kohane ja sõowitam oleks, et see kohalistes kohtades tähele panemist saaks leidma. Keegi Kuresaare linnas elutsew M. olnud ühele talumehele 100 rub. mõlgu, mille üle ta wiimasele ka kwiitungi annud. Et aga sellest maksmisest lahti saada, kirjutanud mõlglane enesele ivvlauskuja nimel tunniStuskirja, milles seisnud, et laenatawast rahast 99 r. 92 kop. ära maksnud olla. Kui nüüd wõlglase käest raha nõutud, ei tahtnud ta seda mitte maksta tähendud tunniStuskirja mõla maksmise üle ettenäites. Nii kui wõlauskuja omast rahast ilma ei tahtnud jääda, siis kaebas ta wõlglase kohtuse, kus ta pettuse pärast 3 kuuks türmi mõisteti. Kõige Kõrgema Manifesti läbi sai aga see nuhtlus kahe kuu paale wähendud. Hiljuti -varastanud keegi M. Klausna I)r. M. kutseri saapad ja püksid kutsritoast ära mille eest rahukohtunik teda 4 kuuks türmi istuma mõistis. Need mehed, kcS hiljuti Tagamõisast 14 waka wilja ja 240 hobuse rauda SrawaraStasid (Saari Nr. 51), mõisteti igaüks rahukohtuniku otsuse järele 8 kuu pääle, ja need kes Kärlalt mõisast magesi -varastasid (Saarl. Nr. 52), kuu pääle türmi istuma. Keegi puusepa poeg läinud oma naabruses  olewasse sepapajasse ja hakkanud sääl õpipoistega  -vallatust tegema. Wiimastel pole aga mitte tahtmist olnud temaga tegemist teha ja ajanud ta sellepärast sepapajast -välja. Et ta aga jälle tagasi tulnud neid tülitama ja ära ei läinud, siis määrinud sepa õppipoisid tema palge nõega mustaks.  Selle üle pahandanud aga mustaks määritud  poisi isa nii, et sa sepa õpipoiste pääle rahukohtusse  kaeblusi tõstnud selle pääle põhjendades, et kaebtusealused tema poja nägemise nõega oleksiwad  wõinud ära rikkuda. Rahukohtunik mõistis  aga kaebtusealuseid õigeks. Hiljuti tõime meie sõnume, et linna pargist „Kuurhause" keldrist 4 poisikest shampanjeri waraStasid  ja et kaupmees Th. poekraami linnapää aitadest näpati. Nüüd oliwad tähendatud asjad rahukohtuniku juures arutamisel ja saiwad sääl esimised igaüks 2 kuu pääle ja wiimased 4 kuu 20 päewa pääle türmi mõistetud. Pääle selle peawad meel esimised 100 rubla ja wiimased 94 rubla S 0 kop. kahjukannatanud inimestele tasumist maksma. 31. Detsembril m. a. näitanud mõned uulitsapoisid  selle läbi oma osawust ülesse, et nad ühel piimatüdrukul 42. toopi piima piimanõudest uulitsa pääle maha kallanud. Piima tüdruk olnud sell ajal ise voodis ja hobune olnud üksi uulitsa pääl. Pühast. 17./13. Detsembril waraStatud P. ivalla talitajal hulk sealiha kuiwamast är a. Wargal ei olnud aga suuremat õnne ühtegi, sest et wargus warsti awalikuks tulnud ja waraStud kraam tema käest ära wõetud. ' ' Jõulu laupäewa õhtul, kui ta esimiscl ja teisel jõulu pühal olnud Püha kirikus neljahäälelist koori laulmist kuulda, mis üsna haruldine olnud, sest et seda sääl pääle 10. aastat tagasi kuulda ei ole olnud. Laulud kõlanud üsna hästi. Karjast. Möödaläinud Detsembri kuu keskmiste  päewade sees waraStud M. külas ühe talumehe juures mitmesugust kraami ära. Wargaid  otsitud küll jälgede järele taga, siisgi ei ole korda läinud neid ülesse leida. Pärnumaalt. Audras on wäga mitmed enestele „ettekuulutawad kolmejalgsed  pingikesed" muretsenud, millega nad rahwa käestraha petawad. Kui keegi tulewikust midagi tahta teada saada, siis pidada sarnased  kolmejalgsed pingid seda teadustama ja ette kuulutama! Küsida keegi teadatahtja  pingikeselt, kui kaua ta meel elab, siis hüpata pink kaks üks, kaks, kolm wõi meel rohkem kompusid, ja kui mitu kompsu pink on põrutanud, nii mitu aastat pidada ta weel elama! Iga küsimise pääle wastata pink kompsulöökidega. Inimesed usuwad wäga sarnase nõiapingikese sisse. Kohaline urjadnik J. M. on juba hoolega sarnaseid „pingi' mehi" wastutamisele hakkanud wõtma. Audrus ja Pootsis on torm hulga laua-plankisid randa uhtunud; sellest 'on näha, et mõni laew on tormi käes hukka saanud. Ka pool laewa kere ja katki murtud mastid on kaldale jõudnud. Olla ka wiina „potikuid" wee pinnal nähtud. Wiina kui ka plankide tabajaid olla palju aga kurjad rannawahid pidawat selle eest tublisti hoolt, et midagi marjule ei miida. Plangid olla 3, 4 ja k süllalised. Teadmata on alles, kelle omandus laew on olnud ja kus kohal õnnetus juhtunud. Wiljandist. Kui ettewaatlik inimene oksjoni asjus olema peab, seda näitab jägmine  lugu: 16. Detsembril tuli Wiljandis Peter Peter S'i liikumata warandus rahu» kogus awalikule wälapakumisele. Oksjoni lõppul tuli ilmsiks, et enam pakkujal talumehel  M-el, niipalju raha kaasas ei olnud, et kümnel osa enam pakkumise hinnast, nagu tfiwiil-protseSsi seaduse 1161 artikel seda nõnab, wälja maksta. Rahukogu president  mõistis ta sellepärast sellesama seaduse 1177 artikli põhjusel rahatrahwi alla, mis 99 rbl. 69 kop., s. o. kolmas osa enam palumise summast suur oli, kuna liikumata warandus järgmise enampakkuja kätte langes. Tallinnast. Halb õnnetus juhtus nää« ripäewal ühele Tallinna kõrgele herrale, kindral J. F. Maksimowile. Nimetatud päewal Narwa maanteel Wilckeni majast mööda minnes libises ta kõnnitee pääl ning kukkus nii õnnetumalt, et jalaluu murdis. Mööda minejatest juhtus keegi tema sugulane  olema, kes kindrali koju wiis, kuS wiga lootuse järele jälle pea paraneb. Kahetsemise wäärt õnnetus sündis üleminewal nädalil, mille ohwriks üks poolteise  aastane laps langes. Laps oli ennast keema meega nii hirmsasti ära põletanud, et ta teisel päewal suure waluga hinge heitis. Eestimaa konsistoriumi poolt awaldalud  arwustiku järele on terwes Eestimaa  kubermangus ülepää 146 Jumalakoda.  Nendest on 58 pääkirikud, ja 31 abikirikud, ning 1 hoSpidali-kirik Tallinna  diakonissi maja juures. Ülepää no 56 palwemaja ehk „lugemise-tuba." Helsingis on uus ususelts tegewusel, kes õpetab, et Kristus warsti jälle maa pääle ilmuda, mida päiksewarjutused ja tähesadud tunnistada. See selts on ameriklase  William Milleri asutatud. Seltsi asukoht  olla Stockholmis ja 13 prohweti rännata igal pool rahwa seas ringi, jutlusid pidades ja waimulikkufid raamatuid  müües. Lehed teatawad, et Soomemaal ühte seltsi Wene keele laialilaotamiseks asutatawat.  Peterburgist. Tähtsa otsuse põllupidajate  kohta on riigi nõuukogu „Birsh. Wed." teatuse järele neil päewil teinud ja nimelt, et kroonu wiljamagasi aidad saamad  asutatud, kuhu saagirikkal ajal wilja kokku ostetakse. Sell kombel saab põllupidajatele  wõimalikuks, oma ülearu wilja tagawara ikka ära müüa, kui ka mitte kõrge hinna eest, kuna riik seeläbi kasu saab, et ta wilja odawalt kokku ostab. Moskwa Põllupidajate selts ja mitmed maakonna walitsused on sarnast seadlust palunud ja nagu näha, on nende palwe tähelepanemist leidnnd. Koolilaste sõidu hindasi raudtee pääl on nõuuks wõetud alandada, sest et täiskaswanud  inimeste söiduhind nüüd palju odawam on kui enne. Missugune aga see alandamine saab olema, ei ole weel teada. Riigi sissetulekute ja wäljaminekute aruanne 1895 aasta kohta on juba awaldatud  ja on näha, et korralised sissetulekud korralistest wäljaminekutkutest 22,862,068 rubla suuremaks loodetakse tõusma, mis summa erakorraliste wäljaannete katmiseks ära tahetakse tarwitada. Läinud aastaga wõrreldes loodetakse riigi sissetulekud alganud  aastal 138,133,729 rubla suuremaks tõusma, kui need läinud aastal oliwad, niisama aga ka wäljaminekud 138,871,988 rubla. Keiserlikkude Majesteetidel õnnesoowima  lähemad 15. Jan. Peterburisse hulk linnade ja seisuste saatekondafid. Nagu kuulda, saada ka Liiwimaa rüütlikond ühe saatekonna selleks ajaks päälinna. Saadikuteks olla walitud: baron Meyem dorff, landrath baron Stael v. Holstein Uuest Antslast ja kreisisaadik paron Cam» penhausen Aa mõisast. Niisama°saada ka Riia linn ühe saatekonna saatma. koolipoisile, kelle isa piimarentnik oli, näis see koolmeistri seletus mitte õige olewat. Kuidas ei wõi siis, wastab ta koolmeistrile, 2 toopi mett ja S toopi piima mitte 7 toopi piima olla, kui minu isa arwamise järele I toop wett ja 3 toopi piima 4 toopi piima wälja teeb?" Meistril hr. K. oli hr. P. käest, kes suur trahteri armastaja oli, töö raha saada. Kord läheb ta wõlglase korterisse, et temalt raha nõuda. Tuppa astudes tuleb talle toapois wastu. Küsimise pääle kas hr. P. kodus on, sai ta jaatama wastuse.  „ Noh, siis ei maksagi teda mõla nõudmisega tülitama hakata" ütleb herra meister pahase meelega, „oleks tal raha olewat, ega ta siis kodu ei istuks." Sellepääle pöörab ta ümber ja läheb minema. Tululikud juhatused. Lambiklaasisi wvib katkiminemise wastu järgmisel kombel kindlamaks teha: Katlasse mölatakse leiget mett, pandakse klaas sina sisse ja lastakse mesi keema minna. Selle pääle wöetakse katel ühes klaasiga tulelt ära ja alles siis, kui mest külmaks on jahtunud, wöetakse klaas meest wälja. Kirjutuse suled pidada siis palju kauemine wastu pidama, kui neid pärast kirjutamist toore kartohwli sisse pistetakse. Kindlam pöhi. Hoonetel tugew ja kindel A Põhi peab olema. Muidu nad saamad maha Kergesti langema. Kindlama põhja paal' raja Ennast sa elu-tecl ka. Käies kt sina ci langeks. Ja siis nii hukka ei saa. Jumal a-kartui on põhi Kindel ja liitmata, Eklle paal seistes ei sina 10l mõi langeda. E. P-lk. Zö 3 Saarl a n e, Z 895.