PilmapAgn -järele end rnMlese waim, kui imljn eseävaM õlmiswst ja püha rõõmu isal osaliste rindadest l O« nagu 4>leks Snmstuse õhk nende Mde peal htngamas,  nagu olÄs taeevas awatudja waaraks  Jumal ise kõrgest armsaste nende oma laste peatee kes -oma ajalikku isa mõisNMd üheS tema keelega auustava ja oma iga* west Isa. Läti wanenmd l Teie saatsite jälle oma kallitest snwise puhkeaja rõõmude järele kooli, südames Jumalat paludes, et tõik hästi korda läheks. Ärge unustage «eile me lde Memda, ja kui nad hooletumad seda heaga täitma, neile käStimast, et nad meie armulise  Walitsuse käsku piawad täitma ja Jumalasõna  eht usuõpetuse tuudistd emakeeles Wõtma. Ei ole sellest wiga, kui neil see emakeel ka weidi raske rääkida on, ei ole neid selles asjas tarwiS ära hellitada ja pärastistes aastates saatvad nad tetd rõõmu ja tänu silmapi karatega tänama, et seda raskust neile peale olite pannud. Süs, kui nad oma Kõigewägewamat isa oma emakeeles  tmtdma ja anastama õpiwad, ei saa nad sellest ega töisest, ajalikust isastHa emast ara wõõrduma. Tugema uiu kilbiga ehitatud  ja lootust reisikepikS mõttes saamad nad lapse armastuse saadetutel julgeste oma eluteed  rändama Teile ja Teie nimele auukS ja oma suguwendadele õnnistuseks ja saatvad  omal ajal neid sõnu õpetama, mis umbeS  70. aaSta eest üks Läti luuletaja aga sündimise poolest Sakslane ütleS: ka lapsed Võõrast tarkust. Siiski truikS jäägu emakeelele." ju esimesed, kelle peale waenulme mägi häwitadeS langes ja Reiu oli ju kallis möiduhiud, mis hirmsa mängu peale sisse oli pamud. Seda tundis  niihäs/i ülem, kui alam ja sellepärast saiwad kaitsemiseks saadetud lõppemata wäe - salgad vaimuStatud  rõõmu hõiskamisel waStu wöetud ja ter- Avitatud. Tihedamaks ikka tihedamaks saivad väe hulgad ja pikemaks raudtee rongid, mis neid piiri äärde wedasi«ad. kuni wiimaktz terme Saksamaa ühendatud jõud waenlast waStu oli «StmaS, Vaenlast.  kes sellesama aja sees ennast weel pooleltki n,almiStanud ei olnud. Ka Bonnis oli üleüldine waimnStuS maad wõtnud.  üliõpilased ruttasiwad lipu alla. prohmeSsorid  lõpetasiwad ettelvgemistd ära, aSwsiwad ta isamaa kaitsjate sekka, kui vanadus ja terwis iialgi lubas, kuna naiSterahwad abinõuusid hattasiwad muretsema, millega nemad oma poolt aidata suutsiwad.  Igaüks sai MMdisest waimuStnstst ligi kiStvd, palawikn sarnases tegewuseS püidis Üttk ikka töisest ette jõuda. Seisuse ja stltS-konna maheseiuad  oliwad korraga kadumch, kõiki täitis ainult ühesugune ohwri meel ja ühesugune waimuStuse torm. Oli esimestel liikumiste päiwil kui Jane ühel imeilusal Juulikuu päewal üksinda paltam tnaS isms; uksed aia poole oliwad kahti tehtnd ja hele Päikese paiste, mis saias üle puude ja rooside uitas, woolas kambnSse. Weel oli Sitsemine  ja Lp täies hiilguses. Alleid Sitsefiwad alles SrnaSte, põrnikad ja lKlckad keerutasiwad rahulikult nende ümber ja üleüldse valitstS niihästi aiaS, kui majaä sarnane sügmv rahu, kui ei «Sits seda peaaegu  püha Vagast ükski wäline sõakära rikkuda. Waikttjest ja rahust ei ownd aga noore mm Mäol mtbagL märgata. Ajalehes, «ida ta luges, oli midagi, mis temale ütlemata tähtjas näitas olewat, sest hinge kinni vidadeS ruttas ta riast riaSse edasi, « ta tuleja sammusid ei kuulnud, ega teda ennast ka ennem ei näinud, kui ta üSna tema körwal seisis. «Nii sügamast lugemikes, miss Jane?" ütleS AtkiuS, sest tema ta oli. «Piab wiStiSte wäga tähtjas tütt olema aga, taewa pärast, mis Teil on?" Jane oli äkitselt püSti tõusnud' ja pööras, ajaleht  alles käeS, näo tema poole. Pol-ks ta untte kanges iseenese Valitsuses üleSst kaSwatatud, tema jumest oleks weel enam tormilist liigutust märgata olnud, kuna nüid ainult punetavad palged ja HMgawad  silmad sellest märku andstmad üsna küllalt  kawal pää Atkinsi kohta, et ära mõista, kui mähe Jane wastus seekord toega kottu käis. «Midagi, mitte midagi ei ole mul iviga, ma kannatan ainult lõpmata palamuse all, mille waStu ma siit ilma aegu. marju otsisin^" Kahtlaselt waataS Atkins tema otsa, siis tuli lale aga midagi mõttesse. Üksainus asi oligi olemaS, et neiu AeSse sai üritatud. «Teie olete meie särele knnlamiätes mõne nne teatust saanud, või toguni nnsi jälgi leidnud?" lvstA ta ruttn^ Jane oli oma Mgntnsest juba võitn saamid, rahuliwlt pani ta lehe käest ära» «Midagi, mitte Nige mähematki!" koStts ta. «LVna lootsin, et Teie aSja kohta mõnda teatust saamid alete." «Seiemaani «eel mitte, ega ale ka oodanudki," stletaä AtldtS õlast nikutades. «Politseil ei ole praegu aega eraasjadega tegemist teha, mis iseenesestki  mVSta õige raske oleks, sest et praegu enam ühtegi immest ega asjg «ana koha pealt ei leita. Ja sellepärast reisi ette wõtta, on koguni Võimata, sest esiteks on edasi saaunne praegu ütlemata  waewaline ja töiseks ei tea meie sedagi kuhu mintia. Nädalad wöiwad mööda minna. kui waStuS üleüldse tuleb ja meil ei jäe muud nõuu, kui oodata." „Oodata ja ikka jälle oodata!" ütles Jane ägedalt. „Wahe ajal on aga waevalr leitud lõnga otS ammugi käest ära libisenud. Ah kui kahju, et see kalamees ja tema naine ära on surnud!" „MiS niiSäSti Teie, kui ka isand Foresti kohta suka önn oli," täiendas AtkinS kuiwalt. „Ainult sellel kombel oli temal wöimalik kalamehe seisusest peaseda. Küll ei tea meie, mis asjamehena ta selle waimuliku juurde sai wõetud, aga lootuse järele oli ta ometi kasupoja asemel ja sai tema hariduses järele aidatud, mis sei-maani puudu oli jäänud. Wastasel järjel oleks ehk meie kokku saamine  Teie wennaga weldi piinlik wZinud olla, w?i ehk oleks Teie ka harimata kalamehele õeliseS arm«S  kaela Võinud hakata, kui ta aga leitud ja käes on." Noor neiu jäi kohtudes wüheks ajaks «ait. Et otsitud «eud «aeue «sits olla, selle wastu ei olnud  tal midagi, aga harimata see mõte oli luga hirmus; Jane sai aga oma kohkumisest warsti wõitu. »«ma sooutes «oolab isa «eri ja see ei salli Ühtegi alamat olekut," ütles ta uhkelt. „Kui ta «eel elad, fns o« ta igast madalamast seltskonnast  ammugi ülemal." et ta kord lugema ja kirjutama oleks õppinud? Kahtlen weidi. Teie unustate ära, et Teie isal igas ettevõttes tubli kaswatUS abiks oli. Üliõpilane ou hariduses Ma nii kaugel, et ta igas eluseisus malmis wSib saada. Kalamehe kaSwaudik aga noh meie loodame, el see Vaimulik meie kahtluse asjatumaks on teinud. Äkitselt lahti läiuud  sõda on meie asjale praegu aga ütlemata suurets  takistuseks, ähwardab seda peaaegu kogum seisma panna." Õhates iStuS Jane endise koha peale, kuna AtkinS laua äärde aStuS ja lehe kätte wõttiS, mil» lest neiu enne oli lugenud. „AH—ajaleht! KaS Teie seda «üleskutset" olete lugenud, mis lehe ees otsas seisad?" «Ja" koStiS Jane wiiwitadeS ja Vastumeelselt, «Aruldone töö!" tähendas AtkinS pool pilgates, pool tõsiselt. „A»nult sellest ei saa ma aru, tuida üks inivlene nii määratuma koorma luulet kuiwa ajalehte on »nahutada «Siuud. Selle meister on wiStiste mõni laulik ja kõige «aimuwaesem nendest ta küll ei ole! Ajakirjanik ei ole seda wiStiSte mitte kirjutanud, sest selleks on «Üleskutse" ometi liiga «Waimurikas!" täiendas Jane, kuna tema filmis  endine sära mälkus. «Ja see tähendab: liiale aewd. Sakslaste  Vaimurikkus on ju tuntud. Tuld ja leeki on aga küllalt, seda piab ütlema ja praeguses  üleüldise» Vaimustuses mõjub ta siin Bonnis, kui mleläde püssirohu tonnis. Terme linn on selle «üleskutse" järeldusel nagu meelest ära ja ülikoolis aetakse lehe üksikuid numrid kui tulega taga. Hea» meelega tahaksin ma aga teada, tui kana sarnane ilutuli keStab!" »Teile toob ta ometi vähemalt «ahnust ja lahutust," ütles Jaue pool pilgates. oli Teil siin ikka jq atali ütlemata igaw." "Muidugi igaw." uuriseS AtlintS. nüid tahaksin ma tüll ennem igawust kannatada, kui ühe poolhullu rahwo keskel istuda, kelle Mljest seegi Prantsuse poliitika parteid. (Panst; 30. <tS.) AvKuM 185 Z). Prantsuse poliitika meeste parteidesse jaotamine ja parteide lühikene, aga siiski arusaadaw kirjeldamine ei ole sugugi nii kerge asi, nagu seda esimesel silmapilgul arvata wöikS, ehk nagu see töiste riikide parteidega lugu on. lnglise parlamendis on kars suurt parteid  : „whig" ja „tori." wabameelne ja vanameelne.*) Mõlemi! parteil on oma kindel politika programm ja tuntud liigete arw, mille järele teada on, mis iga partei Nõudmised on ja missugune partei walitsuse pukil istub. Saksamaal on lugu piaaegu niisama, ehk seal küll 14 poliitika parteid on. Mis Ms partei healte enamusega otsuseks teeb, seda viawad kõik tema liikmed sõua lausumata  täitma ja nagu soldatid ühes rias marSsinia, muidu lükatakse wastutõrtuja parteist wälja ja ei saa järgmisel valimisel enam walitud. Selle diSfiplini (walisõa seaduse) järele on siis ikka teada, kui palju liikmeid igal parteil on ja võib tähHamateS asjus etteütelda kuhu poole parlamendi otsus kaalub. Prantsusmaal on aga lugu koguni töine: Min on küll ta tuntnd parteid enam ehk wähem kindlate programmidega, aga nende liikmed ei ole sunnitud kõik oma pääd ühe wütsi alla panema. Kord annyh üks saadik oma heale ühe, kord töile partei hulgas, nii et hulka saadikuid mitmesse parteisse wöib arwata. Prantsuse poliitika lehed rn sellepärast ka ise parteide jaotamisega päris kimhuS eht annamad mastastikka teatust parteide kokki seadmise üle. Üks ütleb ühel parteil 80, töine 80 liiget plewat. Dta selle tarwis kirjutatud raamatud, nagu: Franee, les partis et les. eleetious"  (Prantsujemaa> parteid ja Valimised) wälja andnud Franeis de Pressens'e, jätamad  otsijat päris pimedusesse. See partei liigete köikum olek tuleb wististe  Prantslaste suurest wavadnse armastusest,  mida keegi ka oma partei nimel ja heaks ei taha ohwerdada. MiS Prantsuse poliitika parteide jaotamist  weel raskendab ja kirjumaks teeb, see on nende jagamine, kord walitsuse wormi, kord varanduslikkude wõitluste, kord üleüldsete  seaduste nõudmiste järele, see tähendab  : ühed jaotawad saadikuid ainult kahte jätku, wabarnklaStets ja monarhistlasteks **) ja töised kapitalistide ja tööliste saadikuks. Aga jaotamisel walitsuse wormi järele ei ole Prantsusemaal nüid enam midagi tähtsust. MonarhifilaSte, s. o. wabar.igi waStaSte arw on mi kahanenud ja kahaneb ühte puhku, et Vabariigil nende poolt midagi  karta ei ole: 1889. a. Valiti 578 parlamendi liikme hulka 164 mouarhiftlast (105 tumngrütlast ja 59 bonapartlast wõi keiSri-riitlast, tänawu (80. August:!) aga ainult 56 monarhistlast ja jarelwalimisel ei saa nad wist üle 10 juurde. WaranduSlikku Võitlust kapital ja sotsialistide wõi tööliste saadikute wahel parteide jaotamise aluseks Võtta vn ka alles Varane, kest tööliste saadikute bulk, ehk tüll iga aastaga kasivamas, yn alles weikfne. 80. Augustil valiti 18 saadikut, teS ennast sotfialistlaSteks nimetawad ja jarelwalimisel (3. Sept.) loodawad nad oma arwu 60 peale tõuSwat, aga kakstolmandikku neist ei ole päriS lotfialiftlased. LõppewaS parlamendis  oli umbes tosin sotsialiStlaSte saadikuid. Niiviisi jääb ainult maksude, kõhtude ja mõue poliitika seaduse nmumSte nõudmine parteide jaotamise Vundamendiks. Selle aluse järele on Prantsuse parlamendis  tolm suurt parteid: 1. tagaüpüidjad (mvnarhistlased ja kiritlased) ehk paremtiiw, 8. alalhoidjad (parasaegsed Vabariiklased) ehk keskpaik (eentrnm) ja 3. ehasipüidjad (radikallased ja sotfialistlased) eht pahem tiiw. ***) tuleb Kreeka keeli sSnadtö .monoS," ükS, ainus ja walitseuta ja tähendab' ükfi- WÄi ainsa-walitseja s. o. kuninga ehk keisri pvvie hoidjad. ""j Ütclused, parem tiiw, keskpaik ja pahem tiiw tutewav sellest, kuidas nimetatud parteid parlamendi saali» oma presidendi.  waStu ittet wõMud. .. Iga suurem partei jaguneb aga Ms tolme ehk nelja weiksemasse parteisse ja suurte parteide wahel on tpeel wahe-parteid, keda kord ühe, kord töise hulka luetakse, nii et siinses parlamendis ülepaä kümmekond parteist on. l. Parem tilw. See partei on, nagu tähendatud, Vanameelsetest  ehk õigem ütelda tagasipmdjatest, monarhistlasrest toktusäetud, kes aga ise kahte parteisse: kuningriiklasteks ja bonapartlasteks  Või keiierriiklasteks jaguneb. Kõik need Vanameelsed on ühtlasi ka kiriklased,  mispärast neid wahel ka kiriklasteks lnetatse, aga nnid weel üks uus wabariiklane  kiriklaste partei tekkinud ja sellepärast  piab nende wahel wahet tegema. Monarhistlaste programmidest ja püietest meie siin ei räägi, need on ajaluo päralt ja iga ajalebe lugeja teab, et nad kas keskajalist  elu ja olu, ehk ühe ainsa woli ja tema tueks adeli sngu ja kiriku Võimust uuesti sisseseada tahuvad. Nende arw on Prantsusemaal märka kahanemas. Aastal 1885 oli parlamendis 203 monarhistlaste saadikut, 1889 a. 164 ja tänawu Valiti (20. Augustil) ainult 56 ja des Debats" järele ei ole neil Septembril mitte rohkem lootust km 3 saadikut weel juurde saada. 1. Kuninglased. KuninglaSte päämeeS ja loodetaw troonipärija  on Orleani kuninga-sngu liige „eomte de Paris" (Parifi lrahw), kes ennast Philippe  VII. nimetab. Ta elab alati Võõralmaal,  sest et endistel Prantsuse kuninga ja keisrisugu meesterahwa liigetel keelatud on Prantsusemaale tulla. Tema asemik ja kuninalaSle  iegew pääuwes, kes Prantsusemaal elav> on krahw d' H* auffonville. KuninglaSte  arw vn parlamendis palju suurem kui bouapartlaste arw; 1889 a. oli neid 105 kuna bonapartlafi ainult 59 oli. S. Bonapartlased. BonapartlaSte troonipärija on prints Bietor Napoleon, Napoleon M. onupoja poeg, ja nende seniaegne tegeV peremees parlamendis oli Paul de CaSsagnae, kes AuguStil Valimata jäi, aga 3?Z Sept. Vist uuesti Valitud saab. Parema tiiwa liikmed on enamiste mõis. nitkude wõi adeli suoft, mispärast seda parteid ka mõisnikkude parteiks Võiks nimetada.  Nende Valijad on enamiste maal elawad inimesed Parisist kaugel vlewates maanukkades ja mõned weikste linnade elanikud.  Et neil raha küllalt on, stis piawad nnnad oma kulul hulga ajalehti ülewal. Nüid sõdiwad mõlemad parteid ühel meelel Vabariigi wastu, aga kui ühel rohkem lootust  oleta pukile saada, siis saakfiwad nad kõige suuremateks weriwaendlaStekS. Aga Piantsusemaa ei taha neid kumbagit, sest ta teab, et siis hirmsad sead ja mässamises hakkaksiwad. Wahepartei. Parema tiiwa ja keskpaiga wahel on üks wahe-partei, see on wabariitlane kiriklaste  wvi paapsti partei, kes täitsa wanameelne  on, aga monarhistlased umbusaldttsega  wastu wõlawad. Kord arwatakse teda parema turva, kord keskpaiga hulka. Et aga keskpaigas weel küllalt töisi wanameel- seid on, siiis wõib ka neid suma arwata. (Järgneb ) ") Kolmas, f. ». sotfialiStlaSte wSi tööliste partei, on Inglise parlamerdis alles nii weikene, et sellest rääkida ei maksa. Eestimaalt. Wilfandist. Valitsema senati otsuse järele on Wiljandi praost Westren-Doll 6. kuuks, Suure-Jaan; õpetaja Speer 4 kuvtt ja Audru õpetaja Holst kuuetS kuukS ametist lahti mõistetud. Siinsele linnaametile oliwad hulk kodanikka palwekirja; sisse andnud, et Wiljandisse üks kö rgempoislaSte  kool saaks asutatud Palujad  tuetawad endid selle veale, et wslikogu poolt 25. Märtsil 1892 sarnase kooli heaks 2000 rubla abiraha on lubatud. Linnanõuuniku A. Werncke soowil jäeti sellekohane asjatoimetus Ünnapää hoolde. Nagu meie mälestame jäiwad toimetused  1892. a. kewadel sellepärast katki, et linna, ovlikogu ainult Saksakeelelist ülemat poislasre took soovis. Nagu uäha, on siis volikogu o««a mõtteid selle poolest mmunud. mida wäga mõistlikuks  tuleb kiita. Anzeiger" pahandab politseiga, et see Murtinsoni aida põlemise ajal ligi olewete trahterite uksi lahti ei ole lasknud teha ja tuletõrjujaid,  kellel raske tööga kurgud kuiwakS oliwad läinud, tilkagi karastust ei wõinud saada. Leht loodab, et tulewikuS selle poolest töine lugu on. ESwaSpäew 3). Augustil, mill terme riik Keiserliku Majesteedi uimepäewa püvitseS, oli weike Wiljandi rohkesse lippude ehtesse pautud za kirikutes veeti tänu Jumalateenistust. „Wal. Teat." awaldab järgmise k'rja: 188 Z.s 1894. kooliaasta hakatusel saab koolide ja sisemeSte asjade mmisteriumide ühisel nõuusolemisel  Pihkwa realtooliS Ew. Latterude usulistele poistele Weneteel usuõpetuses õp ete elekS  sisse säetud, sest et need kooltpoifid summmatt  jaolt Lätlased on, ke< Sakja - keett häSti ei osta. —Sui meie leht lugejate kätte jõuab, vu »äl. janäitus ammugi mööda praegu, kuS ma seda kirjutan, on ta presidendi hra Surritu poolt tubli kõnega ja kõlawa rügilauluga awatud. Ja st lk laulu kõla saab ikka tngemamakS, tema toon meie kõrwus ikka mahedamaks ja armsamaks, mida kauemine imele Mmsele toodud asjade, hobuSte ja loomade juures «iibime. Ilusaid asju o» naisterahwad saali kokku toonud, uagu lille pärjal on nad laialise ruumi ära ehitanud. Saalist wäljnastude?  näeme aga kohe, et HobuSte ja loomade jaoskonnad kaugelt enam on täidetud kui mullu. Iseäranis tugewaid sugupullisid, aga ka häid lehmi  oli näha, millede juures auuhiuua mõistjatel amet lüll raskeks woiks saada. Sa HobuSte jaoskonnas, on suurem hulk uägemise «äärt loomi. Enamus nähti märade käes olewat, mille Hulka muidugi ka warsaga märad arwata tulewad. Wiimased on muidugi ainult oma wallatumate laste pärast kaasa mõstud, uga sarnaseid märahobuseid,  kes nii nägusaid warsasi sünnitada !SSS 5 W M Sakala.