Kaks mest ja M poisil? on iiilss surma fmnud, mitmsd inimesed oliwad meel kadunud, SL perekonda on ilma peawarjula jäänud. Oswiczumst iuliwad koormad leiwaga ja teiste elutarwitustegs. Saksamaa ?un'."Z ?K'M Gustaw Freitag, MW hakitud Maa- UmaS kuntud jL äuMqtM W Jürikuu 30. (IL.) päZwa! Wiesbaden'is südame--nsdrusssse ära surnud. - Kaua  li-pi d u ? s on RiigipääWal tagajärel weel I,7VLML marka zuu?? lisatud. Maj o r vo n Wifsmann on Saksa-Ida Afrika Kubernöriks umetatud.  Berlinsis Zäisiwad jutud, MigikanZlsr W n r st Hohenlohe tahta omast ametist lahkuda. Ametlikult kuulütatakse seda tühjaks jutuks, natuke tuld wöid aga ikka sea! olla, kust suits tõused. Ehk on uus ,Ko!mmgjühendus''  tema mee!! wasta, Millest tema eh? pahandust Inglismaaga kardab. Wsidsn 'is seist .ad Jürikuu  27. (!5.) pääwa! 13 FuchsmkhSi talupoega kohtu all, kes wägiwallaga wöemß metsas puid raiunud oliw d, kus nemad omale selleks ö-gusi olema on arwanub. Nendest  saiwad 143 maarahu - rikkumise, metsa - oahateu ja ässitamise Pärast 14 pääwaks lumi kuuks mangi mõistetud: 3 saiwad rahaktrahwils, 5 süüst lahti mõistetud.  —F ! snsburg 'iJ mõisteti Jürikuu 26. (14.) päämal shurnalist (ae Uehe-kirjutaja)Andless»-Avenrade 3 kuuks kiuni ja kohtu - kulude kandmisekß. Omas Daanikeelises  Kalendres oli tema Keiser Wilhelm I. Schks-vig- HMeim arawZtmise Pärast leu tanud. Kalender piab kokku korjatud ja ära põletatud saama. - Breslsn's ja Vrauns ch w s i g i s on Ber!in'i sozialdemokratlik  leht xVoikswüche' tuhandetes ekfemplarides  Politsei poolest üles otsitud ja ara Võetud. Wenemaa uus Saadik Ber!in'is, Graf O st e n- Sacken jõudis Lehekuu 2. (Jürikuu TV.) pääwa Zhta! Rkrli?z';sse ja saab Keiser Wilhelmi sulule wZstud, kui Keiser koju tagasi tuleb. Tema abikaasa tulla mast kolme nädali pärast. -- K ei f e r Wilhelm kais ikka meel wsrrusel  Riigiwürstidö juures, oli nimelt Jürikuu kolimaste (keskmiste) pääwade sees DarmstM'is. kuhu ka KeisriprauK-TMK  (Keisripraüa Frisdxich) Jürikuu 28. (16) pääwal Hesseni Priuz Friedrich Kar!'ega ja tema abikaasaga  tuli, ja kus Kõrged wöemd SuurherZogist ja tema . omatsetest ja endistest wdemstest iseäranis hiilgawalt wasla wõetnd saiwad. Igal i poolel on rahwas Keisrit rsMu-hois amisega tnekanudi Auswk - UngmmaM. Hiljuti on Paapsti Saadik (Nuulius) Aglmrdi läbi Ungrumaa reisinud ja seletusi mite kmkuseadßste üle Papsti-meeles annud, mis üte Liberai  (Wabameeline) erakond ennast pahandas. Kohalise küsimese peale on Ministerpräsident Riigipaäwal waSkanud, RuntiüS olla üle oma seadusliku õiguse läinud. Ühe wõera riigi Saadikul, ja ainult seda olla Papsti Nnntius Sa, ei olla mitte õigust seesugust Mklikknst asju seletada; see õigus olla ainult Ungru maa Würstpiskopil. Walilsus olla selle üle ka juba Püha-tooli poolt seletust pärinud. Wa- bameeline erakond oli selle maotusega wäga rahul, Roma-kiriklased oliwad msga tigedad. —Pesi' : Z kuulutas  Linnapeamees, et kõik kokkutulemiftd nõuuPidnmiseks , Miste-pidu üle Lehekuu 1. (Jürikuu ji9) päämal ära i keelatud on. Pidu-pääwal on aga tööliste-hulgad UuS- Pest'i Puiestikkus kokku jooksnud ja Politsei - ametniklusi j kiwidega loopinud, kes neid ühest ära minna käskisiwad. ! Politsei-mehed on mõõkadega käratsejaid ühest ära ajanud, j Mõned saiwad haawatud, mitmed kinni Võetud. ! Prag 'is peeti Jüriluu 26. (14.) päämal protsessi 1 6 - mäetöölise Vasta, kes ühe salaseltsi kiiked olnud. MZetõöi  limFrmz Lotol sai üleastumise Päraß löhkumise-rohtudeseaduse .j wasta 15 kuuks raskemast mangi, teised süüst lahti mõis- I tetud. -- Vogtland ' i piirel oli öösel wasta Jürini  kuu 24. (12 ) pääwa merine mõillemine Austria piirei  wahtide ja loomade-salakanplejate wahel. Wiimaied sai!!  wad põgenema aetud, üks nendest surmatud. - Raal>.>  joe nSgu Steiermark'iS, oli Jürita 29 (17.) päämal ki! wee all; kõik liikumine oli seismas. -- Lõune -Un - li! gLumaal on neli kihelkonda kõrgest Meest Pea taieste i> lõhutud. Mitmed inimesed on surma saanud. Kahju 1 saab 3 künni IL milliom gnldna (s'j, künni 6'j, miili  lioni kuldrubla) peale arwatud. Läbistikku oli talwej!  nisu-oras Ungrumaal keskmine, talwernkki-oraS hea, talwe!  odra- ja rapsi-orasetega otidi rahul. Maawihma sadas !> Jürikuu 2G. (16.) Pääwal edasi. Uputused olimad palli  gutt palju kahju teinud. —Laiba ch ' iS on tagazäre! ,! wee! mitmed kergemad ja raskemad maawärisennse-Zöögid ! tuluud. Minister Marqnis Bacynehem oli Jürikuu 27. llZ.) paäWal seal, kinnitas, et tema kahju suuremaks ! leidnud kui tema arwanud, ja tömas kõtti õigustatud sovwlmisi täita. Keisripraua tuli Lehekuu 1. (Jürikuu ! 19.) paamal wõeralt maalt Hetzendorslsse, sai seal Keiss  rist wasta wöetud ja Lainzi schtoSsi saadetud. ! Uggjst.WrraMalt. Norramaa Storthingsis LN kommis!  sioni ettepanek, taudaajamtse - ühendust Rootsimaaga üles ! ütelda, tagasi lükatud, selle wasta aga selle ühenduse uuk . läbiwaatamist 11Z heaiega 21Z healest nõuaks Võetud. Storthmgi 60 liiget, nende keSkiS 30 «öösalult poolelt, sn nsuuks wõknud. Storthingile adressi saata ja selles pärida, et tülid Rootsimaaga mõlem! rahwaskonna wslimssste  lodi seletatud ja lapitatud saakstwad. Norramaa uut Ministerinmit ei olnud weel kokku saadud. Tänised Ministrid tMtafiwad ameUi aegtijelt edasti. StorthingiS kestas lahutus edasi. Ä?s erakond tahab Kuningale adressi saata, teine Waiitsussle (Norramaa Ministritele) umbusaldust kuulutada. HMand'W> Knningapraua-walitseja Emma ja Kuninga, prinzess Wiihslmine on Londoni kaudu WZemle maale reisinud. S lgiast. Laekeusis kukkus Jürikuu 27. t!K) pääwal rikkuse teise, ehituses seisma maja, katus mängu aml sisse ja katusega nheS 17 töölist. Nendest ou tl, nende keskis 3 raskest wigastatud. Brüssel'! MiSsioni.kiostre lävel kargas Jürikuu 30. (18.) yääwal üks bomb loh'i Uks fui lõhutud. --- Belgia Kuningas tuli Jürikuu 23 (13) paamal Korfu saarelt Bruidisi'Sse ja reifiS sealt Vologna sse edasi z Jürikuu 30. (18) päawal zöndiS Kuningas kodumaale  tagasi. Brüsseli Tyudikali (kaupmeeste nõnukogu)  keskkomitees on nõnukS «Setud ParlainentiZe ette Panna. et Kongo - riik wiiwimata Belgia riigi omaks «Setud foaks. Inglismaalt. Ametlikult on kuulutatud, et Inglismaa Wemmaa, Saksamaa ja Prantsusmaa ühendatud tallitus  te st China ja Japani wahel mitte osa ei wdta. ühes arwa takse Inglismaal ka, et Ida.Ma asjad rahuga ara toimetatud saamad. Kuida juha kirjutatud, on Inglismaa  kaubalaewu Nicaragua raudas, Kesk-Amerika'S, tülitatud.  Inglismaa poolt ou kadjutasumlst päritud, Guatemala,  Sau Salvadori ja Cöstarica poolt on Nicaraguas noomitud, seda raha maksa ja Prändent Tylostac on wiiendema  jau maksa tahtnud, rahwa wiha Inglaste waSta on aga nii suur. et tema ka seda pakkuda ei julgenud. Hiljemini  on selle kaubaga järel anda t >hetud, et Inglased neist maakondadest ära lähemad, mida nemad omale pandiks  wc tund on. Inglismaa söealaemad saada aga ka walwama, kuuni kahju tasutud on. Inglismaal kardetakse  järel anda, et teistel weikeil riikide! Kesk-ÄMrrika s ka himu ei tuleks, Inglismaa livpu teutada ja Inglismaa alamatele kahju teha. Wer! karmimal ukuu saada wiletud.  kui Nicaragua mitte järel ei nna. Wu maSte sZnumite  järel on Inglased CönintoSest ära minna ja Nicaragua  WalilsuS kahjulasnmist 15 vääiva käikuS Londonisse saata lubanud. Kohus LowestoffiS on leidnud, et kokkupõrkamise juures ja wahel wlimane  mitte ii st süüdlane ei ole. Kaebtusest, et »Cralhle" mitte appi tulnud ei olla, oli fee lae iv juba lahti mõistetud.  Ikka meel leitakse Ingli Sm aa randaS pealt surma saanud inimeste pehastanud ja laenelest löhentud surnukehast. Denny sütekaewanduseS. Schottimaal. oli Jürikuu 26 l 14.) pääwal raske mäeöhukärgaluS.  Töölistest on 164 veastetnd, 13 arwa li surmatud  olema. Neid wdib aga weel rohkem olla. sest peastmise tööd edasi leha ei olnud enam wvimalik. üks peastja on ka surma saanud. - NorthamptonstS on umbeS 2060 kingawadriku-tõölist ivabriku-korra muutmise  pärast törkuina läinud. K u n l n g a p r a u a Victoria tuli oma kaaskonnaga Lehekuu 1, (Jürikuu 19.) pääwal Prantsusmaalt Shernees sadamasse ja retstS sealt Windsorisse. Masrulla, Asg hatt  i st a n i Emiri teine poeg, tuli Jürikuu 27.(13.) pääwal oma kaaskonnaga Bombay'Sse, sai wäga lahkest wosta wZelud ja reisis Inglismaa poole edast. Inglismaa laewaSliku ülem Saksamaa kanali-pidul, miib Wene laewastiku Admiralile kutsumist. SpitheadÜHse tulla. Senna tulla ka 2 Rumänia kreuzerit. Prantsusmaalt Epinalst juures, Vogestde departementis,  katkestwad 500 metrit pilkast tammist, mis weekogumiseks  Zda-ko.nali tarwiS ehitatud on, 100 metrit ja 7 millioni kubikmelrit (peale 2l milliont kubikjaiga) wett woolaS 1S kilo metrit kaugele üte maa. Bonsey kiila selle tammi juureS sai häwilatud; DarmeulleS, Uregney ja Domiore külad on ka osalt lõhutud ja kõik laaSratud, miS teel eeS oli. Surma on tl? inimest saanud, teised on kõigist omast ilma jäänud. KohalineZPras kt ja Seespidiste  aSjade ja Ehituste - Ministerid on kahzu waatamaS käinud, hädalistele abi lubanud ja ülekuulamist algata lasknud, kelle peale sütt langeb. Süüdlasteks peetakse inshcniõrist, kes walwamijes hooletumad olnud olla. Süüdlastele ähmardatatakse karmi nuhtlust. Znsheniörid kinnitawad, lalwine külm olla müürist rikkunud Söeawage  on teest lahti kaewama, surnukehast ja loomade raiskast kokku korjama ja igapidi abiks olema saadetud. Ü-nberkauds d kogukonnad on estmesets abiks kokku aStunud» Parist linna-raudteede teewjate spndikat (nöuukogu) on nsuukS wvtnnd üleüldist tõrkumist ivälja tirjutada, kui seadus tõrkumiSte waSta Parlamentis waSta ivöotud saab. Nende estmeheb Proust ja Deville on kuueks kunks wangi mõistetnd. Üks on tööliste-syndikati Prastdent, teine sekretär.  Mõlemad salgawad et nemad nöuukogust osa wStnud sg lubastmad syndikatist (nöMikögust) Mdamalt wälja astuda, kui Karistuse - Politsei neid süüst lahti mõistab. See ei ole aga aitanud.-- > SueZi-kanalts kargasiwud  lG nendanimetatud „WMasts-!egiom^-messi laewnst  Välja, kes pidiwad wiidnd saama, ja ujufiwad kaldale. Nemad on Port-SaidW kinni wõetuo.  MadagaSkar'is on Howalased ühe Prankslüse  maha lasknud ja üht Kreolekaft PiiMnud, keda nemad Näärikuul mangi võtnud oliwad. Kal!K'st. Aost'! Herzogi, Kuninga wennapoja, pulmad saavad mõned nädalid hiljemini peetud. Prundi isa, Orl?an'i Herzog, keS Spania's elab, on ratsasõidul hobuseselzast  kukkuui.d ja oma jalaluu murdnud. Paranemine Minna korraliselt edasi. Italia wälzapakkuMb lasnupaberid  on 32 korda üiekirjulatud, s. o. tahtjaid on nii palzu rohkem, kui laeuupaberid ütepea nälja antakse, kui nende sealt ka ainult 2'/, protsenti intressi maksetatse. UsalduS Italia rahatallituse peale, mis kangest kõikumas oli, on ennast sttmanähtawalt sellest aeast laadi? kinnitanud,  kui Crispi Me MuüsterpräsidMiks sai Giolilti oli seda kangest kõigutanud. Giolttti ei taha kohtu ette tulla, enne kui Parlament selleks luba annab, mille liige tema ikka meel on. Zralm Kmsul Gsua's, ou Arablaste-juhatajale,  Addullah Mahamedomar'ile, Assuani? hõbe-medalje annnd mida Kuningas Humbert temale missionär ProlignsU peastm-.se eest Derwlschide Vangist Omardmman'is, määranud on. Piduliku kätteandmise juures oliwad Italia garnisoni kommaudör ja mitmete Arablaste snguarnde Scheikid (peamehed). Söeawägt näitas auutunniSlust; Italia Konsul sai elamusega teretatud.  Abesstnialastel ei näi enam ühtigi pahandust ZtaltalaSke waSta olema. - Pap st i eue y ? lika (ringkiri) Auglikcmi- (Inglis-EmMgeliumi) kiriku ühenda- Mseks Rooma-Katholigi kirikuga, on Inglismaal lahkest? wasta wõetud. Inglismaa aealetzed Ziidswad seda khristliktu  maimu, mis selles encyNikaS õhkada Nimelt Ritualistlased,  keS ikka Roma KakholiklM-.- posle nihkunud on, olla sellest waimuStatudM mõned Anglikani - kiriku Pisskopid  ou palweid kirikute ühendamise eest pidanud. Zng- Usuna Ewaugeliumlased, Anglikanlased, si ole iialgi !>ndlod olnud Nmde on wäljawaldue Kuningas  H-inrich VIU.. kes ennast omast abikaasast lahutada  kahriS; kui aga Papst temale selleks luba ei suund, siis pakkus tema ennast Butherus'e jüngriks, kes teda tema ropu elu pärast noomis, mis teda pahandas. Siis asutas tema omale ise oma , laskis ennast omast abikaasast  lahkuda, wöttis teise, laskis selle pea maha raiuda ja Võttis weel neli üksteise Mel, kellest üks ka hukkatud, teine lahutatud sai, kolmas ära suri ja neljas emast kawalusega  hoidis, kuuni kole wägiwcildlaue ise suri. Mitmed Anglikanlased ou ka ühendust Wsne Greeka- Katholigi kirikuga otsinud. Saab näha, Zuda see eueyklita  Inglismaal mõjub. Spania'st. Räägitakse, et Spania emast Ida Z Nfia asjas Wene-Saksa-Prautsuse-ühenduse poole heita tghtg. Waewalt on seda juttu uskuda. —» Orleani Herzog ou jahi peal Sevilla juures hobuse-seljafl kukkunud ja SMa jalaluu murdnud. Hobune oli komistmmb. WtZks on arStid seoa kardetawaks pidanud, jalg olla aga ruttu paranemas, ühe sõnumi järel, mis hiljemini meel kinnitalud  ei ole, on 2lli) meestsuut Spania sSkaMkeAte-ZomMaßds Jürikuu 29. (17.) pääival hulga mässajätsga Kaba saare! kottu juhtunud ja maha raiutud; ainult 5 meest olla elusse jäänud. Hiljemaks sõnumite järel M Spemi alased mässajaid kahes lahingiS löZnud, ühes neist KZ surmaÄd ja vaUu teisi mangi wõtnud. Marschall Martiuez EampsD tallitada kindlusega ja osavusega m xt mässamine pea lämmatud saab. ühe Spania ohwitferi, kes ülekohtune,  tige ja wagiwaldne kodurahwa wasta olla Marschall teistele hoiutnfxkD ja hirmuks maha lasta lasknud. Türgi riigist. Jürikuu 36. (18.) pääwal on kokkupsrkairused  Türgi sdeawäe ju AlbaKeslaste -vshel olnud. 13 soldatit on surmatud sa mitmed majad Zm lAhntud. Albaneslased on mägedesse põgenenud. -- MakedsKia's nimelt Prilik'iS, Ochrida'S ja ValeziS, on palju inimest kinni pandud. Jutud oliwad käinud, et KhrWased Mo-> hammedanlaSte wasta üles tSusta tahta. Kinni pandud inimeste keSkiS on mitmed Balgarlased. Makedomalaste keSk.komitee salgab ühendust nendega, kes kinni pandud on. —D! hedda'S. Arabia Punamere-randaS. on Lehekuu t. (Jürikuu 19.) paamal 28 inimest kholeraSse ära surnud. Greekamaali. Parlamenti walimiskeS on DelyanniS'i,  endlje Mnisterprastdenti, erakond Tryküpis'i, nüüdse MmistecpMdentt, erakonna üle 113 healede-enauusega wöitu saanud. Trykuois ja teised Ministrid on ametist taganenud, uued ei olnud weel nimetatud. DelyanniS sai oma! aeal Kuninga enese poolest ametist lahtilastud; siiski wöikA tema Grekamaa üllwadaliste seaauSte mõnul, mis pea küikl wsimnst Parlamenti kätte annamad, jälle Ministerprästdentiks saada. Rstza-aszad M tema wägs