maetaks, et ta haual leinakõnesid ei peetaks ega sinna mingit mälestusekiivi  ei pandaks; puust rist olla selleks  hää küllalt. Leskow suri influenzasse  ja on, nagu telegraf teatas, testamendis awaldatud soowi järele maha maetud. Et matuse tundi teadagi  ei olnud, siis kogusiwad haua juurde ainult surnu lähemad omased,  sugulased ja sõbrad. Balti raudteel juhtus  palwe päewal see õnnetus, et Wruda jaama lähedal ühest kaubarongist  üks wagon rööpalt libises, misläbi suur wiiwitus sündis. Et reisijaterongi seeläbi kinni peeti, siis pidiwad Jurjewist ja Riiast tulnud  reisijad kaubarongis edasi toimetatud  saama, kuna Peterburist tulew rong alles pärast lõunat kell 4 Tallinnasse  jõudis, see on 4V- tundi õigest ajast hiljemini. Juhime Peterburi eestlaste tähelepanemist  selle pääle, et lähemal aja! siinse Eesti Häätegewa Seltsi poolt kaks tähtsamat  pidu toimetatud saamad. Nimelt:  12. märzil perekonna - õhtu Wischnjäkowi saalis jLaeCeöuau 4) ja teisel Lihawõtte pühal suurem piduõhtu  Pawlowi saalis jlpoüMa» 13). Et priiuse kuulutamise mälestuse - päew tänawu just palmipuude-püha pääle langeb, siis pühitseb St. P. E. H. S. seda Eesti rahwale nii kallist päewa juba waremalt ja nimelt  sellega, et suur priiuse-pidu laul, mida minewal aastal nii üleüldsi waimustusega wastu wõeti, nüüd üle mal tähendatud perekonna-öhtul uuesti korratud saab. Igaüks, kes oma isamaalisi  tundmusi jälle kosutada ja karastada soowib, tulgu ja kuulaku meel kord neid wiisisid, mis tänulikust  Eesti südamest wälja woolanud kiituseks wägewale Wabastajale. Pidu-õhtust teisel Lihawõtte pühal esiotsa ainult nii palju, et näitemängu  osas Wene kirjaniku Gogoli ilmakuulus naljamäng „R ewiden t" etendatud saab. Selle tüki wäärtusest  siin kohal laiemalt kõnelda, oleks asjata; terwe haritud ilm on tema üle juba kindla otsuse teinud. Eesti keelde ümberpanöud on „Rewideut" A. T. Kaljuwallalt, kelle tõlkimise vsawusest teisel Jõulu pühal etendatud  Gogoli naljamäng „Kosjad" meile juba tunnistust andis. Sellepärast  on loota, et kõnes olew õhtu kõigiti tuumakas ja lõbus saab olema. —aft. Odessast teatab meile „Wene telegr.-selts", et Wene - õigeusuliuc „Palestina selts" usurändajaid Jerusalemasse  toimetab, nii et need Lihawõtteks  sinna jõuawad. Usurändajate arm, kes reisi ootawad, on määratu suur. Kodumaalt. Kodawerest. Nagu „Liiwimaa  kuberm. ajalehest" näha, on Paul Michel s'ile luba antud Palla wallas raamatu kauplust awada. Wilj a n d i st. Pühapäe. wal, 19. skp., luges meie õpetaja, praost A. Westrõn-Doll, kogudusele ühe kirja ette, mille piiskop saatnud. Selles öeldi, et temale, piiskopile, olla kaebatud, et mõnes paigas meie usuliste seas liig söömine ja joomine ning kõrtsi - eluwiis wõimust wõtwat. Manitseti rahwast kristlikule, auusale elule, nagu see õigete ristiiuimeste kohus. Koolidega wõidud üleüldsi  rahul olla Kodulaste õpetuse pääle paluti aga suuremat rõhku panna. Linahinnad olewat  Wiljandis jälle paar rbl. kaalu päält alamnnd. Ilmad on praegu soojad ja iga päew sajab lund. Raudtee jaoks palkisid ja kiwa kokkuwedades sellega on Wiljandi ligidalt peremehed praegu tegewuses. Nagu teada, lubasiwad,  kui raudtee asi harutusel oli, siinsed põllumehed raudtee ehitamist päewade tegemisega toetada Nii on nüüd mõnel talul 15 —25 päewa teha. Kokku Wõib Päewi, mis põllumehed  maksuta teemad, küll mõnigi sada olla. Materjaal lastakse Viljandist  paar wersta eemale Türgasoosse  wedada. Jah, eks see ole odawam,  kui põllumaa. Õnn, et ta linnast kaugemal ei ole! Tänawu tasuwad siinsed põllumehed oma jaamamaksu  rahaga ära, nagu ju minewal  aastal maha tehti. Nii mõnedgi loodawad, et nüüd, mil raudtee Wiljandi muu linnadega ühendab, jaama-moona maks maha jääb. Mingu see lootus täide! -l. Wiljandi Eesti Põllumeeste  seltsi koosolek küünlakuu 19. p. 1895. Kokku oli õige rohkel armul seltsiliikmeid ning wõõraid tulnud Koosolekut awas president Kurrik, tähendades, et praegu igalpool halwa aja üle kaebatawat.  Ajad wõida aga meelgi halwemaks minna, ning põllumehe seisukord raskemaks, sellepärast olla meil tarwis ühenduses südisti kui mehed selle wastu wöitlusele astuda. Minewakordse koosoleku protokoll loeti ette ning tunnistati õigeks. Sellepääle andsiwad rewideudid aru seltsi tegewusest möödaläinud aastal. Aasta jooksul on selts 19 korda koos käinud, kus kokku 18 kõnet peetud.  Eestseisuse koosolekuid olnud 19. Läinud aastal on selts sisse wõtnud 6448 rbl. 89 k. ning wäljaandnud 6971, rbl. 88 kop, jääb nii järele 376 rbl. 92 kop. Wõlga on läinud  aastal tublisti mahendatud, siisgi on seltsil praegu weel ligi 25Vs tuhat rubla wõlga. Nüüd astus president Kurrik kõnetooli. Lühikeste aga mõnusate sõnadega tänas ta seltsi usalduse eest, mis see temale ta kaheaastasel esimehe ameti ajal näidanud.  Ta püüdnud oma kohust nii hästi täita, kui see tal wõimalik olnud ja lahkuda nüüd rõõmuga esimehe  ametist, sest ta teadwat, et seltsi juhatus nüüd hoopis osawama mehe kätte minewat, kes ühtlasi targem  olewat, kui keegi muu siin seltsis.  Tuli waheaeg. Uus president  hr v. Helmersen astus kõnetooli.  Ta tänas seltsi auu eest, mis see sellega talle näidanud, et tema esimeheks walis. Ta tahtwat seni seltsi kasuks töötada, kuni selts kõlblusele ning oma sihile: põllutööd kõrgemale järjele tõsta, truuks jääwat. Selts olewat wanematele põllumeestele kooli asemel, kust need tulusaid, omas põlluharimises tarwis  tulewaid teadusi õppida saawat. Meie pidada ka seda meelde tuletama,  kelle warju all meie siin koos tahame käia: meie noort Keisri herrad. Lauldi waimustusega Keisrilaulu  ja hüüti hurraa. Sellepääle astus seltsiliige hr Lillak kõnetooli ja kandis kõne „Kunstsõnnikutest" smis minewal korral pooleli jäänud) ette. Ta rääkis nimelt kainiti ja lubjaseltsidest ja nende wäärtusest ning tulust. Kõne oli õpetlik, kuigi sääl rohkesti wõõraid nimesid ette tuli, mis liht põllumehele arusaamataks  jäiwad. Seda arwas ka president v. Helmersen, kes kõnelejat tänas ja ütles, kõnest olla wäike osa koosolijaid ehk arusaanud. Meie pidada enam sarnaseid kõnesid pidama, mis kõikidele arusaadawad ning kohased  on. Materjaalist ei tulla puudu. President tähendas, see ei sündiwat, et meie rahwa higiga teenitud kopikad  lihtsa linnakooli hääks jääwat. Meie pidawat püüdma, et meie Aleksandri koolist põllutöö-kooli saame, kooli, kust meile tublisid peremehi tuleb.  Ta saada seks meie Põllumeeste seltside eestseisust, kui ka teiserliku Liiwimaa ökonomia societeedi eestseisust  ning Aleks.-kooli kuratoriumi, Wiljandisse nõuupidama kutsuma, nimelt  juba tulema kuu sees. Wõeti balloteerimijega uusi liikmeid wastu uiug auu tulewase koosoleku jaoks wastuwõtta mitmete nimed üles. President küsis, kas eestseisus üksi Aleksandri-kooli ümbermuutmise üle nõuu saab pidama, wõi soowib selts selleks iseärnis kommissioni wal«da. Otsustati häälte enamusega : eestseisus  üksi. Tulewane koosolek määrati  19. märsikuu päewa pääle. Lõpuks  lauldi uuele kui ka wanale eestseisusele waimustusega: elagu! —k. Rakwerest. Üks noormees  K. L., kes alles hiljuti wangist lahti lastud, on teadmata põhjuste Pärast omal kaela läbi lõiganud. Ta on haigemasse wiidud. Kas terweks saab, on teadmata. Rakwerest. Päälinnast läheb  neil päiwil suurem jahiseltskond Rakwere maakonda, et sääl huntide Pääle suuremal mõõdul jahti pidada, sest et need murdjad sääl üsna üle käte lähemad. Wiru-Jaagupi st. Praost Hofsmann pühitses siin Palwepäewal oma 25 aastast ameti juubelipäewa. Sõnumid Tallinnast. Tallinna Eesti seltsidele  tuleb lähemal pühapäewal ka meie seltside seas laialt tuntud „äpardus"  kätte, et nende pidud ühe ja sellesama päewa pääle langemad. Noh, meile ei saa asja olema seda kahetseda; kristlikul meelel soowime, et ka kummalgi Tallinna seltsil pärast  pidu kõrwataguft ei ole maja sügada. Ikka edasi „mõitlus" on ju elu! .. . „Lootuse" selts peab pühapäewal, 26. skp., perekondlist õhtut muusika, laulu ja näitemänguga; eeskawa külge on ka meel Lembit'i ja Weinkaufi zitheri- ja klameri-kon- Zert liidetud. Kuda kuuleme, olla programmis mõnigi ilus toode, mille kuulmist ja nägemist soowitada wõib. „ Estonias" on selsamal õhtul suur pidu-õhtu kolmes jaos: esimeseks  annab hr Wahtriku tuntud sega- ja meeste-koor konzerti, milles ka soololaulud ja duetid ei saa puuduma;  solistidest olgu tenorilaulja hr A. Järw nimetada, kelle etteastumine  Tallinna konzertidel alati rõõmu sünnitab. Siis järgneb Tallinnas  teist korda etendaw näitemäng „Hirmus unenägu" ning pidu tagajärjeks  on tants. Jõudu! Tallinna turnijate selts pühitseb 25. skp. oma 25 aastast asutuse juubelipäewa. Jmmobil-panga wõlgade pärast  läheb Batarei uulitsas olem maja nr. 138 ringkonnakohtu otsust mööda 25. skp. enampakkumise teel müümale. Niisama ka surnud Carl Willbergi maja, mis Suure Pärnu uulitsas nr 447 on. Kohalikud sõnumid. Sellemehe kohta, kes minema laupäewa õhtul Pihkwa-Riia raudteel  rongi all surma sai, wõime siin täiendades teatada, et mees alkoholi mõjul raudtee pääle sattunud ja sääl siis enese süü pärast oma elu lõpetas. Kuritööd. Nagu „N. D. Ztg." teatab, on see murdmargatesalk,  kes meie linnas wiimsel ajal mitmed lukulõhkumised korda saatis, teisipäewal polizei kätte sattunud ning istub praegu trellide taga. Allee-uul nr. 6. olemast piimapoest lootis polizei üht minewal sügisel warastotud uuri leidwat; sellepärast läks jaoskonna - ülewaataja Aland sinna ja leidis ka uuri eest. Talle puutus ka mõni muu asi silma, mis üle ta kahtlaseks sai. Ta lahkus aga sõnalausumata poest ning tuli 3. linnajao pristawiga tagasi; nüüd wõeti täielik läbiotsimine ette, kus juures Pauli poest Wallikraami uul. warastatud margid ja manad rahad üles leiti, pääle selle aga meel: theed, suhkurt, weini- ja wiina-pudelid.  See kraam oli kaupmees Johannsoni  juurest warastatud. Pääle selle leiti meel: suur hulk tinast walatud walerahasid, 2 dopelkapsliga  höbe-uuri, 2 kuld sõrmust, üks nendest kahe südame - kujulise ilustusega,  siis 1 hõbedast käerõngas, mille küljes kee otsas kaks hõbedast 5 kopikatükki  ripuwad, 1 hõbedast brosch kahe kuulikesega, 1 põueoda, 1 nahast  rahapung, 2 ninatubakatoosi, 1 taskuraamat, 1 ärataja kell, 1 hõbedast ja 2 brongsist uuriketti. Neid asju wõib 3. linnajao priistawi juures näha ja kätte pärida. seletas piimapoepidaja, et ta kõik need asjad noorte meeste käest korraga ostnud; et'ta meeste nimesid tundis, siis mõis polizei neid warsti tabada. Wargaid on kolm. Nad on kõik juba ennemalt karistatud. Kaksikwõitluse ajaloost. Kaksikwõitlus ehk duell on niisama kui inimese sugu. Juba lõige wanemaM, enne ajaloolistel aegadel lõpetati wibawaenu wõitlustega, mis sagedasti ka surmaga lõppesiwad. Kaksikwõitlused Eteokluse ja Polnikuse, Daweti ja Koljati wahel wõiwad selle tõenduseks olla. Kombe, tüli kaksikwõitluse läbi lõ> petada, on põhjapoolsed Skandinawia rahwad jnormannid) Europasse toonud.  Neil rahwastel oli üleüldsi ainult wahwus oma õiguste kaitsmiseks.  Näituseks sai noormees sääl ainult jõuu kaudu wäljaivalitud pruudi omale, ja kui pruudi wanemad mitte oma luba ei andnud, siis kutsus põlatud  peigmees arwatawa süüdlase kaksikwöitlusele wälja. Ainult jääl, kus niiwiisi paljalt ihu jõuust lugu peeti, wöisiwad nõnda nimetatud „kilbikandjad neitsid" („Skjolpmoe") asuda, kes endid sõjariistadega wõita lasksiwad, enne kui kellegile oma armastuse  kinkisiwad. Esimesed seadused kaksikwõitluse üle andis Daani kuningas Troton 111. wälja. Aga ka juba enne seda kaksik- wõitluse seadust oli ta rahma seas nii kombeks saanud, et isegi kuningad  auutuks pidasimad mäljakutset mitte mastu wõtta, ja kaksikwõitlusele  mäljakutsuda oli isegi surmale mõistetud kurjategijatel õigus. Ajaloo  jutustajad kirjutamad, et kord üks mere röömel Albon Gooti kuninga Unguini käest ta tütart ja poolt kuningriiki enesele nõudis. Kuningal ei jäänud midagi muud üle kui seda häbemata nõudmist täita mõi temaga kaksikmõitlusele minna. Unguini õnneks  kutsuti aga selsamal ajal Albon kellegilt teiselt duellile, ning leidis surma. Vanaaegsed rahmad greeklased ja roomlased —, tundsimad küll ka duelli, aga ko;uni teises tähenduses.  Kui näituseks roomlased albalonglastega sõda pidasimad, scatsiwad nad omalt poolt kolmikwennad  Horatid wälja, kelledele albalonglaste  poolt kolmik-wenuad Curiatid  wasta saadeti. Nende wendade wõitusaamine mõi langemine pidi terme rahma wõitu-saamise mõi laugemise  üle otsust tegema. Nii oli kaksikwõitlusel ikka üleüldine tähtsus ja temaga õiendati tüli sõdiwate rahmaste mahel ära, nii et sõda kaksikwõitluse abil lühem ja wähem merine oli. Pääle selle oliwad Roomas  rahwuslised kaksikwõitlused lubatud,  kus iga roomlane oma mahwust ja julgust näidata mõis. Mis aga kaksikwõitlusesse kui auu teotuse kättemaksmisesse puutub, siis oli see mana aja rahmaste! täitsa tundmata, sest et nad anu üle koguni teisiti mõtlesimad. Auusamaks peeti seda meest, kellel riigi - teenistuses kõrgem seisus oli, ja niisugusele seisusele  ei mõinud lihtne teotamine, sõimamine mõi ka löömine midagi kahju teha. Nii näituseks ei teinud Kato, kui talle palesse sülitati, muud midagi kui pühkis selle ära. Themistokles  ütles ta mastu ähwarda- Walt üles tõstetud kepi ees: „Löö pääle, aga kuula ka, mis ma ütlen!" Sokrates, kui ta ühelt oma päältkuuljalt  lüüa oli saanud, wastas oma sõbrale, kes talle nõuu andis lööjat kohtusse kaebada, külmamereliselt: „Kui mind eesel jalaga oleks löönud, kas sa mind siis tema pääle kaebada oleks käskinud?" Cinikus Kratet, kes muusikandi Nikodromi käest niisuguse müraka sai, et kõik ta nägu üleS paistetas ja walutas, maksis ainult sellega kätte, et rahwa-kogule minnes wäikese plaadi päälkirjaga: „seda tegi mulle Nikodrom," otsa ette köitis. Kui ka roomlaste juures kaksikwõitlused ainult kahe inimese tüli lõpetuseks ette tuliwad, siis oliwad  niisugused kaksikwõitlused ometi koguni teist laadi kui praegused. Julius  Cäsar jutustab, et kaks Rooma ametnikku, kes alati riidlesimad, ühte tüli wäljakutsega lõpetasiwad. Väljakutse  seisis aga selles, kumb nendest eestulewas sõjas rohkem hiilgawaid wägitükka teha jõuab. Lahing jõudis kätte, ja mõlemad tegiwad wahwuse imetegusid. Kui juba hulk waenlasi maha tapetud oli, sai teine „kaksikwõitleja"  kardetuma haawa ja oleks pea waenlaie kätte mangi langenud, kui ta mitte omast mastasest päästetud  ei oleks saanud, kes siis ka „kalsikwõitlusel" wõitjakS tunnistati. Paremaks tõenduseks, kui mähe roomlased päris kaksi km õitlust tundsiwad,  wõib see olla, et kui üks põhjapoolt  Jtaliasse rändanud Germania rahmaste liige roomlaste wäepäälikut Mariust duellile kutsus, wiimne wastas  : „kui ta oma elu wõimalikult ruttu lõpetada soowib, siis poogu ta end üles." Üheks ajalooliseks päris-kaksikwõitluse  alguseks armutakse „kohtu kaksikwöitlust"  ehk nõnda nimetatud „Jumala kohut." Wana aja immesed  arwasiwad, kui tõde raske kätte saada oli, et jumalus, kes ju iga inimese töö ja toimetuse juures oli, kui kõigeülem tõe-hallikas mitte malel wõitu saada ei lasknud ja tõe awatikuks  teeb; sellepärast anti kahtlastel kordadel, kus inimene enam teada ei wõinud, kumbal pool õigus on, otsus tema kätte teha. Nii sündisiwad „Ju« mala kohtud", mis ka, ehk küll natuke teistsuguses kujus, manade greeklaste,  roomlaste, flaamlaste ja germanlaste  juures olemas oliwad. Ristiusk ei kaotanud neid kohtuid mitte ära, maid andis nendele teise kuju. Tule, palama raua ja kuuma meega proowimise asemele seati sakramentide  pruukimine (altari sakrament)  ja manne, kus niisamuti otsuse tegemine kõigeteadwa Jumala kätte jäetakse. Sagedasti tarwitati niisugustel  kordadel ka kaksikwõitlust. (Pooleli.) Kõnekoda. Küsimised. Kas on niisogust adressi - raamatul wsi kalendrit, kns Soome maa möisade adresstd ühes mõisnikkude nimedega üles tähendatud  on? Kust saada ja mis hind? E. J. Palun teadustada, mis tingimise all wöetakie õppijaid meremäe - kooli wastu ? Kui mana pead olema? Missugused tunnistused  ? Kust wõib selle kohta programmi saada ja mis hinna eest? Kui kaugele wõib ühes wisuguses koolis, näit. Kuresaares,  õppida. A. A. W. Wene telegrafi agenturi telegrammid. Wilhelmshafenis, 21. webr. Meremäe nekrutite wannutamisest wõttis ka keiser Wilhelm osa ja pidas  sääl nekrutitele kaunis pika kõne. milles ta neid manitses, sõjas nii wapralt waenlasele wastu astuda, kuda see küll, kes nende lipu pääl seisab, ülesse taewa poole lendab. Saksa föjalaemastik olla küll wäikene, kuid oma hää korra läbi wägewam kui mõnegi teise riigi suur laewastik. Parisis, 21. webr. Riigi sissetulekute  ja wäljaminekute eelarwe harutusel  ütles rahwasaadikJulesßoche,et see Prantsusemaale üksnes kahju wõib tuua, kui ta riigiwäljaminekute wähendamise  tarwis sõjawäge wähendama hakkab. Selle tõttu jääb küll mõni miljon franki riigi kassasse, kuid sõja korral wõib juhtuda, et Prantsusemaa  jälle lüüa saab. Prantsusemaal  olla praegu muidugi juba sõja tarwis umbes 50.000 meest wähem kui Saksamaal. Madridis, 22. webruaril. Siin on jutt liikumas, et Martinez- Campos Kuuba saare kuberneriks nimetatakse Saranskis, (Pensa kuberm.) 22. webruaril. Pensa kubermangus on juba kroonule semstwo walitsuste läbi wilja ostma hakatud. Kõige parema rukki eest makstakse 34V« kop. puuda päält. Ostetakse ainult otsekohe põllumeeste  käest. New-Jorkis, 22. webruaril. Et puuwilla hinnad wäga on langenud,  siis tegiwad Alabama riigi puuwilla-kaswatajad  otsuseks käesolewal aastal 50"/" puuwilla wähem kaswatada  kui seni. Arwatakse, et suurem  osa puuwilla-kaswatajaid lõunapoolsetes  riikides seda saamad tegema.  New-Jorkis, 22. webruaril. Siia tuli Trinidadi saarelt telegramm, et säälne linn Porto-Spayn pooleni maha on põlenud. Kahju olla umbes 4 miljoni dolari s 8 miljoni  rbl.) suur. Raudtee-sõidud. (Talwine sõiduplaan). Jurjewift (Tartust) Walka: ärasõit kell 11. 34 min. e l. ja kell 3 22 min. öösi, Elwast kell 12, 3l min lõun. ja kell 3.54 m,n. öösi, Pukast (Bockenhoftst) kell 1, 32 min. lõun ja kell 4, 32 min. hom.. Sangastest kell 2, 33 min. p. l. ja kell 5, 3 min. hom , jõuab Walka kell 3. 8 min. p. l. ja kell 5. 22 min. hom. Malgast Aurjewisse (Tartusse): ärasõit  kell 4 p. l. ja kell L, 56 min. õhtul. Sangastest kell 4. 40 min. p l. ja kell 9. l 9 min õhtul, Pukast lßocken hofist) kell 5, 36 min. p. l. ja kell 9, 58 min. õhtul. Elwast kell 6. 33 min. p. I. ja kell 10. 32 min. õhtul, jõuab JurjewLs  kell 7. 30 m. õhul ja kell li. 10 m, õhtul. Malgast Riiga: ärasõit kell 3. 43 min' p. l. ja kell 5, 37 min. hom., Wol m ar  i st kell 5. 33 min b l. ja kell 6, 40 min. hom.. Wõnnust kell 7 p. l. ja kell 7, 28 min. hom.. Segewo l d i st kell 8, 41 min. õhtu sa kell 8, 32 min. hom, sõuab Riiga kell 10, 35 min. õytn la kell 9, 55 mm. hom. Riiast Walka ja Jurjewisse (Tartusse):  ärasõit kell 8, 20 mm hom. ja kell 4. 5 min. p. 1., Segewoloist kell 10, 43 min. e. l. ja kell 5, 34 min. p. 1.. Wõnn u st kell 12, 46 min. lõun. la kell 6, 48 min. p. 1., Wolmurist kell 1 55 min. p. l. ja kell 7, 34 min. õhtu. jõuab Walka kell 3, 34 min. p. l. ja kell 8, 41 m õht. Malgast Pihkwasse: ärasõit kell 4, 8 min. p. l. m kell 10, 31 min. õhtul, « ntslast kell 5. 26 min. p. l ja kell 11. 37 min. õhtul, «orust kell «. 43 min. p. l ia kell 1, 27 mm. öösel. W a stselinnast  kell 7, 23 min. õhtu ja kell 3, 8 mtu. hom.. jõuab Pihkwasse kell 10. 12 min. õhtul ja kell 6, 2 min. hom. H 45. Postimees. 1895. WaStutaw toimetaja ja Väljaandja or. K. A. Hermam».