et senna ka üks üleüldine raamatu kogu saaks asutatud. Pühapäew, 21.Oktobril juhtus üks naljakas lugu ühe kirikust tulija naisterahwaga. Tee pääl sõites jääb tema hobune korraga seisma, ega ei liigugi kuidagi moodi enam paigast. Naisel olnud õige walu lahti, ei tea mis tehja. Warsi juhtub keegi noormees säält mööda minema ja jääb naise häda päält waatama, wiimaks ütleb ta: „Siin pole muud wiga, kui so hobune on ära nõiatud, lass' ma katsun teda toherda!" MeeS läheb nüüd hobuse ette ja pomiseb arusaamata sõnu habemesse, päästab siis ka telka rihma lahti, paneb jälle kinni ja käsib nüüd pihta anda ning edasi sõita. Naine teeb seda ja hobune paneb jooksma, et tolm taga. Soh, ütelge nüüd meel, et Saaremaal  pole „tarku!" Palju jäiwad seda ka uskuma ja imetlema. Oh te' rumalad Matsid! Ei olnud senna midagi „tarkust" tarwis, maid mõnel hobusel on niisugune mood juures, mida aga „kaeramatt" maga hästi parandab! Rõuge haigus läheb päew päewalt sääl suuremaks ja pärib armetumal kombel omale ohwrid. Üsna hale on waadata kuidas noored inimesed kui lillekesed surma riiki langemad. 12/13 Oktobri öösel lõhkunud kurjad käed Pärsama maldas, Nellise talu tuule weske ära, kust nad hulga wilja ära olla iviinud. Paha teo korda saatjaks arwatakse mõnda kahtlast meest, Lööne külast, kellest üks ammu juba peitus on, keda wald nüüd taga otsib. Noh, mine otsi inimest! Leisi walla piiris olemas Murika randas olla see tulus seadus tehtud, et õlut ega wiina enam randa ei lubata wiia, sest randwahid pidada kõiki randa minijaid läbi otsima ja wiina ning õlle kui käest ära mõtma. Tubli asi, sest see paha pruuk kippus ka üsna liiale minema. Esite sai miin ja õlut ära lakutud, kunas siis riid ja karmupidi kisklemine tagajärg oli. Mehed mõllasiwad randas ja naised lapsed nutsiwad kodus nälja pärast. Soowida oleks, et igast rannast see pruuk ära saaks kaotatud. Kalasaak olla selle sügise sääl pool õige wilets, ei olla meremehel ei ka maamehel! Tormid olla see sui Karja pool ka ütlemata kahju teinud; kõik metsad peawad maha murtud puid täis olema, niisama ka Hiiumaal. Hiljuti käinud üks Hiiumaa mees Karjast mehi saamas, kes talweks maha kukkunud puid halgudeks raiuwad. IVO mehel olla talwene töö sääl, ennegu metsad jälle puhtaks saamad! Noh, jo siis põletis puud natuke odawamaks lähemad! Õnnetus wallatusest. Kogula maldas, Koikla küla Tooma talu peremehe heina küün põlenud Neljapäew, 30. Augustil maha, kus 8 koormat heinu sees olnud. Õnnetus tulnud 4 poist läbi, kes metsas hobuste karjas olnud. IVO sammu küünist eemal olnud ä last, S poisi ja 4 tüdrukud tule ääreS endid sojendamas. Säält läinud wiimaks 4 poissi Aleksei Mehine, Jaen Aadam 14 aastat manad ja Weodor Paas, Jaen Nau 13 aastat manad küüni pääle magama. Sääl süütanud nad küünla põlema ja pistnud arandiga katuse sisse, nii kauaks, künni nad magamise kohad malmis teinud. Magama minnes unustanud nad küünla ära puhumata ja uinunud magama. Natukese aja pärast olnud tuluke katusest wäljas, mida ligidale jäänud 4 tüdrukut ja 1 poiss kohe nägiwad, juurde jooksiwad ja poisid üles äratasiwad. Suure waluga ronisiwad poisid ülalt maha, kõikidel käed, pea ja jalad hirmsasti ära kõrwenud, kes nüüd walu sees oigafiwad. Üks wingerdas walu parast kui uss maas. 2 poissi olla nii koledasti põlenud, et elu pääle mähe lootust olla, kunas teistest rohkem lootust olla. Kuida kuulda, on kaks wanemad poissi selle juures süüdlased, sest et nende süüks enne ka mõnda kelmistükka aetud on. Politsei ametnik käis sääl, asja lugu üles kirjutamas, mis nüüd nii kaua seisab, künni poisid trrwrv saamad. Kahju arwatakse ülepea karjaste riietega kokku 50 rubla olewat. Ei tuluke pole laste mäng, waid igaüks peab mõistlikult sellega ümber käima. Hoia ise, siis hoiab ka Jumal! Kärlalt. 22. Oktobril alustasiwad siin, niiheasti  kihelkonna kui ka walla koolid, oma õpetamist. Lootuse järele saab küll wist tänawu riigi keele õpetus suurema hoolega käsile wõetud, sest umbes 8 koolmeistrid oliwad suivel korraga õpe-kursusest osa wõtmas- Soowime head edenemist! —sn, — Wirumaalt. Mädapää mõisas Wiru maakonnas  on loomalaut ühes 70 loomaga täitsa maha põlenud. Berdjanskist. Karskuseliikumine edeneb rõõmuStawalt ka Wenemaal. Berdjanski reisis on Adrejewka küla talupojad oma kogukonna kohta otsuse teinud, mille järele napsi tarwitamine külas hoopis ära keelatakse. Üle keelu minejad maksawad rubla trahwi, walla ametnikud aga 5 rbl. KcS joomise paelus liialt kinni on, wõetakse kogukonna hoolitsuse alla ja harjutatakse neid karskusele. Mis siin kirjutatud, on meile õpetuseks kirjutatud. Wäljamaalt. Saksa riigikantsler Capriwi wiibib praegu Jtalias, säälse peaministri CriSpi jutul. Muidugi on ta sääl ka Jtalia kuningaga kokku saanud, kellele tal oma keisri poolest ilus kiri iviia oli. Minnes oli mees Baieris säälse printSwalitseja jutul ja püüdis wististi nii palju mõjuda kui suutis, et kardetaw Saksa lõhewaim, mille peapesa Baieris peab olema, keisririigile kardetawaks ei kasivaks. Muidugi on ka ta Jtalia reisi pea otstarbe, sidemeid, mis seda riiki Saksa külge kõidawad, lõdivcnemise eest hoida. Et Crispil selleks head tahtmist ei puudu, on teada küll, aga ei tea, kui kaugele ta wõim küünib. Suur jägu Jtalialasi ei ole Saksa sõpruse üle sugugi waimustatud  ning ka Capriwi wastuwõtmine Maita  n d i s olnud wõimalikult wilu, ehk küll Crispi enese poolt heasti südamlik. Wõib kergesti tulla, et eesoleival rahivasaadikute walimisel wõit CriSpi wastaste kätte langeb ja siis muutuks Jtalia politika wägewaSti. Kuna kantsler reisil wiibib, walmistatakse kodu kibedasti maapäewa wasta, millel see kord õige tähtsad nõuupidamised ees seisawad. Muude asjade seas on ka wiljatollide alandamine kõne all. Saksa ja Austria wahel sobitakse kaubalepingut ja selle juures on Saksa poolt Austria wastu wiljatollide wähendamist lubatud. Sellest tuleks aga ainult Lõuna-Saksamaale tulu ja suuremale riigiosale sünniks seega pilkust, kuna sääl Wene wilja hoopis enain tarwitakse, mille pääl aga kõrge toll seisab. Selleparast päritakse mitmelt poolt kõwasti, et ka Wene wilja päält toll nii madalaks seataks, kui Austria omale plaanitakse. Kuna aga ühelt poolt kangesti tollide alandamist päritakse, tchtakse teisel pool tublisti tööd, et see ei sünniks. Igal asjal on ju kaks külge ja mis ühele kasuks, on teisele kahjuks. Saksa suure maapidajad tunnewad muidugi tollidest tulu, kuna need wiljawaka ja weiselooma kallimaks teemad ning need mehed ci taha tollide alandamisest teadagi. Nad walmistada ka oma poolt maapäewale  ettepanekut, et tollid wilja ja loomade päält nii Wene kui Austria piiril endiseks jääksiwad ja ka senine wali arStilik loomade läbiwaatmine piiril seisma. Seda nõuda Saksa põllutöö kasu. No muidugi. Et suurepõllumeestel walitsuses palju mõju on, siis pole nende wastupanekut kerge murda. Wäga palju rääkimist ja imestamist teeb Saksamaal  see lugu, ct tuttaw keisrikoja kiriku-õpetaja Stõcker, kes selles ametis kaua aega seisnud ja tihti oma mõju ka riigi kohta awaldanud, nüüd oma ametist lahkunud on. See on jälle tähtjas ajamärk. Stõcker oli kuulus oma wana- meelsuse ja Juutide waenlüse pärast. Keiser Willem I. ajal tegi mees ka tublisti politikat, kuid nüüdse keisri all puhub teine tuul. Sai tema ju kord oma ilmalikkude asjade sorimise pärast keisri käest tõrelda ning on nüüd ameti üsna kaotanud. Dr. Rob e r t K 0 ch, kuulus arst Berlinis,  olla kopsutiistkuse wastn rohu leidnud. Seni ajani oli tiisikus üks neist haigustest, mille wastu arstiteadus abi ei leidnud. Teada oli üksnes, et tiisikus muud ei olnud, kui wäikesed batsillused (elawad wäiksuse pärast nägemata loomad), mis kopsu ära rikkuwad ja tuhandetele inimestele surma tõiwad. Dr. Koch olla nüüd ühe kihwtise wedeliku leidnud, mis batsillused ära surmab, kui seda inimesele sisse pritsitakse, aga inimest ennast mitte ei surma. Mis wedelik see on, ei tea weel keegi, waid seda peetakse saladuses. Austriamaalt. Austrias, kus Wene Troonipärija  reis tükiks ajaks kõike tähelepanemist oma pääle tõmbas, on nüüd jällegi kõik silmad maapäewade  pääle waatamaS, mis terweS riigis 17 maakonnas koos istuwad. Pea kõigis on tähtsam ja põnewam asi koolide külmus, kuna säälsed  mitmekesised rahwad iga üks wõimalikult oma keelt ja meelt koolides tõsta püüawad. Teawad ju küll, et kelle päralt koolid, selle päralt on tulewik. Dalmatsias, kus seni Jtalia keel suurelt walitseS, nõuawad Kraatlaseed ja Slowenlased agarasti oma keelekoolides maksmapanemist, wistiSti mitte järelduseta.  Kirjandusest. UuS raamat. Tallinnas K. Buschi juures on järgmine uus raamat ilmunud: Jumala kümme käsku," jutlustes ära seletanud F. W. Ederberg, Kaarma õpetaja Saaremaal. Hind 20 kop. Süda sai rõõmsaks, kui ma selle raamatu nime esimist korda lugesin, sest igatsusega ootsin juba ammugi niisugust jutlusi, milledele Jumala kümme käsku seletuse põhjaks on pandut. See raamat on siis waimulikuS aja kirjanduses üks tähtjas töö, sest ta wõtab üht uut tõõ-põldu käsile. Raamatu wäljastpidine komme on igapidi kiidu wäärt. Hind on paras, trükikirjad suured ja selged, nõnda et iga wanagi silm lugeda seletab. Meie Katekismuse isa Luteruse pilt seisab raamatu esimise lehe paal; oma paremat kätt rinna pääle pannes, tahaks ta nagu maenitseda: Noored ja manad! mõtke Jumala kümme käsku nüüd ka jutlustes õppida ja südamesse tallele panna. Raamatu sees on 12 jutlust ladusas, puhtas kirja keeles. Piibli lugude, elujuhtumiste ja rahwa sõnade abil on käsud nii mõnusasti ja õpetlikult ära seletatud, et lugeja iga jutluse lõpetusel peab ütlema: „kahju et otsa sai!" Iga jutluse otsa on laulu raamatu järge üks kohtlane laul üles märgitud,  mis jutluse põhjus mõttega ühte sünnib. Soowin selle kauni raamatukesele Saarlaste seas palju sõbru ja tean, et see 20 kopikat, mis selle eest maksetakse, igale ostjale tuhande wõrdist jäädawat kasu tagasi toob. Kirjawastused. 46, Saarlane. 1890.