 on, kuS Kõrge ülemkommandör sellel omal ü!e-waatamife-reisul  käinud/ — Keiserlik KõrguS Suurwürsti-praua  Maria Pawlowna on Jaanikuu 25. pääwal sõidulaewa ,New</ peal Walaam'iSse reisinud. — ,RuSs?i on üht pitkemat kirja selle kanali kohta toonud, mis Saksamaal Põhjamere ja Idamere  (Baltimere) vahel kaevatud saab. TeiSte aSjade keskis kirjutatakse seal : ,Tähtsuse kohta, mis sel kanalil Saksamaal on, piab tähendatud saama; et peale suurte kasude, mida see kanal kaubaajamisele tooma saab, on seda kanalit sõeawäe tarvituste pärast ehitama hakatud, miS juba ammu Saksamaal tähelepanemist äratafiwad. Kui ükskord tarvis piaks olema, kahel poolel sõda pidada, siis on maaväe ja mereväe tegevuse kooskäimine väga tähtjas.  Et aga merevägi ja maawägt ühendatud jõuuga tallitada  wõikfiwad, selleks piawad Saksamaa sõealaewad takistamata mööda kõiki Saksamaa randa sõita ja tarvitust  mööda pea Põhjameres pea Idameres ilmuda võima. Et viimast tarvitust täita, selleks pidi see takistus kõrvale saadetud saama, mida Jütlandi poolsaar teeb, mis läbi laewustik sunnitud saab, läbi Suure ja Weike Belti ja läbi Sundi (väina) sõitma. See vabakssaamine Daanimaast  ja Rootfimaast oli juba ammu Sakslaste salaunenägu,  aga vast viimastel aegadel hakkab see nõuuvõtmisega,  üht uut kanalit ehitada, mis Baltimerd Põhjamerega  kokku köidab ja kust kõige suuremad soomuslaevad läbi sõita võivad, täide minema/ JärgeS arutab see leht, kui suure jõuuga seda kanalit wiiinafel aastal ehitatud  on, kuida juba sügisel 18S2 selle kanali avamist laevasõitudele oodata olla, ja lõpetab oma kirja järgmise kokkuarvamisega: .Selle kanali avamisega saab ennast kaubaajamine kõikides sadamates Baltimere randaS kahtlemata  elustama. Kõik laevad, mis Stockholmist, Peterburgist,  Abo'st, Tallinn'ast, Rita'ft, Liibav'ist, Köningsbergist  ja Stettin'ist, LiverpooliEse, Hulli'sse, Londonisse ja teistesse Inglismaa sadamatesse ja niisamati PransuSmaale  lähevad, võidavad selle läbi aega ja neil on 13 tundi üks taieste kartuseta tee. Saksa sõealaewuStikul saab aga selle kanali läbi võimalik olema, ennast pea Põhjameres pea Idameres koguda, kuna laevad kanalis rahuga käõku oodata võivad, ühel ehk teisel merel tegevusesse  astuda/ — üks 70aastane rauk, teenistusest välja astunud Kapitän 10. Turkestani lmia-batallionist, D. N. Beloussow, on jala Dsharkentist, Turkestani valdkonna  Khiina piirelt, Peterburgissc tulnud. Mihklikuul on tema Dsharkentist teele läinud ja pilka jalakäiku ainult selleks ette võtnud, et PeterburgiS kõrgemate sõeakohtute poolest oma 12 lapse kaswalamiseks abi paluda. Sõeaministerium  on seda palvet suure lahkusega waSta võtnud  ja tema raske teekond ei saa vist mitte aSjala olema. Kahjuks on tema mõned tarvilised paberid kaasa võtta unustanud ja selle läbi võib tema palve täitmine wiiwitatud  saada. D. N. BelouSsov on ükS täieste halli, peaga nõder rauk. Seda rohkem on tema jala-käik» imeks panna, mille peale teda tema armastus oma laSte vasta saatnud on. — Kiviõli (nafta) hinnad on Kaukasuses kangest alanemas. ÜkS nael petroleumit maksab Baku'S 2'/,, naftat 1'/, ja nafta sätteid 1 kopikat. Nafta laevad Wolga jõel on lasti puudüse pärast oma söitufl seisma jätnud. Wene Kaubaajamise-edendamife-selts kutsub üle> korralist nõuukogu selle häda vasta abi otsima. — Riisi hi »inad on kangest tõusmas. Wedamine Perfia'fi  on kholera pärast väga raske ja riisi tagavara olla seal ka juba lõppemas. — Suured killad Kaukasia kobar-wiina Keisrikojale on teel. — Lõune-Amerika'sse  on hiljuti Weneinaalt palju puid saadetud. Peterburgi ümberkaudu oliwad karjamaad alalistest vihmadest nii väga lintatud, et loomi enam wälja saata ei võidud. Sulgloomade-kaswatajad olivad palju kahju saanud, sest õrnemad töuud ei kannatanud külm-niiskeid ilmast wälja ja langefivad hulga kaupa. — RahaminiSteriumiS on arsandete wõrrewamtsel leitud, et hädaaluste kubermangude heaks alandatud vilja vedamise-hinnad suureks pettuseks tarwitalud  on. Ülekohtusel viisil olla umbeS 33 millioni puuda vilja nende alandatud hindadega raudteedel veetud. Moskwa st. Suuremate tulekahjude üle Moskva kubermangus viimastel aegadel toob Moskowski Liflok* järgmisi sõnumid: ,Jaanikuu 12. pääwal põleffwad NeSdekowna  külaS BogorodSki kreisi» 50 talumaja maha, miv 15,000 rubla kahju tegi; selsamal pääwal pslesiwad Schkina külaS Kolomna kreisis 45 talumaja ja 2 küüni maha, ja kahju on peale 10,000 rubla suur. Jaanikuu 14. pääwal sai BogordSki kreisis Gluchowi vabriku magasis  40,000 rubla eest mitmesugust maierkali tulekahju läbi hävitatud. Jerschowo külaS, Swenigorod! kreisis, põlesiwad  27 ja Klussowa külaS, Dmitrowt kreisis, 16 maja maha; kahju on seal umbeS l7,000 rubla ja li,000 rubla suur. — PäriS-Auukodaniku seisusest naeSteradwaS A. Aleksejcwna kinkis haavatud ja vanade ohvitseride  elupaiga asutamiseks 100,000 rubla. Wnrschaw rst. Hiljuti on Lipki küla talupojad, Nadiminski  kreisis, ühe tuntud varga Kurawzewijka külast, nimega Roch Oldak, lynchinud (ouia lubaga ära tapnud). Nemad saiwad teda kätte, kui tema ühe Lipki tatunaese lõuendit varastamas oli ja peksiwad teda surnuks, kui pea kõik kiila ennast kogunud oli. — Järgmisest kmjateust kirjutab ,Lodzt Sieczkowo mõisa peremees Gottschalk elaS oma pojaga pitkemat aega tülis, kelle meele järel isa waljuS mitte ei olnud, kelle käest leina lustlikuks elukS mitte küllalt raha ei saanud. Selle järgeS küpses tema südameS plaan, isal kõrvale saata. Tema võttis revolvri, romnaõ selle kamri akna alla, kuS isa aset pidaS ja surmaS teda esimese kuuliga paiga peal. Tema sai kohe kinni võetud ja temaga ühest veel üks tööline, keS temal selle leu juures abiks olnud. LodzK. ,Lodzi Zeitung* kuulutab järgmist Warschawi Kindralkubernöri käsku: ,Wabrik> peremehed ja teistte tööasutuSte peremehed Petrokowi k««ber>nangi v on kohustatud,  technikusi ja ülepea igaviisi inimesi, kelle hooleks mingisugune juhatus ehk käsnandmine töölikte üle antud saab, ja keS Wene keelt ehk Poola keelt mitte selgest ei oSka, edaSpidi mitte enam ametisse panna, nende asemele aga, keS nüüd ametis on ja seda pärimist mitte ei täida, Näärikuu 1. paamani teisi panna/ Peremehed, kest selle läbi kimpu jääma kardavad, tahavad paluda, et neile selleks vahetuseks 5, ehk vähemast 3 aaStat sega antakse. 8ufchmiWA Kaluga kubermangust. Jaanikuu 2. päävai on nimetatud linnakese? suur tulekahju olnud. Maha põlenud on 128 maja, l07 poodi ja Georgi-kloostre kabel Meschtscho osk'iS. Kahju on peale 20,000 rubla suur. KosolelM Kreis-AdelSmarschM juhatuse! on ükst aegline komitee kokku avtmmd, hädalistele abi saatma, odessa'!!. Lõnnepoolisel Wenemaal on viljafaagt-lootuse  dpärasi viimaseid köue-ivihknast Cherstsoni,  BeSsarabia ja Pod-lia knbermangudeS, mis maad põhjani niisutafiwad, palju paranenud. Wiimastte sõnumite  järel oodatakse Dnjepri maakondades juba keskmisi viljasaaki, kuna senm wilja-ikalduS stima eeS seisis. Laenu tuleva leikuse peale ei ole palju võetud, viljakanplejad on ka sitked laenu andmisest olnud, sest et ka nemad wilja-ikaldusi tulema arwastvad. Podotta'S ollakse juba kindel keskmise viljasaagi peale. BeSsarabiaS loode takse head puuvilja- ja wiinamarja-saaki. — Ühe erakirja järel on mõned pää«vad enne Jaanipäävs ÜkS hirmust rahesadu  üle ühe jäu Podolia kubermangust käinud. Naheterad  on pähkla suurused olnud ja kõiki maad, kusi maru üle käis, täieSte katnud. Madalamate paikade peale on vesi rahet künni 1'/, jalga paksust kokku ajanud. Mui' dngi on seal viljasaagi lootused kangest kahanenud. 8uözow'ist, Tveri kubermangust, ühest koledast msrtsukateust  kirjutatakse Moskva Saksa »Kahe aastta eest võttis talumees Kondratjew Rikonowa külas naese ja elaS esimesel aaStal õige õnnelikult. Noore paari juurest oli ka naes > i 1 aasttaue õde aset leidnud. Kondraijew  hakkas mõne aea pärast jooma ja oma noore naesega valju toorusega ümber käima, kest juba käima peal oli. ühel pääwal tuli Koadratjew jälle joobnult koju, pani naesrle lingu kaela ja poost teda üles. Naese õde ott kiirest abi toonud ja vaene uoene sai elusalt lingust peasttetud. Naese audist mehele andeks, kest selle eest aga mitte tänulik et olnud; tema tnlt pea jälle joobuult koju ja lõhkist oma naest nii kurjast, et see mahatulemisevalust  hinge heitist. Õde, kest Koadratjew'!t naese kallalt ära kistknda katsnst, sai temast puu- haluga maha löödud. Kondratjew põgenes ja sai vast Tver'tst leitud ja kinni võetud/ UnukastuH. Määralukhu-ktwi. millest hiljuti kirjutati, et fee Kastpia-merevse kvkkund olla, on uuemale sõnumite järel mere põhjast mao-alustte mägede läbi ülest lõStetud. Wit» merSla sellest uuest kaljust ida pool, on kk» määratu turistest siginenud, kusi Üht HM vedelikku wälja teeb. Kurlsttest olla umbest 15 sülda sügav ja 2 arschinai lai, kuna meri ümherringi madal on. Ktwt ulatab umbest tolm sülda üle wee-pineia, on muist musttehallist,  muist kollasest sauest, matt krobeline ja maga köwa. Tissts ist. Lehekuu 25 pääwa tönne aeal kell 1 sai pärast hingepalwet Wene kuulsa kirjamebe Puschkin mälesttuse-sammas katte alt võetud, mist TifliStastte aadete kiiluga Puschtin.piukstlittuS Tistist jst ehitatud on. Juurest oliwad: Tistist ist seistwa sõeawäe ülem-kommandöri abiline, KubernSr, kubermangu ÄdelstMarschali, Linnapea Linnasaadikutega,  kõik kooliõpetajad ja kooli-ülemad kastma»- dikkudega ja palju «etsi ülemaid. Linnapea pidast ühe ksne, kunstnik Dawidow luge» ühe luuletuse ette teise Poeglastte-gymnasiumi  Direktor pidaS ka ühe pitkema kõne, millest tema Puschkin'! tähtsusi Aaukasuv e kohta ja Kautasuste  tähtsust Puschkini kohta seletas MÄeStusesamma  talale saiwad tolm auupärga maha pandud, ükst Linnapea, Wttrsi Urgukinski Dolgurski. teised koolide poolt. Pidu lõppest Keistri lauluga kolme tHvmnastumi muusikakdoride  saatmisel — Puschkin on omal aeal kui ohvitser KaukafusteS leeniimd ja mitmed tema kuulsatest luuleluvtest  on oma sisu Kaukas uste lugudest «võtnud. Puschkin langest ühest duellist Küünlakuul t537. mast 38 aasttat wana. Te «na woSkane, ükS kergemeeline, tiitlit ja paha elukomdeiega  Prant lane, kelle kõlvatumate juttude läbi Puschkin i abikaasa waSta, duell tulnud oli, sai surmanuhtluse  alla mõistetud, kui wõeramaa alam aga üle piire viidud ja suri vast mõne aastta eest omal kodumaal  ara. P , t e r b u r g ' i st. I. Heinakuu pääwal väljaloositud j. 5 pf-lsfn0U, seespidise wötdMenu paberite loosimisel  laugesiwab suured wsidud järgmiste paberite peale. O«?K M M«, S984 2 20MVS 17510 50 7SV0S 1K27V 4» 40000 S02? 14 25000 42SS 29 10000 172.12 15 10000 1SNS» »S 10000 452 S2 8000 8007 22 8000 1.1805 Sl K000 ,5402 55 S000 Z9S81 4 W00 4SV SS 5000 1558 47 5000 10SSS 24 5000 ,1784 44 5000 12454 2 5000 IZ924 ? 5000 14992 25 5000 1»Z«4 2 6000 Sette. Re. Sette. 2»4 I? too» SSI ao 1000 >«47 6 Ivoo 2052 K IM 205S lk 1000 KS2S 1S 1000 S27V 2S 1000 10VVS 1 1000 IISSK lg 1000 I14V8 k 1000 1IS72 S 1000 1«7«Z »? 1000 I450S 12 1000 1502» 11 1000 15081 8 1000 155SS 2 1000 1V005 IV 1000 1S2S8 41 IVOS 198S0 19 1000 IWS8 12 1000 - n»??», 4« I--» 1SVZ. , N«W»4K» Tr»A»v?e» » kw»«. Praegu on ilmunud: Uus Zahi-seadus lluhatulega meNowahtidele, wäljamahliüele, metjalindude-hoidjalele  ja üks keeluaja takel. Wäljaantud Eestimaa Jahimeeste f eIs i st. DM° Hind tugewaste kõitetud S kop. on saada Kiudfm'i pärijatt tr«kl«a>as, Hallwnas, Laia-Mlttsas I Teadaandmijed. Keab ! kaeru ! inüib J. E. Kuhlmann, - Kotzebue uulitfaS. Wlhiil I» jttlllilid k mis pruukimises, (pake heaSle Zra-Sieukg. tud), niiheasti uued kai vausd saavad öievda'ud sa kblwolifeka iehlud. j ! wasstsepp sa mctalliwolajo, Rviermamn pvewaStas. (c?M Pookimata A > Eestimaa ro hm a Mu jaKiriku-raaoiutud wanast seltsist on weel saada LM»»'» Hassinvas, LM-«Mfas.