Saarlane 7. Teisipäeval, 12. Webrnaril 1891. VIII. aastakäik. maksab : Postiga saadetud aaStaZ . 2 „ „ PoolcS aaStaS. ..... 1 „ AK „ Ilmub igal tsifipÄStVckk. Kuresäareö nr. 17. Taarlase toimetusesse, Kuresaarcö. Kuulutuse rida ehk selle ruum KiciAdiilc xoliMii sjaieht «,». jli li«liklth»iile Sõnakene maadlemisest. Jah, maadlemine on juba manast hallist ajast meie esiwanematcst päritud pärandub. See on meie Eestirahmast wülja kaswaimd komme ja pruuk, mida meel praegusel ajal üsna tublisti ülal saab peetud. See on noorte meestele küll naljaks ja tubliks wäsituseks, aga on ka wäga sageli koledad järeldused järele jätnud; mitu maadlejad on oma kallist termist maadlemise platsile jätnud, mitu on ka maadlemist oma eluga maksnud. Kui mitmed ja mitmed on küll pärast kibedasti kahetsenud, aga mis tehtud see tehtud, senna ei aita enam ükski rohi. Oh, kui.mitmed noored abikaasad on kibedaid silma pisaraid pidanud mölama, omade meeste kergemeele pärast! Maadlemine on ka tõesti üks kergemeele tegu, sellepärast poleks see mitte alw, kui see kahetsemise wäert nali saaks mana aja koli kambrisse kannetud ja unustuse rüppe heidetud. Meil on praegusel ajal palju sündsamaid naljatusi ja miisakamaid njawiitmisi, nii ka lõbusamaid  meele lahutusi, kui maadlemist ja wägipulga madamist. Nende asemele wõime küll endale muid lõbusamaid mängust mulida, nii kui „tambreti"  ja sellesarnast, mida juba suurem hulk meie noori mehi tunncwad. Neid mängust wõib ka neidudega ühes mängida, sest nende õrnukeste aeg läheb muidu kohe igawaks, kui meie nendega ühtegi tegemist ei tee. Sellega rõõmustame neid ja endid hoopis parem ja meie termis jääb ka rikkumata. Maadlemise ja wägipulga madamist  tagajärg on ka tihti riid ja sõimamine,  mis jälle wihawaenu meie wahcle sünnitab. Jõuku on sagedasti nähja, kuidas noored mehed põrandal põhkus endid wenitawad ja nii ära wigastawad, et pärast tohtrite abi pruukima peab, mis mõni kord ka enam ei. aitagi. Sellepärast soowin armsa Saare noorte meestele südamest seda, et nad need paar manad ametid maha jätaksiwad  ja uusi, kergemaid, lõbusamaid ja kasulikumaid  ajawiitusi nende asemele pruukima hakaksiwad! W. M ä g i. Armastuse lilled. 7 ~TõniS," ütles ta arglikult, „mina hakan nüüd minema. Anna mu sõrmuksed kätte!" Sõna lausumata andis Tõnis sõrmuksed neiu kätte. „Olen ma sind nii wäga pahandanud?" küsis neiu tõsiselt. «Pahandanud?" kordas Tõnis. „Ja kui seda oleks . . „Siis kahetsen ma seda." „Hm! Wõib ju olla! Aga wist olen mina sind pahandanud?" „Jah, sina pahandasid ka selle korra mind, aga aga sa ei tahtnud mind pahandada ..." „Sull on õiguS; aga kaS sa siis mind tahtsid pahandada?" „Ei." „Ja ometi tegid sa seda! Mikspärast sõimasid sa mind? Mikspärast läksid sa minu pääle nii tigedaks? Mikspärast üritasid sa mind paljalt paari tühise nalja tembutamise pärast?" „Ma ei tea isegi mitte!" ütles neiu litsutud toonil. „Ma olin selle korra nii häkiline ja mõtlemata." „AH see on tühi wabandus! hüüdis Tõnis äritud häälel. „Sina oled minu awalik põlgaja ja wihkaja! Seda ci ole sa mitte Äksi sell korral näitanud, waid ka hiljcmine! See lahkus, mida sa esiteks mu wastu näitasid, oli paljalt pääliskaudne, paljas kuradi pettus! Aga sa wõid minu poolest rahul olla, ma ei hakka sind enam tülitama. Ma pole ka ütelnud, et ma sinust rohkem lugu pean, kui ühestki!" „TSnis!" ütles neiu paludes, „fina räägid mulle niisugust sõnu, millest ma õiete aru ei saa. Sina pahandasid mind selle korra! natuke wõib olla, minu oma äritud meele läbi ja sellepärast ci teinud ma ka pärast sinuga tegemist. Aga nüüd peame lahkuma ja meie ei taha lahkumist tüliga lõpetada." TöuiS köhatas ja pidi midagi waStama, aga ometi ei teinud ta seda. „TõniS, kas aunad mulle andeks?" küsis neiu waiksesti. „Mis oleks mull sulle küll andeks anda, kuni sinul wccl õigust ülegi jäcb?" „AH, ära räägi nõnda!" maenitses neiu alandlikult. „Minul on aeg minema hatata ja ma tahan sinu käest andeks paluda." „Kas annad sa siis mulle andeks?" „Mina annan andeks !" „Siis ei ole mull ka selle wastu midagi." ,stias lepime ära?" „Lepime!" Neiu andis Tõnisele oma käe. Tõnis wõttis käe waötu ja pigistas seda südamelikult. Paar minuti wiibisiwad nende käed teine teise peus . . . „Jumalaga Tõnis!" „Jumalaga Liisu!" Neiu läks ja kadus warfi Tõnise silmast.. „Wcel ei ole puhas mokkaS - meel wõin ma loota!" plahistas Tõnis ja naeris laialt. „Peals see mull õieti õnneks minema!" Selle pääle läks ta tuppa, et enne minikut  meel hästi süüa ja juua, sest tewe pulma aja oli ta küllalt nälginud. IV. „Ei tea, mis lugu meie Tõnisega küll õieti peaks olema! kõneles ühel homikul Warcsse Leenu oma abikasa Mardile. Ta on juba kolmat nädalat, see on sest saati, kus ta W. külas pulmal oli, nii isemeelne ja tujukas, et hirmu pääle ajab. Ta on tõeste meel hullemaks läinud, kui enne seda. Kui ma seda tema käest järele küsin, siis annab ta niisuguse waStuse, et häda kuulda. Tal ci lähe enam ükski söök sisse ja ööd otsa ähib ta ilma uneta asemel. Tema on alati winguS ja tõsine; ta ei taha enam kellegiga seltsida, maid otsib kõrwalisi kohti ja koonntab sääl tundide kaupa üksi. Temal näitab midagi südame püä! olewat, mis teda alati koormab, aga ometi ei ütle ta midagi. See on imelik asi! Mis me' temaga nüüd pääle halame?" „Mis põrguline tõbi tal siis jälle õieti kaelas on?" küsis Mart pahaselt. „Ma ei saa sest lollist poisist enam aru!" Saaremaa Luteruse koguduste 1890 aastane aruanne. Kuresaarc Unna koguduses on sündinud 20 poeg- ja 8 tütarlast, nende seas 2 kõrwalast. Surnud 10 meeste- ja 10 naisterühmast. La ulatud said 6 paari. Laual laisimad 333 meeste- ja 577 naisterahwasi. Leeritud saiwad 10 poissi ja 4 tüdrukud. Koguduse suurus on 1615 hings- . Jämaja koguduses on sündinud 55 poegja  54 tütarlast, nende hullas 10 kõrwalast. 7 sündides surnud ja 6 paari kaksikut. Surnud 47 meeste- ja 4S naisterahwasi. Uppunud on 8 inimest ja 1 laps on ussist hammustatud surnud. Lanl tud said 36 paari. Leeri- tud saiwad 35 poiss- ja 44 tütarlast. Koguduse  suurus ou 1638 meeste- ja 1930 naisterahwast, kokku 3618 hinge. Anseküla koguduses on sündinud 89 poeg- ja 28 tütarlast- Surnud 38 meeste- ja 19 naisterühmast. Uppunud on 3 meeste Laula tud said 26 paari. Leeritud saiwad  21 poiss- ja 30 tütarlast. Koguduse suurus on 1185 meeste- ja 1392 naisterühmast, kokku 2577 hinge. ' Kihelkonna koguduses on sündinud 128 poeg- ja 90 tütarlast, nende seas 5 surnult sündinud  ja 13 kõrmalast. Surnud 57 meeste- ja 69 naisterahwast, nende seas 4 õnnetunjad surina saanud. Laulatud said 61 paari. L e eritub  saiwad 66 poissi ja 78 tüdrukud. "Kogust  u s e suurus on 3560 meeste- ja 3930 naistcrahmast,  kokku 7490 hinge. Mustjala koguduses on sündinud 31 poeg- ja 39 tütarlast, nende seas 6 surnult sündinud  ja 6 kõrmalast. Surnud on 24 meesteja  30 naisterahwast. Õnnetumad surma sai 1 naine. Lau la tud said 7 paari. Koguduse  suurus on 2470 hinge. Kaarma koguduses on sündinud 37 poeg- ja 39 tütarlast, nende hulkas 2 surnult meeste- ja 39 naisterahwast. Õnnetumad s urma said 5 meest. Suurde rubisse surnud 13 hinge, nende seas 10 last ja kaheksa, kellel warju rubid panemata. Laulatud 31 paari. Leeritud saiwad 32 poiss- ja 54 tüdrukud. Armulaual käinud 1583 meeste- ja 2278