teenistuse aeg kestama piab. Graf Caprivi tahta seda kahe aaSta peale määrata, et sedaviisi rohkem noori mehi harjutatud ja sõea-aeal rohkem tagawara-wäge oleks; Keiser tahta aga ennemini wähema sseawäega leppida ja sellepärast iga-üht kolm aastat teenida lasta, mis täieliseks harjutamiseks kibedast tarwiS minna. Afrika'st tulewad sõnumid, et pealik Johannes Kilomandshora jälle sisse wõtnud on, kust Sakslased pärast Baron Bülow'i õnnetumat võitlemist Maschilastega taganema pidiwad. Jaama hooned on kõik terwed olnud. Berliinis  peetama üleilmlise näituse plaan on löpupäriliselt maha jäätud. Selle wasta plaanitakse nüüd üht näitust Hamburg'is. Neisse juures Schlefia's juhtus viimasel nädalil sõeawäe ujumise-harjutusel õnnetus. Seal oliwad 200 meest täides sõea-riideS ennast ujumises harjutamas, üks nendest oli wajnmnS, hakkas teisest kinni, see jälle mehest oma eeS ja nenda edasi, kuuni seitse meest uppunud  oliwad. Kustria-Mgrumaatt. Keisri-manöwrit e, mis Mihkli, kuul Galizia's peetud saawad, on ainult Saksamaa ja Jtalia sõcawäe-asjatallilajad kutsutud. Austria Walitsuse  ja PaapSttwahel on mõnest aeast saadik põnewus, kuida see ka palju teisiti olla ei wõi, sest Paapst pärib Jtalia Kuningriigi kullest oma ilmalikku riiki tagasi ja Austria-Ungrumaa seisab Jtalia Kuningriigiga ühenduses. Nüüd peetakse Linz'is suurt Katholiiklaste-pääwa, millest osa wstta Walitsns oma ametnikkudele ära keelanud ou. Wähemast ei pia nemad senna jääma, kui Paapsti ilmalikust  riigist -juttu tehakse. Libuschin'tS on koguduse eestseisja maja wasta dynamiti-kurjategu tehtud. Selle ja lähemate naabri-majade aknad on lõhutud; mnud kahju ei ole olnud. Agram'is peeti Leikusekuu 15. (3.) ja järgmistel pääwadel Kroatlaste kooli-asjade näitust, kuhu ka umbes 100 Tfchechi koolitajad tulnud oliwad. Nende pidulik wastawõtmine oli küll ära keelatud, siiski on peale 2000 Kroatlast neid wasta wötma ja Tschechi-Kroati wennastuse-lauludega linna tooma läinud. Slawlased AuStria-Ungrumaal et jäta nüüd kord oma vennastusekära  3eiste kiuste tegemata. Wien'iS on ennast palju Bnlgarwsi kogunud, kurjategust Prinz Ferdinand'i ja Stambulow'i wasta plaanima. Prag'is on Tschechilane Wenzel Bosak kinni wõetud, kes sellepärast uulitsal on eelkäijate peale lasknud, et nemad oma keskis Saksa-keelt rääkinud. ZlooP-Rorramaatt. Saksa Keiser saab Mihklikuu 4. (Leikusekuu 23.) pääwal Gothenburg'iSse oodatud, kuS Rootsi Kronprinz teda wasta võtab ja temaga HerrljungaS'se  põdra-jahile sõidab. Seal annab Rootsi Kuningas  järgmisel pääwal pärast jahti pidu-laua ja siis sõidab Keiser Wilhelm Gothenburg'isse tagasi. Rootsi randas on wiiS kanoni-paati walwama pandud, et laewad, mis Wenemaa sadamatest tulewad, mitte ilma qnarantäuepidamata  Rootsi sadamatesse ei sõida, nagu aurulaev »Frigg- ilma lubata läbi Göta-kanali sõitnud on. Hirm kholera eest teeb seal suurt kahinat. NetgiaP. Wäga pahad sõnumid on Kongo-riigist tulnud. Arablased on Kapitän Hodister'i sõeawäe Nyangwe'S  laiali pillutanud, tema enese wangi wötnud, kolm pääwa piinanud ja siis ära tapnud. Kardetakse, et see Kongo-riigi lõpetus olla wõib. Kuningas Leopold on Stanley oma juure kutsunud ja tahta teda Kongo-riiki saata, kellel selleks aga wist suuremat himu ei ole. sest tema seisab seatise kodurahwa kange wiha all, nagu seda kuulsat reisijat aga weel suuremat valelikku ja keelekandjat  kusagil palju enam ei sallita. schmeiz'ist. Leikusekuu 19. (7.) pääwal on Grindelwaldis  90 maja maha põlenud. Kohalistest inimestest on peale 400 ilma pcawarjuka jäänud. Reisijad, umbes 200, on kõiki kautanud, miS neil kaasas oli. Daanimautt. Kõik laewad, mis Baltimere ja Soomemere  sadamatest tulewad, on kholera-hirmn pärast quarantäne  alla pandud. . Inglismaalt. Uus MiniSterium on walmrs. Wana Gladstone ou Ministerpräfident. WäliSte asjade Miinister  on Lord Roseberry. Sellest arwatatakse, et ZngliSmaa wäliseõ politikas mingisugust muutmist oodata ei olla. Lord Roseberry on Saksamaa ja Kolmriigi-ühenduse sõber. Teised Ministrid ei ole suure maailma-politika kohta tähtsad.  Kuida Gladstone wabmeeline Ministerium Jirilastega  ja töölistega toime saab, kellele nii palju häid asju tõutatud on, mis ühise Suurbritania riigiga ega ka üleüldise elukorraga kokku mahtuda ei taha, fee saab wist wast stiS selgima, kui Parlament kokku tuleb. Ilma kärata ci lähe asjad seal wist mitte mööda. Senni saab wana Gladstone nüüd igal poolel, kus tema ennast näitab,  rahwähulkadest pea niisama suure auuga teretatud, nagu wana Würst Bismark Saksamaal, aga wabameelise erakonna kõige wassakumal poolel näitab ennast juba nüüd õige palju paha meelt. Seal on uimelt Labouchece, üks selle erakonna wassakuma poole kõige tulisemaStest esimeestest,  kelle käbi nimelt wäga paijw tööliste-healest Gladstone erakonnale wõidetnd on. Nüüd tahtis tema ka uudes MmiSteriumis üht aset saada, et teda aga pea lõhkujate sekka lugeda wõib, kes oma käratsemiste pärast wäga Kumngapraua meelt-wasta on, sellepärast ei ole Gladstone temale mitte aset aimud ja see on teda wihaga täitnud. Tema saab wist esimene olema, keS Parlame.e-tis  uuele Mnisteciumile tüli teeb. Inglismaa lehed parimad nende laewadc karmi ülevaatamist, miS Saksamaa  sadamatest Väljarändajatega Inglismaale, ui meil Hambmg'ist Londonisse sõibawad, et nende läbi kholera  mitte sisse weetnd ei saaks. Sel korral on väljarändajad  enamist Wene Juudid, keS Amerika'Sse ja Inglismaale,  wiimaStest suurem jägu Londonttsse lähewad. Hamburg'is  oli aga kholera nende läbi juba nii kangest lahti läinud, et seal Leikusekuu 26. (14.) pääwaui ametlikkude sõnumite järel 1028 immest sellesse MeSse haigeks jäänud  ja 538 ära surnud oltwad. GraveSend'eS Themse kaldal suriwad aga Leikusekuu 26. (14.) pääwal taks naesterahwast kholeraSse, keS aurulaeva »Gemma* pealt senna tulnud, ja nenda näib tõbi juba Themse sadamatesse weetud olema. Mitmed Inglismaa lehed arntawad üht juttu mille järel Afg ha n istau i Emir India Walitsuse  poolt abi Wene laSte wasta pärinud olla, keS Pamir'is juba kindlat seisupaika wõtnud ja kelle peale lootes Hezarelased ja teised waStased sugukonnad nii julged olla. Need lehed ärritavad Wenemaa wasta, wist aga asjata, sest usaldust nende juttude peale palju ei ole ja et Gladstone ennast kohe hakatuses tülisse Wenemaaga mäsfida laseks, seda ri arwata ka mitte. Wenemaa poolt kinnitatakse peale selle, et wähene Wene sõeawägi Pamir iS Jonow'i all muud ei olla, kui nkS unrijate-rong. Kuida ka juba kirjutatud, ei ole aSjad Judia Walitsuse ja Afgbautstani  Emm wahel isegi head. Üht saatekonda Lord Noberls'i juhatusel waSla wõlta ei ole tema selle vabandamisega  mitte teha wõima ütelnud, et tema enne HezarelaStega  ja teiste mässajatega walmiS saama pidada. India WalitsuS näib sellega leppima, pärib aga saalekonna  wastawõtmifl pärast mässamise lõpetust ja pärib ühes, et Emir ou astatallitajaid sugukoudade juurest India piirel kohe ära kutsuks, kes rahwast seal rahutumat» leha. Sealised asjad on wäga segased ja naivad kardelawad olema. Bridgeadls, WaleS'iS oli Leikusekuu 26. (14.) pääwal ühes sütekaewaudnscS mäeõhu-kärgatuõ. Puru alla saiwad 143 mäemeest maetud ; nendest oltwad senni ainult 47 elusalt wälja peasletud. » Kalku l ta'st tulnud sõnumite järel on amulaew ,Anglia« suure lheelastiga  Hoanghly-jse Sellingham-kanallS põhja vajunud. Meestekonnast on 15 ara uppunud. Uganda aSjust on Piiskop Hirthi kiri Kabinal Lavigeriele Jürikuu 25. (13.) pääwafi kuulutatud, milleS kõiki seda wagiwalda tõeks tunnistatakse, mida Inglased seal KachoiiMaStcle teinud olla ja Inglismaa Kmttngapraua poolt abi nõuda palutakse. Saksa Bukoba jaama ülem olla ligi sada Katholiiklast Piiskop Hirlh'ile tagasi saatnud, keS tülide aeal orjusesse weelud ja keda peasta temal korda läinud. Kuida näha et ole tülid Uganda aSjnS Protestantlaste ja KalholiillaSte. ehk õigem. Inglaste ja PranlStaSle wahel, weel mitte lõpetatud. Proutsumaatt MonarchistlaSle erakond Prantsusmaal on oma keSkiS lõhutud ja Republikanlased nälwad julged olla wõima, et neil sealt-poolt esiteks Ühtigi karta ei oie. Kuida juba enne kirjutatud, päris Paapst, et Katholiigi kirik ja kõik Kuninglikud ja Keiserlikud erakonnad PrantsuSmaal  ennast olsekohefest südamest Republika poole hoidma piawad, kui oma nüüdse seadusliku Walitsuse poole. EsttekS tegi see palju kahinat ja Katholiigi kiriku ülemad ega ka nende erakondade juhatajad ei tahtnud sõna kuulata. Aega mööda lahkuö aga ÜkS teise järel ja nüüd on üks kõige tähtsamatest MonarchistlaSle' ellmeestest,  MarquiS Brete uil, «malikult kuulutanud, et tema sellest tallitusest taganeb. Km tema ka ikka weel selle peale kindel olla, et ainult monarchlik WalitsuS rahulist ja korralist elu juhatada ja kaitseda wõib, fiiSki ei tahta tema pittemait Püha-tsa wasta panna. See kuulutus on nüüd ilmutust äratanud, miS näitaWad, et Monarchistlaste ast seal juba ammu segane, waewaline ja lootuseta on olnud. Nüüd kuulutab üks teine tahtjas Monarchiftlaste.eflmckS, Paul de CaSs anar, köit need kärad, mtda Boulanger omal aeal tegi, olnud MonarchjstlaStest  äratatud, juhitud ja üleS peetud. Ainult kuuS Monarchistlast olnud seda asja oma kälte wõtnud ka kar> witanud Boulanger t omakS tööriistaks, mis aga nende käes katki läinud. Nime all BoulangismuS peitnud ennast üks Katholiiklaste ja Monarchistlaste kokkuheilmine Republika  wasta. Nüüd. kuS KatholnklaSke ülem-wvitleia ise oma wöiklejaid wainult ära kutsub, ei wst see ude muidugi enam kauemini pidada ja Monarchistlased oma keSkiõ on ka ikka kahes laagris seisnud, ühed endise Kuningatc.sugu, teised Keisri- (Bouaparw) sugu pool, kellel kummagi! peale selle nüüd enam Üht pead ei ole, keda kõik usaldakstwad ja auustakstwad, usaldada ja auustava  wõikstwad. Nende sugukoudade riiSmetel on igaühel ridagi pulga peal, mis usaldust ja auuStust sigida ja kosuda et lase. Prantslaste maimust»? Wenemaa wasta keSiab pealtnähes ikka edasi, seespidi ei näi aga selle juured wäga sügavale tunginud olema. PariS iS on suure kõlaga kaks korjandust nende omaksete heaks peetud. keS Wenemaal kholeraSse suriwad; mõlemad kokku ei ole aga rohkem sisse kanuud, kui natuke peale 54,000 franki (ligi 20,000 rudis), mis selle rikka liuna kohta wähe küll on ja Ainerita S ilma karata korjawd abi waSta läieSte kokku kortsub. PraulluS-Wene pidukomltee juhataja. Bony. on sellest tallitusest taganenud ja see on otse kohkutateS mõjunud. Teda on jääda palutud, sest see wsida Wenemaa!  tuSka teha, aga tema ei ole jääda tahtnud. Nagu enamlst kõikiS Europa'S nenda on ka Prantsusmaal Letkusekuul wäga palawad ilmad- olnud PariSiS oli Leikusekuu 18. (6.) pääwal 36 graadi sooja marjus, CelftuSe järel, mis meie juures praugitawa Reaumur i thermetec järel 28,» graadi wälja keed. ÜheS raudteerongis,  miS loomi La Vilette turule wiis, on ligi 100 sarwlooma ja 300 siga palawuse-piStest surmatud. Ka inimesi on väikese-piSteSse surnud, nimelt mitmed soldatid mauöwritkl ja sellepärast on kakS Kindralit ja üks Oberst ametist lahti laSind. MilmeS Prantsusmaa sadamalinnas,  nimelt Hapre'S. on kholera lahti läinud, kuS Ltiknsefiin 24. tl 2) pääwaui 393 inimest haigeks jäänud oliwad la nendest umbes kolmas jägu ära surnud oli. Ka PariSlS on kholera jälle jlmimnd, mida seal kord juba kadu,ind olema üteldi. Leikusekuu 24. (12.) pääwal suriwad seal wiie tunni käikuö 5 inimest Asia-kholerasse. Havre'Sse olla tõbi ühe Saksamaa laewaga Hambnrgllst toodud, mille pealt mitu sada wäljarändajat maale läinud. Bonne Raamile wangimalss, kätsiwad wangid Leikuseknu  24. (12 ) pääwa õhtal mässama ja pantivad wangiinaja  Mlema. Goldattle läbi sai kuli kustutatud ja mässamine lämmatnd. Surmatud ega haawalud ei ole keegi. UuS Panama-kanali-ielsS 150 millioni franki suure kapitaliga olla asntatnp ja tööd selle kanali kallal saada pea jälle algatad. Lmwa!nes's ja Vandinl siitekaewandnlrs on tülid Prantsusmaa ja Belgia tööliste wahel olnud, mille järgeS hulk Belgia töölist wälja aetud sai. Belgias on selle üle wäga paha meel ja ähwardatakse  seda neile Prantslastele kätte tasuda, kes Belgia'3 elawad. MonS tS on radwaS, Prantsusmaalt wälja aetud tööliste lõhutud nagnsi nätzeS punase lipuga läbi uulitsate tormanud, mis pealkirja /Surma PrantSlaStele!* kandis. Palju Prantslast põgeneS linnast wälja. PrantsuSsõbralised  Belgia lehed noomiwad lepitusele, aga lepitus ja sõbruSins nende naabri- ja osalt ka sugurahwaSte wahel ei taha õiele kosuda, kui seda sagedast ka kauge Vabaduse-leilile  putkele ajada katsutakse. Prantsusmaa pärimiste peale Ponniayraci äratapmise üle Kongo-rilkiS, on Kongo-riigi Walitsuse poolt waStatud. et seal sellest ühtigi teada ei olla, miS oleiS, kui Poumayrac tdeSte üheS paikas oleks langenud, kus Kongn-riigi sõeawägi seisab. Kodurahwale ei olla Kongo-rtik mitte üht-ainust uut sõeapüssi armud. Dahomey's keStab wõitlemine  Kuningas BehanPn i wasta edasi. See 1200 meest lnnr sõeawägi, miS Leikusekuu i?. (5.) pääwal Porto- Novo st wälja läinud oli, oli Leikusekuu 24. (12.) pääwal  Ouesin lSse jõudnud, Bakol't peale tuld annud za nihkuS Dahorney pealinna ligemale Ilnlln st. Rööwlid, kes Italla's ikka lopsakalt kaõwanud  ja omal wtisil õitsenud oliwad, kiinni ühendatud riigi WalitsuS neid natuke lämmatas, nätwad nueöte wöimu wõlma. Kuida Rooma st Leikusekuu 19. (7.) pääwal kirjntalaksr,  on Rooma juures Paleflrina ja Cave wahel üks postwanker ja sellega sõitflwad, wälja röõwilud. ÜkS talumeeS, kes waõta pani, sai raSkest haawatud. See oli kolmas seesugune juhtumine mõne pääwa käikuS. RahwaS on nendest rööwilegudest tohkutatud. 40 shandarmi  on seda maakonda läbi otsima saadetud.  Sicilta'S  ou ÜkS rööwtisalk Leikusekuu 21. (9.) pääwal Baron Spltalerl, tema poja ja Grafipraua Cianciolo wangi wötnud ja neid wast 100,000 franki luna eest jälle lahti lasknud. Senna on 200 soldatit saudetud. Civita Berchta Bürgermeister on sealisc wangimsja ülewaatamtse juureS ühest wangtst suremiseks haawalnd. Ätna vurSkamifed on wiimaSle sõnumite järel waikimaS PaapSti 50. aaStasekS preestri - judiläumiks saatvad 15,000 Jtalia, 18.000 Spania, 14,000 Prantsusmaa, 3000 AuSiria, 3000 Saksamaa ja 4000 Belgia pilgerlk Rooma liuna oodatud. Kui palju neid Inglismaalt oodata on, see oli weel teadmata. 6pamn st. Leikusekuu 19. (7.) pääwal on Madrid'tis 41, SebastlaniS 411, Sevilla S 47 graadi sooja worjuS olnud. Cei!iuS'e lhermomcire järel, mis Reaumurt therinomekri  jckrcl 32» 32 m 36,» graadt wälja teeb. Enne seda oliwad uvutused jälle SpaniaS wäga palju kahj» teinud. Avalikud tülid ja lausa mäSsamefed ci taha OpaniaS ka lõppeda, Leikusekuu 20. (8) pääwal oliwad verised wstllemised Aillalengna ja Msrose rahwa wahel Saragosia maakondaS. Vtllanuewa maaköndaS pant rahwaS teemaks»de waSta. Logrono külaS oli Politsei härja-wöillcmisi ära keelanud, mida Spanialased nii wäga armaSta wad, nii koledad need ka on, kus inimesed  ärritatud härgade waSta wõtleWad. Kui Bürgermeister  Mk, seda koledat mängu kuulutada laSkiS. fils pani Politsei wsitkemise paiga fhandarmide walwamise