Noortele meestele, kes ühel ehk teise põhjusel kr o o n u-t e e n i s t u s e st wabaStatud on, pandawat iseäraline maks pääle, mille läbi riigikassasse umbes 2—S milj. rubla rohkem sisse tulla. „Nowoje Wremja" arwab, et see sõnum mitte tõst ei ole. Üks pulma lugu saab siinsetes kaupmeeste ringkondades palju räägitud. Üks rikkas kaupmees lai mõne aja eest rängaste haigeks. Tema arstimiseks  wõeti üks noor arst, kellel suure waewaga õnneks läks haiget wiimaks tcrwekZ arstida. Haige põetamise juures oli haige ilus tüttar noore arsti alaline abiline, kus juures noorte põetajate ivahel armastuse tuluke põlema süttis. Nüüd on laulatud noorpaar iväljamaal pulma reisi pääl. Noorik on õnnelikule noore mehele ainult 220,000 rubla puhast raha ja iviiekordse kiwi maja kaasawarakS toonud. Pühade pühitsemise aSjuS on sinodi prokurör PobedonoSzew uue seadluse  walmis teinud, mis pea riigi nõuukogusse otsustamise alla läheb. Selle seaduse järele on linnades ja wabrikutes pühapäewadel kõik töötegemine  keelatud; ainult toiduwara kauplused tohiwad homikul kell B—lo lahti olla. Kuda trükikodadega  lugu saab olema, ei ole esiotsa meel teada. Walitsuse ametlikud ajalehed, nagu „Wal Teataja" ja „RusSki Jnwalid," ei ilmu pühapäewadel. Õlle ja tuletikk» aktsisi tahetakse uuest aastast 20 protsendini kõrgendada. Ilma woSworita tikud ei lange selle seaduse alla. Soomemaalt. Sääl on mõõduks saanud, ametisse panna, mis omalt kohalt wäga kiiduwäärt on. Nii on hiljuti Wiiburi  koguduse köstriks neiu Liine Floman säätud. Warsalvist. Huwitaw lugu sündinud hiljuti sääl. Ühele kaupmehele saadetud tema kautsjon posti teel tagasi. Raha sees olnud ka wõidulaenu paber, seria 11,222 nr. 22. Wõidunumbrid  järelewaadates leidnud kaupmees oma suureks rõõmuks, et nimetatud paber juba wiie aaSta eest 10,000 rubla wõitnud oli. Muidugi mõista, el raha rutuSti wälja wõeti. Ühest raudtee margasest kirjutab Wars. Kurjer järgmist. Mõne päewa eest reisis Odessast Warshawist keegi Waldmann, ühe -väljamaa kauba panga asemik. Oma wäikses käsikottiS oli tall summa wäärtpaberites ja 8000 franki kulda kaasas. Selles samas waguni jauS oli kaks toredas riides noort naisterahwast, kellega ka Waldmann tutwust tegi. Ühes jaamas jättis wanem naisterahwas jumalaga ja läks rongi päält ära, kui ta oma õde Annat (sngunime ei nimetanud ta mitte) reisuseltfilase lahke hoole alla oli jätnud. Noor naisterahwas lahkus, ehk ta küll Brcsti linna reisida tõutanud, oli ootamata kombel Berditschewi jaamas rongi päält äraläinud kuna tema reisiseltsilane pika reisi wäfimuse pärast parajuste magama oli jäenud. Alles hulga ajapärast ärkas Waldmann ülesse ja ta südamest,käis kahtlus läbi, kui ta nägi, et noort naisterahwast enam maguniS et olnud. Kui ta otsekohe oma käsikotti läbiwaatama hakkas, leidis ta, et -väärtpaberid  terwcni alles olid, aga 8000 frangist 2SO uidori s. o.'SBOO franki puudusiwad. Kahju kandja andis politseile kohe sellest teada. Lvmsha'st. (Poolamaal). Saksamaa raja ääres, Monki külas elas Kulikowski'te perekond, kolm messterahwast ja üks naisterahwas, kes ilma passita Juulisid üle raja sobitasiwad. See lciwateenistus  ei olnud nende meelest küllalt raswane, sest ühel päewal tapsiwad nad 2 Juuti tee pääl ära ja riisusiwad nad paljaks. Asi tuli aga jalge ette ja nüüd on Lomsha ringkonna kohus terme KulikowSkite perekonna 10—20 aastaks sunnitööle mõistnud. Lj»bli»ast. (Poolamaalt) kirjutakse Nowostilc:  Siia on WiSli raudtee Matsejewa jaama lähedalt, TushinSki olemist koleda kuritöö üle teadus tulnud. Nende päewade sees sai politsei poolt ühe maja omaniku juures läbiotsimine ette wõetud, kelle päälc oli kaebatud, et ta üle raja salakaupa wedada ja sellega kaubelda. Keldris ci leitud kõige wähematki wäljamaa kaupa, sellegi pärast aga leidis politsei säält kaks kangesti mädanema läinud surnukeha. Tõsteti kära, hakati edasi otsima, mille pääle meel 7 surnukeha leiti WaStaseS nurgas leiti, et põrand kaunis laialt wäga pehme oli. Anti käsku labidad tuua ja maad kaewama hakata, mille all meel 10 uut surnukeha leiti! Ülepea 19 surnukeha! Kõige esite tuli küsimus,  kas need on kuritöö ohwrid, wõi on nemad loomulikku surma surnud ja siis siia ära peidetud? Mitte kõige wühemat wägiwaldssd surmamise märki surnu kehade juures ei olnud, esiotsa pealiskaudselt näha. KaS need 19 surnukeha ühel ehk teisel miisil surma saanud, wõib aga üksnes surnukehade lahti lõikamine awalikuks tuua, mis ca nende päeivade sees sündima saab. Leitud surnud on jäult täieialised, jäult meesterahwas, jault naisterahwas, pool alasti räbalatega kaetud. Kui kaua nemad juba keldris seisnud, on teadmata, kui nad on kangeste mädanema läinud. Majaomanik, kelle keldris niisugune  surnuaid leiti, on aresti alla mõetud ja saab waStutamise alla antud. Krimmist. Suured tormid, mis hiljute terme Lõuna-Europa üle mühasiwad, on ka Musta mere pääl palju kahju teinud. 8 laewa on teatamast  hukka läinud, mitmest ei teata, kuhu nad jäänud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisri emal on hiljute Venezia linna politseiga tegemist olnud. Kõrge proua jalutas oma noorema tütre, printses Margarethega uulitsal ja neil oli wäike koer ilma suukorwita kaasas. Üks koerapüüdja wiskas kutsikale silmuse kaela ega tahtnud teda printsess Margarethe palwetest hoolimata lahti lasta. Kuna kõrged naisterühmad koeravüüdjaga „angcldasiwad" ja kutsikas halcdaste winguS, ilmusiwad paar politsei teenijat, kes niisama kui koerapüüdja kõrgeid külalisi ei tundnud ja koerapüüdjale  õigust andsiwad. Keisri prõua ci wõinud  muud paremat teha, kui wõttis kätte ja täks ametnikkudega politseisse, et siin süäduslikku trahwi maksta ja koera kätte saada. Politseis tunti kõrgeid kaebtuse aluseid kohe ära, anti koer kätte ja paluti koerapüüdja ülikäredust sügawate  kummarduStega andeks. Koerapüüdja ja politsei teenijad saiwad loodetud kiituse asemele tubliste nina püäle, kuid keisri prõua oskas nende walu rohke jootrahaga maigistada. Parisist. Carmoo mäetvöliste walitsusemaja ees leiti pomm pandud olewat, mis politsei pääle toodi. Kui seda sääl läbi katsuma hakati, lõhkes ta, surmas 5 inimest, haawas mitmed ja hämitas politsei maja. Zuglisemaalt. LancaSterü maakonnas on jälle märatsemine lahti pääsenud. 75,00 puuwilla töölist jätsiwad töö seisma, sest nende palgast s°/o tahetud maha tõmmata. Märatsejad saamad tööliste seltside poolt niipalju abi, et nao mitu nädalat püha pidada wõiwad. Londonist. 0. Nomembril. Täna tuli suur segadus Lancarshire puuwilla wabrkikutes. Umbes 50000 inimest jätsimad töö seisma. Hispattiamaalt. Säält teatati wiimati Granadas olnud rahustustest, kus koguni wabariiki  wälja oli hüütud. Shandarmid ajasiwad käratsejaid laiali, mille juures mitmed haawati ja hulk kinni wiidi. Selle järele seati Granada sõjaoleku alla. Aga wiimsete sõnumite järele on sääl jälle täis rahu jalal ja polla enam uut hädaohtu karta. Pahem olnud lugu meel AlmeriaS, kus politsei ja rahwahulga wahel kiselus olnud, milles pääle 140 hinge enam wõi wähem haawu saanud. --Wäike kuningas. Kuna Spania wäike kuningas Alfons hiljute haige oli, tuli peaminister  EanovaS teda waatama ja küsis upsakalt: „Kuda käsi käib, Alfonsikene?" „Mamma ees olen ma Alfonsikene," kostis kuue aastane kroonikandja, „sinule aga olen ma kuningas!" Sevilla linnas on neil päiwil  mõne joodiku wallatuS suurt kära ja müra sünnitanud.  Kaks soldatit ja mõned talupojad hakkasiwad  joobnud peaga „nalja pärast" kesked linna püssi paugutama, ja et neil just paremat sihti käepärast  ei olnud, wõtsiwad nad politsei teenijate salga sihiks, kes sääl lähedal juhtus olema. 5 politsei teenijat saiwad raskeste haawatud. Mõlemate poole tuldi appi ja nüüd wältas päris lahing tüki aega, kui wiimaks SevillaS olem sõjawägi  wahwad wõitlejad laiale kihutas ja kõige hullemad märatsejad kinni wõttis. Rumeuiamaalt. Säälsel troonipärijal Ferdinandil  ei ole kosjakaubaga õnne. Nagu teada, peasis ta wäetike suure waewaga oma endise kallikese kullikese neiu Vacarescu küüsist ja hakkas Edinburgi tütart kosima. Peiu on Katoliku usku ja pidi selle pärast oma usuisa paawsti käest abielu luba küsima. Paawst lubas ainult selle tingimisega, et tulema paari lapsed katoliku usus peawad üleö kaSwatatud saama. Pruut, kes Inglise piiskopi usku on, ei taha sellega leppida, maid nõuab, et wähemast tütred ikka ema usku peawad jääma. Saab näha, kumb nüüd järele annab, kas paawst wõi printsess. Amerikast. Ühisriikides kuulsa ilma» näituse linna Tshikago lähekorras on kange tuulemaruga  kolmas osa Milwaukee linnast kõige wabrikute,  suurkaupluste ja lugemata hulga kehwa inimeste majakestega ära põlenud. Tulekahju oli nagu määratu tulcmeri, millele ei tulekuStutajad, dünamiti katsed ega muud tõkkeid ette ei suutnud teha, kuni linn jõeni tuha hunnikuks põles Palju inimesi saiwad rängaSte haawatud, kaks tuletõrjujat surma, üks naine suri läkastuse surma ja teine hirmu pärast. Kahju arwatakse üle 3 miljoni tollari. Saare Tönu ja Sörwe Onu. Onu: „Noh, kallis karim, juba terwe tunni loed „Walguse" lisalehte, mis sa sääl näed? Kas hakab marsi pimedaks minema? Tõnu: „OH sa rumal! Eks sa näe, et siin suure hooga meie Saarema karskuse seltsi ja selle esimehe kallale saab hüpatud!" Onu: „Kes see hüppaja siis õige on?" Tõnu: „Eks ikka see, kes oma ihuliku silmadega enam siin maa pääl muud ei näe, kui ainult neid inimesi, keda ta oma ette mõtlemata sõnaga „Baltlasteks„ arwab. Aga olgu pääle, tule loe seda pudi, mina sellest aru ei saa." Onu: (loeb) „So —oh, siis on ajalehe Saarlase juhatusel, Kuresaares, nüüd kaks seltsi: Nimelt karskuse ja Lõbu seltsid." Mina ei saa sellest aru, kuidas Saarlase juhatajal siis nii palju seltsisi juhatada on. „Lõbu seltsid." Selle nime all peab neid siis tõesti mõni kümmend wist olema, sest selle sõna sees on jo enamus. Tõnu: „Noh, kes seda nüüd Tallinnas küsib, kuidas kirjutakse, need on kõik suured loogika mehed ja nad teawad seda pimest peast mida meie siin silmadega ei nüe!" Onu: „See mana sõna on ikka tõsi; „Kes ise ennast ülendab, teda alandakse." Mõni teeb ennast mäega ühe kõrguseks ja lõhub tühja tuult, kunas ise künguga ühe pitkune on. Ära loe niisugust lorist, millel midagi tuumakat sees pole. Jumalaga! 45 Saarlane 1892