Tallinna Sõber M 39. Kolmteisikümnss aastakäik. Tallinnas, Wiinakuu 11. pääwal 1891» Ulkilliliilt aealtht Eesti rshvsle maal ja liinades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maljab Tallinnas r!indfors'i pärijate trükimajas: »o«taa. ... 2 rubla, 40 kop.— Pool-aoStSS I rubla 40 kop Koju ehi postiga saadetud: aastas ......... Z rubla po»l-aaskas I rubla 70 kop. Kuulutused WaKsawad iga rea ehk kesse aseme peatt s Kop. TeltkmiscÄ wõetakse wa^ti-r. LW-. S» Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab B-Ui«kis, kirjad rsiwad Ballist! (Balüschport Ls^liicsiS-llnpi!. Stegisteb - Häda-llöast ja talwewilja orasest,--'Äiwimaa Pöllutöö.seltsi näituZ Tartus, Nleüldtscd sõnumid maailmalt,  Omalt maalt, Talliuiiast. Rõuge panemine, Warastud hargb— KilmiwSetud kaabakad Kingitused nälja hädalistele, Järvamaalt: Tari uus kirikuõpetaja. Rakwerest: Lums-walimised. I Kiiigitus nälja-hädalistelc. Tartust: Jsitapja. Tähtjas! paber, Lwvlaliikt' ?,,fotai>iii . iz. .» Nngitus. - Kiriku raan.amd.Z- JubMmu - Wilnas!: Õ usritia Kc.Snp.-aua s kala, - Kutsist. Kurjategijad. -'NMiya, - Rmw.fi. - . Suur Häda-aeast ja talwewilja orasetest. pßna Pääwälehele" kirjutatakse Peterbürgsist: Riigi m ajapidamise-pvlitika kohus on. wõimatikult waraselt selle iile sõnumit kõtjata, kui suurt wiljä-saaki loota on. et nöuu wõiks peetud ja wõetud saada, kuida mitte ainult zuhtuwa  wilja-ikaldufe ringkondas rahwas wõib toidetud saada, waid ka oigel aeal seenme-wilza eest muret kantud, et ühe aasta wilja-ikaldus mitte järgmiste aastate peale ei mõju. Seda kohust on Maha-ministerium, asja tõsidust  täieSte ära kuudes, kõigest jöuust täitnud, nenda et õnnets ainult Orenburgi kttbermangust sõnumid talwewilja palju wahemast mahategemisest teiste aastate kohta tulnud ott. Talwise külma waraue tulemine selles kubermangus on selle wiga parandamist wõimatumaks teinud. Teistes wilja-ikalduse all seisnud kubermangudes on talwewilja Mhem mahategemine tähtsuseta, seda on ainult mõne külakonua ehk kögüduse üksikutes jagudes, nenda et sellest pähat järge lulewa-äastase üleüldise' wilja-faagi kohta larta ei ole. Wõib ehk koguni weiket talwewilja-põldude suurendamist kinnitada, sest et hiilgaw wilja-saak põhjapoolifes  Kaukasials (iseäranis Ouban'i maakondas) seal talwewilja rehkendatud mahategemist järjeks saanud on, nenda et koguni pölluriistade pnudust tunti. Wähem ustatäwaid sõnumid on sel aeal weel tõepoolise häda üle wilja-Mlduse all seisnud knbermangudest tulnud, nenda et riigi poolest antud abi maksude mahajätmiseks, rahataenus  rahwa ülespidamiseks j. n. e.. ülepea ainult kohaliste  kohtute abi-palümise peale wöib antud saada, ja seda selle jäkel, kuida selleks määratud warandus ette lööb, mis küll mitinetele eksitustele saata wöib, sest et üks kohatine  kohus oma pärimist rohkem tõepoolise tarwituse sarnaseks teeb, kui teine, üks mõjuw abi on ainult ühe põhjalise põllutöö- statistika korraldamise läbi wöimalik, mille eestsas täieline wilja-saagi aruanne ja põhjustatud aruanne loodetawast tulewäst wilja-saagift seisma piawad, ilma milleta õige-aegne abi sagedast wöimalik ei ole. Endistel aastatel oliwad etie-arwud tulxwa leikuse kohta taieste segased ja ainult üksikule inimeste eneste arwämiste  peale põhjustatud, ja ivast sel aastal on Rah.r-ministeriumi  poolt kälset tehtud, wltja seisukorra järel kõrre peal oodatawat wilja-saaki wõimalikult õiete üles arwata, katsed, mis wilja-kauplemise ja öige-aegse abi kohta ikalduse-aegadel wäga tähtsad on. Et nüüd peapõhjus  wilja-faagi kõikumises üksikutel aastatel ilmadest tuleb, mille mõnul wili kaswab, sellepärast on tulewa wilja-saagi ettearwamiseks õige-aegsed täielised sönuinid ilmade üle wäga tähtsad, koguni ainus nõuu üksikute inimeste  eneste (subjective) ja kohaliste kohtute aruannete üle põuast, külmast ja teistest kahjuliStest wägedesi õhkaS. Takistuseks ilmade-aruairnete tärwitamise juures oli .seuni nende liiga hiline ülespanemine, ja kui ka nüüd. phhsika pea-observatöMM igal pääwal telegrafi läbi saadud aruandeid  ilmadest wälja annab, siis tuleb neid aga kahjuks ainult mõnest paigast, ja peed ei ole ka mitmete küsimiste seletamiseks täielised küll, näituseks sõnumid wihmasadude laiuse üle, mille külge põllutöö ja wilja-saak mitmelt poolelt  köidetud on. —Et nüüd üks õige-aegsem ja tegewate  tarwituste Walisem silmade-tähelepanemise peale põhjustatud eesarw wõiks tehtud saM, sellepärast on Raha-ministeriumis üks kes üht plaäni phystka pea-ohseavatorlMi näbaljstejks ja kuulisteks kuulutusteks teinud ön. Selle plaani täitmine oli wiiwinud.  sest et teaduste-akademia selleks observatoriumi ruumide  laiendamist tarwilifeks piab, et see oma tööd täieltfelj  teha wõiks. Selleks on Rahmadaridnse-miuisterium Niiksralhi poolt tormilist raha palunud, estteks piawad aga sõnumite järel -võimalikult palju ilmade-jaamadest. Mihma.kaardid üle kõige Weue riigi mälja antud saama ja sellega on ka juba algatud. Wihma-kaarl selle aasta Leikusekuu üle näitab, et wihm sel kuul riigi üksikutes jagudes wäga mitmesugune oli. Paiguti ou peale 100 millimetrit paksust wihma sadanud, ühes suures jäus lõunepoolisest Wenemaast aga mitte 10 millimetrit. Maksude-iuspeklorile sõnumite järel on rohked wihmasajub  riigi läänepoolistes kubermangudes küll fuwiwilja koristamist wiiwitanud, paiguti ka kartuhwleid mädanema pannud, niisamati ka talwewilja mahategemist wiiwitanud, pealegi madalamate maade peal, ülepea aga orase kosumisele  mitte kahjulikud oluud. Nendes paikades, kus Leikusekuul liiga wähe wihma sadas, alla 30 millimetrit, seal ou niiskuse puudus osalt külwamist seisma pannud, osalt tõusnud orase kosumist takistanud. Selle nähtuse tähtsus on mitmetes kubermangudes mitmesugune. Kaugel  idapool, Orenburgi kubermangus, kus talwe wara tuleb, ei wöi talwewilja mahategemine mitte üle Mihklikuu  1. pääwa wiilvitatud saada, sest muidu tulekumad külmad enne kui oras wastapanijaks saanud on. LõuueläänepooliskeS  ja läänepoolistes kubermangudes, kus talwe hiljemini luteb, ei tee see kahju, kui talwewilja mahategemine  sügawasse Mihklikuu sisse kestab, wöib paiguti ka meel Wiiuakuul tehtud saada, ja üks kuiw Leikusekuu ei ole seal mitte rikka wilja-saagi masta järgmisel aastal,  nagu näituseks aastat 1888 Kherssom. Zekaterinslami  ja Tauria kubermangudes, kus Leikusekuul 1887 wihma sadanud oli: Kherssom kubermangus 20g millimetrit,  Zekakeriuoslami kubermangus 18,Tauria tubermangus  12.g millimetrit. Läbtstikku on Eurova-Wenemaal  selle aasta Leikusekuul rohkem wihma sadanud, kui mullu, pea keskmise aru järel. Europa-Weuemaa 50 kubermangus ou Leikusekuudel läbistikku wihma maha tulnud: aastal 1885—72 millimetrit, , 1886—62.« , , 1887—69,, , 1888-65., , , 1889—94,7 . , 1890-—36,z , 189!—63 s , Läbistikku .. 62., millimetrit. Tõusnud orase seisukord on igal poolel nenda. et sellega rahul olla wõib. 'kus Leikusekuul mitte alla 30 millimetrit wihma ei sadaund, peale mõne weikema ringkonna  Jarosslawi, Twerj ja osalt Moskwa ja Kostroma kubermangudes, kus rukki-uslld kahju tegiwad. Need kahjulegemised tähendatud kohtades, kui ka weel mitte taieste üles arwalud, ei wsi aga tulewa-aaStase läbistikuse-wilja-saagi  peale suuremalt mõjuda. Wörreldamises Mulltse Leikusekuuga ou sel aastal orase-kosuiuife põhjused Palju paremad, nii heaste rohkemate wihma - sadude poolest ülepea, kui ka nendeMaspöldude poolest, mis liiga wähe wihma, alla 30 mitimetcit, faiwad. Nälj a-häda tõrkumiseks saab köigeist jõuuft mitmesuguseid nõuusi wõetud. Rõõmuga wõib jälle teretatud  saada, et KroouumaadeMimster oma tähelepanemist metsakaswatamise peale heitnud on. hädalisele rahwate tööd ja teenistust saata. Esiteks faiwad uimelt Permi kubermangus iseäralised inelia-lööd ette wõetud milleks 15.000 rubla lubati, mis juba w äia antud ou. See raha lõi rohivale valju abi, kus juures ühes ka metsale palju tulu kasivis. Nüüd oii wöiinalikuks leitud, seesugust tööst ka teistes kubermangudes ette wskta ja Kõigekõrgema lubagu ou selleks 200.00 rubla määratud. See raha saab 13 häda. aluse kubermangu keskis ära jagatud, ja uimelt sel wiisil, et kõige wähem osa (simbirski ja Tula kubermangud) sellest 3000 rubla, kõige suurem (Nifhni Rowgorodi kubermang)  50.000 rubla on. Need tööd saamad ainult hada-aluslele antud, kus juures töö iseäranis korraldatud ja palga -väljamaksmisega ühes ülewaatamise alla pandud  saab. Palga kõrgus saab, olgu lüki.töö pealt ehk paäiva-palk, kohtu poolest määratud ,a mingisugust mahaarwamist  ei pia selle suures ette tulema. Selle nöuu asjalik tähtsus ou juba iseenesest selge, selle juure tuleb aga weel üks teine tähtsus, mis selles seisab, et hädaaluste  julgus oma enese töö ja j õun peale karastatud saab, kuna nemad muidu ennast liiga armu-audete peale tuetama õppida ja rohkem ehk wähem kerjamisele harjutatud  saada wõiksiwad. - Hädaliste heaks määrawad ,tta rohkem ja rohkem ametuikkusi mitmesugustest kohtutest  ja teistest awalikkudest asutustest osast omast palgast. Nende heategijate ringkond weuib ikka laiemale ja ulatab juba üle laiade waldkoudade. Seesugust nõuu ou, kuida ,Pelerburgj Zeitung" kirjutab, Rahwahariduse-miuisleriu- Mis, Raudteede-departemeutis. Pea-stabis , n. e. wõetud ja hiljuti faiwad kõik Raudlee-walitsused kutsutud, sel -viiul hädaliste abist osa wõkma. Kui ametnikud kohtutes ja teistes awalikkudes asutustes sellest rõõmustamast liikumisest  osa wõtawad sa ainult ühe protsenti omast kuupalgast  hädaliste heakS määrawad, siis woimad sellest kümne kuu kaikus 5 kuuni 6 millioni rubla sisse tulla. Ka teistelt poolelt saab hädaliste heaks saba palju tehtud. Kõigekõrgemalt ja kõrgelt poolelt algates. ei saada sel talwel Keisri Majeiläti foowimist mööda Keisrikojas mitte pidust antud, waid kõik raha. uus nendeks muidu äratarwiiatud sai, hädalistele riigi seespidistes kubermangudes  antud. Loodetakse, et teised kõrged majad pealinnas  selle kena eeskuju järel käima saamad. Kõigist riigist lulewad sõnumid korjanduste, kingituste ja teiste hoolekandmise üle. Nenda kirjutatakse Moskwast Mihklikuu 13. pääwal: hingama Suurwürstipraua  Aleksandra Georgiewua mälestuseks on Liuua-walitsuS  4000 rubla maeste hinnata toitmiseks läbi 40 vääwa määranud.» Stara > a Rus s a st, Mihklikuu  13. paamal.- ,Liili,a-wa!ilsuS on linna warandusest hädaliste HeakS 1000 rubla aiinud ja iibe kommissioui audele korjamis.kS maliuud. Liunasaadikud. kes koosolekul oliwad. kocj-.stwad oma kestis 500 rubla. NõuukS sai wõetud. korjatud rahaga leiwa-wilja osta/' Tamb  o,w i st. Mihklikuu 14. päawat! skop Berouimi juhatusel  saab homme kiriklik komitee amälud, andele korjamiseks  ja jagamiseks hädaliste kätte. Lnma-watitsus on rukiste ostmiseks 10.000 rubla lubanud." Simferooolj  st. Mihklikuu 15. pääwal: /Meuonülafed õialbstadt'i  kogudusest ou hädaliste heaks 1357 rubla "raha, 5252 puuda rukkid ja 1742 puuda nisu korjanud ja Kuderuöri hoole alla annud." A lesch k i st. Mihklikuu.  pääwal: ,Suurmõisade peremehed Falz-Feiu. Schrödcr  ja Skadowski andfiwad hädaliste HeakS 5000 puuda rukkid, Kattschanow 500 rubla ja Paukejew 100 rubla." Sara t o w i st, Mihklikuu 16. pääwal: ,Kuberuöri kutsumise peale oli heite tema elumajas Sarakowi rikkamate