 kudumine", ja tema põhjuskapiral  kolm miljoni rubla. Seltsi asutajad on John Elsenllein ja I. kilde kaupmees Eugen Block. Wabriku  juhatajaks on hr John Karr palgatud, kes 22 aastat Kreenholmi wabrikus direktor ja tehnikaime juhataja  on olnud. Tallinna kr eispol i t s ei walitsuse sekretäriks on kubermangu walitsuse asjaajaja abiline Shestokowski nimetatud. Kroonu wiina laagri hoonete ehitus Suure Jurjewi uulitsa lõpul läheb wlimasel ajal Liiresti edasi. Uks hoone on juba katuse all, ja kui ilmad ilusad ning töö itta nii edeneb, siis saawad kõik ehituse! olewad hooned weel tänawu sügisel katuse alla. Teatawasti tuleb Tallinnasse kroonu wiinamonopoli maksmapanemisega wiina pääladn Eestimaa tarwis, kust ka teised wähemad  ladud oma tarwituse saawad. Neli haawa kiwiga pähe on löönud 23. augustil „Rew. Jsw." teate järele Suure Arewjewi uulitsal maja nr. 420 hoowis Tallinna kodanik  Friedrich K. ja Liisa S. teenistusest  lahkunud soldatile Gustaw Rodermannile. Asi on kohtu alla antud. Kohalikud sõnumid. Wilj andi maa praosti wali mine sündimat meie kuulmise järele uuel teel: 1. septembriks s. a. pidawat tõik Wiljandi praoskonna õpetajad oma hääle kirjalikult Liiwimaa Ew. Lut. konsistoriumile  sisse andma, tuua muidu praostid maakonnasiuodil Malnakse. Meie meelest ou sarnane uuendus just Wiljandis natukene imelik: Suure-Jaani uus õpetaja ei ole mitte ametisse seatud, Helme kirik on lesk miks peats praosti walimisel sarnasel asjaolul nii suur rutt olema?! Põhja Liiwimaa lõi kusel  uu näitus 1898. Näituse waatajare suuremat tähelepanemist juhiti näituse toimekonna poolt sellel aastal ärapeetawa V. tööstuse näituse pääle. Näitajaid selles osakonnas  on armu poolest küllalt, kuid tööstuse harusid on mähe wõistlemas.  Oleks loota wõinud, et nimelt meie linna ärid elawamalt tööstuse näitusest osawõtaksiwad. Wõõraid on iseäranis Riiast ja Tallinnast. Tööstuse koda on tänawu õige toredasti  ehitud. Näitajad ise on oma asjade ilusa ja silmapaistwa näitamise  eest mitmesuguste onnikeste ehitamise  waral jne. hoolitsenud. Tähelepanemist  nõuawad tööstuse kojas meie linnas Petshst ja Sturmst wabrikutes  tehtud walgest sawist ahjud ja kunst-potisepa lööd, Riia liuna Danzigerst jaNohloffi ning meie linna Vollmeri ja Hackenschmidtst wärwimise ning lahumslise pesemise töökojad. Otsingi, Liiwamügi j. t. sepa- ja lukusepatööd ning katalseppade mineraalwee  riistad on tublid. Ilus kogu kõiksugu wiilisid tunnistab meie linna wiiliraijuja hr. Obermannst äri tublidusest. Päewapiltnikkusid on 6 wõistlemas, kuid raske on mitteametimehel  otsustada, missugune nendest kõige paremaks tuleks tunnistada. Tähelpanemise wään on hr Tartarkeri  klaasi- ning E. A. Justi wäikesed  trütuööd. Riia klaasitaja Beyermanni  äri tööd ei ulata Tartarkeri omadeni. Huwitaw on meile Riia D. JdelsackT peegliwabriku ja klaasi lihwimise tööd ning J. Handik'i kaunisti  walmistatud klaasist jooginõuud. Raamatuköitmise töödest teeniwad iseäralist tähelepanemist kunstlikud nahanikerduse köited. Nende näitajate  tööd kipuwad kõik kunstlikku  laadi minema, kuna mõnelgi sovwi tawam ja huwitawam oleks lihtsaid pookimise ja töitmise töösid  näha. Katalseppade ja kardseppade  tööd on hääd ja annawad meie linna äride tublidusest tunnistust. Nagu igal lõiküsekuv näitusel,on ka nüüd kohalik G. Fischeri töldsepa äri oma sõiduriistadega näha ning teenib puhta ja korraliku töö poolest täit kiitust. Puunikerdajaid ja tislerisid on näitusel mitu. Hääst maitsest ja peenikesest tööst poole sellel põllul puudu. Kullasepad näitawad mitmegi asjaga oma osawust. Kiitust teeniwad meie linna Kolki, EschscholtzT ja t. ärid oma hoolsa töö eest. Naesterahwa näputööd on tänawu Wähe näitusele toodud, mille kohta meie pärast poole weel mõne sõna tahame ütelda. ulepää teenib tänawune  V. tööstuse näitus puhta töö ja kogude rohkuse ning häüduse poolest täit rahulolemist, kuid osaw tunne peaks näitajate arwu poolest kõigiti laialisem ja elawam olema. Wäljaspooltööstusekodaseiswaidtööstiku  saadusid arutame tulewal korral. Omamaa hobuse tõugude edendamiseks on riigiwalitsusel meie kuulmist mööda nõuu kolmeuut hobusekaswatuse asutust käima panna. Igasse asutusesse tahetakse 100 sugumära seada. Iseäranis  huwitaw on weel see kuulda. et üks neist uutest asutustest just Eesti hobuse kaswatuseks on arwatud. Kuna meie Eesti hobune oma wäikesest kogust ja wühesest  widutarwitusest hoolimata suurt jõudu ja püsidust awaldab, tuleb seda sõnumit rõõmuga terwitada. Hobuste tõugude edendamise  küsimuses on meie kodumaa  suure-põllumeeste ringkonnad kangesti Inglise werd hobuste kaswatamise  poolt, nagu meile auustatud  poolt saadetud tänane kiri hobuste - kaswatajatelegi tunnistab. Kuid õigusega ei olda mitte kõigel pool ainuüksi Inglise wana hobuste poolt. Riigi hobusekaswatuse poolt praegusele Pöhja-Liiwimaa näitusele saadetud asjatundjad seisawad näituseks  enam just Arabia töuu poolt ja annawad kroonu poolt esimesi auuhindasid kõige päält Arabia tõuugu hobustele. Kuna nüüd meie maa suurepõllumehed ja hobusekaswatajad  esimesi auuhindasid ikka Inglise hobustele määrawad, Arabia werd hobused aga lihtsalt tarwituse loomadeks  loewad, lähewad mõlemate ringkondade püüded täiesti lahku, millel aga nüüdse näituse kohta see hää tagajärg on, et esimesed auuhinnad  mitte ainult ühele tõuule osaks ei saa. Suur õnnetus juhtus täna hommikul Lossi uulitsa ja Suureluru nurgal. Külamees tuleb parajasti ümber nurga, kui kaks naesterahwast Lossi uul. mööda tulise  ajuga alla kihutawad ja mehe uulitsa nurgale maha ajawad. Õnnetu  mehe jalg jäi kõnnitee ja uulitsa  kiwide ääre pääle, kus ratas temast üle jooksis ja sääreluu pooleks  murdis. Küll püüdsiwad naesed  endid mitmeti wabandada, et see mitte nende hobune ei olewat ;ne. Naesed toimetati aga silmapilk politseisse,  kuna mees laatsaretti parandusele  wiidi. Õnnetu on meie linnast pärit  ja oli lihakaupleja juures teenistuses.  Uue raamatu-kaupluse awamiseks on „Postimehe" toimetaja canci. jur. J. Tõnisson luba saanud. Raamatukauplus awatakse meie linna Raekojas. Rõõmustaw uuendus pandakse  meie postitalituses maksma. Nagu kindlasti kuuleme, on Riiaposti-telegrahwi  ringkonna ülem rahwale  kergituseks luba andnud Jurjewi linnas ilma posti kwiitungi saatmata  raha saadetust posti ja telegrahwi  kaudu, niisamuti ka rahaja  hinnalisikirjasid 50-ne rublani inimestele koju kätte saata, mis eest 10 kop. maksta tuleb, kuna aga nende pakkide ja saadetuste eest, millele hinda pole määratud, ja hinnaliste eest 10 rublani, mis 5 naela kaaluwad,  15 kop. tuleb maksta; koju kätte saatmata aga jääwad kõik saadetused  järelmaksuga (ci, nmiomeurinnuu,  ja mis kordasaadetud  toimetuste teel (no ttcrioeinennkiNi,  ricpHmettjniuu,) tulnud. Ajalehtede kirjasaatjad, kes soowiwad,  et neile määratud maksu eest pakid, raha-saadetused ja kirjad koju kätte saadetakse, peawad Jurjewi posti- ja telegrahwi - kontorisse selle üle teada andma. Sarnaste teadaandmiste  põhjusel, mida iga aasta uuendada tuleb, saadetakse kirjad  ja muud saadetused ilma esialgse  kwiitungi saatmata koju kätte. 950 -ne puudalist katalt ~Tivoli" õllewabriku tarwis weetakse inimeste käte jõuul ja winna waral juba mitu päewa raudtee jaamast linna. Täna hommiku wara oli katal  ju Weski uulitsasse jõudnud. Katalt, mis Riias endises Felseri ja Komp. wabrikus on tehtud, peab ta suure raskuse tõttu just winna ja rullide abil weetama, sest et meie linnas sarnast wankrit saadawal  ei ole, mis 950- puudalise raskuse ära kannaks. Tahetud päälinnast  250 puudalist wankrit palgata,  kuid selle eest nõutud 300 rbl. tasu, kuna katla wedamine 18 mehe ja winna waral ainult 200 rbl. maksta. Peetri kirik 13. pühapäeval pärast Kolmainu Jumala püha, 30. augustil kell 10 e. l. Eesti keeli jumalateenistus ja wõetakse lauarahwast. Ristitud: Friedrich Karl Edmund Lätt'i poeg Osvald Edmund, August Friedrich  Einü tütar Elwine Kristine, Karl Roots'i tütar Pauline Marie, Jaan Leppik'u  tütar Elise, Jüri Lind'i poeg August, Johann Toon i poeg Richard Paul, Bernhard  Zeiger'i tütar Minna Johanna. Kuulutatud: Christian Trutz ja Jenny Elisabeth Prost, Ludwig Grünberg ja Marie Pauline Põdrik, Andres Temmer  ja Marie Johanna Dorbek, Gustav Friedrich Feldmann ja Anna Caroline Steinbach, Jaan Zernaut ja Liisa Jaska. Surnud: Jaan Watzar'i tütar Elise Johanna, 4 kuud mana; Peter Tafenau tütar Salme Ludmilla, IV2 aast. w.; David  Turk Kodaverest, umbes 46 aast. Xifjsvsstusvll. G. L. T. Warguse vajamise lugu on pikkuse ja ruumipuuduse pärast ootama jäädes wanaks läinud. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Portas, 26. aug. Keiser Wilhelm  ütles pidukõnes: „Ma loodan. et kõik isamaa suured teenistuse harud  endid ühendama saawad. See aga on ainult rahus wõimalik ja rahu eest ei seisa keegi paremini, kui wõitluse malmis Saksa söjawägi. Andku Jumal, et meil ikka wõimalik  oleks, selle, terawa ja hää sõjariistaga  maailma rahu eest hoolitseda. Wienis, 27. aug. Kaneast teatatakse:  Ristiusku mässajad tungisiwad  Kandia lähedal Türgi wahi- Wäe kallale. Madridis, 27. aug.  Saadikutekogu  tegi 102 häälega 45 wastu otsuseks, koosolekut kinnistel ustel pidada. Vabariiklased, karlistlased, dissidendid ja wanameelsed protesteerisiwad  ja laksiwad saalist ära, nii et koosolekut enam edasi ei saanud pidada. Wähemuse liikmed oliwad koos, ei jõudnud aga ühendusesse. Homme peawad nad uuesti koosolekut.  Ajalehed ütlewad, walitsus imestada,  et wanameelsed teda toetanud ei olla. Arwatakse, et ministeriumi ametist lahkuma sunnitakse. Pekingis, 27. aug. Li-Hung- Tshang on ametist lahti lastud. Madridis, 26. aug. Salmeron tõi ettepaneku ette, mis malitsuse wastutamist sõja, rahu ja põhjusseaduste  asjus korraldab. Tagasta nõudis, et ettepanekut kinnistel ustel harntataks. Saadikutekogu tegi selle otsuseks. Vabariiklased, wanameelsed  ja Silwela mehed protesteerisiwad  kangesti, tõusis kirjeldamata kära. Senatis seletas Weyler, wead, mis Kuubas tehtud, ei olla sõjamäe, maid malitsuse süü pärast tehtud. Walitsus  olla mäe ilma abinõuudeta jätnud.  Edasi ütles Weyler, Serwera laewastik oleks Kanana saartele jääma pidanud. Santjago allaandmise  wastutamine jääda ka malitsuse ja mitte Torali kanda. Kindral laitis  Almenast, et see kindralid arwustanud.  Almenas wastas, ta arwustada  kindralid, sest need ei olla osanud  soldatid wõitlusesse wiia, ja näidata, kuida auusasti surra tuleb. Weyler, Primo ja teised kindralid protesteerisiwad. Almenas pööris Primo poole ja ütles, et ta karjumist  ei kartwat. Mõnel kindralil tulla lindid ära wõtta ja ümber kaela panna. Tõusis suur kära. .'!r. Z 92. Posti m e e s. 1898. Wastutaw toimetaja ning väljaandja jur. J. Tõnisson. Sellel numöril on kisa kaasas. KmelxhiitW..Ahha" Ml S Käe ja muu jõuuga ümöeraetaw, lahutab 60—1500 toopi tunnis. Z „Alpha de tliml" koorelahutajal XM H on suurtelt näiwstelt, kus ta teiste wiiside järele ehitatud O koorelahutajatega wõistlnses lädikatsuti, vAi K üle 300 esimese auuhwm. . » „AlPha" koorelahutaja võitis 1895 a. keiserliku Moskwa « Põllutöö Seltsi näitusel teiste koorelahutajatega võisteldes kõiae kõraema auuhinna, ühe auutunnistuse. Ule I3OMO tükki kõigis haritud maades tarvitamisele võetud. Z Asemik Jurjewi j- ümbruse jaoks Peterburi «ui. nr. 42. H. A. MirKHttUS. Walmis K J mMahwa MMM Z ja uutmoodi riiet tellimiste tarbeks W soowitab suures wäljawalikuswiiguodawate hindadega D Moskwa meesterahva riiete kauplus A Ateksandri uut. nr. l/soo. 2 Tubli tüdruk, kes leiba küpsetada oskab, wõib kohta saada Lodja uulitsas nr. 1, poodis. 2 Hää jahipüss ' on müüa Kastanja allees nr. 44. Olen suwitamast tagasi jõudnud ja wõtan jälle kohtuasju wastu igapüew kella 9 — lo e. l. ja 5 —7 p. l. MokatLAOKujihko, Koodi uuk. nr. 3. 3 < >GGGGO»G«GG«O»»GGOGGWGW !! Postimehe MMtus! !! Tallinnas ! !! (HarjuwärawasTesloni majas) ' on 1. septembrist jälle iga ! j! päew kell 8 hom. kuni kella j j' 8 õhtu lahti, pühapäiwiti j j' ja suurematel pühadel aga j j! nagu suwelgi kell 8 kuni j 10 hom. j i» < loslillesill soojas ja külmas hoida, ja ilusaid kuldkalu müüdakse odawalt Frischmuthü majas Muuga uul. nr. 5, all. 2.3 WSike mõisa Kanapä kihelk., umbes 300 wakamaad suur, millest 1)0 wakam. põldu, on müüa. Lähemat  teatust saab hr konsulent S. Lieben'i ja H. v. Broecker'i juures Jurjewis ehk hr v. Pfeiffer'i juures Wana-Piigastes. 92 6 mbla waewapalka sellele, kes juuli-kuu lõpul kadunud Püha Wladimiri risti ordo 3. klassi amltähe omanikule Jakobi uulitsas nr. 19 tagasi toob. 2 J Tähtjas igale näitusele tulewale eestlasele! g Praegu ilmus trükist eestikeelne Ä lB9B. aastal Jurjewis ärapeetawa 15 Liiwimaa sunrepõllupidajate põllu- ' l käsitöönäituse kohta. Selles nimekirjas on mõlemad näituse osakonnad: loomade ja käsi- »!» tööde osakond koos. Kuna nad Saksa keeles kahes raamatus on 15 2 ilmunud ja kumbgi nendest 25 kop. see on koltu 50 kop. maksa- wad, maksab eestikeelne nimekiri üheskoos ainult Eestikeelseid nimekirjasid on müüa „Pöllumehe" kontoris Peterburi uul. B»U nr. 3, kontoris, K. Sööt'i trükikojas, näitusepileti müümise kassades ja näituse-platsil „Põllumehe" toimetusest. 2 Sachsendahli kard sep a töökoda soowitab omast suurest ladust kõiksugu walmis asju ja wõtab oma ametisse puutuwaid tellimisi wastu. Jurjewis, Lossi uut. nr. 6, Waekoja taga. zcxxxzacxxixxxxxxxx WM" Kaks aurujöuuga "MU rehepeksu masinat on odawalt müüa „Franzenshütte" rauawalamise ja põllutöö masinate wabrikus Jurjewis (Liiwimaal), Holmi uulitsas nr. 4, J. K. Jaure juures. 1) 4 hobuse jõuuline auru- ja rehepeksu masin, omas wabrikus walmistatud,  hind 2400 rubla, seisab Jurjewis wäljanäituse aias. 2) 4 hobuse jõuuline rehepeksu masin, katel wähe pruugitud, aga masin koguni uus. Saksamaa wabriku töö, hind 1500 rubla, seisab Jurjewis Holmi uul. nr. 4, wabriku „Franzenshütte" hoowis. 1.2