nud. N aga seesugust httllntükkisi edaspidi enam ette ei tuleks, selleks alla soowida, et seadused tuleriistade pida>"ise  Üle hoolsamini tähele pandud saakstwad. Meie "iualt poolelt plame tähendama, et selle aruande seeS Muda wäga mSke uskuda on. Gt Politsei waStapaniia elnniaja tema on põlema pista lasknud,  fee käib iile kõigi, mis meie kodumaal tänine kuulda on olnud. Ja kui fee ueuda on, fliS on wist rasket waStatamlst oodata. ,T. S.'' t. Riia'ft. Kuida ,Zeltu»g für Stadt und  kirjutab,  ou ütewtimasel uädalil Rita'S üks suur leidura  h a wälja maksetud. Lugejad mäletawad ehk weel, et Mõne aea eest kaupmees GttSsew'i juurest palju raha ära warastatud sai. Sellest oli hiljemini umbeS 62,200 rubla Knuramaal, Suur-Sonuarti waldaS maa seeS leitud.  Esiteks oliwad kolm tütarlast, õeksed Ohs S, nendest kõige nnnieiu 8 aastat, nimetatud mõisa Peterbuschi karjazuõisas  mängimise juures mõned kirjute paberitega täidetud  pudelid leidnud ja oliwad nende sisu juba lõhki kiskuma  lmkk.imid, kui tl A aastane Elva Grundmann nende juure tuli ja arwaS, et need pabarid raha olla wõikstwad, ja neid Peterbuschi rentniku, Jakob Tennis'!, juure wtis. See iuudiS nendes kohe i 7,800 rubla eest hindpaberid ja saatis Ewa isa Jahu Grundemann't leidupaiga  peale, seal otsima, sest Margusest GpSsew'i juursS oli tema lugemid ja arwas, et need paberid üks jagu sellest Margusest olla wõtkstwad, kuidastda pärast ka olema leiti. Edasi. otsimises leiti weel umbeS 44,400 rubla. Raske oli nüüd Gussew'i poolest määratud leidu-hinds leidjate keSkis siete jägada. Juba kippuS protsess tulema, kui osawõtjad sel wiisil oma keskiS lepitust tegiwad, et õeksed OhfS kokku 2200 rubla, Grundemann ja TeuniS kokku 4420 rubla saama pidiwad. Küünlakuu 8. pääwal ou Gnssew seda leidu-raha wälja makSnnd. Aastal 18n2 oli Erlaa kirikuõpetaja Arnold Silute B>iia Ringkonnakohtu poolest, amelitallituõte pärast Greeka-Kaiholiigi koguduse sekka luetud inimeste juures, loaiiuulikust ametist lahti ja ühekS aastaks wangi mõistetud. Edasikaebamise peale on nüüd Peterburgi Kohtute. palalcö kohtuotsuse teine jägu maha, esimene aga sMma jäätud. Mimwlst. Kohaline kirjutab: Mõned iinhed ja uarsod walkjaS-sittiseS riides litkustwad mitte üula nea eest läbi meie liuna, kus nemad oma iseäraliste iile leu dadr läbi miimesuguStew jutluseks aSja andstwad. Kõige kentsakamaid jutlusi on neist inimestest räägitud, mis meid mii maks seda asja sügawamalt läbi uurima sundisiwad. Kuulamiste järel ustatawast paigast saime meie teada, et need , rahwukesed Durbeu'ist ja Virgiuahleu'ist päritud, muidu aga täieSte ilmasüüla on. Omalõ usuks tunllistawad nemad usku Jumala sisse, kaugemale ei ulata ueudc usutunnistus aga mitte. Politsei  keelas ucile stiliste riiete kandmist ära ja käSkiS iga üht kinni wõtta, kes ehk selle waSta teeb. See ei naita nende meele järel olnud olema ja nenda on nemad paremaks pidanud, Liibaw'ist ära minnad Kuuramaall. Knura-Leedu piirelt kirjutatakse pal - lade - tüli üle maal: elame silmapilgul ühest nea st läbi, kiZ põllumeestel oma sulaseid uueSte palgata ou ja seal ilmub üks ootamata nähtuS. Põlltöö alanemisest  hoolimata oliwad sulaSte-palgad pea niisama korgekS juäitUd. kttida mld 20 künni 25 aaSta eest makseti, kui wilja hinnad ühele kõrgusele lõusuud oliwad, millest täna enam ka mitte und näha ci julgeta. Aega-mõöda saiwad meis Mumshsd aga aru, et iäieste wöimata on, täniftte palkade juure jääda ja nenda sa siis Veikeoõllu-peremehed  nõuukS Võtnud, üheSkooS ette astuda ja paikasi Võimalikult alamale rõhuda. Aga ka sulased oSkafiwad oma feSkis asja läbi rääkida js kui üks mess oma tarwitusi  kaitseda. Teenijad kinnitavad, ja mitte just ilma õiguseta, et nende palgad koguni mitte endisele kõrgusele jäänud ei olla, sest et neile suuremalt osalt põllusaagiga, nagu wiljaga, kartuhwletega j. n. e. maksetakse, mis, kui turule wiidud, niisamati Viletsate hindade all kannatama pidada, nagu kõige teiste põlluwiljad. Ja et siin nüüd see aruldane lugu eeS seisab, et mölemitel õiguS on, peremeestel,  kui nemad kinnitawad, et neil põllutöö nüüdse Viletsa seisukorra juures mitte Võimalik ei olla, endisi paikasi maksa, ja sugulastel, kui nemad selle peale tähendawad,  et ka nende fissetulemised sandi aea rõhu all kokku kortsunud olla; nenda saab mõlemilt poolelt  ühe sitkusega peetud, miS kõiki lootust selle lähema lepituse peale häwitama näitab. Tõe poolest on lanine ainult wahede! põllu-peremeestel korda läinud, omale tulewaks  aastaks tormilisi tööjõudusi muretseda ja et Jüripääw  mitte enam kaugel ei ole, siis oK põnewusega oodata, kuida suurem jägu Veikepõllu-peremeestest —> sest enamisi just need on, kes palkasi alamale rõhuda tahaVsd ---> omale sulaseid saamad. WiimaSte kangekaeluse juures ei ole esiteks selle peale mõteldagi, et nemad järel amsWad ja kui Zöi? naitus ei petta, siis walmistawad ennast juba suured hulgad pimestatud töZUste-perekonbssi ennemini teadmata juhtumiste peale !in n a Mine m a, kui et alama palgaga kui tänine, tööd teeksiwad. Sea! olekS siis linnadel jälle kord oodata, et üks kena tööliste-hulguskond  nende üle woolaks, sest tööd wõiksiwad nendest ainult wäga wähed saada. Kõik see nähtus tuletab aga rohkem kui iga teine meile seda Viletsat lugu meele, millesse meie põllutöö sattunud on.^ Miitawist. Ära suruud Saksamaa alam Beh r, kes kaua aega MiitanM elanud, on 25,000 rubla Liiwimaa  ja Kumamas lepra-hoSpidalitele päranduseks määranud.  See raha saab pärast tema lese surma wälja maksetud,  seuni tarivitab lesk selle kasust. Veterburg'ist. Paastukuu 1. pääu?al, kui Jumalas hingama Keiser Aleksander IH. surmapääwal, oli hingepalwe Peter-Pauli kirikus, kus Majestätid Keiser ja KeiSripraua ja Keiserlikud Kõrgused Suurvürst Auujärjepärija  js teised Kõigekõrgema perekonna liiked juures oliwad. Pärast lõunat kell 2 oli teine hingepalwe, kuS kõrgemad KeiSrt-koja ja kohtute ametnikud, KeiSri Majefläti  kaaskonna liiked, Kindralid ja ohwitferide-korpus juureS oliwad. Keisri Majestäli thronipääw oli sel aastal pealinnas Pühapääwa, Paastukuu 6. pääwa peale määratud ja oliwad KeiSri-koja kõrgemad auukandjad Jsaakt-kirikuSse kutsutud, kus pärast liturgiat, mis homikul kell 10 algas, pidulik tänupalwe peetud sai. Buchara Emiron Msjesiät KeiSri haiguseaeal  sealtstele moscheedele raha eestpalweteks annud ja pärast KeiSri termekSsaamist UuS-Buchara Wene koolile 1000 rubla kinkinud. Nishegorodski ratsawäe-rügementi Oberstlientsnant Prinz LouiS Napoleon on PjatigorSk'!st ja Prinz VictorNapoleon VrüSsel'ist PeterburglSse tulnud. Pärast Suurt paaStu saada  sõnumite  järel Kaluga'3 kongress nende Vaimulikkude ametikandjatepoolestpeetud,keSWene-usulaSle ja Greeka-Ka- tholiigi peakirikust lahkunud usu-seltSkondade wasts wõitkWad--  »Nswojs sõnumite järel olla kõik tsrrsilised  sõnumid Saksa koloniede muutmissks Seespidiste  asjade MiniStertumil kogutud ja muutmise plaani hakata tegema. -- Wõinädali! on PetsrburgW 1964 joobnud inimest uulitsatel üles nopitud ja Politseisse wälja magama Viidud. Kõige rohkem on neid selle nädali kahe esimese ja kahe wiimafe pääwade fees leitud. Küünlakuu 24. pääwa õhtal on Peierbmg'iõ Zegsrski-fills peal üks rsubtee-õnnetus juhtunud, millel kergest wäga koledad järgsd oleksiwad olla wõwud. Kui õhtal kell 161, rong Zarskoje-Selo-tes! PaVlöMsti poole wälja sõitnud oli, kargas msschin nimetatud silla juursS roopatest ja põrkas nii kangest silla puuwärgi Vasta, et sse lõhutud sai, kui ka rong juba kahandatud kiiruga sõitis, ja maschin oleks Vist ObWsdnöi-kKKnalisse kukkunud, kui tugewsd raudsed käepidemed mitte Vasta pannud ei oleks. Maschin jäi silla peale, kukkus aga ümber, niisamati ka tender. Bagashi-Wsgon sai lõhutud kaheksa sõidu-waggonit ssiwatz ags ainult wähe kahju. Reisijad peasiwad ehmatusega ja pidiwad jala wakshallisse minema. Maschinist Muskin sai rinnast ja paremast jalast,  tema abiline Korõitow rinnast, seljast ja kuklast, konduktor Posdnjaksw peast ja uäuft haawatud ja tulise weega kõrwelstud. Sõit Peterburgi ja Zarskoje Selo wahsl oli mitu tundi takistatud. OnnetuS on joobnud weksel-rospade-sesdja läbi tulnud, kes oma ameti-tallitust tegemata jätnud oli. WarschamW. Wäga haleda! Viisil on nurjatuma Emil Henry kole kmjategu Paris'i uhkes trahteris ka ühe ohwri Warschaw'i ümbertkaudu pärinud. Noor abielu-paar Andreas ja Marie KowalsZi, suurest  Schatnaiki mõisast Warschaw'i ligidal, oli omal pulma-reisul PariS'iS. Õnnetuseks läkfiwad nemad, kui Pari S'i tähtsuste Vaatamisest wäsinud oliwad, õhtal kontserttle,  mis ,TerminuS'e" ruumides antud sai. Kärgatu? ei teinud neile küll otsekohe Häda, noor praua oli ennast aga nii kangest ehmatanud, et raskesse nerwide-haiguseSse langeS, kuS ükõkk arst aidaks ei Võinud. Noor paar läks CanneS'se, aga ka seal ei wsinud pehme õhk aidata. Marie Kowalski suri ära. Tema isa elab Warschaw'is ja on CanneS'Sse reisinud. Odessa'st. Küünlakuu 26.- pZäwal on Inglismaa aurulaew Boltschsi Fontan'i juures paksus nduS põhja kinni jooksnud. Laew on augu põhja saanud,  wett täiS jooksnud, ei Võinud lahti kistud saada ja hakkas küljeli wajuma. LaSti hakati alusete peal wälja wedama. Odessa's oli 16 millioni puuda Vilja ja peale 1 millioni puuda petroleumit laagris. Krasnojarsk ist. lenisseiSkt kubermangu? on mitmes paikaS määratumad kiwisüte-laagrid leitud. Kubenkowi  külaS, 25 werSla KraSnojarSk'ist eemal, on pruunsüsi  pea maapinnalt leitud, AtschinSki kreisis niisamati. Peale selle on Viimases paikaS kõige paremaid süsi, anthracit,  suurel hulgul leitud. Siberi ülimaane raudtee läheb sedawusi kõige rikkamast sktewaldkonnast läbi. Schargorod'ist, Podolta kubermangust, kirjutati Küünlakuu  20. paäwal: ,Täna homikul kell 81, tundsime meie siin üht maawärisemist, mis umbes 5 sukundi kestis ja lõuneida poolt tulema näitaS. See kostis, nagu oleks maja M üks wanker suure mürinaga mööda sõitnud. Kappis kslifesiwad klaasid ja kes weel Voodis oli, see tundis, kuida tema all wärises. H.s«.tS»o KMS?P<Z«. IKS4. - llv--a,»»c> - NSMM r-llvrxachisv zilibiivlc l!«s>»ati>jatelc aulasse selle liikn seada, kk kakö l^orl jiupliassll „Lüvori!" zo ..Hkw" Mljmrdi mölsaÄ ammawad. ,Fa. nmit- erjt iuled aial sa ll rubla !<>n' eejt 4 rubla. V. mulsillläitW saali ,'l<nia 2>i. Jaanil sell 10 enne nriida wl 1693 aaSkal, saamad p-wlimperlalld sa hõberublad aiittUiinmktl anl«l> N.NM Unm^Nttnbtt^ MillitS l'l lüiillllh iiaS pmukwdjks, (pl)!c hmSte Är«-8l«»la'' intklj lal reanad IAÄWÄv pi-nk'-i!»k' ;<1 liNwnli !<!s tk Uiud. s W. Paalzow, > m-zaikkM la MkwUiwalala, poe waZtas. ' Teadaandmised «OOH»»»»» ? Mforsi parijate " rmmM- ja lMltrillii-mm TMnIW, L»i«-«»litl<il Nr. KZ (48); «mustatud Ma inüustrie-näilusel aastal 1883 höbe-medaljega, WG- wiitab köiksugusi "?W tlitti.tSM. »M>-Me m»«a!n triikklmikrs kui ka kit?«gra«as ja lüwi-lrnMs wadta, nimel ka tähendust (margtnalien), Kirja,'aagnate päid, fornmtarist j. u. e. l n. e. I Saksas jä Went keelcs H Mkidele kohtutele A D ja Wutab vige-aegist ja puhast tööd odawate hindadega. M IL—i Aus Jahi seadus Juhatusega melsamahMele, wüljamaMete, metsalindude-hoidjalele  ja üks keeluaja lahel. Wäljaantud Gestimacr Jahimeeste seltsist. UM"° Hind tugewaste köitetud S kop. on saada Fwdftrsl pärijate trötiaajas, Tallinnas, Laia-uulitsas. SkSkSKS?ZSeZ!SSiS«ZAk>ZÄ«SSSZSGSeSSGSSSS Mä,» i>-«d Inglis sepa -sööd, MWakse odawa hinnaga J. H. AuhlMMNl kantoris, Kotzebue-uulitsas. SSSS-kSSSSSSSSSSWIZSSSSSSSSGSSeVe