härjapead oma ilus 25 rubla wälja tegemas».  Waatke, nõnda tehke ka teie omade põllu lapikestega, sest wilja saab ikka teise käest osta, kunas heina keegi mõistlik põllu pidaja ei müü! Seep see pagana mana rahwa rumalus ongi, mida wcel igal pool ja siin Pahilas nähja on. Mis kasu neil sest palju on, et nad endid päriskoha  omanikuks nimetawad? Nad ei oska jo ometi nii tehja, kuidas see olema peaks ja knd see põllumees  teeb, kelle põld kõik ühes kruntis on. Nõnda kuidas tublid ja asja tundjad mõisnikud seda ka Saaremaal juba teinud on ja meelgi teemad; sest krundile pole muud kui piiri aid, mahe aidu pole tarwis, sest need on paljad pahad rikkujad. Tehku siis oma põllu, ka kuute osasse ja ärgu kesa omal pidagu, sest see on asjata aja raiskamine. Kesa olgu härjapea kesa, mis kallis ja rammus looma suine sööt on; lehm annab rammusad piima ja wõid, kunas ka töö loomad nägusad ja rammusad  on. Kõik need suured ja tihedad külad, mis meie Saaremaal praegus näeme, ei ole muud lui waesuse asutajad." Wana pitk mees kuulas kikkis kõrwadega minu juttu ja lubas kohe oma põllu lapikese, kui mitte enam, siis poole härjapea alla panna, et lehmale head heina ja heinamaale head sõnnikud saaks. Säält jätsin ma jumalaga ja tulin mitmest külade heinamaadest mööda, künni wiimaks Õeriku körtsu juurde jõudsin, kus ma jalgu puhkasin ja pudeli õlut ära jõin, mis küll sugu hapu oli. Senna tuli ka üks teine pastlatega mees ja kõneles, et pühapäiwiti siin enam õiget kordust ei ole, sest mõned kirikulised jäeda enne kiriku minemist kohe kortsu, kus nad mahest künni esmaspäewa lõunani lärmitseda. Mõnes kohas olla küll uradnikud, kes kordust pidawad, aga siin ei ole neid ilmaski nähja olnud. Säält läksin siis Thaliku mõisa kaudu läbi, mere poole. Sellest mõisast oleks ka mõni sõna kõneleda olewat, mis see auuwäärt herra sääl kõik lühikese ajaga muutnud on, aga jäägu teiseks korraks, kui ma jälle säält mööda juhtun minema, siis panen enam tähele. Selle korra aga soowin ma oma auustatud Saarlastele tuhat termist ja head jällenägemist! Teie mana sõber Muhu Madis. Rakverest kirjutab keegi J. T. ühest toorest  ja ko ledast teust pitkemat kirja, kellest meie ruumi puuduse pärast aga mõne tüki wõime üleswõtta. 22. Juulil olid Rakwere mõisa metsawaht  Tenneberg oma perega kiriku läinud, ja kaks tütart olid üksi koju jäänud. Noorem 12 aastane tütar Pauliue läinud pärast lõunat karja loomadega metsa. Kui õhtu wanemad kodu jõudsiwad, panid nad imeks, et loomad ilma karjatseta kodu tulid ja hakkasid tütart otsima. Naabri pere 16 aastane poeg, kes hobuste juures karjas oli olnud, rääkis, et Rakwere linna 4 noort meest mööda olid läinud, teda kepiga löönud, kraami lükanud, nuaga haawanud ja kuue selja tagant lõhki leikanud. Nüüd hakkas metsawaht kraami äärt mööda otsima ja säält leiti tütre surnukeha mcc seest. Wanemad walwasid öö otsa sääl metsa sees oma armsa lapse surnukeha juureS, kuna hoiniku politsei abiline senna jõudis, stis wiidi laps kodu majasse. Peas olnud temal neli haawa. 25. Juulil sai äratapetud laps suure osawõtmisega mahamaetud, haud oli lilledega tõeste kaetud. Kaks noort ineest, keda naabri poeg ütelnud kurjategijateks  ära tundma, on kohtu all, aga nemad salgawad kurjategu ära. Rarwast. Keisrite Narmas olekust toob „Wal. teataja" pikemaid sõnumid, millest ka meie endiste teatuste täienduseks mõnda toome. Sääl loeme: «. Augustil oli Polowzewi suwemaja wasta wäljal Preobrashenski garde-rügewendi paraad, mõlemate Keisrite juures olekul. Paraadist wõtsiwad meel osa jaod Preisi kuninga Friedrich Wilhelm UI. nimelisest grenaderi rügemendist, Austria keisri nimelisest grenaderi rügemendist, gardo ratsawäe patarei ja osad garde jalawäest. Wäljal oli telk ülesse seatud, mille esine Jumalateenistuseks  oli walmistatud. Kell 11 kogustwad wäehulgad  senna, mille juures Prcobrashenski rügement pääle oma pataljoni lippude üht wana keisri Peter I. aegset lippu kandis, mis Narma ees wõitlustes ju 1700 ja 1704 kantud ja nüüd arsenalis alali hoitakse. Tähendatud wõitlustes oli noor rügement esimest korda tules ja näitas oma tublidust, mille eest Peter I. rügemendi ülemohwitseridele  iseäralised hõbedased rinnakilbid kanda andis. Kell pool 12 ilmusimad paraadi platsile sõjaminister WannowSki ja keiserliku koja minister grahw Woronzew-Dashkow, teiste kõrgele ülematega. Saksa keisri kaaslastega ja wäijamaa sõjawolinikud. Ühes tuliwad ka keisrikoja liikmed ja wäljamaa würstlikub wõcrad. Kella 12 ajal kuulutas wagew hurraa hüüd majesteetide tulekut. Wene ja Saksa keisrid käisiwad ühes ja keisrinna majesteet oma kõrge tütrega. Majesteet Aleksander 111. kandis Saksa musta-kotka ordo paela ja ketti, kuna keiser Willcm Andreasse ordoga oli ehitud. Keisrinna majesteedile anti määratu suur ja tore lillekimp, ka teised kõrged naisterühmad saiwad lillekimpusid. Mõlemad majesteedid käisiwad suure kaaslaste hulga saadetusel sõjameeste ridadest mööda, kus juures majesteet Aleksander lil. soldatid terwitas, kuna muusika keisrilaulu mängis. Siis läkfiwad majesteedid ja kõrged wõerad Jumalateenistusele. Seda toimetas sõjamäe ülem-waimulik Shelabowski, teiste gardewäewaimulikkudc meeste kaasawitamisel. Jumalateenistus lõppis cestpalwega keisri majesteedi ja kõige keisrikoja eest, mille pääle weel kõiki Wene riigi walitscjaid Peter I. kuni tänini palwes mälestati ja Wene sõjamäe eest paluti. Siis piserdas preester rügemendi lippusid püha weega, mille pääle majesteedid ja kõik keisrikoja liikmed püharisti suutelesiwad, kõige enne Saksa keijer. Selle juures õnnistas neid preester piihawee  piserdamisega. Siis käis waimulik ülem keisri majesteedi ja suurwürstide saadetusel wäcridadest läbi, mille juures „Jssand õnnista oma rahwast" lauldi. Pärast Jumalateenistust käisiwad kõik wäehulgad järestikku pidumarssis majesteetide eest mööda, mille juures neile kõigekõrgemat tänu awaldati. Pärast paraadil laksuvad majesteedid ja keisrikoja  liikmed laagrisse, kus soldatitele lauad oliwad kaetud, ilusasti lehtedega ehitud. Majesteet Aleksander  jõi Saksa keisri ja sõjamäe termist, mille pääle würst Obolenski ja k. k. suurwürst Mihail Nikolajemitsh keisri majesteedi termist jõiwab. ScllepSäle oli aias kõigekõrgem pidusöök, millest osawõtma mõlemate walitsejatc kaaslased, kui ka mitmed kõrgemad wiieülemad oliwad kutsutud. Austria keisri siinnipäewa pärast olimad kõigil osawõtjatel Austria ordotähed rinnas. Laual istus keisrinna majesteet keisri Willemi ja Hesseni suurhertsogi wahcl, kuna ta wastas keiser majesteet k. k. suurwürstide Wladimir Aleksandrowitshi  ja Mihail Nikolajemitshi wahcl istus. Lauamõcraks  oliwad palju keisrikoja naisterahwaid, sõja- ja wälimine minister. Saksa riigikantsler. Saksa ja Austria saadikud, Wcne saadik Bcrlinis ja palju muid kõrgeid mehi. Söögi ajal mängisiwad  sõjamäe mängukoorid. Keiser majesteet jõi Saksa keeles Saksa ja Austria keisrite, Preobrashenski  rügemendi ja suurtüki mäe termist. Keiser Willem jõi Wene keisri majesteedi termist, Wene keeles. Õhtul käisiwad mõlemad majesteedid  ning Saksa keiser, selle wend k. k. suurwürst troonipärija ja k. k. suurwürst Wladimir ühes kõrgete wäljamaa wõerastcga mäljas, linna raekoda, keisri Peetri majakest ja Jwangorodi kindlust ligemalt waatamas. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kuna Saksa keiser alles Wenemaal wiibib, räägitakse ju tema uutest reisidest.  Tulewal kuul minewat ta jälle Jtalia kuningapaarile Monza suwelossi wõersile ja kas tänawu sügisel ehk tulewal kewadel Jspania - jaPortuga l i m a a l e. Keisri äraoleku pärast ei seisa aga Saksamaal politika, maid otse nüüd on mõned tähtsad ajalehed riigiwalitsuse tcgewust käreda ja kareda arwuStuse alla wõtnud ja kurdawad, cl walitsuse juhtimises enam kaugeltgi seda osawust ja kindlust näha ei olla, kui Bismarki ajal. Ehk küll keiser Bismarki lahkumisel ütelnud, et riigilaenu siht endiseks jääda, ci olla lugu ometi nii, maid uued riigimehed püüda liig arglikult kõigist kardetumatest eemal hoida ja anda selleks wälimises kui sisemises politikas liig palju järele, et aga rahu saaks. Esimese kohta olla hea näitus leping Inglismaaga, teise kohta sotsialistlaste seaduse ära lõpetamine. Kuhu aga riigilaew sarnasel sihil sõites sattuda wõiks, see täita mitme mehe meelt murega. Amerikamaalt. Sääl on üks muusikameister 28 jala pikuse passi wiiuli teha lasknud, mängides peab redeli pääl konna wiisi ülesse ja alla hüppama. Kirjawastused. P. N. A. Teie kiri ei kõlba. Peaasion ka fee. M. R. M—asi. Wõla pääle meie Saarlast küll ci Uuemad sõnumid. Peterburgis, 11. Augustil. Keisri Majesteedi  poolest kingiti Saksa keisrile Wene troika (kolme hobuse wanker). Saksa keiser oli enne Wene Majesteetidele ilusa pinkwankri (sharaban) kinkinud. Saksa riigikantsler Capriwi sai AndreaSse  ordo 1 klassi, kindral Hahuke tubakatoosi Keisri Majesteedi pildiga ja salanõuunik LukanuS Anna-ordo esimese klassi. Peterburgis, 11. Augustil. Endine rahaminister  v. Reutern suri nüüd ZarSkojc Sselos. Peterburgis, 12. Augustil. K. K. Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh wanem reisis Warshawi. Peterburgis, 12. Augustil. Teede minister tuli Peterburgi tagasi. Peterburgis, 13. Augustil. Saksa keisri auuks anti üleeila suures Peetri-paleeS pidusöök, kuhu 70 osawõtjad oli kutsutud. Kell 10 sa 20 min. lahkus Saksa ketser Keisri Majesteetidest ja laks Keiserliku laewa „Aleksandria" pääl Kroonlinna, kust kodu sõidab. Peterburgis, 13. Augustil. WäeharjutuSteS on õhtupoolne (pääletungija) wäeosa täitsa wõitjaks jäänud. Miitawis, 13. Augustil. Jakobstadti lmnamalitsusele  on käsk antud, kohe riigikeelt asjatalituse keeleks wõtta. 34, Saarlane, 1890.