ja juba arwasin ma palja ehmatusega pääseda, kui korraga üdisse lõikaw hädakisa wagoni eest otsast kõlas. Mina näen kuda wagoni uksed ja waheseina järgmise wagoni raudsarwed sisse purustawad, kõik laguneb nagu liimist lahti, seinad ja lagi lükatakse nagu karbikese kaas päält ära, põrand kaob mu jalgade alt waotan oma lapse rinnale, et teda pigistamise eest hoida ... ma leian ennast järgmisel silmapilgul wee all, kõwaste kinni kiilutud wagonid ja sillatükid minu ümberringi.  Laps hoidis surmahirmus mu kaelast kinni, pahem käsi oli mull tema ümber, paremaga katsusin  ma paremalt, pahemalt, taga poolt ja eest teed leida, kust wälja wõiks pugeda; ma ei leidnud midagi . . . Mu wiimne tunnikene oli löönud; ma olin oma lapsega purustamisest pääsenud, aga pidin nüüd Birs'i lacnetesse uppuma. Mu armas noor naine kuueaastase lapsega kodu, mu wanemad, kes ka sellesama rongiga sõitsiwad tuliwad mulle meelde. Kui kaua ma sell wiifil wee all olin, ei tea ma mitte, seda tean ma ainult, et ma ühe meelt ära heitma wabastuse katse juures oma pea raskeSte ära lõin, siis ennast korraga wee pinnal leidsin. Ka minu tütrekene oli elus, mida ta kange kisa teatas ja oma ütlemata suureks rõõmuks nägin ma oma isa niisama wigata enese lühidal katkisi silla tükkisi mööda üleSse roniwat. Mõne tõmbamisega olin ma kaunis käredasti jooksjast jõest kaldale saanud. Siin sai selgeks, et meie wagoni 21 inimesest üksi raskemalt haawatud oliwad, teised kõik oliwad imelikul kombel pääsenul»,  ehk meie wagon küll täicSte puruks oli läinud." Üks teine kaasreisija kirjutab: „Meie olime parajaste lõbusalt juttu westmaS kui meie wagonit üks tugew raputus wäristas. R.isijad waatafiwad kartusega üksteise silmi, kõigil näis tulema õnnetuse  eest hirm olewat. Üks teine, kauem wältaw ägedam tõukamine tuli warsti selle järele, ragin, raua kõlin, kisa, wagoni laenetaw kõikumine, hüppamine. Mina waatsin parempoolsest wagoni aknast wälja ja arwasin paksu akna ees olewat suitsu nähes, et me oma wagoniga jõe põhjas oleme, nägin aga wiiinaks suitsu wahelt rohelist jõekallast ja sain aru, et wagon alles maa pääl oli. Ruttu hüppasin külili langenud wagonist wälja ja kukkusin wigata lühidale jõe tammile. Ka kõik teised põgencsiwad wigata jäänud wagonist wälja. Kole segadus siin ja sääl, hädakarjumised täitfiwad kõrwu. Pahina ja praginaga mühises ümber pöördud masin. Minu esimene töö oli sugulasi otsima hakata, aga ehk nad küll just minu ligidal istusiwad, ei teadnud ma esiotsa midagi. Minust tagapool istujad ei wõinud mitte wälja saada, sest wiltu läinud seinte pärast ei annud akna raamid mitte järele, et aknaid lahti oleks wõinud teha. Ma tallasin jalgadega akna ruudud sisse ja tõin siis oma merega üle määritud omaksed wälja. Hirmus oli see waatepilt, mis ma wagunisse  sisseminnes kõige päält nägin. Eluta tompudena  lamesiwad inimesed üksteise pääl, kärmal, all. Kolme naisterahwa pääl, kes ülestiku pinkide mahel maas oliwad, istus meel üks, kes oma pea käe pääle oli toetanud. Kõik oliwad minestanud. Waewaga wõisin ma meel omaksid ära tunda, mõni oli hoopis wõerast nägu, mõni merine. Üks naisterahwaS  oli ukse all pikali. Tema üle läksiwad teised, minagi kandsin mõne wõera ta üle wälja, siis alles tundsin, et see mu enese sugulane oli. Esimene asi oli meil muru pätile maha kantud haawatutele rättidest, pesust jne. sidemeid teha, kuni arsti abi saada mõis. Kui ka küll mitmed raskcste haawatud, olime me ometi tänulikud, et meel nõndagi pääseda wõisime. Tenved read inimesi  istusiwad jõe ääres ja pcsiwad eneste ja teiste haawu. Hirmsaid haawu oli siin näha." Olw. Rumeuiamaalt. Rumenia kuninga kojaks!  sea» liigub jutt, et prints Ferdinanb -veel sugugi lootust ära ei ole heitnud, et ta kord kojaneiu  VacareScuga abielusse heidab, mille suures ta oma lootust kõwaSte kuninganna osawõtmise pääle toetab. Parem jätta ta oma tulewane troon. Sellepärast räägib jutt, mõeldakse praegu selle pääle, et printsi noorem wend Karl Anton ta asemele saab. Hispaniamaalt. Hispaniale tuli Filipinide saartelt raske sõnum, et ta sääl olem mägi õnnetumat  otsa saanud. Esiotsa püüdis walitsus selle kohta käiwaid juttusi maleks ajada, nüüd aga tunnistab sõjamäe ametlik leht seda tõeks. Selle teate järele on Hispania mäe jägu, milles pataljon suurtüki, teine jalawäge ja kaks meremäe kompagniid  oliwad, 5909 mehest pärisrahwast ümberpiiratud.  ja ära tapetud. OHwrite arm olla tuhat meest: nende pääle tungitud öö ajal metsast ja et waenlasi mitu korda rohkem ja neile Inglastest ja Sakslastest kõige paremad sõjariistad kätte olnud nõutatud, siis olnud HiSpanlaStel mõimata waenlastest läbi lüüa. Ringkirjad. Kuresaare kreispolitsei walitsuse ringkirjad walla talitajatele. I. Riigi nõukogu poolt, mis 12. Jõulu k. p. 1875 a. Kõige Kõrgemalt kinnitad ja Liiwimaa kubermangu walitsuse ukasis sest 24. Nääri k. p. 1877 a. M 4 all üles on pandud, on metsade kaitsmise üle tulekahjude eest järgmised seadused seatud: 1. Metsa maht ja iga muu inimene, tulekahju  metsas nähes, peab selle üle ligema rahwale (talu perele) aru andma, selleks et nad ilma aja wiitmata appi tuleksid ja ühes sellega metsa peremehele,  tema «valitsejale ehk kohaliku kreisi wõi walla politseile, selle pääle waateS kes tulekahju kohast kõige ligemal on, teada annaksid. 2. Kui tule kahju on juhtunud, siis saab sinna inimesi tema ära kustutaniscks nende seaduste  jäul kokku kutsutud, mis kohaliku Balti maa seaduse kogus (111 jägu Z 1060) ja Liiwimaa talu rahwa seaduses (Z 546 punkt 8 ja 11) üles on pandud. 3. Kõige esite saab töömeestele käsk tulekahju pääle tulla walla talitajate, nende abimeeste, metsa peremehe ehk tema «valitseja läbi antud, kes ka politsei tulemiseni tulekahju kustutamist korda saatwad. 4. Kui tulekahju wäga kange on ja teda ei saa ühe päewaga mitte SrakuStuta, siis saamad tule suuruse, kohaliku rahwa hulga ja töö aja järele korrapidised töömehed seatud, kcS saamad kui tarwis läheb ka kaugematest kohtadest (talu peredest) nõutud, mis tulekahju kohast üle 25 «versta mitte kaugemal ei ole. 5. Kohalik politsei nii pea kui temale metsa tulekahju üle aru saab antud, läheb sedamid tulekahju  koha pääle ja saadab ise tema kustutamist korda. Politsei ametnikud wõiwad aga siis ainult tulekahju koha päSlt ära minna, kui tõendatakse et tulekahju on ära lõpenud ja tema uueste halamist karta ei ole. Et selle eest hoida, wõiwad nemad mõne aja pääle üht iseäralist wahti kohalikudest elanikudest seada. 6. Nende inimestele, kes üle 21 werSta oma elamise kohast tulekahju kustutamiseks on kokku kutsutud, saab metsa omaniku poolt iga ära «viidetud  päewa eest sell mõõdul maksa antud, kuida see iga aasta Liiwimaa talurahwa asjade komisfioni poolt määratud on. 7. Kui tulekahjust ära hoida, päris mõisade metsade tarwis saamad need samad seadusid pruugitud,  mis selle asja üle kroonu metsade tarwis on määratud (Seaduse kogu 111 raamat metsa sead. H 585—595 u XII raamat, kroonu maade hea kor. sead. K 206—216). 8. Iga ühe eeSolewa paragrahwis nimetud seaduste ära rikumise üle, ehk sääl juures küll tule kahju ei ole sündinud, peab metsa maht metsa omanikule ehk tema walitsejale teada andma, sellsamal  ajal ka politseile aru tuues, kes walla talitajate ja nende abimeeste läbi korda saab, et seaduse rikumised saaksiwad ära kantud. Sellepärast annan ma walla talitajatele käsku, ülemal nimetuid seaduseid tähele panna ja nende läbi talitajatele käsku, ülemal nimetuid seaduseid tähele pandawaid kohuseid metsa tulekahju kustutamise juures täieste täita. 11. Kõige kõrgema käsu põhjusel sest 17. Küündla t. p. 1399 a. käeSolewal 1891 a. ette kutsutud Saaremaa kreisi estmise liigi tagawara mäe mehed õpimiseks kokku kutsutud, kes peawad 15. Septembril  kokku kogumise kohta Kuresaare linna Saaremaa  kreisi wäe Ülema walitsus kokku tulema ja nendel peawad polgu piletid seltsis olema, mis neile liisu ajal Saaremaa wäe teenistuse komisioni poolt antud on. Nõnda kui õpimise aeg saab 4 nädalat wältama, s. o. künni 18. Oktobrini, siis peab igal tagawara mehel, et nende seas puhtust ja kordust sell ajal kui nad LpimaS on, ülal hoida, kõige wähem 4 liiki pesu s. o. särkisi, aluspüksa ja svkkifi, 3 kätte rätikut ja kaks paari hästi tugewaid, ruumilist  saapaid seltsis olema; ja kes wvib kodu kujutud tekki, alus ja peapadja tarwis kottid. Ülemine riie peab korralik ja aasta aja kohane olema, ja ilma tingimata oma koost. Kui tagawara  mehed kokku kogumise kohta kokku ei tule, siis saamad nad sõja-kriminal kohtu seaduste järel wastutamise alla heidetud. Sellest, mis ülemal seisab, annab Kuresaare wal. kr. p. kõigile teada ja käsfib walla talitajaid selle järele waata et 1890 aastal ette kutsutud I. liigi tagawara mehed õigel ajal kokku kogumise kohtadesse tuleksid, ja et iga üks nii kui see tal wõimalik on, ülewal nimetud asjad seltsi wõtak». UI. Homikul LK. Juni tip. on Pskowi-Riia raudtee  „Wõnnu" jaama pääl arsti Fr. GSthensi käest järgmised hinna paberid ära waraStud ja nimelt: 1. „Kuuramaa pant piletide" 1999 r. kupongid  terminilised 12. Juni k. 1891 aastani. 39899, 59952, 31915, 32562, 3346Ä, 53466, 33646, 35823, 35631, 3682 27, 37749, 37741, 37993, 37999, 38999, 39957, 38958, 41999 IS, 42483, 42484, 17612, 18469, 25778, 34472, 43728 all, 599 r. 8179, 19952, 19521, 21934, 23279, 23299, 23393, 23569, 23625, 26652, 26584. 26585, 29246, 29284, 29864, 29925, 39971, 39996, 32586, 37999, 29954, 29251 all ja 199 r. 21181, 21285, 21286, 21237, 29566, 29568, 39755, 46183, 49427, 19659, 28450, 44884. 2. „Mettal pant piletide" 1909 r. kupongid  1864, 1946, 2742, 2745, 2757, 5893. 6937. 8. Kuuramaa linnade Htpotegi pant piletide 599 r. kupong IH 912. 4. Nendesama pant piletide 199 r. kupongid A-H 7494 ja 9185. 5. Üks s°/» I sisemise laenu pilet wõiduaega, 1864 a. ÜH 4759. 6. Puhast raha 415 r. 7. 3 wiisit kaarti trükitud nimega: „vr. Lintsivas iVvlläen" Seda teada ande», annan ma walla talitajatele käsku ülewal nimetuid hinna paberid hoolega taga otsida, ja kui nad peaksid üles leitud saama, siis politsei waliisusele sisse anda. IV. Kuresaare kreispolitsei walitsus otsib Kuresaare linnas Ado Oga käest ära wõetud 1999 r. Wõnnu Maa Panga pant pileti omaniku taga. X- 29 Saarlane IS9I,