ja kasmataS nende hinge elu ja meele tooni selleks, mis ta nüüd täisealiseks saades on. Inimene harjub ja kaswab nõnda, kuda tema ümber kaudne elu ja olu oma asjade, tundmuste, waimu kuulduste, nähtuste  ja kujudega wäljast poolt sisse poole mõjub. (Lõpp tuleb.) Üba-Kaarli poega Peeteri. Peeter on ilmaaegu  kihelkonna koolis jõlkinud, temal käiwad  seitungid jne., aga ta ei mõista raha kokku wötta, ..narukael". Muidugi teada, ei ole niisugustel „näljawarcstel" nagu Üba-Kaarlil ja pojal jõudu „kohta osta, ega kõrtsis purjutada", arwab Mart. Selle waStu rõõmustab aga Maali isa südant seega et ta „nme malta kirjutaja isand Mülleriga schwtib," kellel meel linnas kaks maja olla. (Ainult wiimne asi lepitab isa sellega, et Mailer mitte päriÄoha omanik  ei ole.) Õnnetusel ja pahandustel on aga seesuguse elu juures iseenesest mõista kiire jalg. Ei hooli kohtuherrad sest, et Punga-Mart oma poiste wastu wägcw ..peremees" on, neil igatahes „rubla palgast maha tõmbab," neid purjus peaga koju tulles lahti ütleb jne. Wallakohtu kassa saab rssideeritnd, ja selles on ilma Mardi teadmata auk sees. Waene Mart antakse kohtu alla, poisid Hants ja Hints halkamad,  et sehwt alati hästi ei lähe, isa takka raha waraStama, nii et ta Hintsu pahameelega  kodust minsma kihutab ja poja õigusest  lahti ütleb. Hints kelle nime paal talu kontraht oa, annab tõrtsiwõla eest Punga talu pääle MOH rublalise obligatsioni wälja, kohtupriStaro teeb oksjoni ja Punga talu Web haamri all minema. Hints ise lõõdakse kõrtsis MMM surnuks. Wana Mart päästab  üleüldisest hawitusest pääle Võlgade weel tuhat siia. See on kõige jõleduse ots! aga, kes kokkuhoidlikult on ekumd, oStsd oma Peetrile kena Kasemäe talu, Peeter kosib auusa Ewa enesele kodukanaks  ja elab õnnelist elu. Ka Hansu, Ewa wenna, kes weel noor on ja Peetrile poisiks tuleb, kaSwatab ta tubliks meheks. Wana Punga Mart, kelle uhkus nüiid täiesti otsas on, asub ka oma rahanatukesega mäimehe  juurde elama. Ülejäänud kapitali, mida ta Peetrile pakub, annab see aga Hansu nime pääle, tema „tulewase õnne aluseks". See on lühikestes joontes suur pilt, mis muidugi hulga rohkemate üksikute sündmustega  rikastatud meie silma eest mööda läheb Kui palju Punga-Martisid ei ole meie jõukamate  peremeeste seas, kes muust, kui munast,  õllest, rahast ja kohtadest ei mõista lugu pidada! Lugegu nad Punga-Marti, (Tulgu ka „Punga-Mardi" etendust waatama! S. t.), et oma nugasid kui peeglist waadata ja aegsasti parandust ette wõtta wõiksiwad. Kui mähe on Üba-Kaarli sarnaseid peremehi!  Lugege, et teie kõik tema sarnasteks saaksite. Lugege, noored mehed õnnetu Hintsu lugu, kohkuge nähes, kuhu kõrts wiib, pöörge ümber, enne kui hilja on! Isamaalt. Kuresaarest. Meie juhime ka siin kohas oma lugijate tähele panemist tulewal pühapäewal Saaremaa karskuse seltsi poolt peetama „suure pidu päewa" pääle, mida paljude laulukooride laul elustab. Dr. K. A. Hermann'! kõne ülendab, muusikumäng ilustab, suur näitemäng ..Punga Mart ja Üba Kaarel" kaunistab ja mida mitmesugused  lõbumängud, mille juures rahmale kingitusi wälja jagatakse, lõbuStawad. Seda sugust pidu ci ole meie Saare rahwas enne meel mitte pidanud ja teadmata on, millal jälle teine seesugune  pidu rahwale wõib pakutud saada. Sellepärast  tarwitagu igaüks hääd juhtumist ja tehku enesele seda meelehääd, pidule tulla. Pääle selle wõib ka igaühte kaunis pidu siht Kuresaarde rohwa theemaja asutamine pidule meelitada. Kaunist lõbu pakkus pühapäewal 28. Juulil Saaremaa karskuse selts kuresaarlastele sell päewal  korda saadetud pidu läbi. Nimetatud pidu pääl mängiti hr. Allika juhatusel kaks näitemängu: „Maie ja Mihkli kosjad ehk klaas weini" ja ..Kolmekordsed kosjad." Mängud kanti mõlemad hästi ette. Iseäranis meeldis päältwaatjatele wiimane näitemäng, mis enam naljakama sisuline on ja selle pärast näitlejate poolt elawamalt kui esimine ette kantud mõis saada. Üleüldse on näitemäng  ..Maie ja Mihkli kosjad", ehk küll õpetlik, waga igawa sisuline ka karskuse seltside tarwis. Pääle selle kanti üks soololaul „Neiud hoidke end" ja duett kahe nacsterahwa poolt: ..Õnnetu noormees"  ette, millede kohta ka kiitma otsuse wõib anda. Wahe aegasid lõbustas hr. Jakobsoni zithcri  mäng. Lõppeks oli jalakeerutamine. Osa ivõtmine oli kaunis hää. Rõõmuga nägime ka osawõtjate seas mitmeid kõrgemast seisusest inimesi.  Suur cluStuS oli laupciewa õhtul 22. Juulil meie linna parkis, sest et siuna igaühte raiuva köögi hääks korda seatud nõnda nimetatud „Jtalia öö" kutsus. Nimetatud pidu oli ka täiesti oma nime kohaline. Park oli üli rohkesti ilutulcdega  walgustatud (500 mitmekarwalist laternit oli ülespandud), suurel armul lasti ragettisid, muusik mängis jne. Suur liikumine, mis rohke rahwa kokkukogumise läbi sündis, andis suurde linnade elust häöd pilti, mis suuremale osale meie kuresaarlastcle  tundmata on. Sisse astumise hind oli priitahtlik. SiiSgi tuli 203 rbl. 85 kop. sisse, millest 42 rbl. 87 kop. kulude paale mälja läks. nii et puhast kasu 160 rbl. 08 kop. hääks otstarbeks  järele jäi. Siia juure olgu meel tähendatud, et pidu ajal 7—40 liuna- ja 10 —12 Kuresaare priitahtlise tuletõrjujate seltsi muusika-koor mängis. „Saksa laadad", mis siin 10—22 Juulini  wältasiwad on möödas ja seega ka üks tähtsam  sume osa meie Kuresaare linna elus. Selle suwene laat oli aga teiste aastate laatadega wõrrcldes  kaunis waiknc. Kuna endistel aastatel ikka ka midagi lõbupoolist pakkuti, olimad aga sel! aastal lõbu ctentajad täiesti ära unustanud, et ka suures maailmas wäikene Kuresaare linnake on, kus 10—22 Juulini sunit saksa-laata peetakse, ja kus rahwas ka lõbu maata tahab.—Kõige suurem elu oli laada pääl pühapäewal 16. Juulil, sest et siis, km „laada pühapäewal" igaüks maalt linna poole kõmpida armastas, hääd ja odawat kaupa saama. Et ka laada ajal kaupmehed tüssata oskawad  ja armastawad kes siis sest hoolib- Suure elu sees juhtub ka mõnda. Nõnda juhtutuS  ka scllgi pühapäewal, et mõni memmekene mõnda fitsirötikukest ehk muud „kallist" warandust salateel enesele omandada tahtis, mis aga memmekese kõige suuremaks õnnetuseks aivalikuks tuli ja mille tõttu siis näpatud warandus käest ära wõcti. Kuid endiste aastade kohta oli seesugust memmekest sell aastal kaunis wähem. Tuli see nüüd sellest, et kauplejad halwemine järele waatasiwad, wõi et memmekcsed meelt parandama on hakkanud,keS seda teab. Küla'p wist wiimsest põhjusest, sest ega kaupmees ennast kergesti „ülelüüa"  ei lase. Pärast laada aja lõppu lasi üks osa laada kauplejatest ennast päewa pildis üheskoos  ülesse mõtta. Pühapäewal, 23. Juulil peeti „Kndjapääl" Eiv. Lutheruse surnuaedas jumalateenistust, mida ülemõpetaja Lemm toimetas. Tähtsa päewa tarwis oli ka hää ilm juhtunud olema, nii et maalt kui linnast rohkesti rahwast kokku oli koguda wõinud. Jumalateenistust kaunistas ka ilus neljahäälega  laul hr. Etruki juhatusel, nimelt pärast jutlust ja jumalateenistuse lõpul. Talwewilja saak olla Saaremaal, nii kuida kuuleme, kaunis hää olnud, parem kui seda kewadel  wõis loota. Sagedane wihm annab aga põhjust  karta, et kartohwlid mädanema hakkawad. Selle meie sõnumi kohta, milles teatasime, et Kuresaare linna walitsus Saaremaa karskuse seltsi käest „lrahtcri maksu" puhweti pidamise eest nõuab, ehk küll seltsil alatist puhweti ei olegi, ütleb „Olewik": „Mujal linnade walitsused toetawad ikka karskuse seltsisid rahaabiga, et need rahwale odawa hinnaga kõlblisi jookisid ja söökisid wõiksiwad  pakkuda, aga Kuresaare linna walitsus arwab karskuse seltsi koguni „trahteri maksu" aluseks." Kaarmalt. Mõne nädala eest on Upa külas Tõnu peres mitmesugust kraami pääle 70 rubla eest ära warastatud. Wargus sündinud öösel. Pererahwas oli sell ajal kõik wäljas heinamaal, ainult kaks wanat inimest olnud kodus. Waras on teadmata. Kävlalt. Siin hakatas keegi 13 aastane poiss metsas 3 heina küüni põlema, mis kõige heindega maani ärapõlesiwad. Ühe küüni põlemise  juures saanud poiss ise nii rasked tulehaawad,  et nende läbi mõne päewa pärast ära suri. Pühapäewal, 23. Juunil ütles siinses Ew. Möndasugust. Algupäraline pass. Meile saadeti hiljuti üks wana „walla pass" 1821 aastast  näha. See on aga nii iseäraline, et meie ta siin nõnda ära trükkime, kui ta just kirjutatud on, ainult walla nime jätame trükkimata: „MenniSte LiSo tüdtar wijo 5.... «Allast Woip senna minna kus temma Jsse tahhab 5.... mõisaKoggo KonnaKohhusontemmale LubbaannudlB22 Kohto mees säkko pawel-X „Pass" ise on wäikese paberilipakese pääle kirjutatud. Käsikiri on kaunis ilus. Kõige wanem tamm on Jnglisemaal Ribftoues. See on alt üle 78 jala lai, ja tema öönes tüwi on nii ruumikas, et mõne aja eest tagasi üks kooliõpetaja 95 lapsega korraga tema sees käisiwad. Ühe uue päästmisewöö mee pääl on üks hr. Rosenthal üles leidnud, mis siis, kui ta selleks määratud gaasidega täidetud, kõige tugewama mehe mee pääl hojab. Hiljuti  on selle wööga Peeterburis proowi tehtud, mis kõikide rahul olemiseks ilusasti korda läinud. Naljaks. Roosi okkad. Pimedale luuletajale Miltouilc,  keZ teist kord aga möga õnnetumalt abielus oli, ütles keegi, et ta abikaasa kui üks roos olla. „Tema wärwist," wastas luuletaja, „ei wõi ma seda mitte tunda, tema okkadest aga küll." Mis maksta? Üks hcrra küsib woorimehe troskalt maha astudes: „Mis maksta?" Woori» mees: „Poolteist rubla." Herra: „Ega ma hobuse hinda ei küsi, maid kui palju mull sõidu raha maksta tuleb?" „KuS olcksiwad mehed kui naisi ei oleks olnud?" hüüdis ühes „naisparlamcndis" üks nais» kõnemees. Uksel seisaw mees kostis selle pääls sügama! passi häälel: „Paradiifis!" 32 Saarlane, 1895