Ljublini, MtnSkt, MUta mi. Mohilewi, Rishnl-Nowgorodi,  Nikolajemt, Nowotscherkaski, Njeshini, Oreli, Orenburgi, Pensa, Permi, Poltawa, Pihkwa, Tallinna, Nshewi, Rõibinski, Rjasaui, Samara, Sewastopoli, Serpuchowi,  Stmbirski, Simferopoli, Smolenski, Taganrogi, Tainbowi, T»veri, Tuula, Ufa, Cherösoni, Zarizõint, Zarskoje Selo, Tfchernigomi, Schuja, Jurjewi (Tartu), Jalta, Jaroslawi ja Feodosia linnad; neis algawad kroonukorteri«naks»«d  150 rubla üürist, 2 rubla 50 kopikaga, ja tönsewad 3000 rubla üürini, 255 rublani; üüride pealt üle 3000 rubla maksetakse 10 protsenti. Nelj andeni  aö järkuõ ou Asomi, Akkermani, Aleksandria, Aleksandro»vski,  Ananjewi, Arsainasi, Achtõirka, Balafchowi, Valta, Bachmuti, Bendert, Berdjanõki, Bobruiski, Bogorodski,  Bogilslarvi, Bolchowi, Bortsfoglebski, Borowitschi, BoromSkt, Brest-Litotvõki, Brjanski, Busulukt, Beshezkt, Bjelaja - Zerkowi, Bjelogorodi, Belischi, Weliki-Ustjugi, Winniza, WlozlawSki, Wolski, Wõishni-Wolotscheki.Wjasma, Wjatka, Gatschino, Gshatski, Gluchomi, Goldingeni, Homeli, Dmitrow, Dubno, Duboivka, Cupatoria, Iegorjelvski,  Ielabuga, Iefremowi, Schisdra, Sadonski, Saraiski,  Smenigorodka, Skerschi, SlatouNi, ISsjumt, Irbiti, Kaljufini Kamõischini, Karatschewi, KaSfimowi, Kolomna, Kontopi, Kremenezi, KuSnezki, Kunguri, Kjelzõi, Liwnõi, Lipezki, Lomsha, Luganõki, Luzki, Mariupolt, Melitopolt, Mohilwi, Morschanski, Muromt, Mzenski, Narma, Nichitschewani, NikolajervSki, Nolvgorodt, Nowomoskomski, Nomousenskt, Oranienbaumi, Ostaschkowi, Ostromi, Ostrogoschki,  Pawlowskt - Posjadi, Pawlowski, Pawlogoradi, Pereslawlji - Salesskiki, Pärnu, Peterhowi, Petrosawodski,  Petrokowi, Pinski, Plozki, Poneweshji, Priluki, Nadoml, Namtrõi, Roslawlji, Nostowi, Röilski, Saranski, Sarapulji, Sergije«v-Posjadi, Sklvira, Skopini, Slawjanski,  Slobodskoi, Smjela, Sorokoi, Staraja Russa, Starodubi, Su«valki, Sumõi, Söiskauji, Selezi, Tiraspoli, Tomaschemi, Torshoki, Troizki, Uglitschi, Umanji, ChwalöinSki,  Chotini, TschljanbinSki, Tschenfiochomi, Tscherepolvezi,  Tscherkasõi, Tschigini, Tschistopolt, Schmvli, Schadrinski, Jurjewez-Powolski ja Jurjewi (Wadimiri kub.) linnad; neis algawad kroonu-korterimaksud 120 rubla üürist, 2 rublaga, ja tõusewad 2400 rubla üürini, 221 rublani; üüride pealt üle 2400 rubla maksetakse 10 protsenti. WitendemaS järkuson kõik linnad ja alewikud, niis siin mitte nimetatud ei ole; neis algawad  kroonu-korterimaksud 60 rubla üürist, 1 rublaga, ja tõusewad 1200 rubla üürini, 101 rublani; üüride pealt üle 1200 rubla maksetakse 10 protsenti. — Iseäralist korraldamist nende maksude stSseajamise j. n. e. kohta, saame edaspidi üleS panema. Silu olgu meel niipalju tähendatud, et mitte majaperemehed neid maksust ei kanna ega nende eest ei waSta, waid üürijad. On mööblitega ühes üüritud, siis saab nende üür kortert-üürist maha armutud. — „Nowoje Wremja" sõnumite järel saada maksude-departemeuti direktor, Geheimerath Slobot- pGraf olla aga" — küsisin mina, ,weel omal eluaeal  kõigiga malmis saanud?" Wana sültas uSsi peale ja wiskas õnge jälle mette. — pTõe poolest, on see tuttam, tema oli ju wäga suur herra, esimesed inimesed, woib ütelda, Peterburg'ist, tulimad  tema wõerusele. Siniste ordeni-paeltega istusiwad nemad tema laudas ja lasksiwad omale kõiki maitseda. Noh, wõeruSpidude-andmiseS oli tema meister. Tema kutsus wahest ka mind oma juure ja ütleS: ,Tüman, homseks piab minul eluS tuura-kala olema; ütle, et seda muretsetakse. Kas kuuled?" — ,Käsu peale, Durchlaucht."  — Tikitud kuued, parukad, kepikesed, lõhnad, ladekolon (Eau de Cologne) kõige paremast seltsist, tubakatoosid,  suured pildid, kõik sai Paris'ist kirjutatud! — Olt kord öhtapidu-taewas, Siua Kõigewägewaml Tulemärgid  liumäed ja isegi suurtükidest sai lastud! Oma nelikümmend meest muuflkantifi pidaS tema Sinul, ühe Saksa kapelmeistriga; see Sakslane nurises kord ja tahtis herraskonnaga ühel laual süüa; on seda aga Durchlaucht läbi sõimanud ja kus kurat ajanud? , Sest minu juures," ütleS tema, ainult muusikantid oma asja." See on selge see on herraskondiik eesõigus. Nüüd läks tantsimine lahti ja enamist laoosaiss, — matraäura... Ha-ha! oled sina minu käeS poiS!" (Wana tõmmas ühe weike lutsu meest), teda, Stjopa." — (Lõpetus jääb tulema.) Mönda. ProtsesS PaapSti waSta. Prantsusmaa! oli marquise du Plessts-Belliere hiljuti kõiki oma wäga suurt waraudust PaapStile päranduseks määranud. Tema lihalised sugulased ei olnud sellega rahul, kaebasiwad Montvider' kohtus ja palusiwad seda testamenti tühjaks möiSta; kohuS tõukaS aga kaebtuse tagasi ja mõistis päranduse  PaapStile. LoomuSltkud pärijad kaebasiwad Amicn3't ülemasse kohtusse edasi ja seal on nüüd mõistetud: »Selle peale mõteldes, et marquise bu PleõsiS-Belliere oma waraudust  PaapStile, kui Katholtigi kiriku ülemale, päranduseks määranud on, mitte kui era-inimesele; et Katholiigi kirikul schnikow, mõne maksude-illewaatajaga reisule minema, kameralhofide - ülemaid kroonu-korterimaksude seadmisega tuttawaks tegema ja mõnda küsimist seletama, mis selle juureS ehk tõusta wõiksimad. — Kõikidele wõeramaa heategewatele seltsidele Wene riikis on ,Nõwose Wremja" sõnumite  järel eite kirjutatud, oma aastaseid aruandeid mitte ainult seespidiste asjade minkSteriumile, maid ka wäliSte aSjade mintsteriumile ette panna. — Wõeramaa inimeste asumist Wene riikis on riigiwalitsus juba «võimalikult kitsamale piirama  hakkanud; nüüd olla ?Nowoje Wremja" sõnumite järel ka uõuuks «võetud, endist wõeramaa asujaid Wene rahmaga «võimalikult kokku sulatada. Selleks pidada seal, kuS selgeid wõeraste — Sakslaste, Tschechilaste ja BulgarlaSte — kogudust on, need nenda ümber jägatud saama, et iga koguduse juure ka ükS jägu Wene asutust pandud ja luetud saab. — ÜkS Kõigekõrgem käsk on kuulutatud, mis järel tänine riigimaade-miniSterium, mille all ka kõik pöllutõõ-asjad seisiwad, pslltöö-ja kroonumaade-miniSteriumtks  muudetud saab, et põllutöö  uuema aea tarwitamist ja oma enese kosumist mööda rohkema tähelepanemise, juhatamise ja aitamise alla wõiks wõetud saada. Selleks otstarbeks saamad siis selle laiendatud  ministeriumt tööjõuud ka kohaliselt laiendatud. — Seaduse järel Jaanikuu 11. pääwast 1891 wöimad  ennast ainult need Wene riikis ,hamba-arstikS" nimetada,  kellele pärast kohalist teaduslikku eksami seda nime ametlikult antud on. üheS saiwad ka hamba-arstide õpetamise-patgad  asutatud, kus kursus ,hamba-arsti" nime saamiseks aastat keStab. Et need õpetamise-paigad wast sügisel 1891 asutatud saiwad. sellepärast ei ole nendeS keegi ka meel kohalist eksami teha wõinud ja kellegi! ei ole Wene riikis õigust ennast ,hamba-arst" nimetada, maid need, kes seesugust ametit tallitawad, piawad  nime dentist kandma, kuuni uut seadust mööda ühes neist opetamise-paikadest kohalise teadusliku eksami teinud on. Seda seadust on nüüd uueSte ametlikult  kuulutatud. — Üleüldise rahwa-ülelugemise plaan on ,Nowoje Wremja" sõnumite järel nüüd juba kõikide ministeriumite  ja teiste walitsuse-nõuukogude poolest waSta wõetud ja hiljemalt sügisel 1894 saada see rahwa-ülelugemine  peetud, ühel paamal kõikides majapidamistes. Kuludeks olla 4 mtllioni rubla määratud. — Nahaministeriumis on ,Nomoje Wremja" sõnumite  järel üks iseäraline komission uue seaduse kallal laa ta de kohta tööl. Laadad piawad selle järel, kui palju kauplemist nende peal on, nelja jäätusesse jagatud ja nende pealt siis ka kroonu-maksu makjetud saama. — Kohalistes ministeriumides olla sõnumite järel mida ,Tallinna Zeitung" ustatawalt poolelt saanus nõuupidamised kirikumõisad?, r i t t e r k o u d l i k - kui kirikul Prantsusmaal pärimife-öigust ei ole; et koguni arutada tarmis ei lähe, kaõ Paapst üks walitfeja Würft on (ühel walitsejal WürStil ei ole õ7gust ühe teise riigi piiretes liikumata wara peremees olla) wöi mitte; et wiimaseks  Paapst Leo XM., kui Paapst Prantsusmaal mitte pärimiseks õigustatud ei ole — sellepärast tunnistab kohuS Leo XM. panemist aiuus-pärijaks tühjaks ja seab, et marquise  du Plessis-Bellliere pärandus tema lihaliste sugulaste  kätte tagasi piab minema " Hunttde - häda ei ole sel tal vel kusagil nii suur olnud, kui Serbia's. Mitmest aaStast saadik ei nähtud seal neid kiskjaid nii palju ja iialgi ei olnud nemad nii õgijad kui tänawu. Isegi Paastukuul, kus ilmad soojemaks  läinud, jooksiwad hundid suurte? karjades ümber ja sundlsiwad ka Belgradi ligidal rahwast iseäralistele nsuudele  nende waSta. Iseäranis sagedast kippusiwad ja tuliwad  hundid Topschtder lustschloSst loomaparkiSse Belgradi juureS. Hundid, keS pääwaa aeal Anala-mäe metsistes koopateS peiluS oliwad, kargafiwad öösel wägewate hüppamiStega  üle kaks tunni kolm metrit kõrge laomaparki aia ja murdfiwad seal kenad walged hirwed, India ariShirwed ja merino-lammad maha; sel talwel on umbes 200 kallist metölindu ja merino-lammast ära söödud ja ära wiidud. Alati oliwad kütid walwamaS, aga hundid on kawalad ja nendel on hea haisutus, nemad kargawad sealt siSse, kuS kiittist ei ole. Kolm kord on Belgradi ümerkaudu suuri hundijahtist peetud, oga ainult kaheksa hunti on laStud. Selle waSta on metsalised ikka jullumakS läinud, ühe wahisoldati peale wallide taga kippus hunt ja enne kui see lasta jõudis, oli hunt tema käeware ja reie juba lõhki kiskunud ja taganes wast fiiS, kui patrulle waht kisa peale appi tuli. Semblin'is kargasiwad selgel pääwa-aeal kolm hunti ühe talumehe peale; SnnekS wõis tema esimese maha laSta, mis peale teised taganestwad. Bezania külas Semlin't ligidal oli ükS naene öösel leiba tegemas; tema läkS öue, puid tooma, ei tulnud aga tagasi; sellepärast läks mees waatama. Tema leidis aga ainult naese keha meriseid tükkifi ja meriseid riideid; naene oli, ehmatusest keeletu, kesket õuet huntidest lõhki kiStud. kude mgis ade ja l i n n a m s i s a d e t a l u m aa d e sunnttnd äramüümise üle L i i w m a a l. Arwata on, et see nõu, kui see wõetud, fiis ka Kuramaa ja Eestimaa kohta makSma pandud saab. — Ka saada küsimist arutatud, kuida eramõisade talumaade müümine rutendatud saada wõib. Sellega fidemeS seisab mist ka see juba enne toodud sõnum, et kaks Wene põllubanki luba palunud on, ka maade peale Baltimaa kubermangudes raha laenuks anda. Baltimaa ritterkondlikkudest  kreditkassidest olla ka ükS wõi kaks niipalju oma põhjuskirjade muutmist paluda nõuukS wõtnud, et edaspidi  talumaade peale rohkem raha laenuks anda wõiksimad. — Merewäe-ministeriumi poolest ou Dumbarton'iS Inglismaal kolm laewa tellitud, mis sõitmiseks Jenissei jõesuule määratud on. Kui esimest laSti mõtawad need laewad Inglismaalt raudtee-roopaid Siberi-raudtee tarwituseks peale ja pidiwad Heinakuu 1S. pääwal teele minema. Üks neist on suur ratas-aurulaew 165 jalga pitk ja käib 13 jalga sügamast, teine on kahe kruuwiga aurulaew, 116 jalga pitk, mõtab 370 toni peale ja käib 8 jalga sügamast; mafchinal on 507 hobuse-jõudu. Jenissei jõe suust lähemad need laewad seda jõge mööda ülespidi  Galtschicht jõesuuni ja panemad seal oma lasti maha. Ülem juhataja, Lieutenanl Dobetmorski, on juba Inglismaale  sõitnud. Inglismaalt läheb Kapitän WigginS kaasa, kes aastate eest aurulaewaga ,Labrador" Jenissei jõel sõitnud on. — Erlaucht Eestimaa kubernõr Würst Schachomskot  on Jaanikuu 19. pääma öhtal Krim'ist Tallinnasse tagasi tulnud ja oma korterit suwekS Kadrinthali  schlosfis wõtnud. — Rooma-KatholiigiusutunniStusest Eestlastest Witebski kubermangus kirjutatakse  ,Düna Zcituugile": ,Praegu on herra Kandidat O. Kallas Witebski kubermangus, EeSti rahwalaulufi korjamas. Witebski statistika-komitee kirjade järel oli tema juba enne ,Postimehele" sõnumit saatnud et Michailomi wolostis kuus puhaS-EeSti küla olla. Koguduse-majaSse  tulnud, ei teadnud kõige targem ametnik koguduse-kirjutaja, herra Kandidati küsimise peale "?7xua"- dest ühtigi, rahmas rääkida Läti- ja Wene-keelt, mõned ka Poola-keelt. Kümnes külas koguduse-maja ligidal leidis  herra Kallas umbeS 40 inimest, kes meel Wõru keelemuret  möistsiwad, kuna 50 aasta eest köikeis neis küladeS Eesti-keel -valitsenud olla. Läti naeste kosimise läbi olla keel miimasel pölwel ära kadunud, mis sellega seletada alla, et molemite rahwuskondade kokkusegamine mast pärast pärispõlwe ärakautamift wõimalik on olnud. Et aga peale nimetatud Eestlaste meel keegi maailmas EeSti-keelt räägib, seda on seal ainult mõned manad soldatid teadnud.  WoloftiS olla 10.060 hinge peale ükS kool, kus? seda ei teadnud keegi. Herra KallaS'e reisu otstarbest ei «võinud keegi aru saada, sest et keegi nendest inimestest iialgi üht 5 Linda "-seltsi aktsiat ostnud, ega ka , EeSti Kirjameeste-feltsi" liige olnud ei ole. Kõik tuliwad temale suurema umbusaldusega masta. ,Siua oled kholera  külmimeeS", ütlesiwad naefed ja tõstfiwad rusikast Kõik külad kulusemad kõrtsidest, mis nimelt nädalistel kohtnpäämadel murduS täis on. Kirjutada ei oska pea keegi. Läti emad on wirgud, oma lastele lugemist õpetada,  et neid mitte kui paganaid üles kaswada ei laseks. Eesti-keeleseid raamatuid ei ole seal koguni mitte, «vähesed  Läti-teelifed raamatud «vaimulikust sisust on wõeral maal Ladina tähtedega kohalises keelemurdes trükitud ja kui konterbande (salakaup) siSse weetud. Milla Eestlased Rooma-Katholiigi usutunnistusest seia sisse rändanud on, kas enne reformationi (usupuhastamist), wõt kaS nemad siin Rooma-Katholiigi usutunnistust masta «võtnud, sellest ei ole teatust saada. Igapidi on arwata, et need inimesed  ikka siin elanud on. Kõik need, kes Dwinski (Dünaburgi)  kreisis, Lutschina'3 ja Resh«za's elawad, on Lätlased,  ka kõik sealised, Wene, Poola ja Litthawi talupojad oskawad Lati-keelt." — Kullama kihelkondas on ennast ,Posti- sõnumite järel nime all ,Sõdija" üks uuS karSkuse-selts  asutada tahtnud ja selleks ka oma põhjuskirja juba kohalises paikas sisse annud olnud. Kreispolitset poolest on nüüd hiljuti palujatele teada antud, et selle seltsi asutamist mitte lubatud ei saa. — Kholera-sönumid, mida ,Walitsuse-Teadaandja"  uummer Jaanikuu 12. pääwasi sellesama kuu 5i pääwaft 11. pääwant kuulutab, näitawad, kuida aaStaaeast  muidugi arwata wõib, rohkem haigeks-jäämifi kholerasse  ja kholera-sarnasetesse haigustesse, kui nädalil enne seda. Nädali eesi saiwad Bessarabia'st, Oreli linnaste Podolia'st ja KurSki kubermangust kokku 43 haigekS-jäämist  ja 12 suremist kholeraSse teada antud; «viimane aruanue lueb 13st haigeks-jäämist ja 45 suremist kholeraSse  üleS. Neist tulewad 6 haigeks-jäämist ja 4 suremist  Vessarabia, 17 haigeks-jäämist ja 8 suremist Oreli linua, 11 haigeks jäämist ja 2 suremist Oreli kubermangu, 102 haigeks-jäämist ja 31 suremist Podolia peale, KurSki kubermangus ei ole sel aruande-aeal hatgekS-jäämist kholeraSse  mitte ette tulnud. Kholera-sarnaStesse haigustesse on 15 inimest seitmes kohakondas jäänud ja nendest 4