R«kwere'ft. Öösel waSta Jaanikuu 2. pääwa oleks Rakwere Juutide-palwemajaS pea tutt lahti läinud. Koguduse-liiked  ollwad wast hilja lahkunud, waht oli wist uinunud ja oli kõik küünlad kustutamata jätnud, misläbi palwe-pult juba immitsema oli hakkanud. Õnneks oli juba hMikul kell 5 üks Juut palwemajaSse tulnud ja tuld on Wälise abtta kustutada wöidud. Jaanikuu 2. pääwal .Kalewipoja" seltsi poolest Tammikul peetud rahwa pi d u on nii palju rahwast kokku kutsunud, et lrahtert aid kõiki mahutada ei wöinud. Kõik on aga heas kordas ja Nma iseäralise tülita mööda läinud. Ka .Õöpiku" selts tahab selle aasta Leikusekuul üht seesugust rahvapidu anda ja on selleks ülemalt poolelt juba luba palunud. Just -ilma rahvapidu aga mitte jäänud. Ühe Mötsakirjutaja rinnataskust on tema rahapung 25 rublaga Ära varastatud. Onueks ott tema sel pääwal spirituse eest saadud 1000 rubla ühe tuttawa kätte hoida annud ja sedawiifl suure kahju eest peasnud. Ühe Rakwerlase  taskust on uur ketiga warastatud ja weel teisi vargusi on ette tulnud. Tartu'st. Professor Dr. Brück n e r, kelle iseäraline  amet Wenemaa aealugu oli ja keS 19 aastat seda tähtsat teadust TartuS on õpetanud, on sellesama teaduse Professoriks Kafantts nimetatud ja Jaanikuu 11. pääwal suurel osäwötmisel Tartu'st ära reisinud, kuida ka sealised lehed temale suurt kiitust järel saadawad, nii heaSte tema korralise ameti tallituse, kui ka elawa osavõtmise eest. ettelugemistes  peale tema PkofeSsort-ameti, kõikide heaks, kes selles teaduses midagi õppida tahtsiwad, ja Tartu linna asjadest. Tema järeltulijaks on Isiag. dist. Schmurlo nimetatud, senni Docent Peterburgi suurkoolis. G eS t t laulu - ja mu ii st ka-pidu sai Tartus  Jaanikuu 13. pääwal avatud, tänine tulnud sõnumite  järel laiemas Mõedul, kui wahe-aeal mõnelt poolelt arwati: Tuhanded lauljad ja mängijad oliwad juba Liiwimaalt ja Eestimaalt kokku wõolanud ja laenctafiwad läbi uulitsate. Raekoja tornist pidiwad pasuna-khorid, Maarja- ja Petrt-kirikutest khoralid üle linna kõlama. Homikul kell 10 pidi Zumala-teenistus Greeka-katholiigi kirituS, kell 11 Ewang.-Luth. Maarja-kirikus peetud saama. Pidu-jutlust oli Propst Willigerode oma peale võtnud. Kell -1 pidi pidü-rong liikuma kell 4 esimene, vaimulik, kontsert antud, kell 9 näitemäng algatud saama. Politsei poolest ott lubatud, pidu-pääwadel majasi ehtesse panna. .Uus Tartu Zeituug" Hoiutas taSkuwargate eest, sest ka neid wõeraid olla aegsast pidule tulnud. -- Jaanikuu 2. pääwa shtal on Baltimaa kõige vanem trükikoja-peremeeS, Heinrich Laa km anu, ära Tema oli Mihklikuu 25. pääwal 1802 Lübek'kis sündinud ja noorel põlwel meie kodumale tulnud, miS tema teiseks kodumaaks sai. Hoolsa töö ja osavuse täbt on tema oma TartuS asutatud trükikoda ikka laiendada  suutnud ja nimelt ka Eesti kirjandust wägewast tuetanüd;  läbi mitmete aasta-kümnete oli Laakmanni trükikoda  pea ainus, kuS Eesti kirjad trükitud saiwad ja seisab MlleS ka nüüd weel teiste eeS-otsaS. Juba mitme aaSta eest oli tema trükikoja juhatust oma poja kätte annud ja iott hilja weel täides waimu-wärskuses, kuuni rasked ihulikud  hädad tuliwad, millest surm teda nüüd peastnud on. H. Laakmann on omal aeal ka Tallinnas Lindfors i pärijate trükikoja juhataja olnud. Knuramaalt. Lehekuu 13. pääwal on Geweseu't valdas seatine kõige wanem mees, Jaan Ahbal, ära surnud, 97 aäStat wana. Tema oli sündinud, kui Kuuramaä  weel Herzogide all seisis ja on kuus Waliltsejat Herzog Peter, Keisripraua Katharina 11., Keisrid Paul I , Aleksander 1., Nikolai 1., ja Aleksander 11. ära iganud  jä seitsmema, Aleksander IH., alla surnud. Keegi ei mäleta, et tema iialgi haige ei olnud. Peterburg ist. Majestät Keisripraua on Jaanikuu 12. pääwal pealinna tagasi jõudnud ja Gatschiua  S KeiSri Majestätist teretatud, kellega ka Ketserlikud Kõrgused Suurwürst Mtchail Nikolajewitsch ja Suurwürsti-prauad Olga Aleksandrowna ja Aleksandra Georgiewa Peterhofist Gatschina'Sse sõitnud oliwad. Senna oliwad ennast ka Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch oma Kõrge abikaasaga ja teised Suurwürstid,  kui ka Gatschina's seiSwa söeawäe ülemad ja pealikud waStawötmiseks kogunud. Mööda raudteed seisis sõeawägi ilma püssideta rtdaS ja wakshalli hooned oliwad  lippudega, lilledega ja roheliste» wäänikutega kaunistatud.  Majestät KeiSriprauaga tuliwad ka Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid Georg Aleksandrowitsch jä SuurwürStt-prinzesS  Ksenia Aleksandrowna, ja Suurwürst Michail Nikolajewitsch, Majestät Greekamaa Kuningapraua ja Kuninglikud Kõrgused Prinz Khristosor ja PrinzesS Maria. Keiserlik Herraskond sõitis Aleksandriasse, Greekamaa  Kuningapraua ja lapsed, Suurwürsti-praua Aleksandra Georgiewna, SuurwürStid Pau! Aleksandrowitsch ja Dmitri Konstantinowitsch, Pawlows!'iSse. Keiserlilik KõrguS Suurwürst Auujärjepärija reis ust kaugel Siberis on .Walitsuse  Teadaandja" poosest kuulutatud: NertschinSkist,  Jaanikuu 14. pääwal: .Keiserlik KõrguS Auujärjepärija  Cäsarewitsch'i sõidul Schilka jõe peal, sai mitmete asutuste ja külade juüreS kinni peetud, luS rahwas Keiserlikku Kõrgusi waimustatud rõõmuga teretas. Stretensk'is  wvttiS Keiserlik KõrguS esiteks maaletulemisepaigal  üht saatekonda wasta, läks stiS kathedralisfe, ja oli Jumala-teeniStusel maaletulemise platsil. Kell 5 pärast lõunat käis Cäsarewttsch kooli waatamaS, miS peale laagris  tagawara-wäe batallioni ja Kasakate parad ja laskmiseharjutus  peetud saiwad. Täna pärast lõunal kell 2 jõudis Keiserlik KõrguS heas terwises Nertschinsk'isse. Sissetulemisel  sai Keiserlik KõrguS Linnapeast saatekonna eesotsas  ja rahwasi ühe auuwärawa juures oodatud. HommekS  on sõit Urulginsi kullapesudesse ette wöetud " Üks Kõigekõrgem käsk on ilmunud, mis järel Keiserlik Kõrgus Suurwürst Michail Michailowitsch'! varandus wöörmündrite alla pandud saab. Wööcmündriteks on Keiserlikud  Kõrgused SuurwürStid Michail Nikolajewitsch ja Geo g Michailowitsch nimetatud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch ja abikaasa, Suurwürsti-praua  Maria Pawlowna. jõudsiwad Jaanikuu 13. pääwal Mvskwa'sse. Keiserlik KõrguS Suurwürst Michail Nikolajewitsch jõudis Jaanikuu 12. pääwal Krimmist oma Michailowskaja suwimõisa tagasi. Wene-AbeSsynia reisurong Maschkow't juhatusel, on Aleksandriasse Egyptus'es jõudnud. Maschkow reisiS  sealt Kairo'sse, üht saatekirja Abessynia auukandjatele saama. Pärast Maschkow't tagasitulemist reisiti Oboksi poole edasi. Ilmade ja põllu sõnumid kõigist riigist. Wjatkast, Jaanikuu 8. pääwal: .Talwewilja-pöllud seisawad enamisi wiletsast; paiguti on oras wälja külmetanud ja sai üleS küntud. Suwiwilja orased saiwad paiguti külma ja põua läbi kahju, nendega wõib aga läbistikku rahul olla. Rohnkasw  on keskmine. Wiimasest nädalist saadik on soojad ilmad ja sajab wihma, nenda et wili ja rohi toibuma hakkawad. N i s h ni - N o w g or o d'ist, Jaanikuu 8. pääwal: .Kange palamuse järges, mis Lehekuul walitses, on talwewilja-orased kubermangu mitmeS paikas ära kõrwenud ja suwimllja-orased ei olnud tõusnud. Talwewili  hakkab looma, ilma kohalise pikkuseta Ardatow'i kreisis on tuli üheS paikas 5000 deSsätini metsa häwitanud.  Nüüd on metsapõlemised Balachna kreisis. Wilja hinnad on kiireS tõusmises. Täna makseti rukkijahu  kott eest 9 rubla 50 kuuni 9 rubla 60 kopikat, rukki puuda eest 1 rubla, kuue-puudafe kaera tschetwerti eest 4 rubla, jadriza tschetwerti eest 11 rubla 60 kopikat." Ka santust, Jaanikuu 8. pääwal: .Kohtute kuulamiste  järel on wiljasaagi lootused järgmised: Kasanisi kreisis on talwewili läbistikku põua ja külma ilmade järgeS  wäga wiletS ja mõneS paikas rahest Lehekuu 23. pääwal täitsa häwitatud. Külm Lehekuu 28. pääwal on suwilja orasele kõikiS kubermangus kahju teinud. Kosmodemjanskt  kreisis on talwewili keskmine, teiSteS kreisides waewaline. Lehekuu 20. pääwast saadik on sooja ilma asemele Wilu tulnud; mõnes kreisis tuli wilpga üheS rahet, öökülma ja kanget tuult. Wihma sadaS pea igaS paikas, aga liiga wähe ja talwewilja kohta liiga hilja. Suwiwtljaga  võib rahul olla ZiwilSk'i ja Laischewll kreisidis, keskmine on suwiwili Tscheboksuri ja osalt Swijashski kreisis. Jadrinsi, ZarewokokscheriSsi ja osalt Spasski kreisis on suwiwili wiletS ; Tetjuschi kreisis on suwiwilja orased heaste tõusnud, on aga kosumises kängu jäänud. Mõnes paikas on suwiwilja seeS ussid ilmunud ja on Tschistopoli kreisis wilja 4108 dcssätini pealt häwitanud. Rohi on igal poolel wiletS" Kijew'ist, Jaanikuu 8. pääwal: .Talwe- ja suwiwitjad on wihma läbi natuke paranenud; rukkist loodetakse paiguti keskmisi saaki. —- Üks kõuemüriskamine rahega, mis Lehekuu 29: pääwal üle lõunelääne-pooliste ja teine poolt Dnjepr it kubermangude  läkS, on põllumeestele suurt kahju steinud. Sel pääwal saiwad ümberkaudu wiiS inimest pilksest surnuks löödud z Mankowa külas, kreisis, sai arst Paschtschewski piksest surnuks löödud. MitmeS paikas on orased täitsa häwitatud. Rüüd on palawad ilmad tulnud. Nisu puuda eest maksetakse 1 rubla 10 kopikat, rukki puuda eest 83 kopikat. Heinast loodetakse rahuloldavat saaki." Alatöir'ist, Jaanikuu 10. pääwal: .Rukis, mille peale weel mõnda lootust oli, on täieSte kadunud; sellest ei saa ka nii palju, kui seemneks tarvis läheb. Jahu ostetakse Bylinski meskitelt ja tuuakse aurulaevadega. Rahwa toitmine on ainult selle läbi wöimalik, et nisu kliifi leiwakS tehakse. Põua ja kange palamuse järges, miS pääwa paistel 45 graadt peale tõuseb, warjuS 32 graadi peale, on kõik suwiwilja-orased kadunud." —Sara  tondist, Jaanikuu 10. päänal: .Wiljasaagi lootused oliwad Lehekuu lõpuni head; selle peale on põud ja palawuS  köiksvgn wiljale kahju teinud nii heaste Wolga lnägiscl kui ka teisel poolel. Wilja tagawara et ole. Rukki jahu hind ott kangest tõusnud ; puuda eest maksetakse  1 rubla 10 kopikat." Jaanikuu 10. pääwal: .Põllud on taieste kolletanud. Peale näbali on juba rohkem kui 40 graadi sooja." Alatõir'ist, Jaanikuu 10. pääwal: .Kaupade wedamine Snra jõe peal on raSke. Aurulaevad saamad köitega üle liiwarihkude  veetud." KHarkov'ist, Jaanikuu 11. pääwal: .PalawuS tõuseb künni 45 graadi peale ja selle juures sajab wihma. Marjade ja kirschide saak on määratu.  Heile läks maru kange wihmaga ja rahega siit üle; raheterad oliwad tuwi-muna suurused. Palju wilja on maha löödud ja loomi wigaStatud."  Jaroõflaw'ist,  Jaanikuu 13 pääwal: .Suwiwiljaga wõib meie kubermangus rahul olla, ainult Mõischkini, Danilow  i ja Unglitschi kreisidest kaebatatse. Talwewili on Rostow't kreisis hea, teistes kestmine. Rostow'i kreisis saiwad linad põua ja kärbikutc läbi rikutud. Kartuhwled tõusewad pitkamefi." Tambow lsi, Jaanikuu 13. pääwal: .Kubermangu-maakond on Heinakuu 3. pääwakS ülekorraliselt kokku kutsutud, nöuupidamiseks rahwa toitmise üle." Tschisto po l' i st, Jaanikuu 13. pääwal: .Siin on wihma tulnud; lootused wiljasaagi peale on tõuSnud." —S e w ast opel' i st. Jaanikuu 14. pääwal: .Puuwilia saak on rohke, iseäranis Karässubari ümberkaudu.  Lõune pool randas loodetakse rohket witnamarjasaaki.  Iseäralised ja uuemad sõnumid. Tyrol ist. Wihmasadude järges ajas Martelljärw  Jaanikuu 20. (3.) pääwal üle kallaSte ja tegi wäga suurt kahju. Kõik aasud saiwad kividega läidetud, kõik teed ja sillad ühkeksa tuudi ümberkaudu lõhutud ja allawett  aetud. Etschi aasudeS on heinasaak häwitatud, rahvas  on suureS viletsuses. oliwad Jaanikuu 26. (14.) pääwal suured uputused, mis palju kahju tegiwad. k-s-o-Mv yomxv?». - Äo?»'», Ll-ro !»»« ISSI. Trükitud ki» df»r«' t P Sr tt. t« tuur,» t° kuluga. KMuks, St. Anna kihelkonna Kabeli-Kõrts kõige poe ruumidega, maadega ja kq ilma maadeta, saab Jüripäewast  1892 wälja renditud, kauba ühenduse järel. Ka saamad selsa mal ae .l talukohad wäljarenditud,  ehk ka äramüdud Uurdi mõisa Watitfus. Puldi- mõisas, - -Jaanikuu 1l . pääwal .1891.. Paide kaudu, . . SSSSSVWIZSSSSSS üks möis 400dess. suur (mustmuld) ühe elumaja  ja ühe kiwi weSkiga, saab Urali kubermangus müüdud. Seal . ou raua-kaewandused ja margid kulla'  laagrest leitud. Ligemat teatust: l, UOAU. H ,6, T ea daand mised. üks suur kiwimaja BaltiSki linnas, sadama ligidal, dn juhtumiste järges odawa hinnaga UM'Müüa. Majal on peale kolm jalga paksud müürid raiutud kiwidest, lahked korterid kõige majapidamise.tarwitustega kahel poolel; kats suurt kuuri, niis kauba kuurideks wälja wõiivad üüritud saada, kaks keldrit, pesuköök ja tall, suurem hoow ja rohu-aid kõrge paksu müüridega. Ligemat teatust annab ja teeb kaupa , Tallinna Sõbra" toimetaja, sealsamas. Heai heinad on müitia Siamäe-möisas. Käid kaeru müib J. E. Kuhlmsim, Kotzebue uulitsas.