 Katharina Michailowna, SuurwürSti-printsefS Ksema  Aleksandrowna ja SuurwürSkid Wladimir Aleksandrowitsch,  Kyrill, Boris ja Andrei Wlsdimirowitsch, Aleksei ja Sergei Aleksandrowitfch, Konstantin ja Dmitri Konfiantinowitsch,  Nikolai Nikolajewitsch, Michail Nikslajewitsch, Herzog Eugen Makfimilianowitsch von Leuchkenberg, Kõr- gused Prinz Aleksander Petrowitsch von Oldenburg ja Herzog Georg Georgiewitsch von Mecklenburg-Strelih kathedralisfe. Keiserlik KõrguS Suurwürsti-praua Aleksandra  Josfifowna tuli Jumala - teenistuseks kirikusse. Pärast liturgia lõpetust algas surnu Jumala-teenistus, mida Kõrge Eminenz Metropolil Jfidor pidas. Pärast surnu Jumala-teenistust jätfiwad Kõigekõrgemad herraskonnad  Kõrgefiõnnsa Suurwürstt surnukeha Jumalaga, Admiralid wõlfiwad lipu surnukirstu pealt ja igawesesse elusse kutsutud SuurwürSti Adjutantid tõiwad surnukirstu kaane. Kui surnukirst kinni pandud, tõststwad Majestät Keiser ja Suurvürstid seda üles ja kandfiwad Metropoliti ja Vaimuliku  ametkonna eeSastumisel tehtud hauale. Surnukirstu mõlemal poolel kätfiwad kuuS palee-grenadierl ja kümme feldweblit, wahtmistrit ja unterohwitfcri. Kui surnukirst hauda lastud sai, koStis suurtükkidest wiimane teretamine Jumalas hingawale Kindral-Admiralilc. Hingepalwel, miS eelkäiwal, Näärikuu 17. pääwa õhtal Peter-Pauli-kathedralis, igawesesse elusse kutsutud Suurwürst Kindral-Admirali eest peetud sai, oliwad Majestät Keiser, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija ja teised Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid ja SuurwürStiprauad,  Keisrikoja prauad ja preilid, Riiksrathi liiked, Ministred, Senatorid, Keisrikoja auukandjad kahest esimesest  rangklassist, Riigisekretärid, Auuwöörmündrid, Majestät  Keisri kaaskond, wöeramaa sõeamehed, Kindralid, Admiralid, gardi merewäe ja armee stabspealiknd, linna eestseisjad, sõeawäe ja nende seltskondade saatckonnad, kelle ülem, Präfident ehk liige KörgestõnniS Suurwürst olnud oli.* ,Walitfuse Teadaandja* kuulutab Ülem-Hädaaeakomitee  koosolekust Näärikuu 13 pääwal, et selle pääwani selle komitee fisfetulemifi 3.076,808 rubla 46 kopikat raamatusse üles pandud oli. nende keSkis 627,524 rubla 71 kopikat era-inimeste annetest ja mitmetest selle komitee tallitust alla antud summadest 2.449.283 rubla 73 kopikat.  Pea-summa sisse on ka need t,971 043 rubla 33 kopikat arwatud, mis Hädaaea-lotterie sissetulemiste rehnungi  peale ülem-Hädaaea komiteele ette antud on, mille sissekandmised Kõigekõrgema käsu peale Jõulukuu 26. pääwast selle komitee tallitust alla antud saawad. Sellesama  pääwani oli wälja antud 914,764 rubla 67 kopikat,  sellest 260,000 heategewatele asutustele ja erainimeske kätte, keS nälja-hädalise rahwa eest hoolt kannawad; mis üle jääb, see oli komitee juhatust mööda wilja-ostmiseks tarwitatud. Rootsi Norramaa Kronprinz Gustav on nüüd Peterburg'tst jälle ära reisinud ja jõudis Näärikuu 23. pääwa iöune aeal Moskwasse, kus Kindral-kubernõr Suurwürst Sergei Aleksandrowitsch mitmete auu-kandjatega  teda wasla wõttis, auuwahid Jekaterinslawi greuadiri-rügementist  ootamas oliwad ja nende khor Rootsi rahwalaulu mängis. Suurwürst faadis kõrget mõrrast Kremli-palcSse, kus tema korterit wõttis. Kohe peale selle sõitis Kronprinz Suurwürti ja tema Kõrge abikaasa juure ja oli lõunelaual nende wõeras. Moskwa'st sõidab Rootfi- Norra Kronprinz DreSden'iSse ja sealt kaheks pääwakS Bcrlin'iSse. Peterburgsis ja Moskwa's on Kõrgele wõerale  uhkeid pidust antud ja tema on Wenemaa auukandjatele  rohkest Rootsi kõrgeid auutähtest wälja jäganud. Mõlemil pool on lahkus nii suur olnud, et kõik Enropa seda wist tähele panema saab, sest knida asjad nüüd kord Europa's seisawad, et ole see enam suure politlka kohta mitte üks kõik, kuida aSjad Wenemaa ja Rootfi-Norramaa wahel seisawad. . Buchara Emir on ülem-Hadaaea-komüeele Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija juhatusel, 100,000 rubla Wenemaa nälja-hädaliSte heaks saatnud. Peterburgsist on üks merewäe-pealik AtheuMe saadetud, Greeka Prinz Georgile seda keppi tagasi mlma, millega tema JapaniS mõrtsuka käe peale lõi. See kepp on nüüd üle ja üle kullaga kaetud ja teistil uhkevte ehtetatud. Nälja-hädaliSte heaks Wolga-koloniedeS oli Saksa-keelise .Pelerbmgi Zeitungi* toimetuse kätte mitmekordse kutsumise peale Näärikuu 18. pääwani KKS9 rubla 26 kooikat kokku tulnud. Sellest 01l fermi toimetuse  enese kulu peale ära saadetud: Weizenfeld iSse 752 rubla, Frefenthal'iõfe 2150 rubla 15 kopikat. KrasSnojarisse  2502 rubla, teiSteSse kogudustesse 1092 rnbla, kokku 64SK rubla 15 kopikat. Poolamaalt, ülirikas Juut Baron Hirs ch, kes Wenemaa  Juntist Argentinasse, Lõune-Amerika'S elama asutada tahab ja keda juba Kuningaks* nimetakse, on jälle üht asjatallitajat Poolamaale saatnud, Juntist Väljarändamisele  kutsuma, ja see olla seal juba peale 2000 Juudi-perekonda selleks ÜleS kirjutanud. ükS wäljarändaja on omast retfust Argentinasse ja väljarändajate elust seal wäga kiitvat kirja saatnud. Teel olla nende eest wäga heaSte hoolt kantud, neile toitu ja waesematele ka riideid antud. Maurtce kolonieS, kuhu neid Viidi, on juba 1300 hinge Juutifi olnud ja need 200 perekonda,  kellega üheS tema reisis, on seda kolonied täieldanud.  Maa olla seal wäga hea ja anda 200 puuda uisu dessätini pealt (umbeS 57 seemet). Kliima olla wäga hea, suwi hakab meie Talwekuul ja keStad S kuud; meie Leikusekuu. Mihklikuu ja Wiinakuu on seal talivised kuud. Wtlja saada kakõ kord leigatub, heina neli kord niidetud. Loomi olla rohkest. ükS paar härgi, miS siin 100 künni 120 rubla maksab, olla seal Wene raha järel 30 rubla eest saada, ükS lehm 10 rubla eest. ükS hea tööhobune 15 rubla eest, üks lammas 1 rubla eest. Wiljapnu-aidu olla igal poolel ja puuwili sellepärast wäga odaw. Metsa ei olla aga mitte ja sellepärast ehiluse-puud wäga kollid. Kaupafi saada Brafilia'st toodud. See wäljarändaja jutustab oma kirja lõpul: Maast, mida Baron Hirsch ostnud on. saab iga perekond 47'/, deSsätint hoonetega, tasumise peale seitsme aasta käikuS. 4 lammast. 2 lehma. 2 hobust, saha, äkke, 4 kana, 2 hane sa i paar teist kodu. sulgloomi lõuuks. Iga asuknS saab pea e selle ühe peksumaschina ja ühe lokomobile. Seesugust koloniest, nagu Maurice, on weel mitmeid plaanitud. Esimeseks aaStaks saawad asujad üht määratud, kodutarwituse ja seemne kohalist hulka wilja, ühe sõnaga, nemad saawad kõiki, mis kosumaks eluks tarwiS läheb. KeS anusast tööd teha tahab, u b ikka seis tulla, neile aga, keS ilma tööta elama har . d on, neile ei wõi mina tulemiseks mitte nõuu anda. Nüüd on jälle uued maa-wäljamõetmised ette wõetud. milleks kaks künd aega kulub. Wahe aeal on need, kellele mitte weel maad kätte mõedekud ei ole, raudtee-ehitamise jumeS tööl ja teenlwad omale 1 rubla päawaS. kuna need komitee kuku peale ÜleS peetud saawad,  keS ilma tööta ja leeniSlusela sätivad; edaspidi pidiwad aga aeguti komitee poolest ÜleS peetud «väljarändajad  seda kulu komiteele tasuma * Selle järel arwata piakS wäljarZndanud Juutide afi Argentlna'S wäga hea olema. KaS aga see tõsi on, see on teine afi, kuna kolmas weel see on, kas Juudid ka jäädawalt põllutööle  harjuwad wõi kaõ jälle omale endisele ametile tagasi pöörata katsnwad. Kui nemad tõeSte põllumeesteks hakkawad,  sits wõib Argenkina'fi ÜkS nuS Kaasan saada. Kohalises paikaS meie isamaa pealinnas saab Üht seadust Juutide Väljarändamise korraldamiseks plaanitud ja see olla juba nii kaugel, et pea Kõigekõrgema kinnituse alla wõib antud saada. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Oderi ja Mhewl jsed oliwad wiimase nädall lõpul kangest töuSmaS. BreSlauS kiStuS iea ühe 8000 centnerit raSke lodja lahti, miS waSla raudtee-filda põrkas; niisamati saiwad ka mitmed paadid lahti kistud, ühe paadi sees iStustwad ükS meeS, M naene ja kaks last, keS kohe jea alla kadnfiwad. Öösel oli liikumine üle Breslsu-Tarnowitzi raudtee-sika feiSmaS. Ohlon S ott jõgi üle tammide «mölanud ja neid mitmes paikaS lõhkunud; Vrig iS seifis Küünlakuu 3. (Näärikuu 22.) pääwa Shtal kõik Oderi-alew wee all. Sel agstasaeal  ei ole seal nii kõrget wett nähtud. Köinsist kirjutati  selsamal pääwal, et Rheini jõgi oma arudega kangest  töuSnud on ja paiguti üle kallaste woolanud oli. Wee körguG oli LV. motolt, P -«' lft, KNol-kw 4, Mirik» SS.) ptiäwal. Alalised Vihmasajud teewad uputust. Mitmed Mad seisawad  wee all, mitmed teised on suures hirmus. Athen' tst. Küünlakuu 9. (Näärikuu 28.) pääwal. KrsnprlnzesS su insiuenzasfe haigeks jäänud. Täielik teadus „Walitsuse Teadaandjast". PeterburgiS. Küünlakuu 1. pääwal. Häda- aea « l o t ter i e loosidest wöitfiwad järgmised pea «Situd: Gerle. Nr. WRt. Serte Nr. Wöit. 1137 80 100000 3994 31 1000 S4S 32 50000 4140 92 1000 10186 05 25000 4174 63 1000 1013 22 IVOOV 4176 73 1000 2540 07 10000 4499 73 1000 2575 100 10000 4644 34 1000 2625 53 10000 4634 82 1000 2857 20 10000 4726 27 1000 5560 41 10000 4826 5S 1000 5717 06 10000 5009 15 1000 8734 26 10000 5100 24 1000 9321 28 10000 5155 64 1000 10099 22 10000 0184 21 1000 420 23 5000 5543 76 1000 702 26 0000 0369 26 1000 1330 98 0000 0533 76 1000 3858 76 0000 0064 59 1000 4003 41 0000 5598 58 1000 0107 56 5000 5658 33 1000 0510 60 5000 0826 13 1000 5982 SS 5000 0906 61 1000 6296 80 0000 6191 81 1000 6623 34 5000 6297 60 1000 6909 w 5000 6454 5 1000 8109 66 0000 6615 46 1000 9282 41 0000 6650 85 1000 9332 22 K(« 672 S 41 1000 9707 56 5000 6745 85 1000 g 25 1000 6751 92 1000 157 67 1000 6788 02 1000 108 24 1000 7210 78 1000 274 82 1000 7212 13 1000 292 62 1000 7273 27 1000 444 11 1000 7517 36 1000 536 19 1000 7524 91 1000 604 12 1000 7563 21 1000 885 6 1000 7685 39 1000 977 74 1000 7810 99 1000 1041 13 1000 7932 32 1000 1030 31 1000 8120 65 1000 1102 51 1000 6803 SS 1000 1230 4? 1000 8902 40 1000 1300 63 1000 SSSS 45 1000 10W 66 1000 SOSS 97 1000 1670 56 1000 9179 SS 1000 1749 39 1000 9293 42 1000 1934 40 1000 9545 54 1000 Z 199 91 1000 9612 6 1000 228? 36 1000 9685 43 1000 2325 2 1000 10034 16 1000 2434 56 1000 10082 34 1000 2452 ?S 1000 10101 45 1000 ZSBS 17 1000 1016 S 25 1000 2591 83 1 000 10338 99 1000 ZK9I 8? 1000 10076 1S 1000 2775 57 1000 10534 91 1000 2313 44 1000 10593 41 1000 2922 4 1000 10723 .10 1000 3005 54 1000 j 10330 g 1000 3127 86 1000 10926 04 1000 3243 62 1000 11347 33 1000 AIM SS 1000 11080 76 1000 SS2I 27 1000 11270 77 1000 3744 25 1600 11774 33 1000 trükikojas on ilmunud ma«irah>W ehk T S h t - r ll ll Teadaandmised. 000 «2» >« «s Tänawu saab Teifivääw S. MSrtfil peetud, mille ESmaSpüSw fiiS o« Kroonu Ma. mis pruukimises, (pole heaSte Sra-Sieutatud),  miheasti uued kui manad saamad Siendalud ja WwalisckS tehlud. MaSsesepp sa mctaMwalasa, X «X. Põski m ata M Eestimaa rahwa » » M «eel saada Mkimlõ, Lma-lllltiksas.