pidas. Kapten ise seisis paadi nina pääl ja juhtis ahingad. Niipea, kui kala ühe haawa sai, kargas ta oma waenlaste pääle ja wiskas paadi ümber. Kapten ise ja ka weel kaks teist meest peastsiwad oma elu ujumise läbi, aga kolm teist meest, keda kala oma saba löögiga wigaStanud oli, leidsiwad meres märga hauda! See on küll kole ja hirmus! hüüdis Rihard Walker hirmuga, kui kapten oma juttu lõpetanud oli. Ja siiski julgedakse meel walaskala püügile minna? Minu arwates peaksiwad tähendatud lood kõikidel himmu ära ajama! Ei ole nii kardetum, ütles kapten, seda nägite jo täna ise oma silmaga! Kui inimene ise hästi ettewaatlik on ja Jumal oma abi annab, siis ei ole sääl midagi hädaohtu karta. Kasu, mida walaskala hää rasu annab, sunnib kõik hädaohtu unustama. Juba oli õhtu käes, kus meie sõbrad, oma koormaga laewa juure tagasi jöudsiwad.  Nüüd algas päris lihuniku amet pääle. Kala sai tükideksraiutud, kõik kõlblikud osad temast ära wõetud ja hoolega tündrite  sisse pakitud. Mis aga kõlbmata oli, seda loobiti merde tagasi. Rihardil tuli hirm pääle, kõike neid suuri luid ja kontisi nähes, mis kala keha seest nähtawale tuliwad.  See ei olnud küll imeks panna, et ta oma sabaga ka mähemad laewadki ümber wiskab ja mere põhja matab. Teisel homikul hakkasiwad mehed ennast jälle uue püügi wastu walmistama. Jälle saiwad nad ühe suure kolli üle wõitu, mis küll mitte nii suur ei olnud, kui esimine. Weel mitu päeiva laskis kapten Mairow walaSkalu püüda, mis kõik ilma õnnetuseta mööda läksiwad. Kui wiimaks prahti küllalt juba laewa pääl arwati olema, siis winnati ühel homikul laewaankrud mere põhjast ülesse ja „Bangast-Wolke" tormas täiel aurujõul Inglismaa poole tagasi. Rihard pani hoolega seda põhjama külma merd tähele ja ärkas uagu unenäust ülesse, kui ühel õhtul „Bangast-Wolke" oma ankrud, Londoni linna all, mere põhja kinnitas. Mõne päewa pärast läks noor Sakslane Rihard Walker jälle teise laewa pääle ja sõitis sellega üle Saksa mere Hamburgi linna, kus tema kodu paik oli. Tatäädis hiljemini oma sõbradele ja tuimatele walaskala püügist mõndagi imet jutustada. (L õ p p.) 1892 H 52 Saarlane, Waswtaja toimetaja: Hartwig Sah, v»o. x«l^ xssxtwasio». MgM Üoilksss^ Trükitud „Kuresaan Nädalilche" trükikojas . A«Wv«so ueusvxoio. r. 18S2 I-. Teadaandmised. Saarema Karskuse Selts (Piddula kojas). Piihapäetval, 3. Januaril 1893 Kõne jjhtll. Baron Sast saab rääkima: „ise oma üle walitsemisest." Hakatus õhtu kell 7. Hind: Liikmed S kop., nwerad kÄ kop. Eestseisus. Scrt»vsmt»t» Sotts (Piddula kojas). Kolme Kuumga Päewal (6. Januaril 1893) DM" JöuluP u l» ja Kaarma õpetaja hra. Ederberg räägib „k«rt-tummadest". Lõbu. Sisseastumise hind: Seltsi liikmetele LZ kop>, AZ kop. ja wõer. mccsterahwaz- TW?' Hakatus kell 6 õhtul. Eestseisus. Walla kogukottt?M Seadus s<üllxg.lZollllg.n MMNII MU llMi,viiieajzc»krl>.) Wenekeeljete alguskirjade järele keelde toimetanud stnä. Anton Aan. Hind R rbl. 7Z kop., kõwaStc nahasse köidekult  Z rbl. Tellimist nimetatud raamatu pääie wõetakse Saarlase trükikojas wastu; säälsamaö ivõib ka proowi-raamatud näha. Rekaseaahkn ja «emaha ostab M. Witde»^t»orc). Teatus wiiljarandajatele. Ufa kubermangus, Birska kreisis, kindrali Antonini Wedorowitschi Pawlowi Ufanatõpski mõisas saab wäljarändajatele ligi maatükki müüdud, 400 kuni 3000 dessätini suuruses. Iga maatüki pääl on ehitusepuu mets; maa on hää põhjaga, osalt mustamulla maa. Ostuhind jäädawaks omanduseks ühes ostukontrahi kätteandmisega  on 10 kuni 25 rubla dessätini maa eest. Talurahwa laenu pank laenas 10 kuni 20 rubla lähedal elanikudele. Kindlaid ja pikemaid teadusi wõib saada kindral Pawlowi asalduSmehe Wiktorini Wedorowitschi Pawlowi käest Ufa linnast. Mõisasse wõib reisida Wolga, Kama ja Beloje jõgede mööda kuni Birski linnani, ja edasi Schafejewi weeteed mööda, kuS on maja Wiktorini Wedorowitschi Pawlowi käest järele küsida. Wõib ka raudteesid mööda reisida Moskwa, Räsani, Rjäschki, Batraki ja Kineli jaama kauda, siis Ufa linnast mööda Süsrani-Slatoustowi raudteed mööda kuni Suleja jaama, kust mõisasse weel ligi 90 wersta on. Maatükid wõiwad talurahwa panga abil ostetud saada. Tee juhatamine Wene keeles: 110 Mnanw Loni-4, Uank n lUmoü, Z,o ropoM Utipena, normii. lUach beow riepooorm NAiõ enpoenri. Lnnroxnna <l>o/wxomnm Hannona. 110 nikoignniul. Wporani.: Nooima, Unganl., Unßenw, ZZarpann, Unne.n, n no tkni'iov<7i'o»euoii woabsnoö Aoxor4 nn.no nopoM Tchni W ormnisin noroxan oreronrw ori. nnl.uni im 90 noporw. Walla kohtu raamatuid 1893 a. jäuks (wene-eesti keeles) on saada ajalehe Saarlase trükikojast. Saarlase trükikojast on saada: Würst Taaweti kojast ehk kolm aastat pühas linnas. 472 lehekülge. Hind 1 rubla. Kuldne Waranduse kastike. Aastane palweraamat.  370 lehekülge. Hind 45 kop. Waimnlik Mirri rohuaid kus sees on 39 uskliku hinge kõnelemist oma armsa hinge peigmehe  Jeesusega. 218 lehekülge. Hind 40 kop. Üks maike elamise maja on heade tingimistega müüja. Lähemat teadust saab R. Wildenbergi Kellel kahju see kaebab! Rohkest inimesi on meie käest raamatuid lugeda wõtnud, muidugi selle mõttega, et pidiivad jälle tagasi tooma, kuid kahjuks ei mõtlegi keegi enam selle pääle ja on selle sõna hoopis ära unustanud,  et „Sõber koorib sõbra kaatsad!" Oige nüüd nii wa' auusad inimesed ja tooge meie raamatud, kuS pääl meie nimi täiesti trükitud on, jälle tagasi. Auupaklikult paludes C. Allik, A. Wallik. Karja mõisas saamad igal ajal A kõiksugu H konta z ostetud ja suurt hinda maksetud. D K,,,, .sooiiiimisc kardid (Eesti keeles) sündimise- ja nimekllllk  pä-waks soowiiab odawalt Theod. Lange raamatukauplus. ScTcrrtcrste kcrl'e»röer -HW 1393 aasta j auks ilmus nende Pttewade sees trükist ja maksab nii kui enne 7 kop. tük. Saarlase ininkaja mütsus.