kõikide? xOlewiknlp" .smdMb kirjades wsolab. Seda Vagaduseta, 'MgMwm isiõigMKid«mst (Selbsigerechtigkeil)  kõrwale jättes, on minul Wimalik ühe saadetud  kirja wasta Rakwere ümberttMdu hmnisiust anda, et paraku wana K. ksolmeWer wõrreldamaiü Parem olnud on, kui see õnnetu järeltulija, W oma karskuse pära st koguduse poolest taga kiusatud ja zyiimaks ».ühe kooliga ligemas seisma mehe" poolest /ilma asja läbikuulamiseta" ametist ära heidetud olla. K.-wallo- sana koolmeister ?eS weel oma ameti-taüitnse wiimaste aastgis sces une Koolikohtu Poolest üht auu-ü! ?sn äi tn st saanud oli, on oma 15 aastat kestanud tegew/es K.-wKllsA, ühest kõige sandimatest waldadest, ühe kõige parema teinud, ja tõeste mitte selle läbi, et tema kõrtsides ja joomapidudes Vallaga ühes seisis, waid et tema, - oma walls lapsi" tmuwusega, armastusega ja Vagadusega juhtis. Pärast tZMü lahkumist  ei olnud mitte kerge, temale msre snKv keßkift üht kohalist järeltulijat leida, oli ometigi koolimaja aegamööda  wallale kõige heade püüdmiste keskpaigaks saanud, ja wald ootas sedasama ka tema järeltulijast, mitte aim!! möneS kooli-tuudis lühikesel Zosli-aeal, waid Üht mõjuwust köikeis hais aSjus. Kahjuks ei olnud waliwd järeltulija, kelle õnnetumatest äranähtustest kirjasaatja räägib,  mitte tema peale heidetud lootuste kohaline. Tema ei oskanud mitte, wcmu häid sidemeid koguduse ja koolimaja  wshel köita ja rahwaga tMdmust leida. Khori-- laulud koolimajas waMstwad, ettelugemistsle ei mindud mitte hea-meelega, Peale smduss-kirjatähe ei olnud koolmeister  mitte mitmesugustest elukombeMudest kohustustest walla wasta taidetud. Juba koolmeWi esimesel aastal oli walla koguduse, ksskis kange tagasinihkummx tema wasta maksmaks saanud, mis weel kaswis, kui aasta lõpul kooli-läbikatsumine ainult ,kaunis hea" otsuseks tema tegewuse üle tõi. Sellegi Pärast ei pelgunud see, ,kooli ligidal seisaw mees" ühtigi waewa, üht Snmlikku seisukorda koolmeistri ja walla wahsl korda saata. Mõlemad  saiwad mitu korda noomitud ja järel andma Palutud,  oodata, pöörata. Seal tuli teise kooli-aasta lõpu poole, et Walla-walitsus oma koolmeistri palgast 40 kmmi 50 rubla maha wõttis. Koolmeister kaebas /ema" ligidal seisma mehe juures oma häda, ja fee on jõudu mööda Võidelnud, koolmeistrit tema koha peal pidada, lootuses,  et kõik rahuga lõpeks, kui tema ainult truuw õpetamises  olekS. Seal tuli kooli-läbikatsumise küsitaw (kritischer)  pääw. Rohkest oli kogudus kokku tulnud, sellest osa wölma. Kaks last pidiwad oma lõpe-eksami tegema - kumbki ei kannud seda wälja. Mida kauemini kooli läbikatsumise kestis, seda rohkem selgis, et kõikides kooltasjades  mitte ainult üht suurt lagasi-Mumist ei leitud, waid et teadmised täieSte ,umbküllalised" oliwO. Sea! ei olnud koolmeistri tuetamise ja paigalpidamiss peale enam mõteldagi. See oleks ühtlaselt ülekohus olnud. Kaebtus ja palme koolmeistri lahtilaskmiseks läks herra Koolide-inspektor K. kätte ja tema kinnita? seda täieSte õigel wW. See on see kurb koolmeisiri-lugu K.- wallast Rakwere ümbertkaudu. Et koolmeistri kaMustpüüdmised  teda kannatajaks (Märtyreriks) teinud, ehk et tema ,!lma läbikuulamiseta" kõrwals saadetud, see on umbtösi. Tõsi on aga, et ükskord üks wsna koolmeister tublim omas ametis olnud on, kui uuS, ja et ka ükS nähtus selle wasta ette tulla wöib. Kui aga ükskord üks ümbkõlwuline, umbtubli koolmeister oma koha kautab, siis et ole see lootust mõõda meie aea kohta mitte üks kuulmata iseäraline asi. Igapidi paiskab MM Westnik"  nende .Olewikule" saadetud ? rjade asjuS üht wäga täbtsat selgust oma enese waimu-joone peale. Vineat vsvitus  (Tõde wsidab)!" .. Omalt poolelt tähendame selle juure: Uks wäga kurni  a K t a w nähtus on see, et ikka weel mõned Eesti lehed wähemast EeSti - keslised lehed ennast seesuguste .kättetasujate" kõnetorukS ja tõöiiStakS  tarvitada lasewad, keS oma enese süüd nende peale tõugata katsnwad, kelle kohus õige ametr-talliluM nimelt koolmeistrite noomfe-kasWatazats - ülewaatamine  nende ringkondades sn. Sellega kannawad need Eesti" lehed neile kiwa kätte, kelle! nii taltfltamata himu õn, kõiki seda põhjani lõhkuda. miS meie ligema! kodumaal alguspärine, mis meie maa ja rahwa sealugulikuk pinnast naau maa ja rahwa elu-tarwituS loomuslikul teel, nagu W°wuga. wSlj. tSrl-.-.»». ,°l°d-S j. wSa-w"» !aSwa«..d °»- S-°- " m»rk° leks°g»S>- laW.St-.mil-- i° >-»t°»»s-.N-iad- tegijad w° l-laataiad is- w°i ri taha s-11-st h«°'id°. °t ti I s !«l»S>>-° «- Wl°d- t- i! -> - -Maga "-aita ..agu lööb. S.iu rahwa»-, .jooditule', .w ana d e toolme.A-r?t  iile' et ne-d mitte tõllalt usu ° - tust koolides li anda seal tahta .rahwaS- neist toolmelstrilest laht. saada, k'-S .rahwaga' SheS ei pm>eta. Reed salalaeba.ad, alallkust W-rllerldk-lduust, d-idawad -uuast pea W. pea !ar»k«se-?°-i°Ste taha ja saadawad sealt oma lihwt.j-id tahlluSlamise- ja laimamlse-uoolest wasta wälja. Kui kaua aega on aga sellest mööda lai aud, kus seesama salalik Wsriseride-tSng neidsamu koolmeistreid  MtlwMeW, määramata Wivwss- ja tähtsus?- saa unisega oma lipu alla krksuS, kes nüüd /-vanad " on, ftÜeNZrast joodikud" olla ju usuõpetust, ewkombets õpetamist ja tzarjutaMist koolides hooletuse sisse jätta. Mitmed on ka lõksu langenud. Km ,Snur RahwüMess" käwtsss, st koolid usuõpetuse-tundidsga /ais tuubitud" olla, siis MkKfiwad mitmed kaasa. Kui seesama ühe Mtarklase  salmikest: z,KeS teab, sse ei usu ühtigi, Kes usub. ses ei tea ühtigi. Mis käsfid sa mind uskuda, kui ma juba tean? Kuida wõin ma teada, kui ma usu;;?" koolide ukse-- wõi wiilu-kirsaks panna tahtis, siis HMkastwad  mitmed neist nüüd Zsolmeistritsst waiMusiussga  kaasa, kes nüüd shk märkannd on, kui kibedast ja kui sügamast nemad selle Mhwusilku liikumise" osawõt-- miftga oma enese ja oma ameti-Vendade liha sisse leita-- uud m. Ja see teine MipMy-pZesaZ: Zuida tarwitab WMZrids-tõug seda oma enese uhkuseks ja wõimuss-nõudmisekS  rahwa kestis, uüüd kus mõned ohjad nendõ käest langenud on. Kas kirjasaatja Rakwere üMbertkaudu ennast ise pattude eest ?karskuse" kasinuse wasta hoiad, seda meie ei tea, seda aga teame meis, st üks noor mees meis weikeseS BMZki linnakeses, ksda enne ja pärast seesuguste pattude juures sagedast küll nähtud on, ühe .Karskuss-seW" asutamise kch ühes Eestickeslifeõ lches nii kauge tuhinaga üles astus, st msiZ weiket linnakest kurjaste tsutaZ. Siin ei olla koolist ega teisi hariduse-asnwsi, aga kõrtsid kubiseva Mli joodikutest. Meie weikel linnakesel oma umbes 999 hinge suure elumhWaga, oli aga sel mal neli ametlikku alamat kooli ja peale selle anti mitmes paikas lastele KooliwMsuse ülewaatamise all emckundisi. Nimelt meie Eesti--kogudu.se? oliwad sinult paar hulkujad nõndanimetatud  joodikud". Selle koguduse Perewanemate testis wõisiwad kolm Zh? neli olla, kes pidude! ja kokkujuhtumistel  omale Vahest natuke liiga tsgiwad; z, harjunud joodikuid" nende keskis ei olnud, ei ole ka nüüd. Kõrtsides  nähakse knamisi ainult wõeraid kalamehi kalapüüd-- mise-am! ja wäljasposlt tulnud töölist. Saab aga pea - Hariduss-Paikas, meie weikesss kirikus, nagu iga! PÜHapZZVa! ja teistel kirikupühadel, Zmnawteemstust ehk teisi kiriklikku ameti-tallikust EeSti-keeles peetud, siis on kirik ikka liiga kitsas. Niisamati sn wist ka teistes paikadeS,  kus -seltside" järel karjutakse. Eesti rahwas on oma rõhuwalt suurema jäu poolest kangete jookide kohta Üks kasin, z,karsk", rahwas. Seesuguste käratsemiStega teutatskss Eesti rahwast ülekohtusel wiisil teiste rshwaste ees, kuida siin paikas juba sagedasi tähendatud  on. Pangu teiste Eesti lehtede toimetused seda ka natuke tähele! °— E s Z t i m a a E w a u g. - 8 u t h. u s u t u n n i stuse  koguduste bioftatika (rahwa clu-seisu) aruanne on tehtud, millest paljude teiste sõnumite pärast ainult tähtsama!  siin üleüldiselt oma lugejate ette panna wõime. Köikeis neis kogudustes, maal ja linnades kokku, on aaSta 1884 kaikus IVM9 last, 5433 poeglast ja 5176 tütarlast  sündinud, 10,715 lapse, 5506 poeglapse ja 52VS tütarlapse, wasta eelkäinud aastal. Sündinud laSte kestis oliwad 376 kaksikut, 370 kaksiku wasta, eelkäinud aastal. Kolmikuid sündis maa! neli korda, linnades ei tulnud seda ette. Laulatud saiwad 2386 paari, 2303 paari wasta eelkäinud aastal. --- Ara suriwad ühes surnult sündinud lastega 8696 inimest, 4414 meeSterahwast  ja 428 Z naeSterahwast, 7522 inimese, 3917 meesterahwa ja 3605 naeõtsrahwa wasta eelkäinud aastal.  Nende surnute hulk, kes Viimasel aastal Eestimaal 80 aastat ja peale selle manaks saanud, lsti 300, nendest 135 nsestsrahwasi ja 165 naeSterahwast, 350 inimese, 139 meeSterahwa ja 211 naesterahwa waSta aasta! enne seqa. UmblooduSli kku surma ja surma õnnetuste läbi saiwad aaSta! 1884 Eestimaal 126 inimest,  135 inimese wasta eelkäinud aastal. Nendest on, lapsed ja täWkaswanud inimesed kokku arwatud: Ära uppunud meres, jsrwedes ehk jõgedes 23 meestsrahwast  ja 3 naeSterahwast; kiivide lõhkumise juures surma saanud 2 meeSterahwast; liia joomise läbi 2 meesterahwast ja 1 naesterahwas; pealetungijatest surnuks pistetud 1 meesterahwaS ja 1 naesterahwas, kiskumiStes  surma saanud 5 msesterahwast; rõõwlitest maha löödud 2 meesterahvast; süte-wiuguS läkaStatud 2 msesterahwast ja 1 naeSterahwaS z wälgusi surnuks löödud  2 meesterahwast; tu!e-haawadesse surnud -- 5 meesterahvast ja 5 naeSterahwast; ümber kukkunud koormate  all ehk kukkumise läbi wankrell - 4 meeSlerahwast; kuttunllse läbi kõrguselt, telingitelt, katustelt, ühe maja teise korra pealt 10 meeSlerahwast ja 3 naeSterahwast surnud leitud - 5 meesterahwast ja 1 naeSterahwaS; kaewuS ja heinte all läkaStatud 3 meeSterahwast; ettewaatamata ümberkäimise läbi tulmistadega surma saanub  > 2 Meesterahvast; raudteel rsngi alla jäänud --- 3 MeeZiZrawast; wiljapeksu-maschimik rataste wahele sattunud  ----- 1 meesterahvas ja 1 naestsrahwas; tulises Vees ära kõrwetaiud— 4 meesterahwast;' jões surnud leitud 1 Meesterahvas; hobustest surnuks Veetud - 1 mllstsrahwas; langema puu alla jäänud 1 meesterahwaS; külmast wvewd —2 Nasstershwast; südame rabandusesse ujumise juures ära surnud -- 1 meesterahwaS;  üle sõidetud 1 meeSkerahwaS; kõrgest kukkunud wiljakottlde all surma saanud 2 meeSterahwast; isitapmise  läbi ülespoomisega - 41 meesterahwast ja 2 naesterahwast; mahalaskmisega 3 meesterahwast; uputamisega  2 meesterahwast ja 1 naestsrahwaS; pistmisega  1 meesterahwaS; nenda on aastal 1894 Eestimaa!  20 suremist isi tapmise läbi sits tulnud. ----- S a k s a m a s r i i gi - a ! am a d Wme rikkis  on ka nõuukS wõtnud, Würst Vismark'i!e tema 30-aastaseks Jürikuu 1. 20.) pääwal, üht amkingitust saata. Osa saada sellest Saksamaa riigi-alamad PetsrSmglS, MosZwa's, Riia'Z, Tallinna'S, Chmkow'is, Bakn'S ja mitmes teises Wens linnas Võtma. Missugune sse kingitus olema saab, seda ei ole weel kuulutatud, ses pidada aga nsnda olema, et ses Würst Bismarksile seda maad msele tuletab, kust tema päritud on (Lübecki linnast). Opdsrbeck, Saksa kolmie eestseisja Peterbmgsis, on Fnsdrichsruhss slnud, saatekMM wMawõtmse üle nMu,pidama; wist Zi saa sse mitte just sÜndimiss-pääMal, tungimine Friedrichi ruhes muidugi suurem olema saab, kui mana WürA seda soowib, kes ka mitmeid kohakondast juba MIMNd m, oma saatekondasi hiljemini senna tulla lasta. Opderpeck on telsgrastrinnd, et Würst Bismark wäga lahke tema wasta olnud ja kinnitanud, Psterbnrg'! linn seista soojalt tema südames. ----- Küünlakuu 22. päawal jõudis hsmiku >- rong PeterburgM wast pärast 7Vz tundi yitka wiiwimift Wruda jaama juures oliwad kaks kaubarongi  rooyatsst karganud zä nende ämkoristamine wõttis rohke lasti ja sügawa lume pärast wäga palju aega. Reisijad Riia st ja JurjewM. kes Tapa'! rongi ostastwad, on sealt ühe kauba-rongiga TsKinM'sse saadetud, kuhu nemad sime lõunat kell l i iMdsiwad. Peterbmgi sõidurong  wast kell 4 pärast lõunat. - Küünlakuu 23. pääwal pidas xEZ?. on i s"-selts ma Pea-koosolekut, millest palju liiteid osa' wõtstwad. Nsuuks on wõetud, wõimKlikuZt pea üht laulu- ja muuftkakhsri  asutada, niisamati ka näitemängu-seltst. Thsatre juhatust ou Pert, laulu- ja munstka-khori juhatust Susi? ja B e r g m a n n oma peale Võtnud.' Jälle kaevatakse Tallinnast hullude kserde ilmumise üle ja päritakse wägewa healega suKk o r W i - suud m u st kõikidele uulitsale lastud koeradele. Oma mõtteid selle üle oleme meie wiimasKs numres Ma wälja rääkinud. Viimasel Mdalil su üks shWitser oma enese, wist hullust, koerast hammustatud. Küünlakuu 24. yZZwsl su üks . suur tiigri-karwa h«k - kosr Suurelturnl  teiste koerds kestis hirmsast mSkmmd. Pristaw Vresiusti on mehise meelega hullu lsoma alswisss taga ajanud ja teda hirmust oma mess M kohta, .hoolimata, von Stcaelborn/i maja hoowis surMWM -- Õõsel wasta Küünlakuu Zl. pää»K m Uus- Hollandi-uulitsas maja Nr. Z 4 hoswi Ml ssiswast kM° rist kaks kimpu wssi?a-> u a h k u, nmbßs 30 nahka, ära warastatud. Arwatakse, et seal mitN wZrM /M" olnud on, sest wärmv olnud lukkus ja nahad on Ae aia wälza wisatud- ----- Järgmisel öösel (wasta Palwe-pääwa!) on lukusepa-wärktuast Reitsn majas Uus-uulitsas, 69 rubla eest !ukusspa- t ö ö r i i s t n wamstatud. Pristaw Brestnski on P. maja läbiotsimise juures 3. linna-jäus muist neist tööriistadest ja peale selle Veel mitmed Balti'mudtse stempeliga märgitud miilid leidnud. WaraS, plekiftpp Jaan 8, sn kinni wõetud ja on oma tegu tunnistanud. Saltiski'st, PaMMm 1. paäwal- Meil on nüüd waiksed, ja Pehmed, sammas thermomKirss kõigud nulli ümber, pea natuke üle, pea natuke all. Pakerot'tst  on jsa põhja-ida poole aetud. Sadam on lae-- wadele lahti, tulnud ei oie neid aga wiimaSte pääwade sees mitte. Sund oli kinni, alla aga wiimMZ pääwade sees lahti läi-md. Ehk hakkab meile laewu tulema, kui tuu! lõune pool jääb ja laewa-tee lahti piaS. Wäga suurt lootust ei wöi meil olla, sest ?a Tallinna poole oli meri Naissaare lõune-lääne otsast sihtis Sarmpi peale lahti, kus ka heite weel üht laewa nähti. Hiiomaalt on sõnum tulnud, et meri seal lahti on. Õhtal kell 9 tõnfiS waikss ilmaga ja 1 graad külmaga pöhipshja-läänepool ükS walguse-sammas, 19 tunni 15 graadi üle taewa-lauu ja lõhkes, üks jägn kustus pea, koolus pehmeS wibuS lõune poole, läks pealt aruliseks, lõi ennast taewa-lauast lahti ja kustus umbes Veerandtunni  pärast ära. Maalt. Äösel kell 12, waSta Küünlakuu 12. pääwa