kõiki wõimnst oma kätte kiskunud oliwad, «verist 'mässamist sigitas, on uuõ wabameelisem põhjusseaduS tehtud ja 12,000 healega 5000 heale wasta kinnitatud. - Ingkizinaatt. Uus Miuisterium wana Gladstone juhatusel wõib muidu esiteks rahuga «valitseda, sest aruandmine  Parlamenti eeS tuleb waft poole aaSta pärast, aga lirimaa aSjad hakkawad uueSte muret tegema. Kuida lugejad küll weel mäletawad, on tülid lirimaa möisaperHehste  ja rentijate «vahel juba mitme aaSta eest alganud  jä sagedast'wäga inetumaid nähtusi sigitanud, miS selle käbi weel kurjemaks läksiwad, et rahwuslikku ja usutunnistuse  küsimist nende tülide sisse segati. Mõisaperemehed'  on knamist Inglased ja Protestantlased, rentijad 3irtWjä''jä'''Käthöliiklafed.'' olla, et rentijatele siin ja seal.'ltigä - tehtüd sai, wähemaft et olnud nende aSjad seaduslikult korraldatud ja waefus oli suur. Parlamenti Alttuas sai üks maaseadus tehtud, aga see sai Pealttua pooll -Mnn lükatud, kuS sel aeal endine MiniSterpräsident Beacoussield istus, kes uute Parlamenti-walimiste järgeS oma' aset Gladstone'le oli andma pidc.uud ja temale sellega kaigM/fälge ivahele wifata tahtis. Siis läksiwad tükid lirimaal ivast õieke lahti. Rentijad ei tasunud oma renti ja sstiwad kohtadest «välja heidetud, löhkusiwad selle eest oma järeltulijaid ja nende loomi ja tegiwad teisi kurjategusi.  Tagakihutajad, nagu Parnell. Davitt ja teised, löötsntasiwad tuld ja lirimaad taheti Inglismaast koguni lahti kiskuda. Seal saiwad mabaduse, rahwuse >. u. e. nimel mitmed koledad mõrtsukäteud ja teised kurjateud tehtud. Asjad oliwad täieste rikkis, kui Gladstone Ministerpräsidenli  asemelt taganema pidi ja Lord Salisbury hotdtäste erakonnast tema järel tuli. Nüüd hakati mässamist  lirickäal lämmatama ja see näib ka wähemaft wäljaS poolt nätuke korda läinud olema, aga ärritavused kestastwad  edasi ja nõndanimetatud sundmu s e - s e a du s e all immitses tuli edasi; rikkad lirilased Amerika°s saatsiwud wastapanemise ülespidamiseks raha ja wihawaen ei kustunud. Wana Gladstone tõutaS lirilaSte tahtmist täita nimelt ka «väljaheidetud rentijaid nende endiste kohtade peale tagasi pannas kui «võimus jälle tema ja tema erakonna  kätte langeks. See on nüüd suurelt osalt lirilaste healede läbi wiimastes Parlamenti-walimisteS sündinud ja Jirilased päriwad tõutuse täitmist. Maawalitsejaks lülemsekretänks) lirimaal sai wabameeline Morley pandud ja sundmuse-seadus sai lõdwendatud. Nüüd on aga ka tülid/üueste üles leekanud. Jälle saab Vastaseid rentijaid wälja heidetud, jälle on nõndanimetatud ,Kuupaistlesed-, s. o. õõsesed kurjategijad, loomade lõhkujad j. n e. ilmunud ja siSjad kipuwad wäga pahaks minema. Gladstone erakonna  lehed katsuwad küll solgutada, pahandusi wähemaks kujustada, kui need tõe poolest on, kõiki süüd msisapere- peale «veeretada j. n e., aga fee ei näi pali» aitama. lirimaa üiemsekretär Morley tahab üht kommissioni  asutada, teed otsima, mille peal endised rentijad oma kohtade peale tagasi wõiwad asutatud saada, aga see kee wõib raske leida olla ja tasase tee peale ei ole wist mõteldagi; piawad endised rentijad kõhtude peale tagasi pandud, siis piawad ja uued «välja heidetud saama ja siis on nende poolt tüli karta. Uuel Ministeriumit saab wist raske ast olema, kui Parlament kokku tuleb. Mihklikuu 24. (12 ) pääwal on Windsori ratfa-gardiwäe keskiS «v?ike mäsfaini«re olnud. Wthased soldatid on ja teisi hobuse-riiStu lshku««ud. Inglis Idaasrika-selts  on Ugcknda pärast mitmel «riisil kimpus. WalitsuS ei taha abi anda ja Prantslased päriwad ikka peale kahjlltasumist selle eest, mis seal Prantsusmaa misfionäridele  tehtud. WalitsuS on käsku annnd, Paastukuuni  Ugandast ära minna ja seda maad täieSte maha jätta. Jdaafrtka-selts pärib kõiki tollist omale ja arwab siis asumaid pidada jõudma. Ingla'ed kardawad, et Prantslased seda Afrika tähtsamat maad omale wõtawad, kui nemad wälja lähbwad ja Nenda wõib ikka olla, et seda Ühegi nõuga pidada katsutakse. —' S i m l a ' st telegraferiti, et Afhhanistani  Emir Jõulukuu hakatusel (Tatwekxu lõpul) Kindral  Robert S'iga kokku saada tahab. London'! Lord - «najoriks on Rooma-Katholiiklane Knill walitud, kellega aga juba tüli on. Tema ei taha pidulikkudel ettetulemistel Ewangeliumi kirikusse minna, kuida tänine kõik Lordmajorid seda teinud on, isegi tema eelkäija, kes Juut oli. WäliSte aSjade amet on Türgi Walitsuse juures kaebanud, et palju kirjafi ja koguni ka hind kirja fl, mida Inglismaa Wahemere laewustiku pealikud ja meeStekonnad  kodumaale saadawad, KoustantinopelllS ära «varastatud  saawad. Kholera näib Inglismaal k»lStu«md olema. Prantsusmaatt. Prantsusmaa Monarchistlased ei kaha ikka weel sellega leppida, et Paapst ueid ennast Republika alla heita kaöstb. Kuninga-throiu pärija, Parts i Grast, asjatallitaja Graf d'Haussonville on Wnnakuu  2. (Mihklikuu 20.) pääwal MontaubanllS üht kõnet pidanud ja selles kinnitanud, Monarchistlased tahta igas kiriklikkuS asjas ennast tõrkumata Paapsti alla heita, mitte äga oma lootust maha jätta, et nende Kuningathron  jälle üles ehitatud saab. Selle eest tahta nemad nüüd seda hoolsamini kirjaga ja suufönaga võidelda Parisll Graf on temale selle eest tänukirja saatnud Daani Prinz Waldemar ja abikaasa tukuvad Mihklikuu 29. (17.) pääwal PariSlSse ja läksiwad sealt Saint Firminl schlosst Chantilly juure elama. Priiiz Waldemarsi abikaasa on Prantsusmaa endiste Kuningate sugust. Bayonne ' s ol«,vad Herzog ja Herzogtprana von Leuchtenberg, Würst Orlow ja mitmed teised kõrged Weuelased Wiinakuu 4. (Mihklikuu 22 ) pääwal härja«võitlemise  juures ja saiwad rahwa poolest wägewa hõiskamisega  teretatud, kuna Wene Keisri-laulu mängiti. (Teised sõnumid maailmast piawad ruumi kitsuse pärast järgmise numre jänkS jäätud saama.) Omalt maalt. Tallmua'ft. üks kurb o unetus on Mihklikuu 22. pääwal Kohata mõisas Rakwere kihelloudaS juhtunud. Seal on üks talumaja põlema läinud ja mõifaherra, Baron Nikolai von Wraugell oli senna rutiauud, kustutamist ise juhtima. JärSku kukkus aga maja korSteu maha ja nii õnnetumast Baron Wraugellst pähe, et tema pealuu lõhutud sai. õnnetu sai küll weel elusalt, aga uimaselt ja suremas koju kantud ja suri järgmisi l pääwal ära, kui ka knuluS arst Dr. Dombrowski Peterbnrgstst, kes ligidal olema juhtuS, kõiki oma teadust ja o samust tema luureö tarwitas. Baron Nikolai vm, Wrangell, 56 aastat ivana, oti üks oiaw põllumees ja rahwa st auuSlatud  ja armastatud mõisaherra. kelle õnnetu surm peast, mise-töö juures palju leinamist sigitanud on ja kelle mälestus auustatud saagu. xNowoje Wremja- sõnnini te järel on Vältima  a kubermangude m a a t a l l i t u s t e m n n tmine  (wift üheS Nittcrksndade muutmisega) jälle teiseks korraks jäätud. Esiteks pidada maamaksude uus korraldamine  tehtud ja uus linnade-seadus maksma pandud saama. Seadus laSte wõtmisekS lapse asemele,  määrab, et kõikidele seisustele lubatud on, wõeraid lapsi lapse asemele wõita, kui wõtjatel mille oma enese seaduslikkusi lapsi ehk seaduslikult wsetud lapsi ei oie. Selle järel on mitmed Kameralhofid ka weike-kodauikkude ja talupoegade palweid, lapsi lapse asemele wõlta, kui neil enestel lapsi oli ehk kui uemad juba üht tast lapse asemel wstuud oliwad, täitmata jätnud. Nüüd on Rahaministerium  ühel meelel Kohtuteministeriumiga Kameralhofidele ette kirjutanud, et see seadus mitte weike-kodanikkude ja talupoegade kohta ei maksa, keS ka oma kaste kõrwa wõeraid lapsi lapseks wõtka wõiwad. Maapolttsei m uutmise üte saab, kutda pealinnast kirjutatakse, kohalises paikas tööd tehtud, miS seda rohkem ühe käe alla kokku wist,na piab. Gstmenr aste selle poole oli urjadnikute.ameti asutamine. Rüüd piawad deSsjaMke ja solnitc ametid külades ära ka ulatud saama ja neude asemele piawad Politsei-wahid külades tulema, keda mitte üksikud tülakogudused ei wali, waid woolostid, ikka üht 200 kuuni 300 talupere peale. Need piawad soeawäes keeuinud mehed olema, keS ühisele sõnakuulmisele  harjutatud on, ikka aga ühest kohalise woloSti külakogudufest. Neude tallitus ei pia mitte ainult üle talumaa ulatama, waid ka üle mõisamaa. Niisamati on plaani üheks seaduseks tehtud, riiklikuks  wöitlemkseks loomatõbede watta, ja see olla juba RiikSrathl ette pandud. Pra-ast selles su, et tõbised loomad, ehk ka tõbe-kahtlased koomad, mis ülema kasu peale surmatud saawad, wälja piawad maksetud saama. Ühe tõbise looma eest maksetakse stis kaks kolmat-jägu takseritud hinnast, ühe surmatud tsbeckahtlase looma eest kõik hind. Kodu- ja karjaloomade läbiwaatamise eest piab nende takseritud hinna järel maksu maksetud saama, sarwloomade  ja sigade hinnast 2 protsenti, Vasikate ja lammaSle hinnast 1 protsent. Seda raha saada tasunuSleks loomatõbede  aeal surmatud loomade eest, deSiufizirimiSteS, langenud  loomade ärawedamifekS. looma-arstide rohkendamiseks  j. n. e tarwitatud. üht seesugust seadust on muidugi kibedast tarwis, sest kui surmatud loomade eest tasumist ei makseta, stiS ei taha keegi teada anda, et tema loomade keskis tõbi lahti läinud on. Kuida meie lugejad küll teadwad, on meie kodumaal seda tasumist juba euue maakassadest  maksetud. Söeministeriumi pääwakäfu järel saawad Keisri Majestätide ja Keiserliku perekonna imewäärilise  peastmise pääwal, Minakuu 17. pääwal, igal poolel kus sõeawägi seiSmaS ou, kirikuparadtd  peetus, täuu-palwekega sõeawäe eeS, ja soldatid  teenistusest wabaõkakud. Rahwahariduse-MiuisteeiumiS saada kooli - õppijatele nädalt sees weikemat wahe-aega p hkamiseks plaanitud. Neljapääwal saada ainult kolm tundi antud, kell 9 algatud jr kell l 2 lõpetatud. Mihklikuu 17. pääwal pärast lõunat kell 5, läks kroonu aurulaewa ,Sörki- kütja, IS saStanc Wilhelm Grein S aastase poisikese Georg Rossfeldt iga heal ilmal aeru-paadlga merele. Õhtal ei tulnud uemad tagasi, omaksed oliwad mureö ja selleks näib neil ka Põhjust olnud olema. Järgmisel pääwal üblusiwad laeued ühe selle paadi pingi ja ühe aeru kaldale. Ohta poole oli kange tuul tulnud, laened on wist paadi weega täitnud ja mõlemad  kakapüüdjad ära uppunud. NM'6k'st, Mihklikuu 29. pääwal. Täna on Mihklipääw  ja meil on heitliku «vihmase ilmaga 10 gcaadi sooja natuke enne pääwa «veeremist, kuida ka tuuaheilc Homikul kell 5 juba 10 grae.di sooja ott. Metsades on tugemamad  puud, nagu suured saarepuud, weel täides iuwi-ehteS, teised on muidugi kolletamaS, kolletanud ehk ka pooliti raagus. Rukki orased on «väga ilusad. Kilusaak meie lahel on wlimaSle pääwade seeS natuke parem olund, mõet maksab aga künni 5 rubla, neuda et sissetegijatel üks täis karp, kõigiga mis selle juure tuleb, koha ja paiga peal umbeS 60 kopikat maksab. Kilude hind saab sel talwet siis >visi õige kõrge olema. ... Tuuaheile tsi Wene Witwrulaewade-seW anrutaew ,Meleo> > JugliSinaa aurulaewa meie iadamaSle, «niS Hio>naa rihknde wasla jooksnud ja sm,» augu sisse saanud oli. ,Et>ro« saab siin häda pärast paranda-nd ja saada siiS täieliseks parandamiseks S:.'tth.l«n'i sadamasse wiidud. ,Meteor« saada 3000 nael ääri ingl wcdu-raha. tl 'üi"> n. Lühikese sõnumi täieldamisekS Hageri uue kiriku ia uue kirikuõpetaja sisse-õnuistamifest Mihklikuu 13. pääwal, toob ,Tallinna  järgmise  pikkema sõnumi! wara homikul kogus ennast rahwaS suurtel hnükadel kwitn znnre. Kui ka kaewaS wihma andis, siiski oota» mhwaS kannatlikult, künni kell 10 aeal kirikuõpetajate, kk eestseisjate ja Saksa koguduseliigete  rong köstri.majast kiriku poole liikuS. Peale herra Kindrali»,,.rinikudent tz. Hörschelmannsi oliwad kirikuõpetajad  VmhnS Wösi3t, Hirsch Madiselt, Fick Kcila'ft ja W. Schul; Tatlinna'si pidulikule pühitsemisele tulnud. Kiriku ukse ecs andis architekt Bemhard, keS plaani ehitamiseks  teinud ja kelle ültm-juhatusel ehikuS tehtud oli, kiriku ,võtme palrouat berra Baron Skackelberg'i kätte, keS seda kohaliste sõnadega herra Kiudralsuperintendeutt kätte andis. Läbi awatnd ukse kiikus pidulik rong siiS altari poole, kuna whwaS auusaS kordas ja mhuS kenast ehletawd kaik»! täitma hakkas. Allari c«S pidas herra Kindralsuperintendkuk kahekordse pidu kohalist pühitsemisekõnel  ka täitis pühitsemise kombel, mis peale kõik kirikuöpetasad  ühe kohalise BMi-salmi uelesiwad. Kui selle peale üks koolmeistritest luuletud laul lõppenud oli, sai uus kirikuõpetaja Konstantin Thomson herra Kindralsuperinlendenti  läbi, kirikuõpetajate BruhnS ja Fick osa- Võtmisel, ameti peale õnnistatud, miS peal? seesama Pühapääwa-Jumala-keeniSlust  Eesti-keeleS sa Saksa-keeleS pidas kuna selsamal aeal kirikuõpetaja BruhnS neile wäljaS jutlust pidas, keS kirikusse mahtunud ei olnud. Pärast Jumal.,'teenistusi läksiwad kirikuõpetajad patronat.herra kutsumise peale Guilepa mõisa pidu lauale... . Hageri uuS kirik wsib umbes 3000 inimest mahutada. ükS uus nliari-pilt endise raami sees on Tartus sealife knnstnikn R von zur Miitzleni käbi maalitud ja on wäga iluS. Ehitamise kukud, mis juba eevarwuS «võimalikul odawalt määratud oliwad, on weel selle alla jäänud, miS eest koguduS rhiiuse-meiSter Luecki waSta tänulik on.- .Wana kiriku, ühe kõige «vanematest Eestimaal, paiga peal architekt Verhard't plaani järel ehitatud uuS kirik näitab kunStt.tundmist ,a head puhast ja kindlat ehitust. Raud-kiwtst aluse peal tõuseb .Romani jooneS paekiwist ehitatud uus kirik kõrge, peene torniga, ja on plekiga kaetud. Ktzor kiriku seespool on kaks akna-rida tarwilisekS teinud. miS ehk esiteks natuke wõeras wälja näitab, millega silm aga pea harjub. Kena ehte kirikule, on maaler R. von znr Mühien'ist maalitud riStilöömise-pilt Michael Angeko ,o«rS. Iseäranis näitab see kirik ennast oma akustika (hraieckaudmifr) läbi wälja. mis ühe suure koguduse tarbeks määratud Jumala.lo,a jnureS wäga piab törgekS peetud saama.- PMe'st, Mhiili,» 2l pääwal sai Tallinna Ringkonnakohtu  trim,n.i!.>äui»se eeS Paides protsess nende waSta peetud, kes Koeru kiriku suures kära teinud oliwad, kui seal uus kirikuõpetaja pidi ametisse õnnistatud saama. Kohtu ette oliwad H ka rdtufe-alust ja 34 tunnistajat kutsutud,  rahwast on nii palju pealt kuulama tulnud olnud, et kõik kohkiilaaliSie ei mahtunud. Kaebtuse all seisiwad: Juula Kluufl, keS noore kirikuõpetaja krae ära kiskunud; Juhan Palberg, kes Politsei-ametniku riided lõhki kiskunud;  Kark Kraudberg ja Karl Krustam, keS kirikus ja kirikuõpetaja elumaja jnmeS kõige rohkem kärakseuud; Mart Tiltssw, kes urjaduikuid rahwa sekka kiskunud ja Pääru Nukkat. kellest kohtu eeS keegi ütelda et ivöiuud, miS tema teinud. Mõistetud saiwad: PalSerg üheks aastaks mangi, Krandberg poolteist kuuks ja Krustam kaheks nädaliks Politseisse kinni. Juula Kiu ust, Nukkat ja Tn tl o w saiwad süüst lahti mõistetud. Rakmerest. Kohalise ,Teadaandja- sõnumile järel on RakwereS Mihklikuu 19. pääwal suur tulekahju olnud. Neli maja kõige kõrwaltSte hoonetega on maha põlenud ja elurahwaS on üht suurt jägu omast warandusest kautanud.  Mitu waest perekonda olla töiti kautanud ja ei