Tallinna Sõber As- 33. KakSteiflkümnes aStakäik ZalNltit»?, 5. Zmnikttu päwal iW. Uieüldne aeaielit Eesti raliiltalk maal ja luutades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinuai LiudforsN Pärijate trükimajaS: aastas S rubla, 40 kop.— pool-aaSlaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: oaStaSs 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop Au«kul«sed makjawad iga rea ehk selle aseme peali s kop. Tellimised wöe<>,?se wasta r isaMnna»: AiadfsrsN PÄttjat.' t... NttcrLur»t«r H. ÄettaiM, V»»!UV»°»»« H k». Sarl»» - saa>!:»».».,. Nakwerc-: >. Antza. Kaisra kA. KekdekSera -Aap/ala. l Ä.L.osslte.a. Pih.N... - p-aUe Mtlww?! - A«rdw't raama,upvad. - N-ttva»: M. Ködkr. Wõrua- llk.aaa Mitrale. - Walkaa: M. MuSsisi. ! zj>. La»M. Maal; lutda iiwrams tuulutaks-. ÄSastaja redaktor Ä5. 15» ch yor n. Elad — kirsad kätwad Laliltki jValtischssrt Register: Üleüldised sõnumid maaiwast. Omalt ma.M, Talli Ullast ! Riia PoliieHllica muutmisest. Keeldus wõeramaa laewadele. Uus õhuMja sa jälle ühe õhufvitja surm. OnuetuS wcorimihe läbi. ! Pahatmd. Rahe. Wilja-mõctud. Kakkuhoidmiie-kaSiadest. BaMskist: Laewaseidud Maalt: Tulekahju Saku mZisaS. Kahlkeue surm. Öökülm. LimcM surm. Riiast - Protsess, i Pcterburgist: Nued la-wad, paradld ja K-iSrikvjast. Aruldauc ratsasõit. Kmmwõetud R hitist. lllfcd läiltad s«ll aattal. SsauamaoU: — Miewcsuguskb liikmijed. L»äv«p»otiS Ust iadtrwavgülkst: L-u-etumsd pulmad. RLöwßörtiitkad. Wiilj-rSitdajad. PFllilsönamid. «esl-Wtmmoalt. Wkoppadte prvls«l«. - Wliljaräubaiad. Himdid. - Svür laadahoow. Kin»!wStt«d röõwcl. WSljarSadai-di - Rööwilud. Kankstast: «ohuttrijud. Pitl sild. Pöllusvuumtd. Siberilt' NptiUlö. . ' AMiU !k>v,dl. tZjcSlaln d ja Ilucmad jkaumid. Üleüldised sõnumis maailmast. Baltiskis, Lehekuu 25. pääwal. Saksamaalt. Keiser Wilhelm'i jala nikastamine, mida tema Lehekuu 25. (13.) sai, näib raskem olnud olema, kui esiteks kirjutati. Wast Lehekuu 30. (18.) pääwal on Keiser jälle üles tõnSta, saapaid jalga panna ja tuas käia katsuda wõinud. Würst Bismark saav Friedrichsruh'eS järges wõeramaa aealehtede sõnumisaatjatest tülitatud, kes tema lahkumise põhjust, tema endist politikat ja tema mõtteid nüüdse Saksamaa politika üle tundma õppida ja oma leiwawanematele  teada anda tahawad. Tema wastaste "lehed Saksamaal kahtlustawad ka seda ja annawad Würst Bismarkile süüks, et tema Saksamaa wamlasi nii lahkest oma jutule wõtla, millest aga see waua kindel isamaalane ühtigi ei hooli ja kinnitab, et wõeramaa lehed, kõigeifl kiustlemistest rääkimata, siiski ikka tema püüdmiste üle paremini kohut mõistnud olla, kui omamaa nendanimekatatud  xwabameeliste" erakondade lehed, kes nüüd, kus nendel  tema poolt ühtigi enam karta ei olla. oma tuhinaid takistamata walitseda lasta. Mitmed neist jukustamiskest on wäga tähtsad ja seletawad mõnda, mis senni segane oli. Nenda on Parisi lehe ,Pelil Journal" sõnumisaatja pitkemat aega endise Riigikanzleri jutul olnud, kes leinale omast lahkumisest ametitest, omast endisest tegewusest ja omaist mõtetest nüüdse politika-seisu ja edaspidiste ooluSke ja lootuste kohta aru annud. Omast lahkumisest on tema seletanud: Tema noor Keiser olla tuline ja elaw ja olla täis lootust, inimesi õnnelikuks teha wõima, mis tema nooruse kohta loomuslik olla. ?Mina", ütles waua Würst, »pian seda ehk wähem wõimalikuks ja olen seda temale ütelnud. See on üsna loomuslik, et ükS mees nagu mina, leinaga kokku ei mahu. Üks wana tööhobune ja üks noor ratsahobune el wõi ühes rakkes käia. Politika ei sigi mitte iseenesest looduse mägedest, waid saab inimestest tehtud. Ikka on Keiser üks rammuga täidetud hiiglane. See on jminu meele järel, et üks Würst ise walitseda tahab. Mina soowin, et tema püüdmine korda läheks." mind kinnitab, see on monarchlik tngewuS Saksamaal. Mina arwan ennast kõiki käima pannud olema, ja sedawiifi  wõib ka ilma minuta läbi saada." Tekst põhjust tema lahkumisele ei olla karwiS otsida. Unest Kanzlerist ütles Würst BiSmark, et tema Caprivi't kõige paremaks Saksamaa Kindraliks pidada ja ainult kahjetfeda, et see sõeamees nüüd politika waldkondas tallitama piab. Uus Kanzler ei saada aga Saksamaa politika üleüldist joon! seespool ega wäljaspoole muutma. Europas olla kõik politika selge ja rahulik. Seisukorrast Prantsusmaa waska ütles Würst BiSmark, et tema ja Gr«f Moltke aaStal 1875 kõiki mis wõimalik teinud olla, et Saksamaa ja Prantsusmaa wahel sõda ei tõuseks. Prantsusmaa Saadik  olla sel aeal asjata kahtlane olnud ja Würst Gortschäkow  olla seda ühe mõtte sigitamiseks tarwitannd, nagu oleks Wenemaa sel aeal Prantsusmaad kitsikust peastuud. Ka aastal 1887 olla tema (Würst Bismark) kõiki teiuud. et tüli Schnäbele pärast rahuga kõrwale saadetud saaks. Saksamaa edaspidisest wäljaspoolisest politikast ütles Würst Bismark: .Meie ei taha ühtigi, ei Hollandi'st, Baltimaa kubermangudest ega Poolamaa'st. Mina olen enne ka SchleSwigll selle maakonna ärawõkmise wasta olnud, kuS 150,000 Taanlast elawad. Riigimaid (Elsass- Sothringlll) wõtma olin mina sunnitud, sest neid läks riigi kaitsemiseks karmis. Sveamehed parisswad Mehi linna, mis 100,000 sõeameest wäärt olla. Niisama meelelu on ka jutt, et mina Austria kullest kümme millioiu Sakslasi olla ära kiskuda tahtnud." .Mett on küll, meie ei taha õnne katsuma mmna." Vallani poolsaare aöjusi pidada Saksamaa ennast eemal hoidma. Seda olla tema (Würst Bismark) itta tahtnud ;a olla seda selgest küll üles näitanud, kui igalt poolelt päriti, et tema Pcinz Battenbergi eest kostma pidada. Prantslasi ülepea ei olla tema iialgi nii kergemceliseis pidanud, nagu mõned teised. Kahjetseda olla ainnil, et Prantsusmaa! üks wei° kem hulk käratsejaid suuremale hulgale wägiwalda teeb, kes rahu pidada foowib. .Nina loodan," üttes Würst Bismark, ,el lahiugile kõikuw enneuräng iialgi enam Taksauiaa ja Prantsusmaa wahel seletajaks kutsutud ci saa." sellSlikust küsimisest ütles Würst Bismark, et iialgi Võimalik ei olla kõiki inimest nende saalusega lepitada.  Sozialdemokratlaste keskis olla ka mehi, kellel waimu-andeld on, nagu Liebknecht, aga see, mida uernad püüawad, olla üks unenägu, üks halpus. Tema tahta walimist Niigipaäwale wasta wõtt', kui teda kusagtt! walitakse. Seal ei tahta tema aga mitte uuele Riigikanzlerile  takistusi leha. .Mina plan oma politika eest kostma", iltleS Würst Bismark. .Minul ou õigus ja kohus selle eest seista." ,Pelit Journaln" söuumisaalja lisab lõppeks oma sõnumi juure-. .Bismark ou nüüd rohkem  kui iialgi enne Emopa rahu maht." Graf Herbert Bismark, kes Inglismaal oli, sealt kord Paris'is käis ja nüüd jälle Friednchsrulsiesfe tulnud on, on Partsis ka aealehtede asjatallitajate poolest mitmel wiisil wälja kurnatud. Tema on kinnitanud, ei Keifcr keda ja tema isat oma politika laliZluseks pidanud ja sellepärast olla urinad taganenud. Nüüd seista nemad nagu kõrwale astunud näitemängijad kulisside taga, saada aga kohe jälle lawale astuma, kui neid kutsutakse. Põseni Erz piis kop Diuder on ara surnud.  Pärast mitme-aaStasi kauplemist Paa pSI iga sai tema selle tähtsa ameti peale kutfntud, kus tema lepitust Riigiwalilsuse ja Pooiamaa-Kalholiiklasie wahel keha katsus, keda tema eelkäija, Graf Lebochowski, kes nüüd kui Kardinal  Roomas elab, tülisse kihutanud oli. Selle lühikese nea sees, kus tema seal oli, ei ole !ema aga palju teha jõudnud. Tema järeltulija Üle saab wisi jälle palju Vaidlemist olema. Poola politikaga segatud Nooma-Kakholiikiased  on seal wäga kangekaelsed, kiust li knd, tegevad ja wägiwaldsed, kus see neil iganes wKmalik on. Mitmed külad, kus kõik rahwas enne Ewangelinmi nsnline oli, olla nüüd juba Rooma-Katholnllasie ja nende Poola polilikuste wõimuse all. Baieri' iS on Minister-Präsid-itt v. L n tz, kes seda ametit 24 aastal iallitanud, sellest mmd ka taganenud ja Baron Crailsheim on tema asele mm?- tatnd. Herra von Luh seisis ivaga kangest Koolna-Ka>holiigl  ülikiriklasle wiha all, kes teda juba ammu kõrwale saata püüdsiwad, et nemad ts?" Paapsti nime all walitseda wõikfiwad. Ainult Würst Biõmart'i wõimuse mõirul olla tema oma paiga peal seista wõimid, nstlld aga, kus te-aa kaitseja taganenud, on ka õige pea leina tund tulnud. Waga kardetakse, et Jesuiitide wõimas Paapsli nime all Saksamaal ükiwägewaks kaswaura kipub. PreuSst Prinz Heinrich ja abikaasa on Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal Inglismaalt Po!Sdam'iSse tagasi Midnud. Setsanial pääwal on suur knuinglik ratsawäe monamagasin  VerliniS maha põlenud. - Berlinls saamad waesiele Cwangettumi kogudustele riigi kulu peale kaks uut kirikut ehitatud. Aima.poolest on selleks kaks platsi kingitud la KeiLripraua Anguõta Victoria ou selle eesi Rackohluletänukirja saatnud. VerliuiSpeetakse E w angetiu  mj - j oz j al - kongreLji, mõitlemisetS kõige nende segaduste waota, mida Sozialdemokratlajed ja teised ülimabalajed iettõlttluZ elus ja kmklMuS elus teemad. Kuuljad mehed, neude keskiS ka KeiSrikojattirikuöpetaja Stöcker. mc lamad sellest osa. Ka Rooma-Kalhoiiigj joonised  lehed joomiwad longreõsile onne ja tulu. Anötrta llugrumaalt. Sakia' Tsechi lepituse  l uiud Vöymimaa Maapaamal ometigi parem õnn olema, kui enne acwali. Nagu itta rahmuSlilkudes kiustl  emistes, kus üks rahmuõkond teisi neelata himmustab, koolid kiusttemiSte lattermaaw tehtud jaamad, nenda ou Tfchechilased Vöhmimaal ka oma keelt riigikeeleks ja koolikeeleks leha tahtnud. Lepituse plaani sisse oli kõige pealt üles Võetud, et Maa-kootmöuukvgu kaheks, üheks Tschechi ja üheks Saksa, jaatuseks pidUjägatama. Kutda nüüd ka Noor-Tschechilafed kõiki ara legwad, et Maapääm seda mitte maSta ci mõlaks, kõige wahemast esiteks weel kõtivale iälatö j« lcible asjade Ae noun piakö, siiski on seda suure drattde enamusega waöta wõetud. Maapäämale  oli jet aeal ka Ketsrt-asemik Bühmimaal, Graf Thun, tulnud, keda kõik Slawlajed kaugest wthkamad, keda aga Keiser täuiue ikka meel kaitseda ou suutnud. —. Donau kaemuslikule saada neli ueudanimetalud  .monitori" (mecletuletajat) lisaks juure ehitatud, iga monitor lolme suurtükiga. Ka saada SemlinPja Adakateh' juures kindlad kantsid Donau jõe kaitsemiseks ehitatud.— Erzherzog Karl Lu dm lg on Jaanikuu 2. (Lehel. 21.) paamal Graf Rolleustem'! nime all merereisule läinud, kuS tema Põhjattapiui (Norramaa põhjapoolises otsas) sõita tahab. Perfia Schahi abikaasa, keö ühe Nimahaigujc pärast Wriuiö oti, on Jaanikuu 2. (Lchekuu 21.) pääwal lodumale tagasi reisinud. Baieri Prinz - wal itseza reisis Lehekuu 30. (18). pääwal Wmnst kodumaale tagasi. Moutcnegro Wür stipraua  Milena reisis Jaanikuu 2. (21. j p. WunH Franzensbadsi terwile-weele. Hollaudimaalt. Hollandi asumaadelt Sunda saartelt, ou pahemad sõnumid tulnud. Atchinlased ou suuremal hulgal wasta hallanud. Nemad et kuula ka euma oma sicaja sõna, kes Hollandi laagrisse on põgenenud. Java'st on sõeawage appi saadetud. Schwcizijt. Ühenbuse-nöuukogn on seadust wõeramaa põgenikkude waljaandmtsc üle malmis teinud. Kes ainult pMs'a asjade pärast põgeuesiwad, need piamad ka edaspidi  Schweiz'i pinna peal pelgupaika saama, kes aga lihtlast kurjategnsi teinud ja neid politikaga wabandamad, need saamad wälja antud. Mis Mtlane kurjategu, mis politika asi on, selle üle mõistab ühenduse-tohuS wahet. - Saksamaa ja Schweizl wahel tahetakse üht kaupa teha. mis järel üheS rtM mõistetud kohtu-otjused ka teises Mis maksawad ja taidetud saada wöiwad, ilma et sellekS üht uni protsessi tacwis läheks. Kaup, mis järel ühe riigi alamad teises riikis elama wõiwad asuda, on juba tehtud. Inglismaalt. Amclikanlafed, kes Londonis elawad, cn omalt pocltll Stanley auuks suure pidu