kord teeb laps jälle sedasama pahandust, ilma et ta seda enam mäletab, et ta selle eest on peksa saanud. Mõni lapS on ka juba maast madalast nõnda mõirakas ja keelust hoolimata, et pekski teda naljalt ei taha taltsutada, weel -vähem keclmine, aga siiski ei pea teda ilmaski piirist laskma wälja minna; wääna witsa siis kui ta weel mäända annab. Enamast kellel -vanematel üks ainus laps on, seda saab juba ikka suuremast osast enam ellitatud ja pillitud, et laps aga oma tahtmist ja -võitu saab. Ka mõtleb mõni wancm, kui ta oma armsa lapse meele järele hästi on teinud, et tema jo oma last siis armastab. See on päris eksimõte! Mida enam sa ta käest küsid: „Kas sa tahad?" seda enam -vihkad sa teda oma armast last, sest sa kasiv atad tale sellega üht isemeclsist südant, mis temale ta eluajal nii mitu kord suurt piina ja raskust saab tegema, Mõni wancm kaebab oma kuulmata lapse üle järgmiselt: „Mis ma ta koeraga pean tegema? Ma peksan teda igapäew, aga ei paremad ühtegi, ei ta kuule mu sõna!" Ma küsin: Mis peks see on, mis sa tale annad? OnS see wiha wõi armastuse pärast? Sääl on jo ka mahe wahel; kui sa last peksad armastuse pärast, et sa tale sellega head soowid, siis mõistab juba laps kohe ja saab seda ka meeles pidama. Ma olen üht täis kaswanud noort meest näinud, tema tahtis ühel õhtul uulitsale wist jalutama minna, aga ilm oli tuulene ja sadas ka wähe peenikest wihma; sellepärast  ütlesiwad tema ivanemad tale: „Ära mine täna õhtu wälja, tuul on wali ja ilm wihmane; sa wõid jo teise korra jälle minna kui ilm ennast muutnud on ja sa rikud ka omad riided ära!" OKks see nüüd üks isemeelne poeg olnud, ei oleks ta nende keeldu sugugi tähele pannud, aga see ütles: „Armsad wanemad! Ma arwan, et teil ka üsna õigus on, sest teie teate jo paremine, kui mina ise ja sellepärast jätan oma mälja minemise täna ka järele ja teiseks korraks!" Noh, kas pole see nüüd ilus kui lapS niisugune sõnakuulelik on! Ja meel siis kui ta täis kaSwanud on. Üks isemeelne laps on see: kui ta ka terwe maailma omale peaks saama, tema ikka weel rohkem tahaks, sest tema tahtmisel pole piiri. Niisugune ei pea lugu omast wanematest, ega ka teistest inimestest. Sellepärast  armsad laste kaswatajad! Pange rohkem rõhku selle pääle, et teie lapsed saaksid maast madalast heasti kaswatatud; ärge küsige iialgi nende käest: „Kas sa tahad?" maid wanem peab seda ise teadma, mis tale tarwis ja hea on. Ärge andke neile ka midagi kui nad küll karjumisega teie käest nõuawad, see wilutab neid wiimaks teile nii sõna kuulelikuks, et teie neist alati rõõmu tunnete. Olete teie manaks ja halliks läinud, siis peab niisugune heasti kaZwatatud laps suure hoolega teie eest hoolt ja tasub seda mitme mõrra jälle ära, mis teie tema eest noorel põlwel waewa olite näinud. Saab 4a siis ise ka laste kaswatajaks,  küll ta siis juba ome lapsi oskab kaSwatada, sest: kuida känd nõnda wõsa, ütleb mana sõna. V. „Minu soow, ütled sina? kuidas nii?" „Noh sina soorvid ometi omale waest meest, kes palehigis oma igapäewast leiba teenima peab, ning teiseks on tema ka wäga õnnetu. Kas niisugune mees ei oleks ilus, luulelik?" .Ma ei mõista, miks sina mind siin ette tood, minusse tema ju ei puutu, sina, kui tema sõber peaksid teda trööstima." „Sull on õigus. Ning kui sina teda ka omale joonuksid, sellest ci saaks ometi midagi wälja tulema tema on ju oma onu tütrega kihlatud." „Aha! ometi oma onu tütrega!" „Olid sina siis selle püälegi juba ise tulnud?" päris Kurt imesteledes. „OH sina tark Elsa!" «Mina arwafin seda ainult, ning selleparast  soomisin sinu käest selgemat otsust. „Jutusta edasi!" ,Marsi, marsi." Elsa mõtles edasi, tagasi. „KuidaS oleks," ütles tema wiimaks, „kui sina selle salmi nwtaksid: „Kui sa mõtled, et sull kääs, siis hüpab wälja kasti seest." „Minul üks puhas." ,/Sina rääkisid ühest onu tütrest, kas ei olnud nii?" „KM ivist." Onutütar, kellega seltsis tema üleSkaswatud sai, on tema pruut. Shlichtingi wancmad tegid selle ettewaatmata  paha tembu, et nemad mõlemad juba siis ära suriwad, kui Hans üsna wäike alles oli. Onul, kes teda kaswatada wõttis, on üks wanaldane inetu, aga hea südamega tütar, seda Hans nüüd iseenesest mõista, tänuliku meele poolest enesele naiseks võtma. See on suli juba hakatusest selge. ~J ja muidugi. Waene mees- Peab tema pea seda tegema?" „Seda ma ei tea. Wist mõne küu järele, tema ei räägi sellest asjast lea meelega. Aga, ära sina Jumala pärast temaga selle üle rääkima haka, tema vn mulle sellest, kui oma südame saladusest jutustanud. Sina wõid isegi arwcta, mis selle süda tunneb, kes ennast i,ma armastuseta abielu ikke alla andma peab." Elsa waatas mõttetes enese ette maha. „Noh, sina pidid ju sedelid bkku muljuma, miks sa ei mulju? Ole ometi erk!" Noor neiu muljus üht sinist sedelikesi kokku ja õhkas sääl juures: „See on tõesti hirmus, on„tema" wäga wana?" „Noh, tema ema ei ivõiks tema oma manuse poolest wist küll mitte olla, aga noor just ka mitte. Aga, mis see tlepea meisse puudub?" «Mina räägin ju ainult sellepärast, et tema sinu sõber on, mamma ütleb, et tema sinu sõber olla, ja sellepärast peaksid sina teda trööstima." ~Jah, jah, wõi ainult sellepärast Ole sina täna õhtu aga ka õige latze selle waese mehe waSta." I Tema tuleb täna õhtu meile?" hüüdis Elsa elawalt. «Ja, kas sina siis seda ei tea. Tema on kutsutud. Tema on papale meeiejärele. Noh, tantsimise juures ei saa temast suurt kasu olema." (Järg tuleb) Isamaalt. Kuresaarest. Pühapciew, 7. Januaril pidameie  Eesti-seits omas uudes korteris (Peterburgi hotellis) uue korteri asig uS - pidu. Lootuse  järele pidi sääl kaunis hulk rahwast kokku tulema, aga asi oli teisiti läinud. Meesterahwaid oli ometi, aga õrnemad sugu oli natuke mähe, ehk küll weel suurema hulgale kutse kirjad järele saadeti. Nüüd peab küsima: Millest see tuli, et meie neiud nii külmaks oliwad läinud? Mõni arwab, et nad kartsiwad senna tulla; teised arwasiwad,  et nad ehk pidasiwad seda kohta maga halwaks. Üks wiga ikka see kord oli. Wanas kohas oliwad nad hoopis osawõtlikumad ja käisid igal korral parajal jäul. Kui neil nüüd peaks see kartuse maim wigaks olema, siis ütlen ma, et see päris eksi mõte on, sest need ruumid, ehk nad küll palju suuremad on, on ikka nii kui enne ainult seltsi jäuks. Ka ei käi sääl teist seltsi inimesi kui wanas kohas, maid ainult ühed ja need samad wanad tuttawad ja sõbrad. Ka on neidudel sääl rohkem lubasid, kuS nad wõiwad wahest lahkemine isekeskis juttu ajada. Ka on laulu ja näitemängu õppimise poolest sääl nüüd palju parem, sest et rohkem kõrwalisi tubast on, kus kedagi wõerast eksitama ei saa tulla. Ülepea ütelda selle praeguse kortriga wõib iga piduline kui ka seltsi liige hästi rahul olla, sest ta on parajas sauruses ja ruumis. Üks asi, mida ma nüüd imestama pean, on see, et meie linna mammad ja neiud wäga seltsi ivaStalised näikse olema. Hilja aegu tahtsime paar wäikcst näitemängu  mängida, kuhu 8 naisterahwast waja oliwad. Noh wend, tee mis tahad, aga nende käest luba ei saa! Kui neiu ise ehk oleks tulnud, sääl oli mamma jälle kõige neljaga wastus, et ennem wõta kiust küljest tükk, ennegu nendest jägu saab. Siis oleks küll kui nad ome tütreid hästi kaSwataksiwad, aga senna kohta nad ei luba, mida nad ei tünne, mis kasulikum on waid lasewad neid mujal harimata  moodi lulli lüüa, wahest ka künni ööse kellu kolmeni, sellest pole wiga! Noh kui siis korra niipalju mängijaid on lubanud tulla kui tarwis on, siis on pärast jälle kohe suur ära ütlemine, just nagu Kuresaare linnalaste pulma poistega (kellest tulewal korral tahame rääkida.) Üks ütleb: „Kui see ei tule, siis ma ka ei tulel" ja nii läheb künni wiimseni. Siis waata, kust sa jälle uusi saad! Oh millal saamad meie Kuresaare mammad ja neiud nii targaks, et mõistaksiwad sellest asjast lugu pidada, mis kasulik on ja seda wihkaksiwad, mis nendele suureks häbiks on! Meie linna auuru meskile sai nüüd hilja aegu uus mässin sisse pandud, kellel enam jõudu on kui wanal ja sellepärast nüüd ka rutemine inimeste tahtmisi täita jõuab. Aga kuida kuulda, peab sellest päewast saadik sääl wahest nüüd tõõ puudus olema, nii et mõnikord nuttu põewa seisma peab. Kihelkonnalt. Kiriklik aruanne 1889 aastal. 1. Sündinud oliwad: 111 poiss- ja 118 tütarlast, kokku 224 last. Nende seas oliwad 7 wärdjad ja 3 sündides surnud. 2) Surnud: 53 meeste- ja 67 naisterahwast, kokku 125 hinge. Sündinud oliwad siis 53 poiss- ja 46 tütarlast, kokku 99 hinge rohkem kui surnud. Surnute seaS oliwad 45 last alla 15 aastat; 3 surnult sündinud; 2 ära hukatud, 1 aastane ja 7 pääle 89 aastat wanad. 3) Leeritud saiwad: 56 poiss-ja 72 tütarlast, kokku 128. 4) Laual laisimad: 7600 inimest. 5) Laulatud saiwad: 51 paari. Maha kuulutud  said 59 paari; (mitte ühtegi scgapaari) 2 paari ära lahkunud. 6) Koguduse suurus vn: S49V meeste- ja 3910 naisterahwast, kokku 7400 hinge. 7) Küla koolides käisiwad: 332 poiss- ja 334 tütarlast, kokku 666 last; kiriku koolis: 18 poisslast.  Nende seas oliwad 35 last, kes alla 10 aastased oliwad ja 24 last, kes küll kooli ealised oliwad, aga mitte koolis ei käinud. Saarlane 1890, ÜH 6