Saarlane lls v Teisipäewal, 7. Webruaril 1895. Xli. aastakäik. maksab - Saaremaal aastas .... I rbl. ZN kp. Pooles aastas t SS Ilmub igal Kuresaares nr. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaares' Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab S kop. UU Uleüldint pilitika ajiltlit «aa- ja UW Karskus ja kaswatus. 3 Kõne, «ida h-rra Th. Undriq Saaremaa Karskuse Seltsi aastapidul pidas. Ms peame tegema, et oma lapsi karskeks kaswatada? Kaswatus algab ilmale ilmumisega.  Esiotsa ei tarwita wäikene ilma kodanik muud kui oma loomulikku toitu ema piima lahedat ruumi, et oma liikmeid ära wenitamata wabalt saaks liigutada ja kõige päält puhtust. Puhas olgu ta pesu, puhas ihu, siis ta kosub ka puhas ihu ja hinge poolest. Imetajad emad hoidgu endid alkoholi eest, sest ta läheb piimaga lapse sisse, mis igaüks wõib näha, kui ema õlut juua lastakse ja ta selle järele oma lapsele  rinda annab, siis jääb laps kohe uniseks;  sest alkohol uimastab. Kui imetaja joob, siis pole imeks panna, kui lapsele krambid hakkawad käima. Kes ema oma last armastab ja tahab õieti raawitseda, see ostgu enesele J. Kappi raamat „Eesti ema", kus ta õiget õpetust ja juhatust selle kohta leiab. Ka pärast poole peab lapse toit lihtsa, mitte liiati soolatud, mitte äritaiv  olema. Piim, mis igamees maal suudab  saada, on kõige terwem toit lapsele. Aga kõige alkoholiste jookide eest, wiina, weini ja õlle eest peab laps hoitud saama kui tule eest. Wiina sees on, igamees teab seda, kange kihwt wõi mürk ja lapsele on ta weel kahjulikum kui manale. Ühe kõrtsimehe  wiie aastane poeg jäi haigeks, tema keha punsus üles, liikmed oliwad lõdwad, wärisestivad ja ajuti käisiwad hullustuse tujud. Tohter ei saanud kohe aru, mis imeline haigus lapsel on, aga pitkem katsumine  ja järele pärimine selgitas asja. Laps oli igapäew arwata 3 toopi õlut joonud,  ja nii wiimaks joomahullustusse langenud,  hirmsasse tõbeSse nagu joodik ka. Kui kergesti ei wõi meie, kui meie last rumalast pääst juua laseme, lapse sisse jooma tõbe idu istutada. Sest alkohol ei ole mitte üksi kahjulik, nagu teame, maid on tige waenlane just selle läbi, et ta meie kehas himu enese järele sigitab; ta kihwtitab  ja rikkub meie ihu nii, et meie ikka suuremat isu tema järele tunneme, kus juures ta ühtlasi meie tahtmist lõdwendab  ja ikka nõdremaks teeb, nii et temale wastu ei suuda panna ja ihu ja hinge poolest rikkutud hukka läheme. Hoia oma last selle eest! Selle wastu muretse lapse mängu eest. Inimese waim ei wõi tööta seista, iseäranis mitte elaw, kergesti üritatud  lapse waim ja kui ta hääde asjade kallal tööle ei panda, asub ta halwade kallale. Sagedasti on näha kuda lapsed küla nurkaS wedelewad, tööta seisawad ja manadele jalgade ees risuks on, ehk emale järele kisendawad. Anna lapsele midagi mängida, olgu asi kuigi tühine, õpeta temale mõnda mängu, õpeta teda ka mõnda kasuliku  asja walmistama, korwikest punuma j. n. e., mis ta ära wõib müüa, mille eest paar kopikat wõib teenida; waata aga, et laps saadud raha mitte ei raiska, siis äratad  lapsele töö- ja kogumise himu. Õpeta laps sõna kuulma. Inetu on, kui lapsed wanemate sõna karwe päält ja häämeelega ei täida, ei niisugustest saa enese üle walitsejat, ei alkoholi himu ära wõitjat. Kallis ema! õpeta oma last paluma ja pärast raamatust; ilusaid raamatuid selleks ei puudu meil Eesti keeleSgi ära. Ilu ja süda. 27 K. Lõiken i uudisjutt. S«. Kole torm huluS wäljas ja peksis lund ja rahet kärinal wastu aknaid. Mõtetes istus Leena Hallan omas kambris, lambi tule ees, mis pisukese laua pääl põles ja tumedat helki kambri seinade pääle wiskas. Temal näitas mitu toimetust käsil olewat; käes oliwad temal niardad, mida ta wahete wahcl katsus kududa, laua pääl seisis ka «äike õmbluse töö, mida ka ajuti kätte Zvöeti; ka ajaleht oli laua pääl lahti ja ootas lugemist, mida wilk tüdruk ka tegemata  ei jätnud. Parajasti juhtus temale üks niisugune tükk ette, kus ühest mehest lugu käsil oli, kellel üheksa ameti kõrmal wcel kümnes nälg oli. SSSI tulnvad Leenale ka oma mitu ametid meele ja ägedalt  hakkas ta selle üle naerma. Leena oli nüüd jälle üsna rõõmsaks ja sNUsekS läinud, künni ta Pauli äramineku järele üsna kurb ja tusane oli. Ta armastas  MM alati teiste noorde inimestega seltsis olla ja oma aega lõbusasti äraajada. Paulist ei olnud ta küll midagi sõnumit saanud, aga fee ei näitanud temale enam midagi muret tegewat, sest ta teadis, et see ometi ükskord tagasi saab tulema. Ta armastas küll Pauli weel, nagu ennegi, aga suur ägedus oli sest ajast saati ära kadunud, kui Paul ära oli ja ta jõudis nüüd enese üle jälle walitseda. Praegu wiskas ta ajalehe käest ära ja jäi mõtetes tormi hullumist ja saju raginat päält kuulama. Korraga kuulis ta, et toa uks lahti läks ja keegi wõöras tuppa astus. . Siin on paar kirja teitele, Juhan Hallan, ütles wõõraS. See teine, Leena Hallani nime all, läheb wist teie tütrele. Põksuma südamega astus Leena tuppa, kui postimees kirjad tema isa kätte andis. See teine kiri tuleb sinule Leena, ütles Juhan, kirja tütre kätte andes, wist Pauli käest. Leena wõttis kirja peusse ja läks ruttu oma kambri tagasi. Siin kiskus ta wärisewa  käega kirja ümbriku lahti ja waataS esinaiseks all kirja; see oli ka tõesti Pauli kiri. Sügawalt hinge tõmmates istus Leena tooli pääle ja hakkas kirja sisu järele waatama.  See oli järgmine: „Kallim Leena! Oma pisukese käekirjaga tulen ma Sind nüüd jälle esimist korda pärast oma ärareifimist  teretama, ja soowin Sulle palju termist ja õnne oma kodumaal elada. Kas Sinu süda mõtleb ka weel minu pääle, ja kas Sa lubad mulle ikka truuiks jääda? Mina elan nüüd kaugel oma kodumaast ära, suures ja uhkes Wsneriigi päälinnaS Peterburis; ma näen siin wäga palju suuri ja ilusaid asju, aga sellest ei tea ma midagi, mis minu kodumaal sünnib. Kõigist auust ja ilust hoolimata, jääb minu süda ikka kodumaa külge ja selle kõige suurem wara oled Sina! Ei jõua kõige uhkemad kuninglikud  kojad ega kõige ilusamad würsti tütred Sind minu südamest unustada, Sa minu elupäike! Jäe sa ka ikka ja alali minu ivastu truuiks ja ära lase oma südant mitte teistest ära wöita, mis ka nüüd wäga kergesti sündida wõib, sest et Sa mind mitte hulgal ajal enam näha ei saa. Mina olen siin praegu ühe hää koha pääl teenistuses; ma saan kõrget päewapalka ja loodan sellga aasta jooksul kauni summakese  raha koguda, kui Jumal aga oma õnne ja termist minult ära ei wõta. Kui ma üks kord jälle kodumaale tagasi tulen, siis loodan ma Sinu südame weel ikka truui ja puhta leida. Palun sind siis waewaks wõtta ja minule ka nüüd mõned ridad kirjutada, mis mull sinu poolt nüüd loota on ja kudas teie nüüd oma kodumaal ka elate. Selle tarwis panen ma siia postmargi ja ka kuwääri kirjutus paberiga ligi, et Sull omalt poolt midagi kulu kanda ei ole. Ka adress on juba enne kuwäärile pääle kirjutud, nõnda Ajalehe i „Bl>«l»st"tk»imine > on alganud. Tellimisi palutakse S nüüd pea ära toimetada. z M Lehe hind on: z Saaremaal aastas . . . 1 r. 50 k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas . 2 „ „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ Tellimisi wõtawad wastu: Kuresaare linnas „Saarlase" toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: Kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk « 10 protsenti lehtede hinnast. e