Tallinna Sõber. M 18. ReltteistkgmtteS «aStakäik Tal linnas, Lehekuu 5. Mwal 18S2. Hlieiildint aeiltht Eestirsh«»lk ««ai ja lissahks. Wukb ükskord nckdalis wälja. Maksab TaMunaS eindfor«'t piraate krümtiasal? aasta» 4O kopi— PooKali ws 1 rubla 40 kap Koju ehk passiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla pool»aasia« ...... ........ 1 rubla 70 kop Lu«l«1»l,d «aL/amad igareaeyli lelle aseme pealt » »sp. Tellimised wasta > M St. - Tartu» Faaltmam,. - Autz». Patb»», A. -- K»psalu«: K. A»TS»r«. r »«'««,r'« »»od>«. Dttjandt» k E» K. raamaluposd. A«rM»O tM. PAKM - M«,»» PxMtz - Matta»: W. Mudolst. A»re,»a«« . »H. k«»a wÄstM. ÄKMaja redaktor W F. Eichh sr n. W»b V«lU«ki«, kirjad lKjs»d BaUstiU (V-stischp-rk dkegtster» Tähtjas. yuendM —Üleüldised sõnumid maailmast. -- Omalt maalt. Taüstmüst: s Kaerte wäljasvedamine lubatud. Kõrwaline lasic-õyctamine keelatud. Tarin suurkovlist.-- Kinlu- ! ' õpetaja A.-Hörfchelmanti. Ai Kõrw. — - Kohtu-otsns'. niadrus. TiiU. 1 BaltisM: Ilmad. Rakwcrch; - — Mlgn-lSöf. Wilertaar. ?- Karula wallaiool. Wal. kast. Wihandisl. -- Kurcjaarcst. - Kuuramaall jrarUchwUd. - ..PrenSsi" Ahuftiljad. Kakmud mehed. We«c keel Meremeesle.koelideo. Peierbnegiin ««Majast. Miiimed iraviiscd. Soviiitnraall: WSkjaründajad. Tähtjas uuendus sõeawäekohuse-seaduses. Ühest uuendusest sseawäerohuse-feaduseS M Jürikuu estMeSW pääwade feeS vMinnast jutatatud: ,SseaVäekotzuse-seadufe art. 45 , mis nüüd ühe lädiwaatamise alla vtad Võetud saäma. on M selle seaduse- tähtsamatest paragrafidost sest selleS saatvad mitmed  säutused noortest meeSlestÄeSluetudjkeS sellesama seaduse art, t 46 ja 454 järel söeäwäekohuse tegeivast täitmisest täteSte wädaStatnd ehk ometigi ainult iseäraliste  juhtUmiKejuurespUagu, kui nimelt üksikutes stSsekutsumise--kantonideS  nendest, kellel eesõigust ei ole, nende kaatonide peale arwatud jägu teenistusesse saadetawatest noovtG meestest täis ei saa, ka sseawäekohuse täitmiseks aWfSeawäes kutsntud fsavm piawad. TähMdatud art. 45 WeS on perekondlikkude asjade pärast kolm jäutust nendest määratud; olestele selles seeSõigufi antakse ja nendest feHawab?;''!. I. j äu tu seS: I) perekonna alnus poeg, iftgi stiSj kui isa weel tööjõuline Aema piakS; 2) ühe Perekonna ainus t ö ö j S nii neh ve g, olgu selles perekondas  peale tema ka a. ükS lesk ema, b. ükS tööjõuta isa, e. tööjõuta waesekS-llapseksjäSnud Sed-we»nad, <!. wanawanemad,  lellel üht tööjõulist poega et ole; 3j ühe uaeS-- terahwa ainus körwaline poeg, kui tema oma tööjõuta  õde-werstMe ehk oma ema tuetuS on ja Änak. üht teift tööjõulist poega mitte olema ei piaks. 11. s äutuses setfawad need soeawäetohuse-alused, kelle isa tööjõuline on, kellel aga peale sille poja teist tööjõulist poegi ei ole. IH. säu tnf e S seisawad need söeawäekohuse-alufed, keS omaS wanaduseS kohe ühe wenna järel tulewad, keS fiSsetutsumise läbtsmitte prii tahtlikult) juba tegewaS sseawäe-teeniStufes  seisab, ehk selles ära surnud, ehksõeS ära kadunud on. Nendest kolMst jäutuSkest on nüüd esimene (peale Juutide) sõeawäekohuse täitmisest rahu aeal taieste mabaStatud;  ja ka siis ainult iseäralisel üleksrrMsel Mfil, sääst jÄUtuS Ko i g ekõg eM a käsu peale sisse kutsutud ja saab kohalise liistimõtÄise juures maakaitse-meeM II: jäukW juure lAetud^ TMtel kahet eeSdistusega läuttiStel ei ole seesugust wabaStamist tegemast sõeawäe-teenistnsest rahu-aeal mitte, sest esiteks wöiivad neckad; kuidw juba enire tähendatud, fiSsekutsutud sseawäe-osa täieldamifekS tarwitawd saada; teiseks wõiwad nemad; istgi kui nemad kohalise! aastäl mitte ala-sseawäe sekka pandud ei saa, kui nemad teesis - tuseMwulised on, jäntuse jUure laekud saada, ja nende kohus on, esimeste nelja aastate fees pürastsima ivgenW maakaitse-wäe kaks kord ikka neljanädalisekS haijutÄttiseks tulla; ka saast ' maakaitse-wäe I. jäutnS tagawara-wae tugewamäkS-tegemisekS  ja täieldamifekS tarwitatUd/ nii pea kui tamitits seda sunnib: Kergest on näha, et seesuguse aSjakorra juuttS noorte meeVte suutMa jäü soowimiwe selle pWle Wh, eeSSiguliSte esimese jäutuse sekka luetud saada. M esimese eeBsWS!ise4äut«se sekka saada, selleks pidi tahtjaai nu st ehk ka ainu S tööj õ u line poeg ühes perekondaS olema; keda aga tööjõuliseks pidada, seda määras selle seaduse art. 45 osalt wäga pealtSkaudisel wiifil, nimelt et inimesed meeSstrahwa keSkist, keS weel 18 aastat wanad ei ole ehk 55. eluaastast juba iile läinud  on, iseenesest lööjsutumast sekka luetud faawsd, kuna ometigi sagedast ette kulla wõib, et SSaäStat wanad mehed oma tööd kallitawad, üks 21 aaStane noor mees aga oma isale sagedast Mitte ainult mingisugust abi et anna, waid koguni weel abt pärib Esimese eeSSiguslise jälituse asutamise jumes on kadtiemata staduse-andja tahtmine olnud, perekonnale  üht tugewamas wanudnses seiSwat töötegijat jätka, ksS juureS aga tähele pandud ei olnud, kaS kohaline sõeawäekohnse-alune  ka toe poolest oma wanemaid ehk perekonna-liileid  oma tööga aitab. WiimaSte saState Äranägemine  on nüüd nckttaund, et igal aaStal sellest aeast saadik 25VM8 meest ja rohkem soldatiteks wSetud saiwad,  kellel H. ja M. jõutust eessigustd on, wiimased sagedast kanni wiimase meheni, kuna eeSõiguSlised l jäätusest  va hngs koju jäiwad ja paljudel koeradel oma wanemate  ega lähemate lihalikkude sugulaste õnnest ja waewast wäga wähe osa wstsiwad, nimelt, et Sõeawaekohasekohtust  asi ei ole, fissetutfnmife-kirjas ReSMdud asjade põhjusel kohalistele noortele meestele ametlikult eesõigusi anda ja et wamwad ja wasta-Wanemad neile antud õigust, oma poja ehk lapse-poja õigust l. ja ll jäutufr eessiguse peale tema käest ära wStta, kui stma perekonnale mitte kuekS ei ole, wäga armast tarwitawad, olgu see umbteaduse, olgu selle pärast, et nemad oma järeltulija poolt, kui ka mitte sel silmapilgul, siis ometigi edaspidi tuetust saama loodawad.  Et nüüd ühest sseawaekohuse-kantonift igal aaStal alltMMe rekMist HM selle järel käib, kui palju siSsekutsuMise  kirjas Ülepea neid noori mehi ÜleS pandud on, kes St aaStal wanatS saanud ja weel mitte kui prii kahtlased  teenistusesse aSlunud ek ole, selle peale waakamata, kui palju noori mehi I. eesöiguse-osalised on, stiS on 11. ja M. jautusele ntnde waSta ülbkohaltne koorm tUIUUb Et nüüd ükS SiguSlistm jäntaMine fSeawäekohustkS tehtud saada wSikS- on Seespidiste asjade MiuiSterinmil nõu; aastase kohuS-osa (contingent) jäutamist üksikute kubermangude ja wsldkondade ja stiS üksikute fiSstkutsumise-kantonidc  pesist mitte enam nagu tänine kohaliseks aaStakS söeawäekohufe aluseks saanud ja tirjaS ÜleS palwud rwörst meeSst täie hulga järel sttzs, waid sissekutsutama  kohudosa MeSarwamtfe juureS I jäutnse eedõignkiste  hulga peale waadats, sm jäutamist nenda eile wstta, nagu MM ainult eesõtgustta ja eesõigusega 11. ja M. jäutusest noori mehi, eeSsignst I. jäutusest aga ainult neile noortele meestele anda, keS tS e poolest oma wanemate eh? dma lähemast perekonna-liigete ainsad tugid ja toitjad ön EessignliSte I. jäutüfe hulga kitsendamise  kohta kirjutab peale selle: on omas wiimaseS numreSüht tZhelepaaneiawat  lisa selle kohta toonud, tulda maarahws WM, nimelt Wiljandi'WfiS püüdMtne ilmUb, noortele meesstle sSeawäe-kohrSliste aaState feeS, silmakirjaks wõtmise läbi lapse aseinile, l. eesõiguse-jäutnse signst ja sellega wabaslamist  tegemast sõeawäe-teeniStusest toimetada. Osawul wtisil kujustab asjadega ja tohaliSte seadustega heaSte tuktaw jutustaja kdM neid kawatust, mida tarwitakakse, poegÄels, kellel/ kui nemad wanemake perekonda jääksi- wad. seadust mööda mingisugust eesõigust perekoMikkude aSjade pärast pärida ei olrw, õige-aegse wõtmise läbi lavse astmest I jäntnis eeSõ-gust saata. Seal saamad manad eidekesed ja lapseta abielu paarid meeliseks tehtud, igaüks üht poega ühe palju poegadega õnnistatud perekonnast.  enne kui tema 10. elu aaStal WpMpfekS, lapse asemele wõtma; seda saab nii kaua tehtud, künni ainult ükS ainuke poeg perekonda jääb, keS stiS sõeawäekohuseseadnse  art. 45. järel kg I. jänluse eesõigust saab Aastaajalt  tulla ikka rohkem ette, et Hoolekandjad wanemad 2. 3. koguni ka 4 poega sel witsil söeawäekohufe täitmisest  wabavtavad MöneS koguduses tuleb koguni ette, et ühe ainsa siSsekulsnmise juure» 8, S, 7 ja 8 wõtmist lapse asemele ette pandud saawad. Kui rikkuwaik seesugune kõrwale-minemine sõeawäekohuse  täitmisest rahwa elukombete peale mõjuma piab, fee on Me; kõige paheck selle juureS on, ek Sõeawäekohust.kohtust!  wõimakik ei ole, seda nmbaSja keelata/ sest et kohatised wanemad, kes oma poegi sel wiifik eest ära on saatnud' mitte wastatamist alla kutsutud ei wõi saada. Niisama wähe on Sõiawäekohust.kohtUtel õigus, walmiS tehtud WStmtst lapse asemele, kui see Ma seaduslikuks saanud on. tühjaks mdiSka, ka stiS mitte, kui arwata wõib. et seda kõiki ainult silmakirjaks tehti ja see, keda lapse astmele wSeti.chk koguni mitte oma kaSwuwanemast juure» ei elu, waid oma lihaste mammast juureS. ja et kaSwuwanemastl temast mingisugust tuge ei ole. Dn wõtmine lapse asemest enne wsetawa 18. elu-aaStat sth. knd, siis uraksab tema steawäekohust.seaduse art. 45 tähendus  A järel km kaSwuwammast lihalik poeg ja Sõeawäekohuse-tohuS  piab temale, kai ükS tema taSwuwanematest  weel elab, ehk temal ka ükS meheta õde ehk ÜkS alla 16 aaStat waua -vend on, l. jälituse eesõigust omakS mõisiwa. Seesugune noorte meevte wabaStamine lapse asemele wõkmise käbi on snba nii laiale weninnd, kui sõeawäekohust  art. 45 MeSpMjad stda wist mitte ette arwata et wsinud. ja ek see nüüd juba mõjuwate ringkondade tähelepanemist  äratanud on. Et lugejad arwata wõiksiwad, kui suureks nende noorte meeble hulk kaSwanud on, keS selleläbi eesõigust esimesest jänku sest saiwad, et nemad kaS ise khk et nende wennad lapse astmele wõeind saiwad, paneme mest meile lahkest antud arwu järel järgmist tabelli, selle taSwamist üle Liiwimaal wiimase aastakümne kätkuS, ÜleS. Nende steawäekohaliSst hulk, kellele wõturist läbi lapse astmele eeSõkgus I. jänkusest Mk antud saama, osi aastatel IBS2 1887 1891: Ma linnas .... 1 4 3 Ma kreisis ... 2 11 zy Weimari kreisis ... 1 1 iv Wõnnu . . . 9 19 39 Walgn , . .TS TS S 3 Tarin . 15 Tl 30 Wõru . . . . . « 13 18 Pärnu , . . . . 4 28 18 Wiljandt .... 5 21 41 Saaremaal . . 7 7 17 Kuna Liiwimaal aastal 18SS ainult 72 söeawZe.