lisata mitte waSta ei wöta,' üüüd kuuldakse aga. et tema sellega mitte leppida ei tahta, waid Riigipääwa lahutada ju uusi walimisi wälja kirjutada RiiMääw selleks mitte raha ei luba. AaStast 1872 tuuWMine on Saksamaa söeawäe-kulud 309 million markast muidugi juba 540 marka heale aaStaS kaSwWd za nüüd taheta tvl) mtllioni marka lisa pärida. Wist saab see asi Riigipääwal  palju waidlemist tegema ja nimelt näitama, ?aS sitked Rooma-Katholiiklased tõe poolest nii kindlast Valitsuse  poole hoiawad, kui nemad wtimaStel aegadel nii sagedast kinnitanud on. ,Hamburger Nachrtchten",  see leht, mida Würst Bism ar k' i ksnetoruks  peetakse, on nüüd ka oma seisupaika Rooma- Katholiiklaste nõuukogu wasta ilmutanud ja tahab nimelt leidnud olla, et kõik need kiitused, mida pool-ametlik leht »Norddeutsche Allgemeine Zeitung" sl üe nõuukogu üle wälja saatis ja mida Graf Caprivi, Saksamaa utte Riigikanzleri,  healeks peeti, muud ühtigi et olla, kui selle lehe toimetaja, Pindter'l, era-töö. Niisamati olla ka selle lehe kirjad Würst BtSmark'i üle sel aeai, kui tema oma poja pulmas Wien'is oli, sellesama mehe era-tõö, millega Graf Caprivi'! ühtigi tegemist ei olla. See näitab otse kui lepitusr-käfi wälja, mida Wanakanzler UuSkanzlerile pakub. KaS fee tõeste nenda on ja kas seda kätt waSta wõetakse, seda saab aeg õpetama, Saksamaa heaks oleks seda aga wist soowida. UltramontanlaSte pärimised, Jesuiitidele jälle Saksamaal asumise-õigust anda, ei saada Riiglpääwa eeSseiSwal koosolekul wcel mitte ette pandud. Nemad olla fenni ära tunnud, et seal nende tahtmist ometigi ei täideta. Hamburg' iS olla küll kh o - le r a natuke wähenenud, keStab aga itta weel õige kurjaSte  edasi. Mihklikuu 19. (7.) pääwa lõunest 20 (3.) pääwa lõuneni on seal 200 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 105 ära surnud. MitmeS paikas Saksamaal ja mujal on hirm kholera eest nii suur, et keegi enam Hamburg'i kaupasi wasta ei wõta, mis sellele kuulsale kauba-linnale muidugi määramata kahju teeb. Ametlikult saab seda hirmu solgutatud ja kinnitatud, et kholera iialgi nendammetatud ,kuiwa kaupade" läbi laiali ei ole lautatud  saanud, waid üksi nende kaupade läbi, mille fiSfewedamiue  kholera-paikadefl juba muidugi ära keelatud on. Ükfikütes haigekS-jäämiSteS ja suremistes on kholera ennast senni ka Saksamaa teistes paikades naitanud, nagu Berliinis,  Weimaris, KrefeldiS Rheini maakondas, SkettiniS ja mujal. Berlinis on wtimafel nädalil mitmed Venelased  ja Poolakad, enamist stndentid, kinni wõetud, muist nendest hiljemini aga jälle lahti laStud ja üle piire saadetud.  SasSnitzi ligidal on Saksamaa soomuslaewad ,Friedrich Karl" ja /Würtemberg" kottu põrkunud ja nii palju wiga saanud, et Kieli sadamasse pidiwad wiidud saama. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Öösel WaSta Mihklikuu 17. (5.) pääwa põrkas Kölni ligidal üks kaubarong ühe fõidurongiga kokku, milleS meremäe tägawara-wäemehed ja ratsawäe-mehed sõiksiwad. KakS inimest saiwad surmatud, üksteistkümmend wkgaStatud, enamist rakkest. Saksamaa poolt saamad PrantSlaSte kaebtused. et Sakfa kaupmehed Togo waldkondaS, Lääne Afr!ka's, Dahomey Kuningale sõeatarwikust toimetada,  tühjaks jutuks tunnistatud. Juba aaStal 1390 on kõige sõeatarwituSlc wäljawedamiue Togo'st Dahomey'sse ära keelatud ja selle keelu üleaStujatele künni 100,000 marka trahwiraha määratud. Selle üle saada seal ka nüüd kõige hoolega walwatud. Peremeheta maa Afrtkaõ,  Herero-ja Qwambo-maa wahel, on Keisri lubägä Saksa kaitse-maaks wõetud. Tabora'st on sõnumid  tulnud, et Emin Pascha pea kõigist paljaS ühe Arablase juures elab ja ainult siis tagasi tulla wõib, kui Ärablane teda aitab. Muidu tahta tema Albert-Edward- Nyanza järwe lõunepoolisele randa jääda, kuuni abi tuleb. ArablaSke mässamine Kongo-riikiS on neid ka Saksa asumaadel Tanganjika järwe ääres kthisema pannud. Peale õnnetuma wõitlemise peameeS Sikki waSta Kwikunru  kindla küla juureS, kuS Graf Schweinitz ja hospidali-abiline  Weidner haawatud ja neli musta soldatit surmatud saiwad, on Arablased seal omail rõöwikäikudel palju weikeMaid külasi wälja rööwinud ja hääwikanud. Auskria-Ängrumaatt. Pcst'i, Ungrumaa pealinna, koguduse-põolest  on wana 90 aastane mässaja Kossuth selle linna auukodanikuks nimetanud. Kognduse-saali galeried on selle juureS studentidega täidetud olnud, kes nii suurt auustamise-kära teinud ja sadadest healedest KoSsuti-laulu laulnud, et ülembürgermeiSter nöuupidamist kakS korda pidi seisma jätma. Noor-Tschechilane Podlkpüh on oma ksUe pärast Nanry turNijate-pidul kui nendanimetatud ,kõrge-äraandja" (pahategija Walitseja-koja) wasta, kaebtuse  alla pandud. Öösel waSta Mihklikuu 19. (7.) pääwa tappis Pest'is ÜkS wiiS pead suur seltskond joobnud  noori mehi ühe müürisep-meistri ja tema mast kolme nädali eest wõetud noore abikaasa uulitsal ära ja haawaS keS seda tuliwad. Nende estmecS on kinni Wõetud: Ungtutnaä siSsetMmiseV aaStal 1891 on ÄÄaminwistefi guldnat suuremad olnud, kuna need ees-irwu järel ainult 40.000 guldnat suuremad pidiwad olema. Waljudest nöUUwStmistest kholera fiSse- wedamtse wasta hoMmaka, on seetöbk nüüd ometigi Austria s ilmunud, nimelt Gälizia'S,Krakau'ssa WieniS. PestiS olsMnua ülem-arst ette pannud, kõiki aSju, miS kholera- WllUtest paikadest saadetud, nende hinnast hoolimata, ära põletada, ilma et nende eest tasumist maksetakse. Keda ülekohtust nõuu ei ole muidugi waSta «Setud ja weike kholera-bacilluS ei ole ennast sellest ka peletada iaskaud, waid on ka Pest'iS ilmunud Wen'iS sai Mihklikuu 12. (Leikufekml 31.) pääwal protsess tolli - p et - jäte ja meelehea-wõtjate ametnikkude waSta algatad, keS riigikassale mitme millioui eest kahju teinud on. Kaebtuse all feisawa 22 meest, nende keSkiS tänine Carnowipi Tollide-Direktor Hofrath Trcjciniecki ja 13 ülemat ja alamat lolli-ametuikku. Teised on luudi-sugust kaupmehed Bukowina'st. Protfesst arwati 18 pääwa kestama. Nagu pea kõikides Europa pealinnades, «enda on ka Wien'tS Mihklikuu 11. (Leikusekuu 39.) pääwal Majestät Wene KeiSrt nimepääwa iseäralise iluga peetud. Schönbrunn'is  oli pidulaud, millest Keiser, mitmed Erzherzogtd, Ministrid, Keisrikoja kõrgemad ametnikud, Wene asjatallitaja  Würst Kanlakusen ja teised Wene saatekouna liiked osa wõtsiwad. Jälle käiwad jutud, et 3 oha n u Orth (Erzherzog Johann) eluS ja ennast jäädawalt ChtliS asutanud olla. BuenuS-AhreS'eS olla tema oma laewa meeõtekonna lahti laslnud, uue palkauud, sellega Chilt'Sse sõitnud, seal oma laewa lnglaS» tele müünud ja kui era-inimene elama asunud. AuStrta Keisrikojas leala seada. Daanimaolt. WaSta Saksamaa piiret on kholera hirmu pärast sõeawage seisma pandud ja tahetakse kõiki läbikäimist üte selle piire feiSma jätta. Hossand'ist. Parlameitt on Mihklikuu W. (8.) pä>iwal  Kuniugapraua-walitseja throniksnega awaiud ja selleS mitmeid seeSpidtseid korraldamist ette pauna lubatud. Belgiast. Antwerpen'iS on khoiera ilmunud Mihkli' kuu 17. (5.) pääwani oliwad seal 158 inimest kholeraSse haigeks jäänud, 83 kcrweks saanud, 4? ära surnud ja 28 oliwad meel arstimise all Ka Brüsselis on haigeks» jäämist ja järSknid suremist kholeraSse eite tulnud. Ülepea  olla terivise-aSjad Brüsseli ümberkaudu waga kahtlased.  üks mees, keS Hodisteri ja tema meeStckonna hawitamisest ArablaStc läbi Kongo-riikiS peaSnud oil, tuli Mihklikuu 14. pääival AutwervenlSse ja on Hodist«r't >a tema meeskekonna surmamist tseks tuuniStanub. Toeks on tunnistatud, et Prantsusmaa reisija Poumayrac KongoriitiS  oma enese ettewaatamise puuduse läbi sealise kodurahwa  poolest surma saanud on ja et VelgialaStel selle juvreS mingisugust süüd ei ole. Kõik Belgia lehed loodawab,  et pahandus, mi? sellepärast Prantsusmaaga kuli, nüüd lepitatud saad. Pahandused ja kurjad kiskumised Prantsusmaa sa Belgia tuliste wahel keStawad aga ikka edast ja kipnwad kotti sõbrust nende naabri rahwaSke wahel häwitama. Peale selle on Mihklikuu lst. (? j pääwal PrantsuS-Belgia piirel werine wöiclemtne BelgialaSte  ja Prantsusmaa tolli-wahtide wahel oknud, keS Belgia sala-kauplejaid kinni «võtnud oliwad. Belgialaied löhkustwad wangt-maja ära. ühe tolll-amelnitu pea luu sai IShkt löödud ja mõlemil poolel foiwad mitmed haawalud. Bchwch'ist. Waua-Katbo liitlased. teda kuuluS The ologia-professor Döllinger Müuchentö sel seal asutas, kui Paast ekstmatakS kuulutatud sai ja keS seda mitte kui Rooma-KatholiiklaSte usutunnMuse määru waSla et wõta, on Luzern'iS nsuupkdamiseks kokku tulnud. Kõigist maailmast on ofawökjaid tulnud ja kirjast saadetud. Tabast SchweiM on mitme raSke sozialdemokratliku ja nihilist Itku, ülepea üliwabakiku, pahanduse ksrwaS mba enne mõnda head liikumist walja läinud, nagu nimelt ka PunariSti-ühenduS, mis sõeaS haawatvd meestele nii palju kergitust toob. Soowtme stiS ka sellele lke poolest khrtstltkule nöuukogule kõiki õnne ja õnnistust, mis seal nüüd kooS on. Inglismaalt. Jälle kord keStawad healed, mis Inglismaa  meremäe rohkendamist päriwad ja kange rõhuga kinnitawad, et see kaugelt mitte enam uue aea pärimiste kohaline ei olla. üyendakstwad ennast sõea aeat Wenemaa  ja Prantsusmaa, stiS ei olla Inglismaal rohkem kui 80 fsealaewa 121 sõealaewa waSta wälja saata. Kantaks aga Inglismaa ka ainult ühe mere-tahingi, stiS olla Suurbrttanta wageusuS otsaS. ühel Inglismaa sõealaewustiku  jäuk olla meel suurtükid, mida Wenetased ja Prantslased juba W aaSka eest wana raua sekka wiStanud  on. Mihklikuu lv. 57.) pääwal on mäemeeste ühendused Põhja.WaleS'iS nönukogu pidanud, kuS umbeö 50,000 osamõljak olnud ja kaheksa-tunnist tööpääwa mäemeestele  pärida nõuukS wstnud. Kuningapraua noorem poeg, Counaughti Herzog, saada India söeaW-äe ülemaks kommanvõrtks nimetatud. Gdinbvrgi Herzogi tütre laulatamine Rumänia Kronprinziga on Talwekuu estmeõte pääwade peale määratud ,Mor«ig pärib ühe WenelaStest. Inglastest ja Khiinlastest kokku kulfukud kommiSfioni asutamist Pamiri-maa ptirete korraldamiseks,  mlda Wenemaa Inglismaa s»»rekS mureks õmale wStta tahüb, ehk õigem, juba Võtnud on. «sghu> niüani Emir su sõnumit saatnud, et tema lugliS-ludia saaiekonda Wiinakuul lelallabad iS waSta wõtta tahab. Inglismaa mtöstonärid AfrlkaS on prLUahlliknll Moschi st Kmmaudshora suures ära lätuM WS Gaksamaa nendauimetatud  , kaitse-maade sekka laetud saad. Haigeks jäämist ja suremist kholeraSse on wiimasel uädalil Lond«m'iS  ja teiSteS paikadest Inglismaal ette tulnud, mitte aga just «äga kartlikult witsti. Londoni öordmajor on tähendanud, et seatine awalik hea tegemine mäemeeSte leSkede ja waeSle-laste eest Bridgeddi kacwauduseS ja tulekahju  aluvte heakst Sl. Johnis (Ingli S-Pshja»AmerlkaS) Londoni rchwafl juba raskest kumanud on ja see rahwaS sellepärast üht korjandust Hamburgi tholera-ohwrike heakS mitte enam wälja kannatada ei wöido. Prnntsnsmnast Mihklikuu 22 (l 9 j pääwal on PariSlls suurt estmese Republtka !99aaStaft jnbiläumil peetud, mid ilusa ilmaga ivaga uhkest korda läinnd on. SeeSptdiSte ajade MiniSler Voubet on Panthrou iS suur! ksnet Nepudltka kiituseks pidanud ja kinnitanud, et Prantslased  oma «vabaduse lipu all kõige maailmaga rahu pidada ja uendautmetatnd .seUSlikku kiistmift' (tööliste - tüli) heaga seletama saada. Kurjad kiskumised Belgia ja P ranlsu Sm a a tööliste wahel sütekaewanduSteS waSta Belgia piiret keSk.inw.id edast. Seal on jälle Belgia töölivt? elumajast ja näguft lõhutud. Parlament on Wiin-Mu t 8 (g.) pääwaiS kokku kutsutud ja seal piad ka nendest inetumatest tillidest juttu tehtud saama. Mitmed Prantsusmaa lehed kinuttastwad, PrautsuS.Wene ützeuduS olla juba ktrjalikulk ssea ja rahu aeakS tehtud. WtM tunntStastwsd Wene lehed seda tühjaks jutuks, nüüd on seda ka Wene saatekouna poolest Partsi» ametlikult tehtud. Roubair' skitekaewantmSteS ja wabetkuteS PrsncsuS-Belgia piirel, on töölised tõrkuma läinud, kest sallida ei la ha, et wõeraid tööle palgatakse. Nemad on ööd ja oäawad walwamaS. Politsei on kõik tööpaigad hoolsama ka,isuse alla wstnud. La Mlette lihunikud on MarquiS de MsreSele, kest Juudi sugust ohwitser Mayeri duellis maha laSkist ja kohtu poolest süüst lahti mõistetud sai, «u u m bega kinkinud. Selle üle on palju pilkamist kuulda ,a selle kentsaka tembu waStased loteiawad meele, et see Märgu iS Chicago'» loomade-kaupleja ja sedawiist lihunikkude aSjatallitaja olnud on. —> PanS iS, Cherbourgis ja mõneS teiseS paikas Prantsusmaal keStiS kholera edast, kui ka mitte kangest. Afrika st tulnud sõnumite järel on Prantsusmaa  soeawägi Dabomey s sealise pealinna poole edast jõudmas Mid lii kuu 19 (?) pääwal on Prantslastel raSke wõikleminr Dogba juures 5999 DahomeolaStega olnud, ke» tagan emd kui neist umbes IAW meest langenud  otiwad. MaSagaSkar'ist tulewad sõnumid, et seatine ksdnrahwaS, HowaAased, ikka peale sealise PrantsuSmaa  pinna peale kipmvad ja tntewad. Leikufekuu 8. sHeinasuv 2) pääwal on seal kolm Prantslast ära tapetud  ja Kuningaptavn Renawia ei ole päritud tasumist mitte annud. sest mõrtsukad olla Inglased olnnd. ülepea häwiwda Inglismaa miSstonärid kõiki PrantSlaSke sõbrust sealise kodurahwaga. Kõik PrantSlaSke kanbaajamine olla seal lõppenud ja Inglaste kätte langenud. Übaugi'st. Kongo-rngi piirelt sn sõnumid tulnud, et seatine Prantsusmaa  aSjalallilaja Poumeyrac mitte VelgialaSte süü läbi surma saanud ei ole waid oma enese ettewaalamala lallikuSte läbi seatlse kosumhwa waSta .Mlm'st. KslambuSe pidud Genua'S on Mihklikuu 14. ) oääwai lõpetatud ja Kuninga paar on ära sõitnud  Lugemata rshwahulgad on neibtõppemata hsiSkamisega teele saatnud. Geuua Bürgermeister on Kuninga tänu rahwale kuulutanud ja Kuninga nimel kinnitanud, et wSeraSte riikide olaVõlmiue sellest pidust üleilmlist rahu lähendada. Jtalia lehed tiuaitawad. need pidud saada üleüldist politikat muutma, nimelt selle labi et Jtaliatajed PrantSlaStele on näidata wõinud, et nemad nit wiletS ja tige rahwaS et ole, kuida Prantsusmaal rääkita Prantsusmaa  Admirali ligtolemtsel on ItaltalaSke töSllSteühenduled  üht 300 meest suurt saatekouda ühe adreSstga PrankSkaSlele saatnud, täheks, et nemad nagi meanad Prantslastega elada tahta. Mihklikuu 20. (8.) pääwal  oli NoomaS suur pidu lippudeda, auupärgadega ja röö mu-tuledega selle pääwa mälestuseks, kus Jtalia sõeawagi  22 aaSla eest Rooma linna tungis ja sellega PaavSli ilmalikku rttti lõpetas Kuningas Aictor Emamnl  i haua peale saiwad ohwilseride poolest auupckrjad maha pandud Maire pidaS selle marmor.tshwle eeS kõnet. mtS Poeta P,a wärawal selle paiga peal üleS pandud on. kuhu Jlalis suurtükid aUgu stSfe laskstwad. Kuningas oli telegrammi saatnud ja selles kinnitanud, Gen«a'S peetud pidud ei olla mitte ainult auuStamist Jtalia waimu waSta näit anud. vald olla ta kindlam rahu-pant. PaapSkt wisat lootust oma ilmaliku riigi kagaü-saamise peale ei wvi seesugused pidud rahwa elawal osawötMisel Ivist mitte kinuitrcha. SMNIM. GamgoSss maa kondas on Mihklikuu 17 (S) paäiv»! seitse inimest kholeraSfe haige» jäänud ja kok« ära surn»». porlrpgulist Pürlamentt-avali mtsed on W ima kuu 23.