 lehed MksaMgl Me M wasta üheks peidetud batterieks mmetawad, mis kesket rahu-aega Wenemaa waSta ehitatud olla, ja kirjutawad: »Imeks ei wõi fiis pandud saada, kui Vene politikuste juures mõte ärkab, et juba nüüd rahu-aeal Wene-alamaid Poolakaid tulemaks aeaks appi kutsuda ähwardatakse. Venelaste mõte, et neil Kolmrtigt-ühenduse poolest juhtumiste  juures üht pealetungiwat politikat karta on, leiab siis äramöistmist." Kuida teatakse, laseb wana Vürst Bistpark selle lehe sees wahest oma healt kuulda ja see kiri näib tema hoiutaw heal seesuguste edemuste wasta olema. Inglismaalt tagasi tulles tuli Keiserlik KörguS Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsch Näärikuu 27. (15.) pääwal Berlin'isse, Keisrile sündimise-pääwaks õnne soowima  ja pidi õhtal Peterburg'i poole edasi reisima. Selsamal  õhtal pidlwad Kindral-adjutant von Werder ja Flügeladjutant von Seckendorf Peterburg'iSse reisima, kui Keisri saadikud Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi matinise juures. Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi surma pärast saab Keisrikojas kümme pääwa leinariideid kantud. Näärikuu 26. (14.) pääwa õhtaks määratud kontsert Keisrikojas sai ära üteldud;a suur wastawõtmine Küünlakuu 6. (Näärik. 25.) pääwal teiseks korraks jäätud, niisamati  ka õhtapidud Keisrikojas ja operi-majas. öösel waSta Näärikuu 26. (14 ) pääwa on München'is Herzogipraua  Ludowika, Bayeri Herzog Mor'i lesk, Austria KeiSripraua ema, ära surnud Vürst Bismark'i mäleStuse-samma  ehitamiseks oli Näärikuu 22. (10.) pääwani 968,274 marka kokku tulnud. Nende 10,628 marka kestis,  uus wiimaks saadetud saiwad, oliwad 2000 marka Saksa koloniest Argenttna's ja 289 marka Saksa Valdivia  koloniest Chilt's. Korjandused on lõpetatud kas aga kõik seuni korialud raha juba ära saadetud on, fee oli weel teadmata. Saksamaal pannakse mõnda imeks, miS Asrika Saksa asumaade as,us sünnib. Hiljuti oli Bagamoyo ringkonna peamees, Lieutenat Rochus Schmidt, kes feal juba seitse aaStat ametis on ja sealiseid  asju wäga heaste tunneb, Berlin'iS, sai KeiSri jutule wõetud ja lauale kutsutud, ja reisis siis tagasi. Kui tema aga Münchenisse jõudnud oli, saatis Graf Caprivi temale telegrast läbi käsku järel, ennast teenistusest  lahti paluda. Kuida räägitakse, ei ole Rachus Schmidt ja nüüdne Zdaafrika Saksa asumaade Kubernõr, Freiherr von Soden, oma keskis mitte head sõbrad olnud. Viimasel  olla nõu, kõiki neid ametnikkusi teenistusest ära toimetada, kes seal weel Major von WisSmann'i aeast järel on. Asumaade-söbrad waatawad kahtlase silmaga selle peale. Kamerun' ist olla pahad sõnumid tulnud.  Juba mõnest aeast on seal käärimifed kodurahwa keskis olnud, Sakslased on sea! mõnda kahju saanud, kuida seal ka Lieutenant Freiherr von Gravenreuth paari kuu eest ühes wõitlemises surma sai. Rüüd olla kodurahwas  lausa mässamises Saksa kaitse-walitsuse wasta. Senna taheta ruttu 300 meresoldatit appi saata. Usambara-raud tee ehitamine läheb wäga wiiwitates  edasi. Esiteks läkS aurulaew ,Kanzler" hukka, kuS kõik tarwilised tööriistad peal oliwad, miS läbi tööde hakatus poolteist kuud wiiwitatud sai. Jõulukuul pidiwad tööd tükiks aeaks Wadigolaste wastapattemise pärast seisma jääma, kes kull löödud saiwad, mis läbi aga ka selle maakonna rahwas wastaseks oli läinud, kus ehitajate  rong sel korral aset pidas ja rongi juhataja enne rahu eest hooli kandma pidi, kui tööd edasi teha wõiõ. Saksa Afrika-asumaade asjad näiwad ülepea uue Riigikanzleri  aeal lonkama hakkanud olema, kellest ülepea üteldakse,  et tema mitte asumaade sõber ei olla. Austria-Ungrumaalt. Kuida juba sõnumitest Saksamaalt  näha, on jälle uus kurwastuS AuStria Keisrikoja peale langenud. KeiSripraua ema. Bayeri lesk Herzogipraua  Ludowika, on ära surnud. Mitmed aealebed on sõnumit toonud, Kronprinzess-lesk Stefanie tahta uueSte mehele minna ja olla ennast Herzog Branganza'ga, Portugali  Kuninga ligisugnlasega kihlanud. Wtin'ist ja Münchenist tunnistatakse, seda tähjaks jutuks, mis aga waikida ei taha. Ritginõuukogu poolest on Valitsust palutud, rahwale Erz-mägestikkuS Böhmimaal, niisamati ka mõnes Galizta waakondaS, kus nälja-häda on, abi saata. Kaubaajamise korraldamiseks on Serbia wolinikud  Viinis ja on oma märgukirja selleS asjas Näärikuu 24. (12.) pääwal ette pannud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajewitschi surma pärast saab Austria Keisrikojas kuuS pääwa leinariideid kantud. Rootsi-Norramaalt. Rootsis ärgata rahwa keskis ikka rohkem arusaamine, et wastapanemise-wägi Europa nüüdse seisukorra kohaline ei ole. Sealt kirjutatakse: ,Rootsi- ja Norramaadel oli õun, kolmweerand sellest aastasaeast kõigeist söea-juhtumiskcst puudutamata jääda. Selle järgeS oli mõte tõusnud, et Rootsi ja Norra maad ka tulewatel aegadel ennast södalisteft kokkupõrkamistest eemal hoida wöiksiwad, ja maamägi ja merewägi saiwad wastatamata hooletuse sisse jäätud. See seisukord piab seda ägedamast wälja paistma, kui nähakse, et weike Daanimaa oma Valmistamist  sõea wasta kõige oma jsude pingutamisega toimetab.  Daanimaa oma natuke rohkem kui kaks milltom suure rahwaga on sel--' fitmapitgvl - She»> datud Rootsi ja Norramaa sseawäest, mille rahwahulk seitse millioni suur on, tähtsalt üle. Daanimaa laewuStik  on palju suurem, kui Rootsi-Norra laewuStik, ja Daant maawägi oma harjutuste ja sõeariistade läbi palju tugewam,  kui hulga poolest suurem Rootsi-Norra maawägi. Kõik Valitsuse plaanid, Rootfi wastapanemise-jõun tugewamaks  tegemiseks on aga tänine rahwawoliaikkude kangekaelusest  tagasi põrkanud, keS kaitsemise aSjadekS tarwilist raha mitte lubada ei tahtnud. Rahwa enese keSkis leiawad  aga Valitsuse tahtmised laialt elawat wastawõtmisi, ja kui fee meel, mis wiimase aaSta kätkuS ärkanud on, uute walimiSteni kestab, sits wõib julgusega ette üteldud saada, et esiteks ainult need kandidatit wolikirja saamad, kes ennast malmis olema tunnistawad, Valitsuse tähendatud  püüdmist tuetama." * Holland st. Pea pärast Holland i Parlamenti kokkutulemist  saada seal üleüldine fõeowäe-kohuS arutamise alla wõetud. Teenistuse-aeg on ettepanekus kaheksa aaSta peale määratud. KatholiMaSte erakonnad seista küll selle uuenduse waSta, siiski loodetakse, et Parlament  seda waSta wökab Et söeawäe-kohuse täitjad ka Hollandi asumaadel teenima piaksiwad, seda ei nõuuka mitte. Belgia'st. Herzog von Arenberg i palees. Brüsselis, oli Näänkuu 23. (tl ) pääwal suur tulekahju, mis wäga palju kuulsaid pillist ja teisi kunst-asju häwitas. Ka nendanlmetatud ,Egmond'i üks aealugulik mälestus,  on häwitatnd. See oli nenda jäänud, kulda Graf Egmond, keda Herzog Alba kui Protestanllaske kaitsejat aastal 1568 hukata laSkiS, seda oma wangiwõkmise juureS  jätnud oli. Tuli on Prinzefs von Croy magamisekambris  lahti läinud. Prinz Croy. Prinzess Croy ja nende lapsed on waewaga wälia pea nad. Kaks tuletõrjujat ja üks kärnal on raskest, üks kuletõrmjate-pealik kergest wigaStatud.  Sunrem jagu sellest uhkest paleest on peaStetud. Tuli olla ühest põlemast tuletikust tulnud, mida teppicht peale wifalud. Schwekzist. SeisuSte-nõuukogu on walmistamistekS fõe wasta ülckorraiiselt 7,600,000 franki wälja anda lubauud. Inglismaalt. Kumngavraua on koikideile neile mlkionitele  oma tänu kuulutada lasknud, keS Herzog of Elarenc'e  surma pärast oma kaastundmist tunnistanud on. Et kõik Inglased oma Kuningakoja kurwaStust osawõMkult tuimemad, iseäranis meel maha jäänud pruudi, Prinzefs May (Maria) von Tecki kurwaStust, selle üle ei ole kusagil  kahtlust. See osawötmine on aga ühe laia ringkonna poolt õige weidral kujul ilmunud. Selle ringkonna poolt tahetakse raha korjata, üheks kaasawaraks rahwa poolest Prinzefs Mayie. ,Standard < noomib selle waSta, sest rahaga ei wõida tema kahju tasuda ega tema kurwaStust kergitada. Tahawad nemad teda aga tema rõhumas kurwaStuseS  rõõmustada, siiS karjaku nemad ikka raha ja asutagu sellega midagi heategudeks, noorelt ära surnud Herzog of Clareuce mäleSlusekS, ValsalliS, üheS weikeS paikas Londoni ligidal, kinni wöelud Auarchistlasi. keS seal dynamiti-bombist walmistafiwad on, peale CaileS' uendauimedatud  seitse. Need on 27 aastane kaubasell  Frederik Charles, Prantslane Victor Eailes,  harjasepp John Westley, W. Ditchfield ja ThomaS Deakin, kõik Walsallist, ja kingsepp John Bartolia, ka Deeoguavow nimetatud, Londonist. Kõikide peamees oli CaikeS, keS ka Marseille käraksemiSte juhataja olnud ja oma äsfltamiste eest tapmistele, põletamiStele  ja röõwtmtStele, mitmeks aaStakS wangi mötStedut  oli, oma seltsilaSte ja oma arm Ukse abiga aga peasiS ja Inglismaale läks. Londonis ei usuldanud tema elama asuda ja läkS sellepärast kõrwalisesse WalsalliSse kuS tema kui roo-punuja elaS ja tema kui ,Pari S'i" mood-asjade tegija. Tema on palju kinnitatud kirjast saanud, wist rahaga, mis temmale wõimalikukS tegi, üle selle elada, mis tema wiletS aMet siSfe kanda wõiS. Hiljemine on ka palja wõeraid tema juureS käinud ja see on Politsei silma tema peale juhtinud. Tema peaabiline  oli ThomaS Deakln, keS üheS kontoris teenis, igapidi  korraline mceS olema näitas ja keS peale IngliSkeele ka Saksa-, Prantsus- ja Ilaliakeelt oskab. Tema peremees on teda igapidi usuldanud ja ei ole sellest lugu pidanud, et tema sagedast Anarchistlaste-klubeS käiS, kuS tema ja CaileS koosolekutel iialgi ei puudunud. Tema ütleb ennast Amerikanlase olema, räägib ka Zngliskeelt Amerika murdes, siiski arwatakse, et tema Austriast päritud olla, keS Wtin'iS ja Hamburgis tegusi teinud, mis teda Ame- wälja rändama sundinud, kuS tema dynamitikurjategudefl  Chicago's osa wötnud, mille kardetud järjed teda Inglismaale põgenema sundinud. Londonist on üks harjunud Salapolitsel-amelnik suurmaale saadetud, järel kuulama, keS fee Deakiu on ja kaks on Chigacost teel, Londonisse. TemaS arwatakse üht tähtsat kurjategijat kätte saadud olema. Kohtu ees olla üks neist seitsmest kohtu-aluStest juba kõiki neude plaani üleS annud, selle juures aga kinnitanud, et pörgu-kerad wõeramaa jäukS tehtud olnud. Prantsusmaalt Inetu pahandus Parlamenti Näärikuu  19. (7.) pääwal, seisis Parisis ikka weel kõige aru» tarnis te ees-otsaS ja pani omamaa ja wõeramaa lehti kahisema. ASjast enesest Mewad mitmesugused sõnumid. Kõige uSkatawam näib see olema, et Laur ConstauSit petiseks,  wargakS ja mõrtsukaks sõimanud, keda adwokatid Keisririigi aeal oma keSkist wälja heitnud, kes ka nüüd weel ühe sala-mängumaja osanik Toulonse'S olla, keS Spasia'S ühe kaupmehe raha warastanud ja teda fiiS falamõrlsukatest Ara tappa lasknud. Seda kuuldes olla ConstanS omalt istelt üleS torganud, kaht teist Ministrit joolsuS pea maha tõukanud, Lauri kraest kinni wõtnnd, temale kaks hirmsat kõrwalopfu annud, teda sttl ümber pööranud ja temale jalalõögi kuuesabade wahele annud. Boulangistlased tormanud Constans'i peale, keda tema sõbrad kaitsenud. Sellest tulnud kiskumine, milles körwa> lopsust sadanud ja mis Parlamenti eeStnbadeS weel edasi kestanud. Kui Eonsians saali tagasi tuli, fiiS on teda seal hõiSkamistega waSta wöetud. Hiljemini näib ConstanS  oma kärtsakal tegu ometigi kahjetsenud olema ja olla ennast ametist lahti paluda tahtnud, aga Präsident Carnok, MiniölerprSfident Freycinet ja teised Ministrid olla teda paigale jääda palunud. Ka Senat, mille liige ConstanS on, olla tema tegu õigeks mõistnud, niisamati tegiwad ka kõik Pari S'i lehed, ilma Boulangistlaste ja AnarchistlaSte lehtedeta. Laur ei olla oma söimamiStega muud tahtnud, lui lellel teel MiniSteriumit rahwa eeS halwakS teha la sedaanist istetelt kangutada, kui köit teised selleks etlewöetud nöuud nurja läinud oliwad. See oluud kõige tulusam waStus nende fõimamiSte peale ja lellega olla ka Boulauger' erakonna riismetele wümane surmahoop antud, millest Prantsusmaa nüüd pea taieste puhastatud saada. Awalikult teutatud Laur katsub mõnda teed, seda puhastada, mi oa tema omaks ,aunkS nimetab. Estteks on tema telegrast läbi oma sõbra ja seilstlase, kuulsa Anarchistlase Rocheforli, nõuu pärinud, sits kord oma karistajat ainult põlastusega nuhelda, kord maha laSta ähwardanud, hiljemini omad sekundantid tema juure saatnud  ja teda duellile kutsuda lasknud, keda ConstanS aga jutulegt ei wstnud. Selle peale on Laur seda asja Riigiprokuröri  läbi kohtu alla anda tahtnud, kes aga waStanud,  et tema seda ainult Parlamenti-präsidenti käsu peale teha wsib. Nüüd sõkmawad Laur'i leht ,Sõda paha- ja Roch»f.rt'i leht , hirmsaSte. Esimese lehe kohalise uumre peal on Laur kui St. Georg joonistatud, kes lendaw-madu (ConstauSit) tapab , tema ise kiitleb ennast seal wäga osawakS püStolt-laskjakS, kes maad Constansist peaSka tahtnud ja ainult selleks teda oma püstoli ette kutsunud, keS ka tseSte langenud oleks, aga argduse pärast tulnud ei olla. Teine leht ähwardab kõiki seda töekS tunnistada, mida Laur Constans'tst ütelnud  on ja kutsub awalikult, teda tapma. Selle eest on kohtu alla antud. Rochefort ise on wõeral maal reduS, tema leht ilmub aga PariStS. Kära ja pahandus sn hirmuS suured. Esiteks seifawad kõik ConstanS'!  pool. k>S see asi tema kohta aga ilma järjeta jääb. see on ikka küsitaw.Kui tema ka hirmsast ärritatud oli, flis on tema ikka midagi ieinud, mis tema enese kõrge ameti ega ka selle paiga kohaline ei ole, kus seda tehti. Valitsus ei wõi lubada, et Parlament kiSkumise-pajgaks tehtud saab, nagu körtS. Ikka Wib olla, et ConstaflS omast Ministriametist  taganema piab ja lellest wsiks kõikumine köitis MiniSteriumiS tulla, mis küll wäga kahju oleks, sest ükSki Republika MiuiSterium ei ole oma ametit nii mõistlikult  tallitanud ega nii kaua ametis selSnud, kui see. PariSiS su wäga palju tnfluenza-haigeid; kõik hospidalid on liiga täidetud ja 1000 uut aset saamad juure tehtud. Näärikuu 20. (8 ) pääwal on 582 surnut maha maetud. Sontreadmiral GervaiS, Prantsusmaa laewuStikn ülem Kronstadt i lahel, on ViceadmiraltkS ja meremäe peastabt ülemaks nimetatud. See amet on wast hiljuti asutatud ja sellele on wäga suured wsimused antud. Aurnlaew mis sõitmiseks NewDorkiSse Näärikuu 23. (11.) pääwal Haore sadamast wälja läks, letkaS oma juhtpaadi katki. WiiS inimest on ära uppunud, ükS on wlgaStalud. Operi-majaS saab Wene Saadiku Baron Mohrenhetmi vrava juhatusel ÜkS suur heateu-pidu antud. Sissetulemisest on pool Venemaa nälja-hädaliStele määratud.  Prantsusmaa wiiS Kardinali, Toulonfe ErjpiiSkop Kardinal DeSprez RheimSi ErzpiiSksp Kardinal Langentcur, RenneS' GrzpiiStop Kardinal Place, Parist Erzpiiskop  Kardinal Richard ja Lyon i ErzpiiSkop Foulon, on Üht kirja Prantsn-ömaa Katholitklaste kohuSte seletamiseks  wälja auuud. Kardinal öivigerie ei ole sellest osa wötnud. SelleS lunmStawad nemad hakatnseS, et nemad PaapSti kirja mööda PariSi ErzpiiSkopile, ennast tingimata  selle seaduse alla heita tahawad, mille järel PrantsuSmaa  sel korral walilsctud saab. Nemad lisawad aga 12 punkti KatholiMaSte kohustest juure, milles kõik see hukka mõistetud saab, mis Prantsusmaal wtimaSte 20 aastate sees, Republika hakatusest saadik, tehtud on. See teeb feal määramata kahinat. Ministrid oliwad nõuupidamisekS  kokku aStuuud, mis kangekaeliSte PiiSkopide waSta peale hakata tuleb. Algeria endine Kindral-