade, minister on Cuba saarlastele, ke» upntuse all setstwad. riigi poolest abi pärinud. Seal olla koit põstnwili ,a umbel AWMW kotti sttkrut häwikalud. Kah>u saad W u-ill-on- peale armattid. Kui paliu inimest  surma saanud, see oli meel teadmata. MadridliS lõi wätt Aumala-teeniStuse aeal ühe kiriku sisse. Kaheksa meest ja üks laps saiwad surmatud. WäljatungimiseS on palju inimest wigaSla-ud. Türgi riigist- Bulgaria 'Valitsus on maksude  seiSmajätmisega ähwardanud. kui Türgi WalitsuS Bulgaria wiimase kirja peale wastust et anna. Suurwestr  Djevad Pascha on selle üle Kolmriigi.ühenduse Sa abi kukega ?a Inglismaa Saadikuga mitu korda nöuupida,niiel  olnud. Knida Wene lehed kirjutawad, on Türgi Vaüttns Inglismaa 'Walttsusele kõrelemise-kirja Priuz Fe,dinand't kuningliku wuStaw.-tmise pärast saatnud. Serbia ü Aegttse Watilsnje liige Prottsch on Jaanikuu  17. l 5 j väawat sübame-rabanduseSse ära surnud. Bulgaria st. Protsess Rahaminister Belischewll mõrtsukate  waSka pidi sel nädalil algatud saama. Kaebtuje-ktri oli >uba walm-s ja kohtn-iiited, kolm Oberstlieutenantl ja kats Majorit oli,oad ka juba nimetatud. Nnmänmsi Rnmänia WakitsuS on oma Konsulitele ette kirjutanud. Wenemaalt wäktarändajate Juutide passist  mille enam wasla wötta ja kinnitada. sõnumid maailma teistest jägudest piawad ruumi kiis,ste pärast kelleks korraks läcklnd laama. Olgu siin nii valin tähendatud: Persia '« ei olnud kholera weel mitte 'ava >enad waid kaSwastwS! Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) pääwal on Mesched'iS 400 inimest kholeraSse ära surund.  —. Vrokl > n - si. Põh,a-Amerika'S on taew ,Tt. Leo» Jaanikuu i l (Fehekuu 30.) pääwal. toidu.aSjadega Wenemaa nDahabalMele, wälja ssilnud. Omalt maalt. Tallmua il Kõigekõrgema Nimelise kcksu peale Lehe» kuu 2D paäwaft, on Pelerburgi Kindralsupcrinkendent ja ln Anna-kogudnfe kirikuõpetaja Konrad Frrifeldt, ärasurnud PilSksp MchterÜ asemele Ewang.»Vukh. usu!»n>nSn>ie  KinbrattonWormmi AicepräsidentikS nimetatud, läämisega kirikuSpelajakS Pelerburgi Anna-koguduseS. Jee on kstgk kõrgem wairmM amet, mida ükS Ewang>«öuth. njutunniSkuse kirituõvelala Wene riikis saada wõtd. ,UuS T uta Zcitung' kirMab selle kedla Jaanikuu 3 paamal: ,Nohkem kui ühelt poolelt seisab GVMg.»Luth> usutunnk»- wfe kttiku iZu» ülempea Wrnemsal, meie linnaga stdemeS. TarluS on Konrad F-eifeldt BaaStukuulB. oaämal 1847 sündinud, siin sai tema oma kooliõpetust, siin ka aaStast IBW tunni l87i) oma suurtooli-haridust. Kui tema siis mõned aaSlad Peterdurgis abi-klrituõvetaja ja kooli. Spelasa olnud, tuli tema aaSlal 1875 Tartusse tagasi ja oli kaks aaStat meie t lnnaS teine kirikuõpetaja Jaani - koguduses ja usuõpetaja linna tütarlastekoolis ja Gym. n allu mis. AaStast 1877 saadi? on tema järge? Peterburz,S  tegew olnud kui kirikuõpetaja Jaani-, fii» Anua-koguduseS, wiimakS, möödaläinud aaStast saadik, kui oma kaSwu-isa. ärasurnud Laalaod t järelt vltja, Peterdnrgi