kestamine saab knbermangu-walitsuse poolest määratud, 4) kihelkonna määramine, kuhu iga arst saadetud saab; niisamati arSti elupaiga määramine, jääb kubermanguwalitsuse  hooleks. KeS üht seesugust kohta saada tahab, see on kutsutud, seda juba nüüd Ljiwimqä kubermangu, walitsuse medicinal.jäutuseö ülev anhma, . Miia ringi konnakohtuS on PaaMnsuu 3> Pääwal protsesy llust?Äjäydra kogubuse-liike, endise trükimaja - peremehe J. Iansen waSta peetud, keõ kakS kredit-seltfi pantpabertt. ühe 15.000 rubla suure, Lelle mõisa peale, teise 4000 rubla suure,? UuS-Wändra walla talukoha Kullima peale teinud oli, kui enne omale kuidagi Pärnu-Wiljandi krepost-jäutusest pitseri ja stempeli mustreid toimetanud. Esimese pantpaberi  eest oli tema 15 000 rubla saanud, teise oli tema ühes bankiS pandiks pannud. Et tema oma süsid kahjetfeteS  tunnistas ja ka raha, umbeS 1000 rubla puudusega,  tagasi andis, M sai tema kakS aaStat wangitööga parandamife-wangidejäuSkondaS läbi. Rim'st. Maapääwal on nöuukS v õetud endiste Wiljandi  ja Birkenruh maagymnastumi kruntifi ja hooneid sveawäe-walitsusele müüa, kui kaupa saab. — Riia linnavalitsuse ja Liiwimaa kubermanguwalitsuse  linnaaSjade jäuSkonna wahel on tüli nende Ewang.- Luth. usulunuiStuse kirikute ülespidamise pärast, mis linnamvisade  maa peal, nendanimetatud linna patrimonial-waldkondas  seisawod. AaStal 1888 oli Liiwtmaa kubernianguwalitsuse  linnaaSjade-jäuõkond- kõiki neid summast Riia linna budgetist (majapidamise-arwusi) maha kustutanud, mi» Ewang.-Luth. kirikute tarwituStekS määratud oliwad, RaekohuS ja linnasaadikute-nõuuga kaebafiwad selle üle IphatajaS senatis. Seal mõisteti, käsu läbi Küünlakuu 23. pääwaft 1894, et need kulud küll mitte linna üleüldisesse  budgctiSse üleS pandud saada ei wõi, et aga läbi katsuda tulla, missugused kulud linna kui mõtsaperemehe  peale langemad ja kanda tulewad, fiiS ka linnamõtfade  iseäralises dudgetiS üleS panna on. Kubermanguwalttsuse  linnaaSjade-jäuSkond oli selle läbikatsumise juureS leidnud, et need kulud mitte linna patronat-sigusest ei tulla, waid linnamõisade peremehe kulud ofla. teises poolelt wöida aga ainult neist kuludest jutt olla, mi? nendanimetatud  regulatiwtde peale põhjustatud yn, kõik mjS peale selle läheb, olla ilma õiguSlisu põhjuseta. Linnal ei olla üht organi (iseäralist ametit), keS regulatiwidest räDmata. läbi katsuda wõib, missugused kiriklikud tarwitused täita tulewad. Selle otsuse wasta kaebqS Wnawalilsus uneSte Juhataja» senatis, sest kui nende kirikute ülespidamiseks muud antud saada ei wõi, kui seda, miS regulatiwjdeS määrätud on, sits ei wõida linnawalitsstS oma peälyvõetnd kohust täita. Sealt on nüüd endist otsust Mihklikuu 7. pääwal 1892 uueöte korraldanud ja juure lisanud, et tähendamine regulatiwide peale aSjata on,,sest nceh ei olla seaduslikku korda mööda Kõigekõrgemalt ega ka teM wiisil kinnitatud; niisamati ei tähendada ka see Wgi, et linnal kohalist organi kiriklikkude tarwituste läbikatsumiseks ei olla, sest ' et linnasaadikute-kogu selle» küWseS sinna kui mõisopercmehe ja patronat-herra eestseisja on, mitte kogud,use-wallisuS. — Kubermanguwalitsuse linaaaSjadezäuSkond  on nüüd Wenemaa Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku.seaduse § 608 peale tähendanud, mis määrab, et selle usutunnistuse kirikute heaks veale selle, mis Jõulukuu  28. pääwaut 1632 ehk wana pruugi järel maksis, ilma Kõigekõrgema lubata ühtigi ei pia kulutatud,  see ka kuidagi kõrgendatud ega wähendatud- saama, nenda olla Riia linnal ainult seesugusteks waljaandmjStekS  Ewong.-Luth. usutunnistuse kiriku heaks oiguS, miS juba Jõulukuu 28. Pääwal 1882 oliwad.--Selle järel pn nüüd LItwimaa kubermangu-walitsuse linnaaSjade-jäuSkond  mõned uuemast aeast saadik maksetud kirikuõpetajate palgad ja pensionid linnamõisade-walilsuse iseäralisest pudgetist  maha kustutanud ehk endiste summade peale alandanud.  — LinnawalitsuS on selle üle uueStf Juhatajas senatis kaevanud. — Kubernör on linnawalitsufe poolt Wene theatre ülespidamiseks määratud abiraha juure 1300 lisada ette pannud. Linnasaadikute-uõuukoguS Küünlakuu 15. pääwal  on seda lubatud ja Wene theater Ma linnas saab nüsid linna poolt 3000 rubla abiraha aaStaS. .Balt Wehft/ sõnumite järel asutatakse Thicag  o'S üht Lä tt Harihu se-selts i. Näärikuu 29, Mstünlaknu 7.) pääwal on seal 55 LätlMkaoSolekut ptdaMd ja oma keSkiS ühe komitee plaanitud seltfi põhjuskirjade  MlmiStamisekS walinud Ehicago'S olla umbes 3W Mtlast elamas, Mrejqare'st. Kuresaare meremeeste - koolis on sel talwel sõnumite järel 43 õppiat olnud, nende 41 Hiomaalt, 5 suurelt maalt ja 27 Saaremaalt, wiimaSte keSkiS ka mõned adelt-seisusest. Sel kewadel tahtnud  nendest 4 kapteni?eksami ja 20 tüürmanni-eksami teha. Wõru'st. sõnumite järel on Wõru'S nende pästwade seeS ükS e ra - tütar l aSt ekoo l ja ÜIA kool G wang. - Lu t h eruS'e usutunnistuse  õpetamiseks kohalise rahwakoolide-inspektori poolest kinni pandud. MtkS seda tehtud, sellest ei olnud tähendatud leht sõnumit saanud. Hapsatu'st kirjutatakse Beobachter'ile/ et saare üle Baroniprauq Stackelbergsi ja senator Baron Stackelbergsi wahel lepitus tehtud, mis järel see saar nüüd lõpupärtliselt ära müüdud on. KriSri- Mõtsade-miniSterium olla ostja ja sellepärast olla loota, et pea raudtee Balti raudteelt ehitatud saab Ruuramaatt. Wenemaa saadik BerltniS, Graf Schuwalow on ,Nowoje sõnumite järel Nerfti Läti heategewa-seltsi auuliikekS walitud. Tema on kui Nerft'i Suur-Salven'i ja DaudsewaS't mõisaherra kohalisele talurahwale palju head teinud, koolidele maad ja maksuta ehituse-puid annud j. n. e. Graf Schuwalow oli mõned aaStad Vallimaa kubermangude kindral-kubernör ja on Balttmaa elu heaSte tundma õppinud. — Li i b a w i sadamasse on jeamurdjad PaaStukuu 6. pääwal tee lahti lõhkunud. Järgmisel pääwal oliwad juba 35 lastitud aurulaewa fiöse jooksnud ja 7 oliwad tulemas. Fesirberg-ist sõitis ükS aurulaev PaaStukuu 6. pääwal wälja, teine tungis järele. Üheksa jäiwad senna; nende keSkiS oliwad neli wigaStatud. Wiimase aaSta Nääri- ja Küünlakuude kätkuS tuliwad 198 aurulaewa 28,396 lastiga Liibawi sadamasse, selle aasta kohalistel kuudel Paani wäinade jea pärast ainul 13 aurulaewa 4368 laStiga. , ,Mtuw'ist. Rahwakoolide-isifpektor Somtschewski on Miitawis ühe Saksa-keelise sala-koqli leidnud. Uulitsal oli tema tütarlapsi kooliraamatutega näinud ja wälja pärinud, kuS nemad koolis käiwad, senna läinud ja 39 koolilast leidnud. Koolipidajad olnud kakS BaroneSfi, keS kriminal-kohtu alla antud saada. Peterburg'ist. Paastukuu 40. pääwal käistwad Majestätid  K ei ser ja Kei S rt p ra u a Keiserliku Nikolai-waestelaSte - maja ja Aleksandra-waeStelaste- maja waatamast. MajMid käifiwad haigete juureS lazarettides, aStufiwad kirikusse, kuS waimulik ametkond Majesiätisi ristiga jq pühitsetud meega waSta wõttis ja oliwad Nikolgi-kooliS tütarlaste mufika läbikatsumiSte, Äleksan/rakoolis  tütarlaõte näputöõde-öpetamise juureS. — PaaStukuu 9. pääwal tõi Spania saadik pidulikul wiisil Keiserlik KõrguS Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch'tle Spania kõige kõrgema auutähe, Knld-iääranaha rittretähe,-iMida- Majestät Keiser. siiS Suurwürstt ümber pani. — Keiserlik Kõrgus SuurwürStipraua Aleksandra Zosfifwowna on PaaStukuu 8. pääwal wõerale maale reitinud.Paastukuu  7. pääwal oliwad Majestätid Keiser ja KeiSriprqua ja Keiserlik KõrguS SuurwürSli-prinzesS Ksenia Aleksandrowna  Paqyi saadiku Kindral Kjaer'i juures, kes raskemast  haige on. — A m u r i w a l dIonna kjndral-kubernörikS on Moskwa söeawäe-ringkonna stabi ülem, Kindrallieutenant DuchowSki nimetatud, hiljuti ära surnud Kindral Baron Korfi i asemele. . Hiljuti põhja wajunud Peterburg'i aurulaewa , Peter Suur üle toob ,Pet. Gas/ järgmist sõnumit: .Peter Suu/ oli ükS kõige suurematest suUrmere-amulaewadest.  umbeS 20 aaSta eest Kiel is ehitatud ja wsiS 1100 toni laSti peale wõtta. Juba? Mihklikuul oli see laen? OdeSsa'Sse sõitnud, seal laSti Antwerpen'tSse wõtnud, seda ära annuh ja fiiS Hamburg'iSse talwet pidama lain»K  MeeStekonnast sai pool, Sakslased, lahti lahti laStnd  ja ainult Menelased Me-talme peetud. Laewasõitude ajyamisega sai meeStekonS jälle tSieldatud ja oli kapteniga, tema abilisega, maschinistiga ja mechanikusega kottu 22 meest suur. .Peter Suu/ «õttiS HamburgM W2 toni (62,000 puuda) liiw-sukrut Liverpool'tSfe kaasa. Kokkupõrkamine  Saksa Amerika'st tulema poStt-aurulaewaga oli Kanalis, Antwerpeni ja Inglismaa weike merelinna Greenok  wahel. .Peter Suu/ sai suure augu eeSotsa ja wajus põhja. MeeStekond sai peaStetud ja Antwerpen'iSse wiidud. Wene-Narefia'st, Archangeli kubermangus, kirjutati sealisest  nälja-häda st: »Ka seia on häda ulatanud, kui ka mitte sel mvedul, nagu mõneS Soomemaa maakondaS. Et wiljasaak ka keskmistel aastatel waewalt rahwa pooleks tarwitusekS küll on, M piab rahwaS oma elutarwttufi ikka teisel wiisil täitma, nimelt jahiga ja kalapüüdmisega. Nüüd on aga need mõlemad tallitused sel aaStal wähe saaki annud. Riigi hoolekandmise läbi on küll jahu hädaliste kätte jagatud, aga see et ole palju kasu toonud, sest et jahu ainult tagasimaksmise peale anti ja kogudused jägamist kõigewaesemalele mitte lubada ei tahtnud, hirmu pärast, et tagastmakSmise-kohuS waeSte tasumise-wõimatufe läbi koguduste peale langeks, s. o. koguduste wähesete jõukamate liigete peale. See natuke, mis sedawtifi kõige waesemad hädalised saiwad, ei ole fiiS ka pea mingisugust kasu toonud. — Nenda on siin ka ette tulnud, mida inimeSte mälestuse-aeal. ka häda-aaStal 4868, mitte ei olnud, et inimest nälga surnud on. KümaSjärwlll on kolm inimest nälga surnud ja juttude järel on ka Porokylä  S kakS suremist nälja järgeS olnud. KümaSjärwsil nälga surnud inimesed, juba wanemad mehed, oliwad kaua aega oma elu kõiksuguse hädaleiwaga üleS pidada katsunud ja läkstwad wiimakS näljast kihutatud ühe jõuka mehe juure, abt paluma, keS neile ka leiba andis. Nemad ruttafiwad oma waraga koju, km aga waewalt poole leiba ära söönud oliwad, siis laugefiwad nemad nõdruseS maha. /Rikkad tahawad meid surmata/ hüüdflwad hädalised. .Nemad tahawad meid kihwtiga eest ära saata/ Käratsev?  rahwahulk koguS ennast leiwa-andja juure, ja kinnitas  leiwa seeS olnud nii palju kihwti, et kolm inimest sellesse surnud. Kui see kuulda sai, et pool leiba weel järel olla, pakkus tema ennast, seda kõikide näheS ära sööma. Leib sai toodud ja arwatud kurjategija sõi seda kõikide näheS. Nüüd oodati muidugi kurjategija teenitud palka tulema, imestati aga wäga, kui nähti, et ,tihw/ ei mõjunud. Siis tuli ühele hulga keSkist meele, kord kuulnud olema, et nälginud inimeSte kohta kardetaw on, ruttu toitu wõtta; nenda selgis wiimakS kardetaw kahtlus." WlMa'st. .St. Pet. Ztg/ kirjutatakse järgmisest kolmekordsest mõrtsukateust : Iuudi-naese Isa Notkin'i majaS SuureS-uulitsaS teenis keegi Kozlowskt kui kojamees. Selle 24 aaStane poeg, Iosef Kozlowski, on Küünlakuu 21. pääwal  enne lõunat kell pool üksteistkümmend, Iuudi-naese Isa Notkin'i, tema 20aaStase tütre Anna ja wennapoja Leo AsS'i, ühe noore raamatu-kaupluse peremehe, kirmega ära tapnud, ja teenijat tüdrukut haawanud. Hospidalisse wiidud, suri wana Isa Notkin juba selsamal pääwal, tema tütar järgmisel pääwal; Seo AsS waewaS ennast kauemini ; teenijat tüdrukut loodetakse eluSse jääma. Mõni, tund pärast oma tegu läks mõrtsukas politseisse ja tunnistas.  Wanat Iuüdi-naest olla tema juba wtimafel aaStal maailmast saata tahtnud, sest see olnud ÜkS kurt loom keS tema isat ja ka teda waewanud; teist ei olla tema koguni mitte tappa tahtnud, need olla aga temale teel ette tulnud. Kahin on wäga suur, sest kui ka wanat Iuudi-naest keegi õiele et sallinud, fiiS on Leo AsS seda suuremas lugupidamises seiSnud. nvosxpoill. — Asxvii. 19-rn klaxiÄ 1SSS. lls,a,»so - -SMvo miivip»chiv» S»V»A»»-U>»!b ?«LV« 8ll lehma piim saab Jüripääwast Keila mõisas rettti peale äntud Ligemat teatust annab Kolgakõn n o mvisawalitsuS  üle AegwiidU jääma. Miljid ja itllM mis pruukimises, (pole heaöte , tirafdjentatud),  üliheaslt uued kui wanad saamad õiendatud ja kölwaliseks tehtud. W. Pachow, waSfesepp ja Rotermanni poewastas. »««»««!««>»»«»« Ü>i> mõis Luga kreW, 8 wersta jaama li Uarschawt raudtee ääres saali inttüdud Maad 600 desjatini. Kolm elumaja  lõige tamilist? ja ksrwälistc hvouedega paremas oletus. Hind S6M0 rublq. Kirjaliklut järelkttfidä: K 26. N. N. LeeieUxMi.. »«««««>« >«!««»»« Teadaandmised. SilmHnigete - kliinik H o s s i. u u l. Nr. 3. Haigete waötuMmme igal pääwa! nii palju kui ruum lubab Kõnetunnid! enne lõunat kell ö—li, peale lõunat kell 3—4. M w«ä. L. Hruhart. DM' Wässil hcsd .' . Inglis skpa-fiöd, müüakse odawa hinnaga J. A Kuljtmann l kuntons, Kotzebue-uulitsas. Tartu Uniwersitäti uuegterahW - kliinikus saamad igal aeal ilma maksuta rasked  ja mahasaalad naesterahwad ,'ileswõetud ja haiged naeSterahwad ilma maksuta tallitsetud. Haigete wastawõtmine igapääw kell w e. l. Haigete üleswõtmine NSärikuu t5. pääwast saadik. Direktor: krok. Dr. KWtt.