Ob mann: uhkuõ-hobuste jäuks Professor von Kaupa ch. x tööhobuste jäuks Prof. A. Semmer. Sarwloomade jäuks I. klassis: A. v. Sivers- Waua-KuuStelt ja Semel, Kaagwers msisawalitseja; assmi? V. Wahl-Dapikult; oSmann F. v. Sivers"Rannu'lt. 11., VI., VH. AaZfis: Von Geydlitz-Meerilt ja E. v. Oettinge-KawaStM; asemikud: G. v. Gamson-Wabinamõisalt  ja W. v. Roth-Tilsimöisallt; obmann: E. v. Middendorff-Helleummelt. VII. IX klassis: E. v. Middendorff ja V. Löwen-Perimõisalti asemik: v. Rathlest-Tammistellt, obmann O. a. Seyblih-Meerilt. Sigade jäuw: Rentnik Zestrow-Keenilt ja F. v. Swers-Raunult; obMaun Laudmth O. von Samson- Kuristelt. L a m m aste jäuZs: Äusmanosf ja rentnik Zastrow-Keenillt;  obmann N. v. Essen-Kaflrellk. Kall«ta l i t u s e jäuS: Professor Dr. Kennel ja Docent Siieren; asemikud: v. Middendorf-Hellenormel't,  Baron Stakelberg-Kaardellt, M. v. zur Mühlen Tartu'st ; obmann Professor Dr. Krimm-Peterburg'ist. Sulgloomad s jäutS: Dr. C. v. Schrõder ja M. v. zur Mühlen; asemik A. v. Hofmann; obmann H. Schönfeldt-Niia'st. Mesilaste jäukS: Baron Moydell-Salufellt ja A. v. Sivers-Napmallt; obmann kirikuõpetaja Rathlef. Naestera hWa - tZöde jäuks: Professoripraua  Kõrbe»-, kirikuõpetaja-praua Behse, praua v. Stryk Kõpult, PWUK Barauius, Baroness E. Stackelberg. Meesterah w a - t ö ö d e jäuks: Professor Hausmami, Kirsiein-SKugaske'ft; obmann Aleksander von Hofmann. Näikuse-komitee. Präsident: y. zur Mühlen, Suur-Kongutallt. Liited: v. Oettingen, Luuamõisalt. V. Cossart, Löswillt. v. Cossart, Lotwensilt. A. v. Ackermann, Gothenseellt. J. Post. Jaamalt. v° zur Mühlen, Leadillt. y. Stryk, La«tre'lt. v. Oettingen, Wisnste^st. Äuiba lugejad, kes endistest Luwimaa õkonomia-seltsi näitustest Tartul osa wötnud, mis kõige tähtsam näitus meie kodumaal, Battimaa kubermangudes, on, sellest programmist  näewab, on sel aastal mitmed uuendused heaks arwatud. Neuda on nimelt talurahwa tööhobuste kõrgus, kui need näitusel piawad wasta wõetud saama, 1 arschin 14 werschorist l arichiu 15 werschoki reale määratud,  et edaspidi tugewad tööhobused kaSwatatud saakstwad.  Sarwloomadest piawad aiuult loomad Angleri ja Hollandi (Jdafriesi) tõuust, s. o. nende segaweri  kodumaa tõmiga, ja kodnrnaa tõug talurahwa käes prämiritub saama. Sellega tahetakse tõugude liialist hulka wäheudada, et edaspidi ainult meie kooumaa kohta kõige paremaks leitud tõugude segaweri meie kodumaa loomadega,  kaswalatub saaks. Kalliste tõugude segaweri oma keskis ei pia Mllte prämiritud saa-na, uitsauiati ka mitte lihaloomad ja künnihärzad, sest et nende kaswatamisest -lueie kodumaal suuremat kasu leitud ei ole. Rõhk on piimaloomade kaswatamise peale pandud ja sellepärast on nimetatud tõugude täisweresele mullikate ja wasikate korjandused  ja siSseweetud sõnnid pramiate osaliseks tehtud. Iseäralist rõhku on talurahwa piimaloomade peale pandud. Wäga soowimkse, et taluperemehed rohkem kõrgemast lõust piimaloomi kaswatama harjutatud saamad ja poegimist Jõulukuu peale toimetumad, et Eesti rahwas, kellel ikka palju tahtmist ja osamust loomakasmatamise peale olnud on selles niisama kaugele saaks, kui Saksa talurahwaõ ja Daani talurahwas Augelnsis ja Fünen'is. Kergest wõiwad weikepõllu-peremehed noorloomade kaswatamist suurpõllu-peremeeste tarwituseks oma kätte wõlta ja ühe heast tõuust tiine mullika eest, mis kohalise sõnniga paaritud  on, 50 künni 75 rubla saada, mis mölemile kasuks on sest uüüd müüakse ja ostetakse laatadel 4 künni 8 aastat manu le.)mi 25 kuuni 50 rubla eest, aus aga sagedast juba järgmisel aastal lüpsilehmade keskist walja piawad heidetud saama. Loodetakse, et weikepõllu-peremehed  ennast esiteks wähemast sönn-wasikate kaswamnwes harjutumad ja sedawiisi aega-mööda paremast tõuust lehmvasikate  kaswatamist öpiwad. Sellepärast ou sel näitusel ka 1000 rubla sarwloomade jäutuses tsugloomade ostmiseks  ja 2000 rubla rahaprämiateks määratud, peale hulga medaljede. Sigade prämiad ou ka ülendatud, brongsmedaljede  asemele ou weiked hõbe-medaljed pandud. Sigade tähtsus kasmab meiereide (suurte piimatallituste) rohkendamisega,  kus jätted sigade läbi hinnaliseks tehtud saatvad. K a l a de - tal l i tu s e lautus on üks uudts tanawuses  näituses. Iseäranis tähtsad selles jäutused on juhatused ja riistad kalade taSwatmmjeks. Mme lodu- maal on määramata lahjale kalade MShoidmim ivaga kurwastawa hooletuse sisse jäätud ja kalade kaõwatamise peale on ainult mõned mõtelnud, mis nimelt Saksamaal ja Amerika's, nüüd aga ka juba Soomemaal, suurt kasu toob, kuua meie kodumaal ainult kalade meeletumast häwitamisest  kuuldakse. Selle näituse-jäutuse peale heidetagu iseäralist tähelepanemist. Isegi weikepõllu-peremehed, kellel kohalist paikasi tiikideks on, mis muidu ühtigi sisse ei kanna, ehk kelle piiretes weikeid jõge st ehk hallika-ojast on, miS talwel mitte põhjani kinni ei külmeta, wõikstwad omal kalakaSwatamise läbi mõnda kõrwaUst sissetulemist saata. Mõne aaSta eest andis Liiwimaa Nitteckonnamaamõetja  Z. Tst lk (hiljemini la .Eesli Postimehe" wäljaandja) ühe wetke kirja nime all,Weike weeloodlja" kalade-kaswatamise üle kiikedes wälja, miS mitte ei plaks unustatud saama. Nüüd, kuS Liimima» ldkonomia-seltsi näitusel ka see meie kodumaa kohta nii tähtjas asi oma aset saanud on, juhime lugejate tähelepanemist nueSte selle tulusa juhatuse peale. Mesilas te-jäntuS sellel näitusel on aga just weikepõlln-peremeeSlele ja isegi nendanimetatud  wabadtkkudele (popsidele saunameestele), kellel kui ka ainult weiked õne-aiad on, iseäranis tähtjas. Balttmaa maarahwaS on enne oma mee ja waha otse kuuluS olnud. Kliima ei ole ennast meie kodumaal senni mitte muutnud suured seisnmetsad oma okaspuudega, mis mesilastele ühtigi ei anna, on kahaueund, õilsewad nurmed on ennast laiendanud. MikS fliS nüüd mesilaste kaSwatamine korda minema ja oma kasu kandma ei plaks, on fee ometigi üks tallitus, mida ka jõntnmad raugad toimetada wõiwad? Pandagu ka seda jäutuft hoolega tähele. Koerte, nimelt tahikoerte jänkuS, mida meie noor ZahimekSte-ühenduS näitusele toimetanud, on küll rohkem jõukamate jahimeeste asi, tähelepanemist teenib aga muidugi ka see. Koduwirkuse- la i>,du st - rie- j äutuS, iseäranis tahtjas naeSterahwale ja nendanimetatud  ametmeestele maal, nagu seppadele, rataSseppadele,  puuseppadele j. n. e., on mnidugi wäga tähtjas ka kõigele meeSterahwale maal, keS seda aega, kus põllnköö seisab, tööga lõbustada ja kasulikuks leha tahawad. Selles on meie wirk maarahwaS wiimaStcl aegadel ikka rõõmnSlamama  ja rõõmuõtamama sammuga edasi jõudnud. Jumal aidaku ka edaspidi. Jumal õnnistagu ka seda näitust, mida tõsised kodumaa- ja rahwa-sõbrad, maa ja rahwa kasuks ja auukS asutanud on ja oma wäflmaka hoole all piamad, millest kõik teised kohatised näitused meie kallil kodumaal wälja kaSwanud on? Üleüldised sõnumid maailmast. Valk tskt's, Heinakuu M. pnÄlvak Saksamaalt Omal reisul Frikdrschrnh'est VmzinlSse on Würst B iS n> a r k Aeriint kandu sõitnud ja wäga selgest on seal seda wahet nähtud, mis Polilsei-tallitnSle juureS tema läbisõikmisel oma poja pulma, knS lepitnS Wanakanzleri ja KeiSri wahel weel mitte tehtud ei olnud, ja nüüdsel labireisimifet peetud sai. Kuna sel aeal Pslitsei  kõiki rahwast Stettini wakShallist eemal hoida püüdis,  on Politsei ise nüüd tungijatele ruumi toimetanud, pealegi aga aealehtedr asjatallilajale. Iseäranis on ennast selleS Polilseiobcrst Kranse wälja nAitanud, üks hiiglasekujuline  meeS, kes omal aeal kui llhtsoldat teenima läks ja oma wahmufe eest sõea-waiuul ohwilserikS tõstel nd sai. Berlm'i studenlide saatekoud. tõikiS ehteS ja kõl sewate kannuStega, on sellesama lahkusega läbi laStnd, naga aeakicjanduse  aSjatallitajad. Ohwilserid oma pranadega ja preilidega, määramrta rahwahulgad ootawate nägudega, on platsi täitnud. Kni rong pilkamefi kigemale sõitis ja WürStipraua Biömark lahtise akna kaha tuli, fliS on kübarad kõrgeSse tvuSnud, taskurätikud lehwinud, studenlide  ,lööjad" (mõegad) püStr kõuSnud ja määramata hõiskamine lahti läinud. Rong pidas. Wana Würst tuli aknale, wõltiS oma jahimütst peast, terekaS igale poole sa waataS oma suurte hall-siniSte silmadega rõõmsast walmustatud  hulkade peale. Kõik on ennast waggoni ümber tunginud, WürSti kätt piigkstama, WürStipraua on tagasi tõrjunud aga Würst on oma käkk igale poole sirutanud, kuhu ulatas. MS noor meeS on üht luuletust deklamerida  katsunud, aga juba on maschina wile hüüdnud ja laulu ,Deulschland, Deulichland über AlleS" on Würst edasi sõitnud, rõõmsa silmaga rõõmsate hulkade peale tagasi waadateS. Kui Saksamaa rahwa uputaw suurem hulk nii suure waimnStusega Saksa riigi ühendajat auuStab, fitS et wöi see ühenduS mitte laguneda ja Keiser wõib sellepärast ennast selle waimuStuse üle rõõmnStada. lena'S, kuS Würst BiSmark omal aeal studeriS, on üks uuS kaew ehitatud ja nimetatud. Heinakuu 29. (17.) paäwal sai see kaew pidulikult õnnistatud sa Würst Bismark selle juureS Zena Auukodanikuks nimetatud. Bertin'is käisiwad Heinakuu 27. (15.) pääwal jutud, kurjategijad olla Brnadenbnrgi-wärawat lõhkuda tahtnud. Selle pääwa homtkul leiti üheS põesas selle wärawa ligi- dal lil aastat mana kojateener Bernhard Schloika lõhutud  haawadega paremas käeS ja mõlemates reteteS, keS halgete-majaSfe mi idud sai. Tema ütleb ennast Heinakuu 25. (13.) pääma õhtal ühe teise seesuguse poisiga Loomade-aidaS  luttawakS saanud ja sellega nõunkS wõtnud olema, järgmisel Ahtal tähendatud wärawal jälle kokku tulla. Sealt olla tema oma uue sõbraga, kelle nime tema ei tunda, Ühe pudeli ühegi pulbrega Loomade-aida wiinud, miS tema käeS üles kärgatanud. Kuhu sõber läinud seda tema ei teada. MiS pudelis olnud ja kulda see põlema läinud, seda uuritakse ja arwatakse, et see afi üleilmliStest lõhkujatest mitte eemal ei seisa.  Pahandusest  herra von Kohe' ga heliseb ikka weel mõnda. Ühelt poolelt kinnitatakse, teda olla täieSte ilmasüülakS leitud ja tema saada paha jutu tasumiseks, mida tema peale tehtud, FretherrakS (BaronikS) tõstetud, teiste sõnumite  järel tuulata kohtud seda aSja ikka weel läbi ja sedasama teha ka von Kohe sugukond. Bothringen'i Riigtvääwa-faadik Dr. HaaS Metzis on oma poja Prantsusmaa St. Cvr'i sõeakooliSse saatnud, kuS tema Prantsusmaa ohwilferiks piab kaSwatatnd saama. Muidugi teeb see Saksamaal palju pahandust. Kas teda selle eest kohtu alla anda wõidakse ja tahetakse, sellest ei olnud weel kirjutatud, igapidi ei praks teda aga enam Riigipääwal  sallitama. Heinakuu 23. (14.) pääwal on KõuigSbergsis sealise suurkooli 350 aaStast jubiläumit suure ilu ja uhkusega peetud. Keisri nimel oli Prinz Friedrich Leopold seal ja lugeS KeiSri önnesoowimise kirja ette. HardrnSlebeni Bürgermeister, keS Daani näitemängijad  sealt wälja ajad, on ennast ametist lahti wõtnud. Wist on temale DaanlaSte lepitamiseks selleks ülemalt poolel? tähle antud. Kolm Saksamaa kreuzerit, ,Arkona",  ,Akeksandrine" ja Marie" on Jda-Asia meredesse Japan-Khiina fõeaplatsile saadetud, aõju, miS ehk seal Saksamaa külge pnuduwad, lahele panema ja tarwitust mõõda kaitsema. AMria-Arkgrikmaall. AuStria KsiSri-kojaS on jälle MS kurb ön » etuS juhtunud. Erzherzog Wilhelm oli Vühapääwa. Heinakuu 29. (t 7.) pääwa, homikul Badeulst Wienl juureS ratsa wälja sõitnud, hobune on elektrika-raudtee ääreS maschina eest kohkunud ja sõitja seljast wiSkanud, kes ühe jalaga sadula jalusesse rippuma jäi, edast weetud sai ja peaga mitu korda waSta kiwifi tõukas. Kuus kutsutud arsti leidfiwad suured haawad tema tema peaS ja raSket peaaju-yõrutust. Õnnetu Erzherzog  sai oma suwimajaSfe kantud, kuS tema järgmisel pääwal ära suri. RumäulaSte juhataja Ungrumaal, Dr. Tuka ci u, on ühest U.lgrumaa shandarmist maha laStud. Vaanimaait Heinakuu 28. (tk.) päawal on Daam Krouorinzi-paar! hõbepulmad Amallenborgi schloSsis suure iluga ja osawötmisega peetud. Würstlitkude osawAijate  keõkiS okiivad Keiserlik KörguS Wenemaa Suurwürst  Anujärjepätija, Nooli! Kuningas Oskar, PreuSsi Pcinz Heinrich ja palju teist. Palju uhkeid kingitusi on ÜteS luet id, niwa jubek-paar oma wanemate omaksete ja würstlikkude wöeraste käest saanud. Pidulaual on palju tenniseid joodud ja kui Kuuinga-perekond õhtal oma Kõrgele möeraStega läbi linna sadamasse söitiS. kuS omad ja wõerad sõeaiaewad uhkel tuiewckrki walmistanud oliwad, siis on rahwahulgad neid määramata mai mustatud rõõmuhõiskamisega  ierelanud. Ritgipääwa mõlemi tua saatekondadele,  kes õnne soowima tulnud oliivad, on Kronprmz lÜH;kest kõnet pidanud ka selleS nimelt ütelnud: .Minu abikaasa ja mina oleme wäga tänulikud Riigtpääwa-liigete wasta, et nemad Kopenhagen'sse tulnud on, kui ka Riigipaäw  mitte koos ei ole. Meie näeme selleS üht tähelepanemist  mls kõrgeks pidada on, üht head, rõömustawat tahte meie edaSpidsie elu kohta ja wiimase kewade ettetutemise  rõõmuStawat järge, kuS kurb, kauast aeast saadik lahutan? politiklik tüli wiimakS omctegi lepitatud sai. Meie täuame kõiki, kes seda lepitust korda saata aitanud on. Jumal õnnistagu seda lõõd. mis tulemaks kewadekõ Teie ees seisab. Saagu see tõõ järjed Kuningale rõõmuks, Riigivääivale anuks, kõige pealt aga kõikidele rahwasnfuSlcle  armastatud isamaal õnnistuseks ja õnneks olema!" Kuida juba enne nähkud on pitkalistest tülidest Folkethingk ja MiniSteriumi wahel hoolimata, Daanimaa ratzwa määramata suurem huik ennast ikka kõikumata tmuwusega ja armastusega oma Kuninga-koja poole hoidnud  sa fee on selle rõõmsa pidu juures nüüd jälle ilmunud.  .Poljarnaza SweSda' sõitis Heinakuu 29. (17.) pääwa õhtal kell lv Suurwürft Auujärjepärijaga ja Daani Priuz Christianiga (Kronprinzi pojaga), kes SuurwürSti-prinzess  Kfenka Aleksandrowna pulma läheb, Kopenhageni  sadamast walja. Schweisist. Schweizi ja Zkalia wahel on kaup tehtud  MSteisele wakkaNittu Anarchistlaste üle sõnumit anda Inglismaal!. Wällste aSjade Riigisekretär Grey on Parlamenti? teada annud et kauplemisel, Inglismaa ja Meiuni aa wahel Pamirl aSjuS, pea soowitud otsusele