tajale appi ruttaksiwad, teda katsuksiwad  toetada, manitseda ja kõrtsist eemal hoida. Jnglisemaal kannawad 000,000 inimest sinist linti nööpaugus täheks, et nad joowastawaid jookisid mitte ei tarwita. Wäga ilus oleks, kui ühe wabriku töötegijad niisugust linti kannaksiwad täheks, et nad haigetele  wendadele abiks tahawad olla, et igaüks sellest lindist ja tema karmast  ära tunneks, missugune siht inimesel  on. Nõnda wõiwad sõbrad ja ametiwennad palju niisugusel haigel  abiks olla. Aga ka kirik on kohustatud seda tööd tegema. Meie õpetajad peawad iga joomahaiget kui halastaja Samaria mees toetama ja awitama. Õpetajad seletawad ju, et liigjoomine eneseteotamine on, nõnda et Jumala näoline inimene selle läbi mõistmatuks loomaks alaneb.  Meie ihu peab ju Püha Waimu tempel olema, aga seda templit roojastame  meie, kui meie endid täis joome. Waba peab ristiinimene olema joomaorjusest. Wiimaks on ka riigiwalitsus kohustatud  siin oma kätt adra külge panema. Riigiwalitsused peawad ju nõnda walitjema, et kerge oleks hääd teha, aga raske kurja toimetada. See käib ka jvomakatku tõrjumise kohta. Ka meie riigiwalitsus on hakanud siin jõudsasti töötama Jumalale olgu ränu selle eest. Nõnda peawad perekond, ametiwennad,  kirik ja riigiwalitsus selle päästmise juures käsikäes töötama, aga ometi on meil raske ilma karskuseseltsideta  läbi saada. Niisuguseid seltsisid, kus tõik liikmed täiesti karsked  on, kus kõikide ühine püüdmine ja siht on joodikuid aidata ja päästa, on meil tingimata tarwis. Kui meie kõik ühiselt selle wägewa waenlase, alkoholi, kallale kippume, siis peab Wõit meie kätte jääma. R. W. „Õnn sulle, kuningas, ning su kroonile kiiwri püül. Kihutage läbi laagri ja kuulutage, mis te näinud ja kõik rahwas höisaku: „Önn meie ustawa kuninga  Witigisile!" Kuid waluga pööris ennast Witigis ta'st eemale. Ratsanikud pistsiwad kui wälk igale poole laiali ja warsti kõlas igast tänamast kiiduhüüd: „Onn kuningas Witigisile", ning weel pisku aja eest waenulised ühinesiwad nüüd igal pool selles rõömuhüüdes. Tema Pilgust, mis üle nende tuhandete lendas, paistis  uhkus, mida sügaw walu annab. Ja krahw Teeja ütles tasa selja taga: „Näed nüüd! sa oled terwe riigi päästnud." „Ole kärmas ja wii meid wõidule! hüüdis Hildebad,  Guntaris ja Arahad tungiwad meile kallale. Nad arwawad, meie oleme ilma päüta za isekeskis tülis. Wälja neile wastu! näitame neile, et nad rängasti etsiwad! wälja neile kallale! häwitame mässulised!" „Häwitame mässulised!" müristasiwad sõjamehed kaasa, kes rõõmsad oliwad, et oma sügawat, kirglist tundmust  seda wiisi awaldada saiwad. Kuid auulises rahus rääkis kuningas: „Wagusi! ei pea enam Gooti sõjariistad Gooti werd walama! Teie kannatage siin! Sina, Hildebad, awa mulle wäraw. Keegi ärgu tulgu mu'ga kaasa, ma lähen üksi mässuliste  juurde. Sina, krahw Teeja, pea laagris korda jalal, kuni ma tagasi tulen. Sina aga, Hildebrand, — hüüdis ta waljuma häälega  ratsuta Rawenna wärawate ette ning kuuluta sääl: nad awagu wärawad. Nende soow on täidetud: weel enne õhtut sõidame me linna, kuningas Witigis ja kuninganna Matasunta." Nii wõimsalt ja tõsiselt rääkis ra neid sõnu, et kõik Wägi neid auupaklikus waikuses kuulas. awas wärawa: näha oli, kuida mässulised kiiresti lähenesiwad. Kvwasti kõlas nende sõjahüüd, kui Wäraw lahti läks. Kuningas Witigis andis oma mõõga krahw Teejale ning ratsutas neile siis pikkamööda wastu. Wäraw langes ta taga kinni. „Ta otsib surma," ütles Hildebrand tasa. „El, lausus Teeja, ta otsib ja leiab Gooti õnne!" Mässulased imestasiwad, kui nad üksikut ratsanikku nägiwad. Wölsungi wennapaari kõrwal, kes ees otsas, ratsutas  üks Awaari nooleküttide paälik. See hoidis käe silmade  ette ning hüüdis: „Hobusejumala hobuse juures, see on kuningas ise! nüüd, mu tublid poisid, nooleosawad laanepojad, sihtige terawasti ning sõda on lõpetatud!" Ja ta tõmbas oma sarwwibu õlalt lätte. „Pea, kaan Warkun, ütles hertsog Guntaris ning pani oma raudse käe tema õlale. Sa oled ühel hingetõmbamisel  kaks korda rängasti eksinud. Sa nimetad trahw Witigist kuningaks. See olgu sulle andeks antud. Ja sa tahad teda ära tappa, kuna ta meile saadikuna  läheneb. Awaarlastel wõib see küll ilus olla, Gooti komme ei ole see mitte. Minema oma salgaga mu laagrist!" Kaan kohkus ja waatas imestades talle otsa. „Minema silmapilk!" kordas hertsog Guntaris. Awaarlane naeris ning hüüdis oma ratsanikkudele: „Mull' üks ta puhas! Lapsed, lähme Belisari poole! Imelised mehed, need gootlased: hiigla kehad lapse südamed." Wahe ajal oli Witigis lähedale jõudnud. Guntaris ja Arahad silmitsesiwad teda uuriwate  pilkudega. Tenia terwest olemisest paistis wana lihtsusega ja tõsidusega ühtlasi sügawa walu läbi pühitsetud kõrgus wälja. „Ma tulen teiega gootlaste käsu pärast kõnelema. Ei tohi endid nemad wastastikku kauem tappa. Lähme üheskoos Rawennasse, ning wõidelgem üheskoos  Belisari wastu. Ma kosin Matasunta ja teie mõlemad peate kõige lähemad olema minu auujürjele." „Ei ialgi!" hüüdis kirgiiselt Arahad. „Sa unustad, ütles uhkelt hertsog Guntaris, et sinu mõrsja meie telkides on." „Tustsia hertsog Guntaris, ma wõiksin sulle wastata, et meie warsti teie telkides oleme. Meid on rohkem ja meie ei ole mitte arglikumad kui teie, ning meie pool, hertsog, on õigus. Kuid meie ei taha mitte nii rääkida. Aga Gooti rahwa hüüd tahan ma sulle meelde tuletada. Kui sa ka wvidatsid, Belisari lööma oleksid sa liig nõrk. Waewalt ühendatud jõuul saame talle wastu. Anna järele!" „Anna sina järele, ütles hertsog, kui sul gootlased südame pääl on. Pane kroon maha! Kas sa ei wöi oma rahwale ohwrit tuua?" „Ma wvin ja ma olen seda teinud. Kas sul naest on, Guntaris?" „Kallis naene on mul." „Ka mul oli kallis naene. Ma ohwerdasin ta oma rahwale. Ma saatsin ta minema, et Matajuntcu kosida." Hertsog Guntaris waikis. Aga Ärahad hüüdis: „Siis ei armastanud sa teda!" Siis lvi Witigise wihatuli loitama, tema walu ja tema armastus kaswasiwad hiiglasuureks, purpuri puna kattis tema palgeid ning häwitawa pilgu heitis La nooremehe  pääle: „Ära lobise, sa rumal poisikene. Et sul unes paar punast mokka ja walge ihu silmade  ees milkusiwad, räägid sina armastusest! Mis tead sina sest, mis mina selle naesega, oma armsa lapse emaga, kaotanud! Terwe ilma täis armastust ja ustawust. Ärge Üritage mind mitte, minu hing on haawatud ja walu ja ahastus ou mu's waewaga taltsutatud! Ärge üritage neid mitte, muidu lööwad nad uuesti loitama!" Hertsog Guntaris oli mõtetesse wajunud. „Ma tunnen sind, Witigis, Gepiidi sõjast saadik: Ei ole ma enne ega pärast lihtmeest nii auusaid löökisid lööma näinud. Ma tean, et sinus walskust ei ole. Ma tean, kuidas armastus uaese külge toidab. Ja sa oled uaese oma rahwale ohwerdanud? Seda on palju!" „Wend, mis ja mõtled? hüüdis Arahad, mis tahad sa teha?" „Ma ei taha Wölsungisoo liikmeid meeleauususe poolest  häbistada lasta. Auus sugu, Arahad, nõuab auusat tegu! Ütle mulle weel ühte: mils ei jätnud sa mitte ennem krooni, wõi elu kui oma uaese?" „Sest et see kindel riigi hukatus oleks olnud. Kaks korda tahtsin ma krooni krahw Arahadile jätta, kaks korda waudusiwad mu esimesed püülitud, et nad teda kunagi omaks kuningaks ei tunnista. Kolm, neli wniugat walitaks, krahw Arahadi ei Wõetaks aga, minu jõua see eest, ialgi wastu. Siis jätsin ma werise jüdamega naese. Ning nüüd, hertsog Guntaris, mõtle ka sina Gooti rahwa pääle. Kadunud on Wvlsimgi sugu, kui gootlased kaowad. Puu ilusam oks langeb ühes puuga, tui Belisar kirwe juure külge paneb. (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Transwaalist. Reedesel Inglise ministeriumi koosolekul on Reuteri järel Chamberlain järgmisi punltisid ette pannud: Transwaal maksab Briti wäe Lõuna-Ahwrikasse saatmise  eest tasu, häwitab omad kindlused,  kaotab oma Europa saadikukohad,  annab oma kohtunikkudele iseseiswuse,  ja Inglise keelele Hollandi keelega ühesugused õigused ning tunnistab,  et Inglise kasud teiste omadest  terwes Lõuna-Ahwrikas ülemad  on. Mõned lehed teatawad, et Prantsuse  ja Wenemaa wahelt sobitada tahawad. Kuid arwatakje, et Jnglisemaa  wahekohut wastu ei wõta, sest et ta Transwaali iseseiswaks riigiks  ei loe. Reedese ministeriumi koosoleku järel on Prantsuse, Wene, Portugali ja Numenia saadikud lord Salisburtstga kaua aega kõnelenud. Hollandile on Inglise walitsus seletanud, et ta Hollandi ohwitseride Transwaalile appimineku waenuliseks  tegewuseks loeb. Jutnd on käimas, et Transwaal ju täna, teisipäev),  sõda tahab kuulutada. Transwaalil  on sõja waremalt algamine kasulikum, sest praegu ei ole Lõuna- Ahwrikas rohkem Briti wäge kui 10,000 soldatit ja 8000 wabatahtlikku.  Kolme nädaliga wõib aga palju mehi sinna jõuda. Seni tahawad  boerid kitsasteed ning Naatali  ja Kaplinna wahelised raudteed ära wõtta. Uuemad Wene telegrahwi agenturi telegrammid käiwad päüasjaliselt wäe saatmiste kohta. Nii teatati Naatalist  pühapäew k Nagu näha, tahawad  boerid kallaletungimist ette wõtta. 5000 boeri on piiri ääres koos. Teine sõnum lausub: 4000 boeri on Volksrusti, Sandenrusti ja Boshofi Kimberley ligidal ära sõitnud. Naatali  põhjalüäne piiri äärde on ka palju wäge kokku kogutud. Reuteri järel on Inglise Berkshire rügiment Grahamlinnast (Kapmaalt) Newporti sõitnud, mis Põhja pool Middelburit  on ja kuhu Kapmaa raudteed kokku käiwad. Komandöör Kronje kogub Malmani juurde (Transwaali), Inglise linna Mafekingi lähedale 2000 boeri kokku. Boerid on 8 penikoormat Freiheiaft laagri üles löönud ja tahawad m olemile poole Bussalo jõge wäge kokku koguda. Charlestonist Johannesburisse minew  raudtee rong peatati Transwaali  wakitsuse käsu pääle kinni. Reisijad saadeti Naatalisse tagasi. Pretoria wügi marssis eila rahwa waimustuse awaldustel piiri äärde. Mõned saadikutekogu liikmed, kes wäe minema saatmise juures oliwad, hüüdsiwad: „See on meie wiimaue nõudmine." Pretorias on käsk awaldatud,  et kõik kodanlised kohtud kinni pauna ja ringkonnakohtu istumised edasi lükata tulewad. Tuuli kindluses  (Rodeesias), Transwaali põhja piiril, on jutt käimas, et 50 penikoormat  Pietersburist (Transwaalis) tubli boeride wügi koos on. Limpopo  jõe ääres seisab wahiwägi. Johannisburis olew sakslaste salk. kus 200 meest, kelle juhataja krahw Zkplin, sai käsu, piiri äärde minna. Transwaali walitsus on kuulutuse Wälja saatnud, kuida sõja korral selle wõi teise asjaga lugu jääb. Selle järele wõib mäekaewandustes tööd edasi teha, kuna walitsus laewanduste  kaitsnlise eest hoolt tahab kanda. Wiinakauplemine keeldatse ära. Passide asjus halkamad waljud  eeskirjad maksma. Jttimesed, kes maa äraandmise kaebtuie all, kaotawad oma waranduse, samati ka need kodanikud, kes käsu püüle wäe teenistusesse minemata jütawad. Prantsuse ministerium on otsuseks teinud, et edaspidi ohwitseri kohtade wäljajagamine sõjaministri ja mitte enam ülema svjanöuutogu asjaks jääb. See tähendab, kohtade andmine  wõetakse kindralite käest ära ja antakse kodanlise wõimu kätte. Kuida kuulda, on ministerium selle Waldccki ja Mlleraudi ettepanetu pääte otsuses teinud. Austria keiser on parema tiiwa juhatajad enese juurde kutsunud ja neile seletanud, et sakslastele järele anda ning keelte seadlused tagasi Wõtta tulewad. Poolakad ja tshehlased  tahawad uüüd uue ministeriumi Wastu wöitlema hakata. Noortshehlased  pidasiwad senise rahaministri Kaitslli juures koosolekut ja otsustasiwad,  tshehlased astumad igale walitsusele,  kes keelteseadlused ära kaotab,  kõige käredamalt wastu. Tshehlaste  leht „Politit" kirjutab, une walitsuse programm olla parema tinoa wõitlusele kutsumine ja käia tõigi nende walitsuste wastu, kes pea tolm aastat kõige suurema iseenese ärasalgamisega ametit pidanud. Kotvlitu rahwa erakonnast ei ole weel teada, kuida tema seis uue ministeriumi wasm jääb. Saksa radikaallane Wolf seletas aga, et tema keelteseadluste kaoiaja ministeriumi  wasta mitte ei taha olla. Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. K. K. Suurwürst Mihail Nikolajewitsh pühitses  „Birsh. Wed." teatel 19. skp. 50-aastast juubelit selle mälestuseks, mil ta 6H. Kaasani jalawäe- ja 38. Wladimiri traguni-polgu ülemaks nimetati. Suurwürstinna Aleksandra Josifowna ou sellest samast ajast saadtk 16. Gluhowi traguni-polgu anuülem. Teede minister würst M. J. Hilkow sõitis „St. Pet. Wed." teate! 20. septembril Tagakaspia raudteesid üle waata.ua. Ministri herra tagasitulekut oodatakse 10. oktobriks.  M üekaewanduste walitsus  pühitseb 1900. aastal oma 200-aastast juubelit. Aastal 1700 asutas Peeter Snur mäetööde järelwaatuje  mis esimene kroonu asutus kaewanduste asjus oli. Kaubanduse - koolid. Nende päewadesees saadab „St. Pet. Wed." teatel rahamittisterium kaubanduse  ja wabrikutöö departemangu teaduslise jaoskonna pääinspeklori S. S. Grigorjewi Wolga jõekonda ja põhjahommiku kubermangudesse järele katsuma, kuidas sinna kaubanduse  koolisid wöiks asutada ja missugused koolid sündsad oleksiwad.  Uusi suhkruwabri - kuid asutatakse sel aastal „Pet. Wed." teatel terwelt 30 juurde, kuna ueid ju 243 oli. Uued wabrikud algasiwad 1. skp. oma tegewust. Börsi sild Wäike - Neewa püül on parandusele wõetud. 18. skp. sõitnud Inglise laew „Marena" silla alt läbi, puutunud aga postide külge ja teinud sillale wiga. - Saksa asu tl itkude koolid  Lõuna-Wenemaal olla kaunis hääl järjel, nii et „Nowostt" teatel ümberkaudsed wenelajed tuba paluwat oma lapsi neisse koolidesse õppima panna. Palwete püüle seletatud ülemalt poolt, et ainult siis, kui kooliõpetaja sündimise poolest wenelane  on ja usuõpetajaks kogukonna poolt Greeka - õigeusu preester on palgatud, wenelasre lapsi Saksa asunikkude koolidesse õppima wõidakse  wõtta. St. Peterburi Ewangeliumi  Selts, mille otstarbe ou Ewangeliumi usuliste seas usulist ja kõlblist tundmust kaswatada, vn meile saadetud aruande järele 1898. aasta jootsul 17,900 rbl. ümber sisse lvõtnud ja 16,000 rbl. ümber walja andnud. Sissetuleku summa on kingitustest ja liikmemaksudest kogutud.  Pääle selle on seltsi ülewaatuse  all weel iseseiswa kapitaliga: Ewangeliumi wauakeste kodu, Ew. meremeeste maja Kroonlinnas, kristlik  öömaja j. m. Selts töötab Saksa, Eesti, Läti ja Soome keeles kõikide Peterburi Ew. usuliste hääks. Selleks on nende keelte mõistjad linnamissionärid  ja muud tegelased ametis. Pee- takse piiblitundisid (Bolshaja Monetnaja  uul. nr. 22 Eesti ja Saksa keeles) ja laste-jumalateenistusi mitmes  paigas. Eestlaste jaoks iseäranis  on Kiwisaarcle töömaja asutatud.  Seltsi asutatud kristlikus öömajas  on minetval aastal 571 Wõvrast öömajal olnud. Linna missionärid on aasta jooksul 13,142 korda Ew. usuliste kodudes käinud, et nende waimuelu tähele pauna ja neid enam kirikuga ühendada. Haigemajades haigete juures käidi 6,311 korda. Iseäranis hädalik tööpõld on seltsil wangide eest hoolitsemine; nende seas on eestlasi 1,735 hinge, kellele õpetaja  herra vr. J. Hurt'i toimetusel Wõidi jumalateenistust pidada. 18 langenud nacsterahwast saadi nende kõlwatumast ellist wälja tuua. Nendest  on 16 Peterburi Magdaleenumisse  saadetud, 4 astusiwad teenistusesse  ja 3 langesiwad tagasi. Kroonlinna meremeeste majas on Eesti, Rootsi, Sarsa ja Inglise keeles  piiblitundisid peetud. Laewadel käidi 490 korda. Nijhuij - Nowgorodist. Aurulaem „Ewdokia", mis taubalotjasid medas,  põrkas 17. septembril, nagu telegramm teatab, udu ajal Wolga pääl Fokini sadama juures, sõiduaurulaewa  „Aleksa!tder Newski" masiu ja tegi sellele palju wiga. Ka üks reisija sai surma ja kaks haawatud. Läälsamas põlenud  ka Wolga aktsia-seltsi tsemendi- Niabrilu päähoone ja malmis tsemendi ladu maha. Kahju suurus on 100,000 rubla pääle määratud. Terme mabrik on 600,000 rubla eest kinnitatud. Krimmist kuuleme, et sääl Tarhani  külas ühele Eesti mehele Johan  Kr.'le hale õnnetus on juhtunud.  Wilja niidu juures on tema nii õnnetumal miisil niidumasinasse kukkunud, et masina mikat temal mõlemad  käed ära on purustanud. Õnnetu wiidud küll kohe Simseropolisse  arstide juurde, aga need pole muidu parandada wõinud, tui lõiganud  mõlemad käed randmest saadik ära. Nüüd olla mees muidu küll terme, aga ei saa iseennastgi aidata, teised peamad teda nagu pisikest last söötma ja jootma. —aa — Tihwlistst. Raudtee-õnnetus  juhtus 17. septembril kell 5 p. l. Karsi Raudteel. Posti- ja söidurong langes Karsist Tihwltse sõites, 8 wersta Nawtlugi jaamast eemal, rööbastest mälja, kus juures 6 sõidu wagunit puruks läksiwad. Nr. 209. PssLi m e e s. 1889.