maa Molde sadamas ja Keiser oma kaasalastega käis ümberkaudist maad waatamaS. BelgiaP. Heinakuu 21. (9.) pääwal algosswad Brüsselis suured pidud Belgia riigi 69 aastaseks jubiläumiks  ja Kuningas Leopold 11. 23 aastaseks walitfusejubiläumiks.  RahwaS on pidudest waimuskatud wiisil osa wõtnud. Omas wastuseS adresstde ja saatekondadekõnedepeale on Kuningas Leopold iseäranis ka Kongo-riigist rääkinud, mille asutamiseks tema ainult Belgia kasuks muret ega kulu pelganud ei olla. KaS pärast tema surma ehk ka juba tema elu-aeal pidada Kongo-rii? Belgia omaks saama. Selle aSja pärast tahta tema oma testamenti juure weel midagi lisada. Kümme aastat pidada tema aga weel Kongo-riiki »ma enese käes pidama, künni aSjad seal korraldatud on. Tähtjas on, et pidudel ükS joon Rooma- Katholiigi kiriku waSta wälja on paistnud, kuna muidu selle kiriku preestrid Velgia's wäga wägewad on. Muusika on Ewangeliumi kiriku wiisifi mänginud ja Bürgermeister Bul on omas piduköneS Graf Egmont'i ja Graf Horn'i mälestust auustakes meele tuletanud, kes Spania Kuningas  Philipp 11. aeal, kui Belgia ja Holland weel Spania walitsuse all seistwad, sellepärast hukatud saiwad, et nemad Ewangeliumi kiriku wasta mitte nii kannatamatu ei olnud, kui Kuningas seda päris. Mitmed smmigid on nõuuks wõtnud Orjakauplemise-häwitamise kongressi otsuseid ometigi  kinnitada, kui ka Hollandi poolest selle kongressi protokolli,  Kongo-riigi tollide pärast, mitte alla ei skirjutala. See wõida pärast Hollandi ja Kongo-riigi wahel iseäranis  seletatud saada. Türgi wolinik on seda protõkolli nüüd ka alla kirjutanud. Inglismaalt. Londonsts on üks üleilmline kongress koos, nõuu pidamas, kuida Wahe-kohtud wõikstwad asutatud  saada, tülide seletamiseks riikide ja rahwaste wahel, ilma et sõda tanvis läheb. See mõte on ju kena küll ja seesugust kongressist peetakse juba mõnest aeast saadik pea fiin pea seal, et aga kõik riigid nende nõuu waSta wõtma ja selle järel tegema saakfiwad, selle peale ei wõi palju lootust olla. Afrika aSjus kaupleb Inglismaa WalitsuS PrantsuSmaa'ga, Jtalia'ga ja Portugaliga; igale poole antakse rohkest Häid sõnu, peetakse aga pärimist kinni, mida teised täita ei taha. Nimelt pärib ka Prantsusmaa jälle mõnda õigust Egyptuses ja pärib, et aeg määratud saaks, milla Inglismaa sõeawägi sealt ära kutsutud saab, aga sellest ei taheta Inglismaal ühtigi kuulda. Tunest'as tahaksiwad Inglased Prantsusmaa pärimist küll täita, et aga stis Jtalia'ga tüli karta oleks, sellepärast piawod Egyptuse afi ja Tunefia ast teiseks korraks jäätud ja esiteks  Prantsusmaa õigused Kesk-Afrika's arutatud ja määratud  saama, nimelt Prantsusmaa Lääne-Afrika asumaadelt  Tsad.järwe poole ja seal näidatakse Prantsusmaa wasta suurt lahkust. Teiseks korraks plawad ka Jnglis- Pranlsuse tüliasjad kalapüüdmise pärast Neufnndlandi randas jääma, et aga lepitus teiste aSjade pärast sigiks. Somali - maal saada Jtalta'le 99 aasla peal eesõigust  mitmes asjas antud ja sellega on Jtalialafed wist wäga rahul. Lõune - Afr i k as' S plaanitakse Inglismaa  poolt üht Ühendatud-riiki Inglismaa f. o. ülewalitsuse all, miS Inglismaa Kapmaa'st ja Hollandlaste  taluriikideft, Transwaal ja Oranje, piab kokku köidetud  saama. Taluriillajed olla ka juba selle nõuu poolt. Jda-AuStralia asumaid tahetakse rohkem oma kae peale lasta, kui need tänine okiwad. Kuida näha, püüab Inglismaa asumaade aSjus igal poolel lepitust teha, waljaid  aga omas käes pidada. Jnglis-Sibm Seltsi poolest on aurulaew ,Biscaya" Heinakuu 18. (6.) pääwal Norramaa lipu all wälja saadetud, uueSte katsuma, kas mitte läbi Karia mere Siberi randa ei pease.  Gardirügementi  2. bakaljon, mis wasta pani, saab Lõune- Afrika'sse saadetud. Kommandõr on mehi kokku kutsunud ja Herzog von Cambridge on neid noominud. Kolm grenadiri on kaheks, kaks poolteist aastaks wangi mõistetud.  Sellega näib see paha afi seletatud olema.— Helgolaudi  saarlased on koosolekut pidanud ja nõuukS wõtnud Kuningaprauale Jumalaga-jätmiseks tänu-adreSfi saata. Paha meelt selle üle, et neid nüüd Saksamaa alamateks antakse, olla ainult mõnel, keS sellest oma waraudusele  kuidagi kahju lardawad; teised olla wahetusega rahul. ' Prantsusmaalt. Jälle on üks uuS kiri ilu,unud, arutamiseks, kuida lepitust Saksamaa ja Prantsusmaa  wahel teha wõikS. Selles antakse nõuu Belgia'st, Luremburgllst, Elsass-Lothring'ist ja Schweiz'ist kokku üht wabat maad arutada ja kõige Europa kaitsuse alla anda, mida keegi suurriik omaks pidada ja mille külge keegi puudutada ei tohi, miS stis nagu kõigutamata wahesein  Prantsusmaa ja Saksamaa wahel seisaks. Et see unenägu täide ei lähe, seda on iseenesest arwata. Jtalia st. Ikka weel arutatakse Paapsli sõitu Vaticanrst  wälja. ülikiriklased ei taha kuidagi sellega leppida, et see sõit lepitust Jtalia Kuningriiga tähendada. Need arutawad nüüd, see tee, mida Paapst sõitis, olla Vaticaui maa peal, mis Paapsti oma on. Seal on küll Jtalia wahissldatid seisnud, keS Paapstile kuninglikku auu andsiwad,  kulda Kuningriigi seadus seda elle kirjutab, aga sellest need ei hooli, keS paavstlikumad ou, kui Paapst ise ja lepitusest ühtigi kuulda ei taha. keS rahwa kestis seda ärritawat mõtet kustuda ei taha laSta. Paapst olla VaticanllS  waugiS ja ei tohtida sealt wälja tulla. Paapst tahta üht ringkirja oma sõidu seletamiseks wälja saata ja kardetakse, et see kiri lepituse waeulaste waimu? olema saab. Sedawirfi ou siis Paapst tõeste wang, aga mitte Jtalia Kuningriigi, waid Jesuiitide jr teiSle isili-Kalholiiklaõle  wang, kes teda nime poolest olse Jumalaks teinud  ja selle eest kõiki tema wõimust oma kätlc kiskunud on. PranlsuSrnaa'g« kipub Jtaliall üks iseäraiirle tüli tulema. Nizza'S olla Heinakuu 19. s7.s pääwal üks salk Prantslasi Jtalia lipu maha kiskunud ja jalge alla tallanud,  mida keegi seal oma maja peal üleS tõmmanud oli. Teiselt poolelt tunnistatakse seda tühjaks Muks. aga midagi näib seal ikka tehtud olema. Spanka'st. WiunaTte sõnumite järel on Valencia maakondaS Hernalmr 18. sll.s pääwal 3t inimest kholeraSse  haigeks jäänud ja nendest !8 ära surnnd KuSlunud  ei nai tõbi seal sedawiisi rnilte oleura. Türgi riigist. AuSirla inshenõlr Grrson on TscherkeSsi  rööwlrtest lahti lastud. Kreela saarel orr uuS Kubernör Dshewdat Pascha mässajalele andeksandmist kuulutanud, nheS aga ka käsku anuud. et tõik need. kes mägedesse põgenenud on, 13 pääwa kaikus lagast tulema piawad, muidu saada nemad elusalt ehk surnult lagast toodud. Põgenikkudel ei olla aga usaldust ja nemad ei tahta mitte heaga tagasi lnlla. Heinakuu 17. sS.s pääwal on Khristlased Hagia Marina linna ligidal peidwpaigasi wiis Türgi soldatid maha lasknud. Oma seltsilasle alatiste  tapmiste pärast olla Türgi soldatid wäga wihased. ,Lepitusest" Kreeka saarel ei wõi sedawiisi palja juttu olla. Greekamaakt. Kronprinzess Sofie (Saksamaa Keisri õde) on Heinakuu L 9. (7.) päawal oma esimese poja saanud. Kuningas tuli Heinakuu 21. s9.j päawal omalt reisult tagasi ja laks kohe KronprlnzeSsi juure. sskS Inglismaa iaeivuStlk läks Heinakuu 2b. jlZ.s päawal Phaleroui ji ureZ ankrusse, Saksamaa AMipraua-ma kulemist ootama ja teda seal kohaliselt ttteiama. Servia'st. Kuida seespidiste kiustlemMe juures teisiti olla ei wõi, uäirvad aõjad Serb!a'S ikka rohkeni käärima minema. Kuningapraua pärib, et ErzpiiSkopide-kogu  Metropolist juhatusel tema lahutamist Kuningast umbsead Mikuks tunnistaks, Kuningas pärib, et ErzpiiSkopide-kogu üht aSja ette ei wõtakS, miS juba lõpupäriliselt seletatud olla. Mõlemile näib Metropolil Michael nende soowimist täita lubanud olema ja ükS sõnum selle aSja üle räägib ikka teise wasla. üht aga paistab kõigest sellest sõnumile-saW selgest wälja: asjad SerbiaS ei oie mille kordab ja mässamine, mtlle käsknS Obreuowltschlde sugukond Serbia thronl pealt wõlb am pühitud saada, wõib igal pääwal lahk! mluna ja ?aeu,d wõlwad üle Serbia pllrete uhtuda. KuistngaS Mksamder ja tema isa, endine KunmgaS Milan, on urõuekS uädatikS Nischi linna läinud. Endisel Kuningal ei näi sedswstsi wähematki hinur olema jälle ära minna ja endise Kuningapraua  erakonnal, uüüdsetek Walllsejatet. ei näi mõlmust  olema, teda minemisele sundida, mis küll nende tahtmine on. Milla Kuntngapraua Natalla Weuemaale reisib, see ei näi ka weel kludel olema. Bulgariall. Stanrbnlow oli juba Türgi Suur Westrike kirja saatnud ja Sultanit Makcdouka PilSkopide kinnitamise eest tänada palunud, asi näitab aga jälle lakiskakud  olema ja segadust Valka ui poolsaart ei wõi fee kõikumine mitte seletada. Vulgaria WalitsuS on uõuukS wõtnud, Sultanile alama maksu (kribust) ometigi jälle maksa. Vulgaria WalitsuS kinnitub omalt poolelt, et Priuz Ferdiuand tagasi kulla. Tema olla BusgarlaS'e poolest walilud, mitte nagu Würst Aleksander ühe suurriigi  poolt saadetud, tema pidada siis la paigale jääma ja kõige raskuste ja wällSle NustlemiSte aasta wõMema. Kulda teatakse, sai ka Würst Meksauder V stgarlMe poolest suure waimustusega walilud, suuremaga, kui Priuz Ferdinand, kes siis ka wlst seesugust kinnitamist suuremalt usaldada ei wõi. Tema olla aga oma waranbust Vulgarla S ära kulutanud ja ei tahta seda mitte kautada, nagu Würst Aleksander, kellele Bulgarlased ikka wrel 3 mMoni franki wõlga on. Omalt maalt. Tallinnast. Saksamaa lehtedest wõetud tõlnimkke waSta Saksamaa KeiSri reisust Wenemaale, kl,sulab ,Nowoje  Wremja": .Nstatawafl palgast tulnud sõnumile järel teatrrstame, et Keiser Wilhelm öösel waSta Leikuseknn 5. pääwa Wenemaale tulema saab. Majeststl saab oma sõidulaswa ,Hohenzolledn" peal merel reisima sa Tallinnas  maale tulema. Sealt saab Saksamaa Keiser Lelkusekuu 5. pääwa Homikul Matti raudteel erarongiga Narma sõitma ja pärast lõunat kell 4 senna jõudma. Narwa S saad Keiser Wilhelmile pidulik wMawõtmine walmistatud. Sel aeal saab Kmõnoje-Selo laagri sõeawäe  pea-stad Narwaö olema. Lriluscluu 6. päawal saab Narwa'S Preobrasdeusli gardi-rügemmti kiriku-parad peetub ja Leikusekuu 7. pääwal algawad suured mauowrid. Sõeawägi  hakkab siis pilkamist taganema ja manöwrid lõpewad suure rewüga ja pamdiga KraSnvje-Selo hariluse-plalsil. Parad on Leikusekuu 12. pääwa peale määratud. Krasnoje-Selo'st  läheb Keiser Wilhelm Peterhofiõse ja seal! Sakjamaale lagast. Saksamaa KeiSri kaaökoirdaS saab ka Mgikmzlcr Caprivi olema. Leikusekuu teisel poolel saamad  suured manöwrid Sxala ümberkaudu olema, millest Saksamaa Keiser aga miile osa wõtma n M. -- SeaduS kirjutab eile, Siberisse mõistetud  meeste naestele tästmul ette panna, kaS nemad wikie oma mceSle kaasa minna ei taha. Tahawao  nemad seda, stis annad Kubermangu-waUljus Siberisse  uu istetud meeste perekondadele Kroonu riided ja sead us!i trr toiduraha. Seda tar-r ila road mitmed, leo Siberisse  wangiiöõle mõistetud on, omaks kasuks, räägiwad oma perekonnale ette, ei need seal Kreonn lnlnga üles peetud jaada ja mehega ühes wabadufes elada wõida. Naesed ja lapsed, kellel kohalises seadused mille tnltawad ei ole, annawad sagedast järel ja lähe oad kaasa. Siberis  on nende esimene mure, Kroonu poolest ülespidamiseraha  saada, et seda neile aga mille anlud saada ei wõi, selleparast langemad nemad wsletsuse sisse. Seesuguste ärauähluore pärast oir poolest sealnd, ei SiberllSse wangi lõõle mõiSletnd meeste perekondadele.  kn! rreruad kaasa minna lahawad, selgest piab ära seleialnd saama, et Kroonu poolest neile ainult teekonrraks  riideid ja üleSprdaaust antakse. Kui nemad määrakrrd  koha ja palga peale jõudnud on, siis piawad naesed ja lapsed oma ülespidamist ise muretsema ja ei wõi oma wangllõüle mõiAleknd meeste ja isade teenistusest ühtigi koota, kõige wähemast nii kana uülle, kni nerrde wangipõlw  wangikojaS kestab ja neile wäljaspool elada mille ei lubala. Riisamati on waugide omakselele ära keelatud, nendega üheS wangikolas elada- ÜheS elada wõiwad Nemad wast siis, kni wangi rrahtlnse aeg msAdas on ja keda wäljaSMk ivangskoda elama asutatakse. Senni tohrwad omaksed wangiga ainult ÜkS kord nädaNs kokku saada. -- Teede-Mlnisl riumi poolest ou kõikidele SadamawalitsuStele  Ballimere, MnSlamm', Bsowimere ja Kasplm«e  raudadeS kuulutatud, et bal 1 aSlj wiSka mi s e peale sadamasse ehk laheõse, selle aasta Leikuseknu 1. paamast hakaleS, järguiised waskalamised määratud on: Esimesel korral 1999 rubla, teisel korral 5909 rubla, k o l m a n d emal korral saab lärm ma wvetud. KakS laiemates ringkondades tuikamal meest ou wlimasei MM TMimaS ära surnud. Heinakuu IL. pststma õhlal furl Katzrlulhal! salouiS jSrM peaaju rabandusesse  Kindral-Nltuaut ja Ntlter Graf Georg JgelstrZ m. Tema oli Jürikuu 7. pääwal aMal 18tl) 3dhwl mõisat) sündinud ja Toompea-koM kuswakatud.  Kui MgesiõnM Keiser Nikolai seda kooli wa«- ta uaS kstiS ja kaSwandikknsi rohkest sõeawäe-teenistuseõse aStuma kutsus, siis aSttts ka Graf Georg Igelströiu Gardi jasawste rügkmentiSse ja ivõikleS Poolalale wasta uende esimeses mässamises, pidi aga Pea pärast seda wileisa kerwlse xstrast ennast lahti paluma ja oli pilke.nat aega wõcral maal relsimaü. Hiljenrini astus tema Keisri Majesiaki Enese soo,virnise peale teenistusesse tagasi ja sai IM st PaschlewilW juure WarschamllSse saadetud. Mõne aasta eest palnS tema ennast teenistusest lahti ja claS kui teeuiS'»seta Kludral-Leilnaul Peterburis, fuwel aga enamist Tallinnas. Heinakuu 13. pääwa homiknl suri endine Gymnasiunl! ülemõpetaja, Kollegiemalh ja Nitler Earl Friedrich Nosensel d k. parast lühikest haigust. Tall!mm'S Talweknn 30. pääwal 1813 sündinud,  käik E, F. 'iosrnsi-d' Tallinna Gymuasiumist ja Tartu Unirerfllälist tali ja on parast 30 aaSM aastast 1838 kiinui 1874, sMSMnaS koosi? õpetanud. tema enne õppija olnud. Palju tähtsaid mehi nuie kodumaal jü mujal, kellest mitmed Md ka juba wammemaS eht ta juba Sm kutsutud on, ou keena äratamast õpetamisest oja wõluud ja kõik on pärast amiStnmtsega ja armastamisega kema peale lagast mõlMud, mffamasi ka kõik, kes temaga elnS ligem all kokku saanud oi,. Pal-u ennistamist ja länn m keda saatmas olnud ja saab tema mälestuse külge köidetud. Rstznkoytuke ülespidamiseks nn sek aaStal Eestimaa linnadel kolka lisa-malsn 12,Ü99 rubla maksa. Sellest langeb Tallinna peale rubla. Hapsaln'peale rubla. Nakwere peale 696 rubla, Paide reale 448'/. rubla, BMZki peale 171 rubla. Tallinna linna sissetulemises sa mätta m in « > > i fed sel aastal on , EeSkirima Kubermangu ZkBungi' lunlulusi mõõda 333.81 S rubla