Homikul tulcwad nad kala kihadega linna turule, kus nad omad kihad tühjaks tegewad, see on kalad ära müüwad. Pärast tagasi minnes lähemad nad püsti kihade sisse ja sõidawad nii kodusse. Halb on see uus sõit küll, sest kes tahab teise päcwa säält seest jälle kalu osta, kus sees nad mudaste jalgadega trampeldanud on! Kes seda wõib uskuda kas need ongi pestud ivõi ci ole. Armsad Sõrme õrnem sugu! Jätke niisugune uut moodi sõit maha, see pole sugugi ilus, maid teutab teie kaupa meie linnalaste ees! Kihelkonnalt saadetakse meile üsna kohutan? sõnum, s. o. et säälne suurem hulk kogudust oma püha koda peab halivaks pidama. Pühapäiwiti  jutluse aegas pidada mõned manad mehed oma argipäewast asju jutustama, teised jälle kusagil nurkas naerma ja kikitsema. Kas seesugune jutt tõsi on, ei ivõi meie selgest teada. Kui see mitte ivale ci ole, siis on see küll hirmus kuulda. See on nüüd selge, et kõik mitte niisugused hullud ei ole, aga kui neid seas on, sääl mõib aegamööda ka kõik selleks saada! Waata I Kor. 5, 6. Tallinnast. Tallinna pimedate laste maja eestseisus teeb „Rev. Z." järele oma minewase aastase elukäigu üle aru. Aasta lõpul on 13 pimedat last sääl elamas. Üks poiss sai minewal aastal liia wallatuse pärast koolist wälja heidetud. Et lastel rohkem tööd muretseda, sai Peterburgi piniedate koolist üks pime tütarlaps kutsutud, kes lastele harjatcgemise tööd õpetab. Esite saamad saapa ja hobuse harjad tehtud, aga aega mööda peamai? nad ka peenemat tööd õppima. Muidu teemad nad meel õle ehk pilliroo tooliistmeid, wõrkusid, mattisid, kuduwad sukke ja teemad muud näputööd. Suuremad õppijad saamad  ühe osa töö palgast omale, mis neil hoitud saab, senni kui nad koolist wälja astuwad. Peterbnrgist. Kõigekõrgema nime pääle sisse antud palwekirjad on nüüd selle kohta awaldatud eeskirja järele keiserliku peakorteri walitsusc  kätte saata. Nendes wõiwad olla kaebtused walitsewa senati osakondade otsuste wasta, kõrgemate  riigi-asutuste, ministrite, kindral-kuberneride jne. käskude wasta, palwekirjad iseäralise armu palumiseks ehk mõnele hukkamõistetud inimesele süü andeksandmiseks. PalwekirjadeS peawad põhjused  ja seaduse paragrahwid, mille pääle palwct toetakse, selgesti teatatud olema. Stcmpelmaksust Soola hinnad lähemad ivcclgi odawamaks.  Krimmis on malmist soola meel rohkesti cismas ja kus minewal aastal sääl puuda eest lübikaudu 9—ll kopikat makseti, maksetakse nüüd v- 7 kop. Liibawis ja Tallinnas maksab 31—32 kop. puud. Wiluast. LastemõrtsukaS Miklaschanska  (naisterahwas) olla, „Nom. Wr." kohaline kirjasaatja teatab, ammedele kohtade muretseja  olnud, nii et see armumine tõsine näitab olema, et tema ammede lapsi, kes tema läbi kohad saiwad, oma juure kaSwatada wõttis ja nii pea kui laste ülespidamise tarwis raha saatmata jäi ehk laste edasi elamine miski muul põhjusel koormaks  oli, siis neid kõrwale heitis. Kohtu protsess läheb igapidi ikka suuremaks, sest et peasüüdlased kõik ühes majas elasiwad, nagu kirjasaatja teatab, mis Wilnas kui langenud hulguste kasarm kuulus oli, kus suur hulk kerjajaid, petiseid, wargaid ja igasugu auutuma ameti ajajaid koos oliwad, kes mõrtsuka abilised ehk wahemast tema kurjatöõ kaaSteadjad olla wõisiwad, ilma et see koledast tolckam saladus nende südame tunnistust kudagi wiisi rahutuks oleks teinud, sest et kurjad himmud ja nurjatud tööd selle maja õhk oli, milles need inimesed elasiwad. Kuue lapse tapmisest Wilnas, saadetakse «Petr. Gaseta'le" järgmine eratelegrawm: Wilna kurwa 100 kangelased on, 4 Juudi naisterühmast ja nimelt: Roise MiklaschewSki, ühe woorimehe naine, 49 aastat Ivana; Jtra Bcõker, endine naisterahwaste awitaja, 60 aastat mana; Sissla Klubt, küünla kaupleja naine ja Ruhla Zimmermann.  See terwe seltskond elas Nowogoroski PereulokiS BankowSki majas. Seltskonna peaks oli Roise Miklaschewski. Kõrwalisest kohast leiti, nagu telegramm teatab, kuus lapse surnu keha. Ometigi arwatakse maja sulase tõendamise järel ohwrite arwu palju suuremaks ja järel uurimise abil tuuakse õnnetute surnu kehad wistist kõik walge ette. Kõige kuue lapse suud olid paberi tukka ja lappisi täis topitud. Nagu politsei arst Ogiewitsch teatas, oliwad lapsed kõik lämmatuse abil surmale saadetud. Pääle selle oliwad kõik enne surma wiletsal wiisil äranälginud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser ei kärsi kunagi kaua kodus olla. Nüüd on ta keisrinnaga ühes riigi idaserwale, Wene piirile, reisima läinud, kuna alles wähe aja eest lääne piirilt tuli. 2. Mail tuliwad nad wana Preisimaa pealinna Königsbergi, kus Preisi kuningaid kroonitakse. Muidugi oli wastuwõtmine elaw ja tore. Esimene asi oli ikka sõjamäe ülewaatamine ja teine pidusöök, mille korral keiser jälle sarnase kõne pidas, nagu ta neid ju tosinaid teinud. Ta loota et Preisimaal kunagi sõjakära ei saada kajama; peaks aga maja olema riigi piirisid kaitseda, siis saada Preisi mehed näitama, mis nad wõiwad ja waenlasi kodu saata nagu ikka. Kena et keiser Willem 11. igas kõnes ikka sõjast ja wõitlusest sõnu teeb, kuna ometi end kindlasti rahu ütleb nõndwat. Inglismaalt. Inglismaalt kuulub, et Stanley mitte Inglise riigi teenistuse ei astuda, waid Kongo riigi kindral-kuberneriks heita, kus ta õige suur ja laialine walitsuse rooli lubatud. Muidugi saab ta aga oma tegewust ikka nii juhtima, et sellest Inglastele tulu tõuseb. Türgimaalt. Türgi asjad on ikka mädanud küll. Kreeta saarel ööldakse küll nüüd rahu jalal olewat, aga ei tea, kui palju seda uskuda wõib. Selle wastu kuulub jälle Armeniast, et sääl Kurdlased Armenlastclc liiga teha, nii et need ju hädaga Persiasse elutsema tahta minna, aga ka seda keelata Türgi kohtud rvägimallaga. Ka taga-Türgi, Afghanistanist, aetakse jälle juttu, et sääl uut mässu emir Abdurrahmanni wastu hautawat. Amerikamaalt. Springfieldi linna ligidal Ühisriikidcs pidi hulk baptisti usulisi ühes jões ristitud saama. Suur hulk rahwast oli sinna kokku jooksnud ja seisiwad ühe silla pääl ime asja päält waadatcS. Korraga majus sild nende all katki ja hulk inimesi kukusiwad jõkke. Neist sasivad 5 silmapilk surma ja dv inimest sasivad osast «vähem wigastatud. Mis suure kahju sisse on tühine uudishimu inimesed saatnud! Brasiliamaalt. Brasilia waheacgsclc ivalitsusele  on wägcw rvastane tekkinud: waimulik seisus, kelle mõju sääl rahwa juures ikka meel suur küll on, olla üsna walitsuse «vaenuliseks heitnud,  milleks tal wiimsete sündmuste järele ka põhjust küllalt on. Mõndasugust. Muinasjutt wiinast. Lääne poolse maade luuletajad tõendawad, et Noa esimene wiinapuu  kaswataja olnud. Aga lõunapoolsed rahwad tõendawad, et juba Adam wünapuud kaswatanub. See oleks inimese soole õnnistuseks olnud, kui pahawaim Jblis asja ei oleks seganud. Selle koha pääl, kuhu Adam esimese põesa istutanud, tappis Jblis kohe kuke. Nii pea kui põesas taimeks  sirgunud, tappis tema ahwi, kui marjad nähtawale tuliwad, siis tappis ta põdra! ja kui marjad küpseks saiwad, siis tappis ta sia. Sellest on tulnud, et wiina joojad esiteks nähikse uhked kui kukk olema, siis kärmed kui ahw, siis kõrgid kui põder, aga wiimaks ilged (roojased) kui siga on. Sarnased pahad omadused awaldawad endid ka meie kartuhwli-wiina joojate juures! Londoni ligidal eksis üks ümbcrrändawa loomade näituse karu pühapäewal kirikusse. Naised karjusiwad, lapsed nutsiwad ja kõik tormasiwad  ukse poole. Karu, kellel alles tükk ahelat kaelas oli, heitis õige rahulikult ühe tühja koori tooli pääle puhkama. Ahastus oli siiski nii suur, et mõned naised kantslisse põgenesiwad, kus õpetaja parajaste nende sõnade üle jutlust pidas: „Ärge kartke mitte neid, kes ihu ära tapawad jne." Jutlus ja jumalateenistus jäiwad muidugi pooleli. Inimesed jäiwad alles siis rahule, kui karu omanik tuli ja ta Zige wähese waewaga talli tagasi wiis. —Ka S s aka rat sa sõit kahe maailma  laiuse üle. Blogowestshenski kommandant  major Beshkow, kes kassata wäe päälik Amuri jõe kaldal Asiamaal oli, on minewal aastal 1383 Nowembri-kuus oma ratsa hobusega säält ära sõitnud ja tahab temaga ratsa kuni Peterburgi jõuda. Selle tee pitkuS ei ole wähem kui 9000 wersta: tema on sest teest juba suurema jäu ära sõitnud ja jõuda Aprilli-kuu esimiste päewadeS Mosku, kus teda suure auupakkumisega wastu wõtta tahetakse. Julgesti wõib ütelda: Selle mehe ratsa sõidu tee on pitk olnud. -- Mõnel inimesel on huuled nii õrnad, et nad kõigcwähema külmetamise ja muu wiga läbi üles paistetawad ja katki lööwad, kunas tugewama loomuga inimeste juures seda ilmaski ette ei tule. Niisuguseid õrnu huuli peab wäga õrnalt hoidma ja sageli kalamaksa õliga määrima. Kui jalad alati wilud seisawad ja kergeste külmetawad, siis määrigu neid mõni aeg iga, homikul wähe wcega segatud spiiritusega. Uuemad sõnumid. Peterburgis, 6. Mail. Üks sõnum teatab et Portugalia walitsus 15. Webruaril wäljamaalt senna rviidawa wilja tolli 20. reisi päält 16. reisi pääle iga kilogrammi eest olla alandanud ja sisse toodama wilja määra ära olla kautanud. Wanad seadused jääwad künni 12. Augustini maksmaks. „Grashdanin" arwab, et Moskus Prantsuse wäljanäitust  pidada tahetakse. Selles asjas olla Prantsuse  walitsuse wastu wäga sõbralik oldud. Prantsuse wäljanäituse kõrwa tahetewad ka Wene sünnitusi näitusele seada. Kaasanis, 4. Mail. Siin suri õhtu kellu 7. ajal Soomesugu keelte prohwessor Or. Mihkel Weske südame rabandusesse hükitselt ära. Belgradis, 3. Mail. „Odjek'i" ärakeelamine Austrias on raskesti kohalise «valitsema ringkondade pääle mõõtnud. Arwatakse, et Serbia, kui ehk see keeldus mitte tühjaks ei tehta, niisama sugusel «viisil kostab. Jaltas, 7. Mail- Eila jõudis Jtalia kroonprints  Wene sõja aurulaewa „Eriklik'i" paäl seie ja sõitis ivankriga SewaStopolisse. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, S<> Mail. (1. Nelipühi päetval). Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Esmaspäewal, St. Mail. (Ä. Nelipühi päetval). Saksakeeli Jumalateenistust kellu 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kellu Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. U 20 Saarlane, 1890,