Tallinna Sõber 48. MeliteiftkümneS aastakäik Tallinnas, Jõulukuu 3. Mwal 1892. llltiildint aealeht Eesti riihiville maal ja tiaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksab Tallinnas t!iudsors'i paestatc trükimajps i aastas 2 rubla, 40 kop.— poöl-aaötas ......... I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaSlsS ......... 3 rubla pyol-aaStas 1 rubla 7!) kop. Knntnlnted tnalisawad tga rea ehk teke aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasen: HaMnnas: Lindfsrs'i pärijate trüliwajas. - vekerllurgis - H. Seelandt. w 54 Tartus - Laakmaun. - Aalweres: A. Aul)s. Paides - A. Seidetöerä ' tus: H.K-W-rg -TiiMä-- A Mitluerst paadis. -Mxjandi?! tz. J. Kar°w/m T-oke'se r°amatukauplu,ed. - Karmas: W. Põder. - Wörus . Praua Wi-rrat! - Walkas: W. liudolst. Kuresaares t Kh. Lange. Maak! kuida iseäranis luulutaise. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elad Baltfkis, - kirjad stiiwab Väitiski (Baltischp-rt - Regjster. u -HleMdised .sõnumid Maailnmst. Omalt maalt. Tallinnast! üks appi hüüdmine. Posti- ja telegrqfiaiuctuikkude  kvrteri-rahq. Naesterqhlvqd raudteede teenistuses. Sukru hinnad. Laenud põllutöö'  ' mäschinate wqbrikutele. Lisa-pateistmqkslid. Seisuslikud Pensionid. Auutähcd mõisq- walitsejcitele. Munade kauplemine. Liunasaadikute !oali>nine. Wigala urjadnik. Sukka käinud laen. m Tartust. Pärnust. Miitawist. Peterburgist. Soomemaalt Warichawist —i - Kijewist. - Orenburgist. - Astrachastist. - WlqdikawkaMst. - Sügise-sõummd. ' Üleüldised sõnumid maailmast. B a l tiSk' i S Talwekuu äO. pääwal SakfiMaatt Gras Caprivi Riigipääwa-köne sõeawäeettfpayeku  Põhjustamiseks naib wäga wähe mõjunud olema. Pea-asjast on Graf Caprivi seletada püüdnud, et see, Mida Würst Bismark hiljuti Wenemaa kohta ütles, kust Saiamaal iialgi pealetungimist karta ei olla, mitte kindla põhja peal et seista. Et Wene Keiser tõe poolest rahu Ds pidada püüab ja selle läbi Europa rahu wägewam faitseja ou, seda on Graf Caprivi täie. rõhuga kinnitanud ja selle lause juures ou igalt poolelt temale elamusega wasta hüütud, aga tema on tohe jälle teisele teele pööranud ja kinnitanud, Wene rahwa keskis kaswgda  wjhawgen Saksamaa wasta ikka suuremaks ja sellest jg Wene-Pxautsuse ühendusest pidada maailma - söda loomulikul wiisil wälja kaSmama, ilma et ka kõige auusamad  ja n ägeivamad püüdmised selle waStq jäädawalt midagi, teha wöikstwad. Sellepärast pidada siis ka Saksamaa  söeamägi! ette pandud uue korraldamise läbi tugemamaks  tehtud ja nimelt noorendatud saama. Saksamaa pidgda kõski oma noori, (ekssveih. ja tugewaid mehi isamaa saitsemifekS harjutama .ja sellepärast ka neid 60.000 noori mehi kaheks aastaks sõeawäe-teenistusele kutsuma, kes nüs.d igal aastal koju jääwad. AuStria lehed kiidawad  seda kõnet wäga ja arwawad, et selle järgeõ ettepanek  Saksamaa sseawäe uueks korraldamiseks waSta Wõetud saada. Muidugi on Gras Caprivsil ja ,uuel ka Saksamaal oma erakond ja palju on neid, keS ühegi korwalise kasu pärast ennast selle ettepaneku poole hetdawad, aga wäga suured ringkonnad, nimelt kõik need, keS Würst BiSmark'i ja tema polijika-joont rohkem nsaldawad,  kui kursi", ütlewad, Austria's wõida selle üle suur rõõm olla, kui Saksamaa Kolmriigi-ühenduse raskemat koormat oma peale wõtab ja oma sõeawäge rehkendab, kuna AuStria ja Jtalia oma sveawägesi juba w.ähendanud on,. Uue Riigikanzleri kõue olnud küll pitk aga mitte suur Tema olla kõnelenud, nagu üks Professor,  mitte aga nagu ükS suur politika-juhataja, keS maailma yma õtade peal kandma ja liigutama piab. See kõue et olla sõeawäe-ettepanekule mitte üht uut söbrat wõitnud. ülepea wörreldatakse seda kõnes Wanakanzleri kõnedega, miS ikka waimustanud, kuna uue Kanzleri kõne kõiki.ipilukS jätnud. Enne olnud Kanzler ükS Kindral, nüüd olla ükS Kindral Kanzler. Ka Wene lehed et ole selle, kõuega sugugi rahul, nimelt sellega mitte, et selles sõea. ja rahu kohta wahet KeiSrt ja rahwa wahel tehakse. Seda wahet Wenemaal ei olla. Keiser ise . juhtida kõiki politikat ja kõik rahwaS, üleumd ja alamad, käia tõrkumata  selle. järel, Et Kindral von Werder Saksamaa  Saadikuks Peterburis nimetatud on, kuS tema enne PreuSsi sveawäe-aSjatallitaja oli, kõiki aSju tunneb ja wäga heas mäleStuseS seisab, see on igal poolel rõõmustanud.  - Keiser Wilhelm on Talwekuu 28. (16.) pääwal BlesS'iSse Schlesia's reisinud. Talwekuu 29. (17) pääwa õhtal jõudsiwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aieksandrow  i t s ch ja abikaasa Pari S'ist Potsdam'iSse. Hhtal oli KeiSripraua  juures pidulaud ÜudeS paleeS, millest teiste keSkiS ka Preuõsi Prinz Leopold abikaasaga, Meckle»burg'i Herzog Johann Albrecht abikaasaga, Wenemaa Saadik Graf Schuwalow,  Ntigikanzler Graf Caprivi ja Saksamaa Saadikuks Peterburg lS nimetatud Kindral von Werder osa wvtsiwad. Järgmisel pääwal oliwad Kõrged wõerad Herzog Johann Älbrecht ja abikaasa juures homiku-laual, õhtal pidulaual KeiSripraua juures ja reisifiwad õhtal kell 41 Peterburg'i poole edasi. Suurt kära teeb Saksamaal see, et Rektor  Ahlwardt, üks käre Antisemit (Juutide-wastane), keS oma teutawa kirja ,luutide-püSfid" pärast weel kohtu all seisab, walimiste juureS ArnSwalde-Friedeberg'iS ligi pooled healed saanud on ja wabameelise Drawe'ga lisawalimifele  tuleb. Wabameelised lehed, mille toimetajate ja kaastööliste keSkis palju luuisi on, nimetawad seda Saksamaa teutuseks ja häbiks. Rooma paavstlikud lehed kiunitawad, Sakslaste suurem hulk olla selle poolt, et Jes u j j tid Saksaniaale tagasi kutsutud saawad. Asi seiSta nüüd ainult KeiSri ja Walitsuse (MiniSleriumi) käes. Saksamaa voolt wastatakfe, üksikutele Jesuiitidele ei olla elamine Saksamaal mitte keelatud, aga kloostreid ei olla neil seal ka Rooma-Katholiigi maadel juba ?0 aastat enam mitte, ja wähemast kuninglik Preussi WalitfuS  saada nende uueste-asutamtse wasta olema. Wist tahawad Jesuiitide lehed sellega oma sõbradele Saksamaal nõuu anda, Riigipääwa! sõeawäe-ettepanekut wasta wotta, et siis Keiser ja WalitfuS pärast nende tagasitulemist wasta wölakfiwad.j Zeitungi' toimetaja van L o o k on oma kirja pärast Kuradi-wäljaajamise üle Wemding'iS,  pater Aurelian'i läbi, wiimafe kaebtuse peale 50 marka maksma mõistetud. Riigiprokurör oli 1000 marka trahwi pärinud. Sozialdemokratlane Liebknecht on nende wiimasel koosolekul Berlin'is kinnitanud, Würst Bismark olla neid oma poole meelitada katsunud, temale ,Norddeutsche Allgemeine Zeitungt" ja Marr'ile ,Riigi- Teadaandja" toimetust pakkunud. »Hamburger NachrichtenV  nimetawad seda jultunud walekö. lialgi ei olla Würst Bismark selle seltskonnaga tegemist teinud. Keegi Hugo le Nour Pari S'ist on Matin'is* kirjutanud,  tema olla Varzin'is Würst Biömark'i ,utul olnud, kes temale mõnda jutustanud, millest selgida, et tema (Würst Bismark) tõe poolest Kuningas Wilhelm I. Emssi telegrammi kawalusega muutnud ja sellega Prantslasi pahandanud ja Sakslasi ärritanud, millest sõda aaStal 1370 tulnud ja et siis ka see weresüü tõe poolest Würst Bismark'» peale langeda. See walejutt on isegi õiglasi Prantslasi häbenema pannud ja nemad tuimistawad. et Hugo le Rour küll Würst Bismark'i jutule saada tahtnud, mitte oga wasta wõetud ei ole. Tema on ülepea ainult 10 minutit Varzin'is olnud. Hambu r g ' i s on Soomemaa kaupade sissewedamise-keeldus tagasi wõetud. Kuslria-Augruinnatt. Niigi mölemis jäus on jälle palju lüli ja kära. AuBtria's näib Ministerpräsident Gras Taffe järöku Sakslaste poolt ära ja Tschechilaste poole pööranud olema, kulda tema seda juba'sagedast teinud  on, nagu päike, mis oma soojendawaid ja kosutawaid kiirusi pool aastat maailma-kera põhja -pool, pool aastat lõune pool hiilgada laseb. Tschechilaskele on tema kinnitanud,  et pea üks nende nendauimetatud Maamees-Minister  Mjnisteriumisse wõetud saada, kelle ase paar aastat tühi oli, kuna Graf Khuenberg Sakslaste Maamees- Ministriks nimetatud sai, kellel enne üht seesugust eestkostjat  ei oluud. See on ennast selle üle, et Graf Taaffe seda temale enne ütelnud ei olnud, pahandanud ja ou ennast ametist lahti palunud. Keiser ei ole teda aga lahti lasknud ja soowib ülepea selle tüli rahulist lepitust.  Sakslased päriwad ikka üht Ministri-aset. kui ükS Tschechilaue Ministriks saab. Ungrumaal on nendanimetatud  kultur-söda abielu ja laste üleSwõtmise ilmalikuks  tegemise wasta ja selle eest. läteste lahti läinud. Kõrgemad seisused panemad pea kõik selle waSta ja Päapst on Ungrumaa Peapiiskopile ette kirjutanud, mida tema ja kõik Nooma-Kalhõliigi waimutik ametkond selle wasta tegema piawad. Ungrumaa Parlamenti Pealttuas on Ministerpräfident Dr. Weckerle'l palju wastapanemift oodata. Wabameelised erakonnad, kes ennast nimetawad, höiskawad tema wasta ja on tema auuks Pest is üht rongi pidanud, millest umbes 40,000 inimest osa wõtnud. Kõrgema sugukonna naesterahwad saamad wõitlemisele kiriku eest kutsutud, nimelt selle eest, et Juudid  ja Khristlascd mitte seaduslikult kokku ei pia laulatatud  saama. Wist ei jää see tüli mitte ilma kurwa järgedeta Ungrumaa waimuiiku. waimlikku ja üleüldise kosumise kohta. Rõõmustan? selle juures on, et selle küsimise kohta Rooma-Katholiigi ja Ewangeliumi usutunnistuste  waimulikud ametkonnad ühenduses seisawad. KeiSripraua Elisabeth on Talwekuu 30. (18.) pääwal Miramara'sse reisinud. Näärikuu 24. (12.) pääwal saab Erzherzogi-prinzess Margarethe Würtembergi Kronprinziga  laulatatud. Würtembergi Kuninga-paar tuleb selleks ka Wnn'iSse. Talwekuu 30. (18.) pääwal on üks Tschechi tööline, keS ennast Saksenttst ütleb tulnud olema GraSlttzi piirekohtaS 70 dynamit-padroniga kinni wõetud! Rooksi-Norrmautt. Riigipääwa mõlemad kamrid on söeawäe uut korraldamist wasta wõtnud. Talwekuu 28. (16.) pääwal sai Riigipääwa kooöolek Kuninga enese läbi lõpetatud. Talwekuu 30. (18.) pääwal on Kongoriigi  Kubernöri poolest üks telegramm Brüsselisse tulnud, miS järel teiselt poolelt kuulutatud orjusehäwitamise-rongi maharaiumine Tanganyka järwe ääres mitte tõsi olema ei näita, sest selles telegrammis ei ole seda mitte nimetatud. See rong seisab Kapitalude Zacques ja Bia käsu all. Uurijate-rong van Kerckhovensi juhatusel on Lado s, kuõ omal aeal Kindral Gordon ia Emin Pafcha aset pidasiwad. SchweM. Genfi uuS Suur-nõuukogu on kõik Seisuste-nöuukogu tamsed liiked hoidlaste erakonnast ametist lahti lasknud ja wabameelised nende asemele pannud. Inglismaalt. Sozialdemokratlikule ühendusele on MtniSterpräsideut  Glädstone küsimise peale wastuse-kirja saatnud ja selles kinnitanud, Walitsus heita oma tähelepanemist awalikkude tööde peale, tööta tööliste heaks. Spilsbys, Stamford'iS ja Darlinglonsis on taluperemehed Talwekuu 29. (17.) pääwal suurt nõuukogu pidanud, abi üle põllumeeste  kurwa seisukorra wssta. Nõuuks wõeti kaitsetollisi, währndatud renti ja riigf poolest 20 schillingit abiraha iga acre liisupõllu eest pärida. Kardetaw liikumine oli kasivamas. Limerick'iS oli Talwekuu 27. (15.) pääwa õhtal suurtüki-wäe meestekonua keskis suur käratsemine, ühe riiu järges, mis neil gardiwäe meestekonnaga olnud. Mässajad, eaamist kõik joobnud, löhkusiwad mitmete majade ja poodide aknad. KuuS käratsejat saiwad kinni wõetud. London't arstide aruande järel olla kindlast oodata, et kholera tulewal kewadel jälle lahti läheb. Walitfuse poolest on nõuukS wõetud, Sansibari aõjatallitajat,  Portal'i, kommiSsärikS Ugandasss saada. India'st tulewad sõnumid, et Scherafzul ennast Afganistani Tmtri alamaks tunnistanud on, keS wist tema plaanist Chitral'i kohta tuelanud olla. India Walitsus tahab Emir Abdurrahman-Khan'ile  walju kirja selle üle saata, et tema ennast ilma õiguseta Chitral't aSjade stsse mässib. Inglismaa  asjatallilaja Chitral'iS, üks ratsawäe-pealik kodurahwa  keõkist, jääb 15 ratsamehega senna. Nüüd katsuwad  ära tapetud Afzul-ul-Mulk'i wanem poeg, Aman-ul- Mulk, ja Afzul-ul-Mulki wend, Scheraszul-Khan'i tema rööwitud throni pealt maha tõugata. Nizam-ul-Mult, keS enne Uasin-aasumaa Kubernör oli, ou Chitral'i waSta wälja läinud ja mitu sada söcameest, keda Scherafzul