 i P-chvnntud on, tahame meie arwata, et mitte umbavmaStüÄ ega umbtruuwuS ega hooletus selle poolest süüdlased et ole, -vaid takistused ja teised asjad, mida üleS arwata meil -võimalik eiuole. Aga loota tahame meie, et ka nemad tulewal aavtal meie juures olema saawad, kahekordsete andetega. Palju raha on ka koja-korjandused toonud. Ka aruande aaStal on AbikaSsale ükS 16,000 rubla suur pärandus osaks saanud Täie tänuga mõtles kõneleja ka LutheruS e-asutuse peale kui meie reformatori mäleStuS meie kogudustes igal poolel waiMuStuft äratates  ärkas, ja üks suur kapital, mille intressid rohkem kui 8000 rybla wälja teemad, Abikaõsa tallituse alla antud sai. Ka iseäralistekS tarwitustekS on ligi 3000 rubla fiSse tulnud Kutda ou nüüd Abikassa seda summal tqrwitanud, kulda omale sellega sobru saatnud? AbikaSfa onn 45 «kqguVuseS -kirikuid ehitada ehk kohendada ailanud ja selleks umbes 42,00 M rubla wälja annud. - enamist suuremates summades, nenda -et kolme koha peale kokku 4-0,000 rubla lälsiwad. AbtkaSsa on ligi 4000 rubla eest kivikUõMtajate-majast ehitada ehk kohendada-lasknuD. Umbes 60 koguduses on Abikassa koolisi ja koolmeistreid üles pidada aitanud ja sestekS peale 42,000 rubla wülsa annud. Seda suurem on Abikassa kohuS koolmeistrite eW muretseda;  kellel kahekordne osawus olema piab, esiteks kui Wene-keeleS eksamineritud rahwa-koolmeistcid ja teiseks kui kooliõpetajad, keS lastele usuõpetust ema-keeles anda wõiwad.  Wäga suur ou see summa, mis ssidu-rahadeks ja kirikuõpetajate ja kiriku-ametnikkude ülespidamiseks wälja pidi antud saama, umbes 27,000. Meie Ewangcliumt usutunnistuse kirikuõpetajad riigi seespidistes kubermangudes  on sügawamal tähendusel ksik retsu-kirikuöpetajad. Tuhandete werstade kaupa piab igaüks nendest aaStaS sõitma, -sagedast rasketel kordadel, puudustel, -väsimustel ja elu-kartustel steppide lume-tuiSkudes, woolawatel jõgedel  miletsaMateS -venedes, harjutamate hobuSte selgaS, külmas ja palawaS. See on kõige -vähem, mida meie teha -võtme, neile nenk>e reisu»kulusi tasuda, et elu-söua nende läbi ka laiali pillatud inimeSte juure wöikS wiidud saada. 2000 rubla saawad aastas 6 theologia studeulidele antud, et nemad ennast kirikuõpetajateks -võiksiwad  harjutada laSta. Ka nemad saawad omal aeal selle asja sõbradekS ja saawad selles teenima Ka kõstrete  ja koolmeistrite kaswatamine maksab palju raha; ametist lahkunud kirikuõpetajate ja kirikuõpetajate-leskedele saab aaStaS läbistilku 2000 rubla antud. >Nttta Pääwalehe- sõnumite järel saada õlle ja tuletikknde (peale-Rootsi tuletikude) aktsis tulewal aaStal 50 protsenti kõrgendatud. Eesti as utu S t e stSuhu m - Kalee' s on kirjutatud, et need kümne aaSta käikuS mitte ainult majapidamises kosunud ei ole, -vaid ka waimlikkuseS  edeuduses. MõlcmiteS külades Liuda ja on ilusad, ruumikad koolimajad, -viimases külas teeb koolmeister J. M. suure hoolega tööd ja efimine piah ka koolmeistri, saama. Ka seltSliku aeawiite ja lõbustuse  eest on hoolt kantud. ,Estonia" külaS on Mihklikuu 20. pääwal laulu' ja muufika-öhta kahe EeSti-keelise näitemänguga olnud; ka Suchumi limiast on -vaatajaid tulnud, keS imekS pannud, mis nemad näinud ja kuulnud, ja ka kodurahwa keSkist on mitmed shtale tulnud, mis tantsuga lõppenud. Tartu suurkooli üle on ,Nowoja Wremjale'  ükS kirt saadetud, mtlleS arutatakse, kui kaugele selle suurkooli -vaiksed aga kõikumata muutmised juba oma -viimase otstarbe poole jõudnud on. Et Tartu suurkool mitte ainult neile tähtjas ei ole. kes sealt läbi käinud on ja edaspidi läbi käima saawad, -vaid kõigele meie kodumaa rohivale, kelle edasi jõudnud haridus selle suurkooli peakanalist,  õpetatud ringkonna, korwaliste kraawide ja magude  läbi kõige rahwa sekka -voolanud on, sellepärast ar-pame ka meie lugejate meele järel tegema, kui mõnda sellest kkjast fiiu nende ette paneme, tähendatud muutmiSte otstarbe aru saamiseks. ,Nowoje Wremja" kirjasaatja arutab teiste asjade keSktS: ,Theologia (kirikuõpetajate-teaduse)  facultät (jäuSkondj on ainuS selles suurkoolis,  kuS weel täieSte Saksa-keeleS laetud (tathedrelt õpetatud) saab, seal on 5 Professori ja 1 Docent; nende keSktS on mehi, keS ka Wene-keeles lugeda woiwad. Juristita (kohtu-teahuSte) facultät on täieSte Wenekeeline,  peale 4 Professori ja 4 Docenti, keS Saksakeelist  kursust (õppimise aega) lõpetawad. M e dic tni ka (arSti-teaduse) facultätis on 13 Professori, 3 Docenti, 4 4 Õpetatud aptheker ja ükS hambaarstliku technika õpetaja. Nende keSkiS on ainult 2 Wene Professori.  Teistest oskawad mõned küllalt Wene keelt ja on ennast kirjalikult kohustanud, Wene-keeles lugeda, nii pea õpetuse ülemuS seda pärib. Hist o r i ka-phil ologika (aealugu- ja kooliäpetajate teaduse) facultätis on 4 4 Professori  ja 3 Docenti, kellest 4 Professori ja 1 Docent Wene-keeleS luewad. Ph y s iko - mathemaliZa (loodufe-rammude ja armude teaduse) sacullätis on 4! Professori, 2 Docenti, 3 Eradocenti ja 1 Aftronom (tähtede-tundja); nendest luewad ainult 2 Professori Wene- kaheS facultätis on mehi, keS küllalt Wene-keelt oSkawad' ja ennast kirjalikult kohusktnud on Wene keeles - nii pea kui Spetuse-ülemnS seda pärib. Psale selle piäwad ühegi põhjuse pärast kõik kolm Lectori ja hiljuti nimetatud usuõpetaja Rooma-Kätholiigi usuõpetusest  studentide jäukS, oma lugemisi Saksa-keeleS. Sellejärel  on eelkäinud aaSta waSta 6 Wene Docenti juure tulnud: 4 juristika, I medicinika ja 4 vhysiko-mathematika sacultätisüks wähekähendaw samm edasi; nüüd on üht agarat edafiminemist suurkooli muutmiseks Wenelaste ehk -vähemalt meeste läbi oodata, keS küllalt Wene-keelt oSkawad. Lopnpäriline suurkooli muutmine, s. o. Saksakeeliste  ettelugemiste kautamine, saab wtst wast kahe aaSta pärast Seda on sellest arwata, et üks wõeramaa Professor küsimise peale, kui kaua tema weel ilma Venekeeleta  teenistusesse jääda arwata wõib, Tartu koolikaNna Kuratori poolt -vaStusetS saanud on: ,Köige rohkem kaks — Studerijate hulk on eelkäinud aaSta wasta 53 kahanenud, 4 723 pealt 4670 peale. Selle järel ei ole kartus, et studerijate hulk suurkooli muutmise läbi kiirest kahaneks,  tänine weel mitte täide läinud, kui ka ükSseesugune kahanemine  täieSte loomuslik oleks: Tartu suurkoolisse aStuti tänine odawuse pärast, õpetamise-keele pärast, -vabaduse pärast ettelugemiste osawStmises, eksamide pidamises, mundre kandmises j. n. e. üleüldise suurkoolide-seaduse asutamisega Tartu suurkoolis, saawad kõik need eesõigused kaduma >a Tartu suurkool piab loomuSlikult paljude noorte meeSte kohta, kes Kaukasusest, Urali -valdkonnast, läänepoolistest  kubermangudest tulewad, oma ligitõmmamtsejõudu  kantama^. Tallinna Ringkonna-kohuS kutsub ,Eestimaa Kubermangu-Zeitungi< läbi kõiki neid, keS endise Ringkonnakohtu Pristawi, Semen Wassiljewitsch Kl i m owitsch' i korratuma ameti-tallituse läbi kahju saanud on, seda kahju nimetatud kohtus kuue kuu käitus, arwatud selle aasta Wiinakuu 22. pääwast, üles andma. Kelle külge see puudub, see pangu seda tähele. Öösel wasta Wiinakuu 25. pääwa warastati ühe maamehe wankrest üheS fiSsesõidu-majaS Tõnismäel 7 puuda juuStu ja 5 naela wõid, kokku 38 rubla wäärt. Warastatud juustu on mõne kõrtsmiku juures leitud ja ka noored wargad, Anton H., Hans L. ja Johann T. kinni wõetud. Öösel wasta Wiinakuu 20. pääwa warastati Kurna taluperemehe Züri W. rehest 17 pargitud  lamma-uahka ja üks waat lamma-raswa. Talwekuu  4. pääwa õhtal läkfiwad talumees Gustav J. ja Nehatu hingetirjalane Karl J. riidu, kus juures wiimane esimest wiiS korda peast haawas. Haawaja on kinni pandud. Pühapäawa, Talwekuu 4. pääwa, õhtal kell 5 kargasiwad kaks kaabakast TeSloni maja nurgal, kuS Müüri-uulitS ja Harju-uulitS kokku tulewad, kaks kaabakast  ühe herra peale ükS pidas tema suu kinni, tema wõis aga siiski appi hüüda ja kui kaabakad sammust kuulsiwad,  siis jooksiwad nemad Müüri-uulilsale ja kadufiwad seal öö-pimedusesse. Lisaks .Tallinna Zeitungile" Mõtsu'st saadetud kaebtuSle juure kirjutatakse selle lehele Matsalu'ft: Me aasta käikuS on siin .lugemata kurjategusi tehtud. Saulepa  mõisas, Matsalu järel, algaS kurjategude rida. Mihklikuu hakatusel 1884 sai üks kolme-aaStane härg laudast warastatud, pea pärast seda rehepeksu-küün 440 koormat rukistega maha põletatud. Wahe-aeal sai Matsalu  mõisa sepapada kaks korda wälja rööwitud ja esimesel  korral 2 alasid ja assist, rauda j. n. e., kokku 44 puuda, ära wiidud, majade küllest peale selle seitse paari hingesi, >a kolm kord oli põllult wilja waraStatud; ühe läbisöitja möisa-ametniku peale kargati teel ja rõöwiti tema raha; kalameeSte-maja sai lahti lohutud ja kalameeste  kalad koormaga ära wiidud, ainult ühel ööl tuliwad külas kolm fisselõhkumise-wargust ette tulnud, Liiwa kõrtsmik  Rein Bark on kõik oma wara ja raha kautanud j. n. e. j, n. e. Selle ühe mõisa ringkonna warguste-pidu lõppes sel aastal ühe 4500 naela raske härjaga, mida wargad öösel waSta Mihklikuu 42. pääwa ära wiisiwad ja karjamaal tapsiwad. KeS weel ennast häda jägamise läbi teiste hädalistega trööstida lahab, see lugegu Eestimaa  Waslatikuse hoonete-kinnitamise 39. aaSta-aruanuet, kuS tulepauemiue esimese paiga ära tarwitab". Tõusnud küsimise peale, kas tunnistused kooliõpetajatele ja kooliöppijatele alandatud  hinnaga raudtee sõidu kaartide saamiseks, 89 kopikasest stempelmaksnst wabaStatud on, on Rahaminister seletanud, et sellest maksust ainult õppijad wabaõtatnd on, mitte õpetajad. 3 ärgmised wõeramaa aealehed on Wenemaal wiimasel aeal ära keelatud: 4) Wien't ,Neue Freic PreSse", 2) ,Berliuer Neueste Nachrichten", 3) ,Neue Preuõsische Zeitung" nimetatud), 4) Berlin'i ,Bossische Zeitung", 5) .Hamburger Correspondeut',  6) .Franffurter Zeitung". ,Kladderadatsch" oli juba enne ära keelatud. Kaup mehe-poeg 8., keS oma isa juurest 59,000 rubla eest hiudpaberid warasta -ud ja nendega pelgu läinud oli, on .Nowoje Wremja" sõnumite järel ühleS Tallinna hotelis kinni wõetud. Kolme pääwaga on tema sellO rahast juba 9000 rubla ära pillanud/ prasst. miStega ja kalliste kingitustega kergemeeliStele naesterahwaStele.  Waikna taluckees HanS S. oli oma tädi juurest neli 50 rublast treso r - p a ber i t waraStanud Tallinnasse tulnud ja kolm neist paberitest Koluwerest päritud HanS L. kätte -vahetada annud, Kui tema usaidufe-mees  tagasi ei tulnud, siis andis Hans S. seda aSja Politseis üles. HanS- L. sai Medwedjewi-uulitsas üheS paha-nimelises majaS kinni wõetud, aga raha tema juures enam ei leitud. Seda oli tema seal ühele naeSterahwale hoida annud, kelle juurest seda jälle üks madrus -varastanud.  Neljandema paberi oli esimene -varas Soonistealt päritud Jüri T. kätte -vahetada ännud, kes aga kstki ära pillanud ja oma usaldajat kuiwa suuga kurtma jätnud oli. Kõik kolm käabakast on kinni wõetud. Wiinakuu 26. pääwal on Pärnu maanteel talumehe TbomaS R. hobune ja wanker ära waraStatud. Pristaw Allas on Raudla maanteel, 5 werSta Tallinnast eemal, hobuse ja wankre kätte saanud, -varas on aga pimedas metsa jooksnud ja peasnud. Talwekuu 4. pääwa õhtal on neli kaabakast Weikel Tartu-maanteel Moe -vallast päritud talumehe Jüri K. peale kargunud ja tema rahapuuga 420 rublaga ära rööwinud. Öösel waSta Talwekuu 5. pääwa on E. Seedorfll poest Suurel Pärnu-maanteel 450 rubla eest wurtskaupast warastatud. Waras, Kuimetsa -vallast päritud Juhan R., on kinni wõetud ja muist -vargust Suurel Tartu-maanteel Anna 8. juures leitud, keS ka kinni wõetud sai. Meel mitmed -vargused seisawad Tallinna pää-valehtedes, mida üleS -võtta meil ruumi ei ole.) Tööline GuStaw Hinno, keS Wiinakuu 22. pääwal ehituse juures Joakhimsthalis 6 sülda kõrgelt maha kukA-s, on Talwekuu 3. pääwal hospidalis ära surnud. Õnnetus on ühe pehastanud laua läbi tulnud. See asi on kohtu ülekuulamise alla antud. Talwekuu 5. pääwa homikul suri Tallinna hingekirjaline Friedrichi  Alton, Politseis äkitselt ära. õhtal enne seda oli teda Pärnu-maanteel joobnud maas leitud ja Politseisse  wälja magama wiidud. Talwekuu 7. pääwal kukkus -väljateeninud soldat Karl Wallberg Wiruuulitsal  järsku maha ja oli surnud. LinnaarSti tunnistust  mööda on füdawe-rabandus tema elule otsa teinud. Karl Wallberg oli kingsepp ja on lese ja waesed-lapsed leinama jätnud. Talwekuu 4. pääwal õhtal läkfiwad talumees GuStaw 3- ja Nehat«'st päritud Karl J. riidu, mille käikuS wiimane esimesele wiiS haawa pähe löi. Kangelane on kohe kinni wõetud. ZzaMBk'lst, Talwekuu 44. pääwal. Tunaheili oli maa lumega kaetud, kui homikul ärkasime, natuke külma oli ka ja -voorimehed tõiwad saanid wälja. Mardipääwal sõideti saanidega ja kellade röömsa helinaga. Wiimasel öösel wiiS raske wihm lume ära, täna on 5 graadt sooja ja uulitsad täis soppa. Maatt kaevatakse ikka peale -varguste üle. Wiinakuu  20. pääwal -varastati Kulina laadal talumehe Jüri T. hobune ja wanker; Wiinakuu 28. pääwal warastati  Malla talumehe Otto K. öaastane ruun, ja öösel wasta Talwekuu 4. pääwa Purila kõrtsmiku Zaan S. hobune ja wanker. Wiinakuu 20. pääwal waraStati Julie L. juurest Kihlewere mõisas, mitmesugust riiet; öösel. waSta Wiinakuu 22. pääwa wiisiwad sisselõhkujad Kai S. juurest Lokuta waldas 30 rubla eest lõuendit ja ühe 150 rubla peale antud wõlakirja ära. RMnholmsist. Öösel waSta Talwekuu 7. pääwa on wargad ennast wabriku-juhataja Walter S. majasse lõhkunud  ja sealt ühe kasti hõbe-aSjadega, 5000 rubla wäärt, ära wiinud. Kõikide aSjade peal seisawad tähed W. S. Peale selle on 4 hõbe-lühtret, lusikaid, üks kuld-nur, mitmed  sõrmused ja kaks operi-klaasi, kokku 500 rubta wäärt, ära waraStatud. Lõhutud kast on järgmisel homikul Narwa jõe kaldal leitud. Tartu'st. ,PoStimehe sõnumite järel on ,Wane- Muine"-seltS kõrgemalt poolelt luba saanud, kolme kuu käitus, Talwekuu 4. pääwast hakates, Liiwimaal J. W. Jannsen ' i tiwi.ristiks raha korjata, mitte aga aealehtede  läbi, ka ei pia awaliktu aruannet wäija antud saama. Korjanduse-raamatud on juba korjajate kätte antud ja ptawad Liiwimaa Kubernöri ette pandud saama, kui kolm kuud möödas ou. Merkurgist. OdeSfa'st telegraferiti Talwekuu 3. pääwal: ,Täna homikul jõudis Keiserlik KõrguS  Suurwürst Auujärj e p ä r i j a seia ja reisis kohe Batum'i poole edasta Bakum'ift, Talwekuu S. pääwal: ,Täna homikul jõudis Keiserlik KörguS Suurwitrst Auujärjepärija aurulaewa ,Pamjat Merkurija" peal seia. Kõrge reisija sai föeawäe ülein-kommandõr Scheremetjewlst, Sõeakubernör Schalikow'ist, wõeramaa Konsulitest ja kõrgematest kohtute ja sõeawäe ülematest wasta wõetud. Rahwa waimustatud hurrah-hüüdmisel läks Suurwürst Auüjärjepärija erarongi peale ja reisis kell 2 ja 45 min. Tagakaukafia raudteel Michailowos'sse, sealt Abas-Tuman'isse miuema". Keiserlik Kõrgus