astunud, kelle eesotsas würst A. Urussoiv, grahw B. Tolstoi, kindral J. Arapow, A. Kock, grahw A. Bukshõwden, ja A. Birjukow seisawad. Seltskond seisab kõige tähtsamate Wene-maa ehitajameistritega  ja Moskwa ning Peterburi kõige jõukamate rahameestega ühenduses. Tarwilik kapital on juba koos ja antakse lähemate päewade sees palwekiri lubasaamiseks ülemale pool sisse." „St. Pet. Zt." teatab, et nende päewade sees kaks määratumat suurtükki Obuchowi terasewalamise wabrikust Nikolai raudteed mööda Scewastopoli on saadetud. Nad kaaluwad kumbgi 3000 puuda, kinnipanemise kaaned isegi ka kumbgi 100 puuda ja seatakse neid Musta-mere sõjalaewastiku  kahe uue soomuslaewa pääle üles. Kuulid,  mida määratumad tulesütitajad 20 wersta kaugele wiskawad, kaaluwad 30 puuda. Wõid arwata. Mats, kui kallis sarnane pauk maksma tuleb? Wenemaalt, Looma-katk oli künni aastani 1887 Europa-Wenemaal aastas 237,000 kanni 350,000 ohwrit pärinud. Wõitleinised selle katku masta on senini nii palju mõjunud, et seda ainult weel üksikult ette tuleb ja enamist ainult neis waldkondades, mis Asia-Wenemaa piiril seisawad. Juba aastal 1887 oli langenud loomade, hulk 76,000 tüki pääle kahanenud, mis ennast 30 kubermangu pääle jägasiwad. Nõnda on loomakatkusse langenud loomade hulk järgeS kahanenud ja oli aastal 1800 ainult weel 1600 looma suur. Wiimasel aastal on politsei ülewaatamine wisl kergem olnud, et rahival neis kubermangudes, kriS looma toit puudub, kergem oleks loomi üksikult ära müüa ja suuremaid karjast  wälja wedada. Siiski on looma katku ainult Samara, Ufa ja Orenburgi kubermangudes olnud ja ka sääl ei ole rohkem loomi sellesse langenud, kui kokku 2270 tükki. Helsingist. Kohutamat surma on Helsingis kaks noort inimest enesele Kesknädalal 10. Webruaril «valmistanud, nimelt üks kuntori sell Ossian Engwall ja üks buhweti neiu Ellen FroSmann.  Eel olewal õhtul oliwad mõlemad seltsis ühe maskerade pääl olnud ja oma toredate ülikondade  läbi kõikide teiste tähelepanemist eneste pääle pöörnud. Mõlemad oliwad rõõmsad ja lustilised ning kellegi hing ei wõinud arwata, et nad nõuks wõtnud mõne tunni pärast «vabatahtlikult  surma minna. Homiku kella kuue ajal läksiwad mõlemad seltsilised maskeradelt ära Engivalli  korterisse. Siin oli Engwall enne surma weel kolin kirja kirjutanud, ühe oina isale Stokholmi,  ühe oma peremehele ja ühe tütarlapse «nale, mis kirjad kõik laua pääl oliwad. ÜheS nendest oliwad järgmised sõnad: „Ar«nsad «vanemad ja Matilde ForSmann! Tänan Teid südamlikult kõige eest. Septembri kuul sain «na Elleniga tuttawaks, hakkasin teda meeletumalt armastama ja tegin rutuga wiga!" Kui Engwall tütarlapsega  oma tuppa astus, ärkas kõrwal tuas magaw üliõpilane üles, jäi aga pea jälle magama. Homiku kellu kuue ajal ärkas ta uueste üles ja kuulis koline pauku. Tema teadaandinise pääle murdis politsei ukse lahti ja kohutan? pilt seisis sisseastujale silma ees: woodis inaas maske ülikonnas,  nägu «verega kaetud, lainas Ellen ja teina jalgadel Engwall. Mõlemate kehad oliwad juba külmad. Laua pääl oli wiie pauguga rewolwcr ja shampanjeri pudel. Ellen oli pahemalt poolt rinnast haawatud, Engwall südame kohast. Elleni «vanadus oli 21 aastat, Engwall temast aasta wanem. Et Engwall tõsisest südamest Elleni armastanud, näitab see lugu, et ta ennast Elleni emaga tutwaks teha oli lasknud ja tihti süül käinud. Ellen oli oma peremeest palunud, teda maskeradele minna lubada, mida aga see mitte ei lubanud. Selle pääle oli ta ennast ametist lahti wõtnud ja maskeradele läinud, mis nii, kurwalt loppis. Elleni peremees kiidab teda kõigiti auusa ja korralise inimese olnud olema, kuna Engwall lugupeetud perekonna liige oli; tema isa on Stokholmis pea konsul. Harkowist. Harkowis on hiljuti üks Amerika  laadi kahewõiUuS ära peetud, nimelt kahe noore naisterühma wahel, kes mõlemad ühte nöörimeest  armastanud. Kas kumbki naisterühmas selle juures haawatud saanud, ci teata kohased lehed, kuid teine nendest tapnud ennast kihwti sisseivölmise läbi pärast ära. Tamarast. Samara kubermangus on 14,6t)1> talupoega awalikku tööde juures ametis. Odessast. Lõuna Wcncmaal on tänawu aruldaselt wara müristanud, Tanria kubermangus juba N. Januaril. Senini on juba 16 kohas müristamist tähele pandud. Müristamise järge on wihma ehk rahet sadanud. Kaukastast. Wene leht Los. Oosop. järele suri neil päiwil Kaukasias, Ardoki külas üks Ossetlane, nimega Merdonow, 164 aasta wanaduses  ära. Nii kõrget wanadust ei ole meie ajal mitte enam kuuldud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Säält on -viimsetel päewadel wäga pahad sõnumid tööliste kokkujooksmiste ja wägiwaldsete tegude üle tulnud. Kui juba päcwal enne seda kokkujooksmisi olnud, mida politsei ühest ära ajas, kus töölised ka oma keskis riidu läinud, kogusiwad töölised Berlinis ennast Küünlakuu 26. päewal linna, kuningliku lossi ette ja pärisiwad leiba ja tööd. Üks jagu, wist Anarchistlastest ässitatud, tormas poodide ja kärnide püüle ja rööwis neid tühjaks. Politsei pidi käratscjate pillutamiseks mõeka tarwitama. Järgmisel päewal läks kära uucste lahti, nimelt Frankfurti ja Köpniki linna-jägudeS. Mõned sajad tormasiwad pagarile ja lihunikkude poodide pääle, lõhkusiwad aknad ja rööwisiwad kaubad. Mitmes kokkupõrkamises pidi politsei mõeka tarwitama. Mitmetes linnades, nagu Berlinis, Danzigis, Braunschweigis ja Königsbergis on tööta tööliste hulk ja häda wäga suur, palju suurem kui mööda läinud talwetel. Braunschweigis on kokkujooksmisi: juures mitmed Anarchistlased kinni woetud ja saanud kohtu alla antud. Berlinis on umbes It>o käratsejat kinni wõetud, nende kescis ka tagakihutajaid ja poodiderööwijaid.  Politsei-ineestest on ka mitmed haawatud. Sääl ei taha järelkaja keisri wiimse kõne kohta ikka weel mitte kustuda, ehk see küll natuke tasasemaks on jäänud. Uut rahutust sünnitab selles asjas nimelt see lugu, et mitu ajalehte keisri majesteedi auusse puutumise pärast kohtu alla on antud, kes liig käredalt keisri kõnet on kritiseerinud. Tähendatud lehed on: „Köln. Zeitnng",  „Frankf. Zeitung", „Berlincr Neuest. Nachr." ja „Die Gcgenwart." Need numbrid, milledes teutaw kiri leida, on politsei ametnikkude poolt kõikidest awalistest kohtadest, kohwi- ja söömamajadest  ärakorjatud. Selle walitsuse teu üle tõstawad ajalehed uut kisa, sest Saksamaal, kiitlewad  nemad, olla trükitud sõna waba ja wõida igaüks oma arwamist tagasihvidmatalt awaldada. Mis pidada aga sarnasel luol teistes maades Saksamaa trükiwabadusest arwatama? Berliin uulitsa märatsemiste aöjuS kirjutab „Ztg. f. St. u. Laud." kirjasaatja weel järgmiselt: Kõige põnewam  sellest „Webrnari mässust" oli keisri jalutussõit  Reede 14. Webruaril, palju põncwam kui sisselöödud aknad, tühjaks riisutud saia-, wiinaja  riidepoed ning läbi peksetud päcwawargad. Keiser sõitis tähendatud päewal oma adjutantide ja ratsasulaste saatel pääle lõuna kell pool Z lossist wälja. Lõbuaed ja „Pärnade alune" mustas inimestest ja politsei amctnikka, ratsa ja jala, oliwad  uulitsad täis. Kui keiser, kes sammu käia laskis, nähtawale tuli, tõusis kaabakate seas äge liikumine. Üks osa nendest hõiskas ja -vilistas, teine karjus „tööd! tööd! tööd!" Need karjujad ei olnud aga kellegi töömehed, waid niisugused, keS alles siis tööle hakkawad, kui nad hõlpsamal wiisil enam leiba ei saa. Mõned sekka hüüdsiwad ka moodu pärast: „Ta elagu!" Sellsamal ajal, kui uulitsa kaabakad nõnda kisasiwad ja karjusiwad, oli uulitsal ka auusaid, parema seisuse inimesi nii et ootama pidi, et need keisri anuks häält tõstma saatvad, aga sellest ei olnud midagi kuulda. Kõikide meeled näitasiwad külmad olema ja asi paistis nii wälja, kui ei tahaks keegi keisrit teretada.  Selle juures ei wõi arwa-ia, et parema seisuse liikmed awalikult uulitsal häält tõsta häbenewad.  Kui mürst BiSmark kord tähtsal Märtsikuu päewal pärast o-ma ametist lahti laskmist Berlinist wälja sõitis, siis ei pidanud peenem rahmaS mitte sündmatakS malju karjumisega teda saata, ja raudtee waksalis ei tahtnud elagu hüüded sugugi enam lõppeda. Ja need oliwad kõik „Ber!ini peenemad inimesed." Aga keisri teretuseks häält tõsta näitasiwad needsamad inimesed  nagu häbi tundma. -- Saksamaa wälimised asjad, nimelt ta õrn seis Prantsuse maa waStu, kus Elsass - Lothringen nagu ähvardajaks tondi kujuks on, teemad jälle rohkesti rääkimist. Suur Prantsuse  ajaleht „Figaro" oli tähtsamate Saksa meeste käest pärinud, kuda nad asja kohta mõtlcwad  ja kas wahest moel lepitust selle tüliõuna lohta ei saaks sobitada, mis ühele õige ja teisel» paras olels. Hästi rohkesti wastusid on ka selle püüle autud, aga targemaks ei saa nende läbi kedagi. Suurem osa ei lase sest hingatagi, et Saksamaa ElsasS-Lothringcni weel kunagi ehk kudagi ära annaks, mõned räägiwad küll nagu häbelikult, et kui mõlemalt poolt head tahtmist olla, siiS ehk wõidakS Lothringi, mis ka rahwuse poolest enam Prantsuse külge kuulduda, tagasi anda, Elsassi aga ilmasgi. Aga mis see arutamine kõik aitab? Saksad kärtsutawad suurest osast oma meeste üle nina. Heilenbergi tunnel, KaiscrSlanterni ja Hochspeyeri  wahcl, on Küünlakuu 2ü. päcwal sisse kukkimud, kui üks rong parajast llkbi sõilnud oli. Slrwatakse, et 7 töölist puru alla maetud on. Taanimaalt. Küünlakuu 21. päewal möllas  hirmus lumetuisk läbi kõige Daanimaa. Pärast lõunat kell 3 oliwad enamist kõik raudteed Jütlandis ja FüneniS kinni tuisatud ja sõidud seismas. PoSti-aurulaewal Kielist Korsbrisse oli raske sõit ja laeiv sai kaua wiiwitatud. Posti-aurulaew „Sga" pidi oma sõitu Fredcrikshavenist  Gothenburgisse seisma jätma. Ka sõidud  Daanimaa ja Nootsimaa wahel oliwad takistatud. Greekamaalt. Greekas näiwad lood pareinale  pöörama. RahwaS tunneb, et mis k gas teinud, wäga tarwiline oli ja teda auustatakse  nüüd igal pool riigi päästjana. KuS kuningas end päälinnas näitab, ivõetud teda ivaimuStatult waStu. Delyannise mõimu pärivad on loetud; ta wastapauck ametist taganemiseks  on asjata, sest ta kõnedest ei hoolita enam. Loodetakse et ka saadikute-togu end temast ära pöörab, nii et selle koost lahutamist ja uue wali- m»st wajagi polo. Nnmeniamaalt. Rumenia uus parlament on kokku astunud ja kuninga poolt troonikõnega awatud, milles seo oma rõõmu aivaldnnud, et wiimsete ivalimistc mõjul nüüd malitsuse talitus ladusasti edasi minna. Numenia olek kõige riikide wastu olla hää. Riik olla nii sisemises kui wälimiscs asjus kaunil kasumise teel. Amerikamaalt. N c u-F undlandist teatatakse, et hülgetepüüdjat merel lumetuisku on jäänud; Il>v meest nendest ei ole meel tagasi tulnud ja kardetakse, et nad külma läbi, mis sellel ajal olnud, otsa on leidnud. 13 meest o« juba surnult ülesleitud. Teised lehed. „PoStimeeS" toob pracguS mitu tähtsad juhtkõnet „ Laste kasivatamiscst", mis tõesti üks neist täht- X- 10. S aar l a n e. 1892