r tM atHbeh GMWÄte pegle.armata wKw. Luuga /j-'.tr. juures) peale umbeS pease umheS- MIE Äestihst la LMgst, Llhkwa peale umbsS. 5000 ja-HOOE Lätlast, >>iete djaspora , öDgM^Msestest tulM stendel ka «ian^^ Ja /sage. .Mpgipgh. Mahens, .-whistH'j^st.HD^MstasygC,,.ja',-isoo ,Mlasega K.gMzi (Dpni -Hrks).pKq.-l jGI) HHaMIWeH!' K.rj .Hlf '.M z W..M,M MM l gd:.aW.^Mjtpet Maest?s . .jäanud Kniilütt- Hgjs,. bfs HMyw mlNnp, ehk key jeab kuhp jatgli mitsema —.  ula.jab,!  .Ko/rststoriüpst rlngkoM sega- Mistli - sageda- igj^sj tstimefl,/Ds  kurjategijatealujgstel  koslep-koolmeistrid olema. MMi.iZp'etD ii ngsgrwab Eestlast inb.es h>7oo, .Latist.  j '^We'" Hhi,ihard t/i Mil hlenb n!g, s jcste-hsu.M eh Omi jõe ääres trün'  vjstAe Mj .-seal^/astStgl' j 890 'tggafi, kui inj?risilkl!k klHma 4 lgst ja mi liga kS trma abikaasa,  röõwinud pji. ei iüststsSla mitse aiinilt se.!- ust' kstlms'?'bir)sts!gks. maib ka j k sikk j tel st seatiseid asju. MiSki ostg h^naxstsM w!'b og, . - ..öha kisja selle koha ' peal ping'stmetiwWast, kedagi' knbiasegijaj/ Slberi teele Ilunnst laõtl'/ stma es temaga jääks.^'..'Än !'inimpse'd"jstbg Mmii -^strä! saade lud/'ja ei kirjuta mitte, liiS pn istSske^stesd. .'ta' nende süda enam tlil! Kehme ei ole. skÜi! raske/ nende peale mõjuda ja stenlad jstatvüd. külmaks ilma kogudusesidemeta.  Palju rööMusttalvhmäd' o» sõnuund Ka u - kas s a ' st. Äbikaösa ej/ wäsi, Eestlaste ja Lsttlaste' milknst kiitMast/millega nemad koolimajast ehitamad  ja isegi kodnopeeuse eest hoolt kannawav. Selles saatvad nettiad Saksa koloilistideie eesknjtikS ette pandud. Ncnda eästgib Adikgssa kiri aastast tBstü Eesti-kolonieft ' versta St,chnm'ift eemal.' 4W hingega, et iiemad öMale ühe kooli ja palwemaja ehitanud, milleks neile Drandi-kloostri mungad 2VV rubla laenanud, mida neMH eMuse-pNude wedsmisega ja suure tänuga tasunud, kaheksa isersta Suchnm'ist eemal' seisab Eesti-kolonie Linda. Selle kolonte rahwas on Abikassa inetusega Iviimaks  ometigi Ühe koolimaja ehitada wSinud. nemad on aga weel liiga waesed, omale ka üht koolmeistrit wõttu ja tpaliwäh sellepärast oma eneM keskist üht, kes lugeda ja kirjutada oSkab, keS nädaiis kol-n korda lapst õpetab ja Pühapäämäl üht jutlust ette isieb. Ka PjatigorSk'it VÜ oma koolmeister' Ha<k«stastn'i seminarist. Umbes 20V0 Eestlast (ja 30 Lätlast) wsiwad Kaukafus'es elada, kellest muidu wäga wähe sõnumeid meie juure tuleb.  Pöörame  nüüd Wolga poole tagasi, siis leiame meie SunbirSki  kubermangus mitmed EeSti-külad, mille elurahwa hulk umbrA 4l)() hinge suur rvötb osta'/ Sainara kubermangus  9 külal suure õktsewa Eeõti-kolmiieb Voikowa ja Tscheruowska (ka Balttka, Estonka nimetatud) ligi 800 hinge elurahwaga ja Schöudorsi r>helkoudeö (600 wersta sealt eemal) 4 EeSli-küla: Baltiskaja Estonia'ga ja Lifljanka Gerezkaja'ga (umbes 500 hinge elurahwast), .peale selle ühe weike Eesti-tol oiile Saratowu juures, kus seatine kirtkuöpetajn teenistust- tallitama pipb. Need- paigad tarwitasiwad sel aaStal meie iseäralist tähelepanemist, sest et need näljahada-kubermangudes seisawad. Wäga rõomuStaw  on aru anda, et Äimbtrski kolonied pea ilma wälise abita läbi saiivad. Saratowlased ka laenudega läbi saada lõõtsuvad. siiski aga hilise kewade. rohutirtsude ja tänawuse wäga kerge leikuse läbi nii suuresse hädasse sattlinud'on, et nende juures nälg mast sel aaHtal algab. —" 'Schöndolslastel oti kõige jüuremat tüetüst tarivis. iseäraniS  Estonia'S, kõige htlijeütas asutuses. Estlascd on ennast läbiSttkku palju paremini üleS pidaNstd, kui kõik Sakfa-kolonied. Mjk sinkuõpejajad snnaMd neile tunnistust,  et nemad wirgad ja tublid põllumehed ou, .ja nende rautätud hobustest..ja wankretest, nijsamati põllüriistadest Mähstksrh eti 'EestlDd ümberkaudsetes/ WenDäste-tÄadeS stht häridufei-ckiõstoni täivamad ja omä eeStufst' Urel Püüdmisele äratawad. Imeks pqpna on ka. et nendeS koloniedes sagedast rohkem haridust leitakse, kui kodumaal. Enamist igaö külaS on eelkäiwaid perekondast. kes kokkn f ta kõige uueõte ilmuma kirjanduse lugemiseks. Ka näita- Md nende sagedad kirjad GeSti lehtedes, et nemad mitte i et lue> waid ka kirjutada aSkqwad ja euuast kiud- .-M, kOPM PMIS j Sepa. uäh th uä ljah Da tus.e-.  M I-se: LpMS, z Mu stwM k oMbK-nöuu,kstg ud .ikotku, saatstwad- Umbõigtafch  jhlMd selles koguni amets, omi Ülepea . puistab MS kõrwgs .paha seda selgemini tpÄjq. .., edeghgtird-ükS jägu waimlikkuS ,ja. waimulsk  hMqlSlijnd, on teine- Joomine jja süb»m.e«Wchj. ,mjs.h^, o,M ?rijdpst, NfUdn .et iga -kolame era- lõhptud. on- keS, surmani wihkawad. Liidiad. on 'see' .lõhku. ..miit^.FgkoflhadeM. . nii stlaliue. nähtus, et selle läbi tagust kohkub, üh.t. pjstt,,.'^oloniede.sts..fpjuStada, üks tunnistus,-.kui  MM Ht ja waimulikku juhatust tgrmis lä.hM. -W,PPM jtähendab,.see Ktewaahe ka' Aest- peale Äraudl't maade peal, UMbM-4IP hiuge, kes oMle itta Weet koolimaja saada es. Mi. Iweri, Kaluga. ja Worpneshs kubermangudes saab LätlaAte Hulk 400 hinge peast'ar ivatud!s,. —' j, P.eterbmgi.  Zeitungist. , 7 Pealinna lehtede sõnumite järel pn ka sel aastal ipiljasaak mitmes.riigi seeSpidifeS kubermangus nii waewaliue  olnud, et rahivale Galitsuse poolest abi tarwis läheb. Ülekaudse arwu järel tarwitanud lv kubermangut 4,335,000 rubla abiraha, tarwilise seemne-mlja murelfemiseks.  Päritud on: Woroueshi ja Wjatka kubermangudele.  igaühele. 5,00,000 rubla, Kasani/kuberUangule 800,000 rubla, Kurski, kubermangule 225,090 rubla, Permi kubermangule  169,000 rubla, Rjafani kubermangule 400,000 rubla, Samara kubermangule 100,000 rubla, Simbirskt kubermangule 150,000 rubla, Saratowi kubermangule 1,000,000 Tambomi kubermangule 500,000 rubla. Cherssoni kubermangul armatakse 600.000 rubla tarwis  olema- Nijhni-Noivgorodi. Ufa, Pensa, Oreli, Tula, Charkowi sa Tauria kubermangud saada omasta läbi. 7 Kohalises paikas on nSuupidamised h tnd paberile  wäljaandmiseks weikemate summade peale, et, ka rohivamad neid saada lvõiwad. See plaan olla ühe kommisüoni arutamise alla antud. Küstmi.ne rah >v a koo lmeist r i t e« peus i o -- nide üle saada pealinna lehtede sõnumite järel RiikSrathi  selles koosolekus otsustatud. kaulutust mööda on nädalis  Wiuakuu 29. pääwast Talwekuu 5. pääwani Wenemaa  linnades 429 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 294 ara surnud ; kubermangudes jäiwad 3770 haigeks ja suriwad 1983. Kokku on tähendatud nädalis sedawiin 4190 haigeksjäämist ja 1887 suremist kholerasse ette tuluud. Kõige rohkem oli seda lõbe Podolia, Kijewi, Bessarabia, CherSsoni, Kurski ja Bakn kubermangudes, za Kaukasuses. Linnadest seisab estmeseS joones Garschawi linn 179 haigeksjäämisega ja 71 suremisega, Petecbnrgi linn 58 haigeksjäämisega ja 19 suremisega, Shitomir 52 ja 27. Moskwa 45 ja 32, Orel 27. ja 13 PihkwaS oliwad 5 inimest kholerasse haigeks jäänud. Talwekuu 15. pääwa ohlal leili Heeringi-uulitsal Järwamaalt päritud endise wangi Karl Lepik surnukeha.  Temale oli ktikmetega nuaga külje stsse pistetud, läbi suure weresoone. Tegija jäljil oldi juba. Wäga palju wargufi on wiimasel nädalil Tallinn'as ja Ümberkaudu  ette tulnud. L «Möksist. Ilmad on «väga wihmafed, künni õ grandi soojaga ja uulitsad selle järges hirmus sopased. Lahel püütakse ikka weel natuke kala/ kui tuul lubab. Ka meie meikes rahulises linnaS on wiimajel nädalil mitmed sisselõhkum ise-«vargused ette tulnud. Rullumast. Kohalise ,Teadaaudja" sõnumite järel o>i talumees Jonas Walther Talwekuu 6. pääwal, teel RakwereP Kloodi mõisa, õnnetumat surma saanud. Tema oli ennast täis joonud olnud, wanirele magama heituud ja hobuse hooleks jätnud, teda koju wiia Õnnetuseks  olnud agä tee sel pääwal wäga sant, ühe käänu peal länud wanker ümber ja malmid teda oma alla. Teisel homlkul leidnud mõädamini>ad teda seal surusid. Talwekuu 8. pääiva õhtal oir K u l l a a r u nrõisa läidetud heinaküüm maha põlenud. paides! kirjutatakse: ,Meie Saksa ja Eesti aeakirjandns  on wiimasel aeal mõnda kaebluä kohkularvalt pitke-- MakS käswawa tulekahjude ria üle toonud. Ka meie linn näib wiimasel aeal selle häda all kannatama pidama ja hirm, mis selle järgeS meie täuine pea taieste tulekahjude eest hoitud elurahwa keskis maad wõtab, näib paraku põhjustatud olema. Kuua wiimasetel 20 kuuni 30 aastatel  Üks tulekahju sthlaruldane asi o>i ja meie tuletõrjujad  rohkemast mitte üle kakS korda aastas weikeseid põlemist  lämmatama kutsutud saiwad, on meil sel aastal Talwekuu l. pääwanj juba wiiS tulekahju olnud. Tulekella  sagedad hüüdmised on muidugi nii suurt hirmu sigitanud,  et seal, kus tänine ainult hooned ässekuranzi alla autud otiwad, nüüd ka matartistu rutuga selle alla andma hakatakse. Mulga'st kirjutatakse: ,Äist weel ühegil aastal ei ole Walga liunas nii palju warastatud, kui tänaNu. Hirm - wargaie eest kaSwab Ua. sumMakst, sest mitte üht ööd. ek lähe mööda, ilma et üks heaste korraldatud wargase selts ennast asutanud olema, m-da, Politsei hoolsatest. otstmiStest hoolimata, täntye' weel ei ole leida wõlnud Keldred ja kästkamrid saamad lahti lõhutud' Greeka-KaHliigi Ht. Nikolaj-ksriku kassast on ?öi? raha mis seal"'oli (ulNdeS Ä0 rubla) rööwitud. ka Raekojas hoitud Rahukohtu raha-kapp pidi lahti lõhutud saama, aga lvaräs sai kinni 'w Settid ja luku-taha pandud. Warguse-amekit Miks ainult wäheudada, kui rohkem ööwahtist jä gorodowoifi walwama pandud saaks, kus juures aga wäga tähtjas oleks, kui öömahttde üle hoolega walwatud saaks, nüüd leitakse neid isandaid sagedast magamas*.  . Wagorlite-rööwimistest Riis-Düna raudteel, kirjutab : tehle pool Kusnezow'! wabrtkut, 11. ja 14- wersla wahel, on, wiimasel aeal wagouite-rööwimisi ette tulliud, M ainult ühest heaste korraldatud wargate-salgust wõlwad tehtud olla. Mitu korda sai sõidu käitus wagonlts peale ronitud ja rööwitud, koguni oliwad margad ühe iseäralise kartsa Valmistanud, millega nemad wagonite peale ronjstwad jä siis seinad sisse lõiwab. Üks seesugune kartsas, ühe kaubarongi külge haagitud, sai ükskord'leitud, kui rong KurtenhosiSse jõudnud oli, ja raudteel on koguni aluSpakkun iväija kistud, et rong roopatest targaks. Raudlee-walitsus on kõiki teinud, mis wõimalik oli, rollgist kaitseda; shandarmid, kes rongist saatma tulewad, on püssipaukust röõwliiega wahetanud, ja kaubarongide taga on üht iseäralisi wagonit sõita lastud, ilma aga, et kurjategijaid kätte saadud oleks. Wäga oleks küll soowida, et korralise olemise tagasisaatmiseks ülekorralift.  nõnu' Võetud saaks' . Nuurnmaatt. Maanteel Goidingeni za Schrundeni wahel on hiljuti üks rööwlite-salk rentnik S. ja tema kutsari peale karganud ja neid nugadega ja kaigastega nii raõkeft haawanud, et surm tulema kippus. Üks sõit, mis ligemale tuli, on rööwleid ära peletanud. Haawatud mehed saiwad tulnud teistest reisijatest lähemasse kõrtsi wiidud. Goldingeni Kreispolitsei poolest oliivad kuulamised  ette Võetud. . , Merynrgist. M a j e st a t i d K e i f e r ja KeiSripraua  ja Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-prinzefS Ksenia Aleksandrowna tuliwad Talwekuu 13. pääwa õhtal kell 67, Gatschino'st Peterbnrg'iSse ja wõtstwad AnilschkowipaleeS  korterit. Järgmisel pääwal, kui Majestät Ke i srip raua sün di m ise - pääwal. oli pidulik Zumala-teentstuS Anilschkow-palee kirikus kus Majeftatid pärast seda ka õnuesoowimist wasta wõtstwad. Siis sai homiku-laud selle palee saalides peetud ja kell 3 pärast lõunat söitfllvad Kõigekõrgemad Herraskonnad Gatschino'sse tagasi. Keiserlik Kõrgus S u u r w ür st Auujärjepärija  reisust kuulutab Malitsuse Teadaandja«: ,Auujärjepärija  Cäsarewitsch jõudis Talwekuu S pääwal, enne lõunat kell 11, Suurwürst Michail Michailowitsch'iga Borsham'isse, kus Keiserlik Kõrgus Snurwürstidest Georg Aleksandrowitsch ja Georg Michailowitsch wasta wöetud sai. Lorshom'ist künni Abastuman'i piireni oliwad Suurwürstid  Nikolai ja Georg Michailowitsch Keiserlik Kõrgust saatmas. Borfhom is, ja Achalzöich'is sai soola ja leiba toodud. Achalzöich'is seistwad sõeawägi ja koolide kaSwandikud ridas. Abastuman'isse jõudis Keiserlik Kõrgus  õhtal kell 6, Kaukasus'e Maaülema kaaskonna ja TifliS'i KubernSri saatmisel. See paik säras piduehtes, ksi? mineral-saunade hooned, park ja eramajad oliivad lippudega ehtetatud ja Valgustatud, kalju pea! Bogatirhallika  juures säras transparent Keiserlik Kõrguse nimetähtedega,  kulra ümberkaudsetel mägedel tuled leekastwad." Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Zekissaweta Mawrikije w n a (Suurwürst Konstantin Konstantinowitfch'i  abikaasa) on Talwekuu 16. pääwal noore poja saanud, kes pühas pakmes nime Ol e g sai. Keiserlik Kõrgused Suurivürslid Sergei ja Aleksander Michailowitsch on Talwekuu 7. pääwal wõeralt maalt tagasi tulnud. Neewa jõgi on Talwekuu 14. pääwal kinni külmetanud. Larivasõidud Petecburgi ja Kronstadt'i wahel oliivad takistatud ja sedawiist ka Peterburgi laewasöidud  mere poole lõpetatud. Buchsra Emir tulla esimeses joones sellepärast  Peterbucglsfe, et oma poega seal Pashide-korpufesse paneks, kus tema wend Prinz Mir-Seid-Mansur-Tjura hiljuti oma õppimist lõpetanud on. BoomeiMklt. sõnumite järel on Soomemaal  talwe wäga wara tulnud. Maa põhjaftoöliStes jägudes oli ülewiimasel nädalil juba täieline talwe, kui ka wähese lumega. Zõed on juba kannud ja fiiSli ei olnud >vilja>kolistamitte weel lõpetatud; leikamata kaeru on weel põldudel nähtud, uimelt Rauma ümberkaudu. Wiinakuu 26. (kas 8 ?) pääwal on Oulu's juba 26 (lii) graadt külma olnud, mis läbi teiste keSkis ka Saksa aurulaew ,Eos" oma suurt rukki-lasti sadamas Välja lastida ei jõudnud, waid jea eest lahele põgenema pidi, seda tööd sea! lõpetama. Soomemaa on üheks iseäraliseks Greeka-Katho-