Kärlalt. Sell 23. Oktobril, sai Kärla kihelkonna ja Lümanda walla kirjutaja, Joseph Jonas mulda pandud. Tema oli pilka kannatamise  järele kopsutõbes siit ilmast lahkunud. Ta sündis Tartu maakonnas, Laiuse kihelkonnas 1664 aastal ja astus pärast kihelkonna kooli õppimist, aastal 1880 Tartusse, Wene koolmeistrite  Seminari, milles' ta oma õppimise 1884 aastal diplomiga lõpetas ja ssllsamal aastal Kärlale, Wene-usu kihelkonna koolmeistriks sai walitud kus ta 7 aastat oli tegem olnud. Tema matmisel kõneles Kärla Weneusu preester hr. A. Allik, et ta tubli koolitaja ja osani kaswataja oli olnud ja oma kaswandikka ainult tõe ja õiguse maimus on harida püüdnud ja soowis tema haual, et kuuljad, kellede seas ka lahkunu kaswandikusi oli, tema meele-kindlusest, ja edasi püüdmas maimus, elawat eeskuju wõetaksiwad.  Et J. JonaS oma laialise töö kõrwal suure isuga seaduse raamatuid luges ja selles sagedasti enese terme öö rahu ära raiskas, mõjus wist kahjulikult ka tema kõhna terwiseSse. Abikaasa kolme wäikcse lapsega jäiwad teda leinama. Rahu. tema põrmule! Tallinnast. Õnnetus. Neljapäema lõuna ajal pandi uue elewatori juures sadamas elektri walgustuse tarwis traatifid, mis juures kaks Balti raudtee - meistrit ja kaks töölist ametis oliwad. Meistrid oliwad kuuendal korral elektri katteriide juure» ja ulatasiwad säält traadi järgmisel korral olema Aleksander Einmanni kätte, kes selle jälle neljandal korral olema seltsimehe kätte lasknud oli. Kui see sündinud, märkas Einmann, et traat sõlme tõmbas. Et sõlme lahti mõtta, astus ta tradi kallal näpeldades paar sammu tagaspidi, juhtus nii ettewaatamata wiisil luugi kohta ja kukkus kõigist luukidest läbi kuni kõige alumisele korrale, kus ta jalad ühe kasti pääle ja pää wastu raudsammast põrka», nii et ta kukal silmapilk  purustatud oli. Surnukeha mudi Tornimäele  ja asi anti waksali shandarmi walitsuse kätte läbiuurimiseks. Liibawist. Saäl on üks kõrtsimees kohtu alla antud, et ta 1S kuni 17 aastastele poistele joowastawaid jookisi on müünud ja neile lubanud biljardit mängida. Selle juures tõuseb küsimine, ütleb Zeit. f. St. u. L., kas lubatud on alaealisi kõrtsides müüjateks pidada. Peterburgist. Pealinna lehed kuulutaivad, et sisemiste asjade minesteriumis uus seadus malmis olla tehtud, misliia joomisewastu rahwa hulgas abinõuusid pakub. Muude seas olla uues seaduses ette kirjutatud, et kõik joomakohad  pühade cespäewads õhtul kell 6 piawad kinni pandud ja alles 24 tunni pärast jälle lahti tehtud saama. Suhkruhinnakvrgendamisele on nüüd «valitsuse pool piir pandud. 12. Nowembril ilmus Kõigekõrgem käsk, mille läbi raha ministrile luba antakse, wõeral maal suhkrut üles osta ja Wcncmaal sell wiifil ära müüa, et walge peenikese suhkru puuda hind 5 rubla 10 kop. pääle saab määratud. Sissewedu toll saab selle suhkru eest ikka maksetud. Moskwast. Kuulus taökuwaras Anna Seiberstein, keda ka Tallinnas tuntakse, sai neil päiwil Peterburgist kinni mõstud. Peterburgis ja Moskwas oli ta „amctiwendade" seas ammusest ajast „nõia Aujuta" nime all tuntud ja oma julguse ja osawuse pärast imestatud. Anna Siberstein on wanadlans naisterahmas ja päält näha päris mõisniku prõua. Üleminewal nädalal tõmbas ta teatris ühe naisterahwa taskust rahakoti wälja ja sai sääl juures kinni tabatud. Kui teda teatri kantorisse wiidi, tegi ta üpris kurja näu ja turtsus, tema olla kõrge «väeülema prõua ja maja omanik, kelle pääle häbemata laimdusi tõstetawat; ühtlasi püüdis ta «varastatud rahakotti kõrwale peita, kuid see katse läks tall paraku luhta. Oma laskusid ei tahtnud ta koguni mitte läbi otsida lasta. Kui seda wiimaks wägiwallaga  tehti, tuliwad kõiksugu kahtlased asjas walge ette, nagu kwiitungid, pandiks pandud raha paberit ja ehteasjade üle, mõned uurid, taskuraamat  250 rublaga, ümargused käärid ja nuga, mida taskud? ja uurikettide lahtilõikamiseks pruugitakse, mitmesugused rohud, juurikad jne. Wiimseid need teda lõksu sattumise eest pidiwad kaitsma. Anna Sibersteini näu jooned näitawad endise iluduse jälgi ja tunnistawad ühtlast,  et ta Juudi suost on. Ta on ooberstleitinandi  lesk ja kuulu järele piab tall Tallinnas maja olema; tall on kaks poega ja üks tütar, kes ohwitseri prouana KroonstatiS elab. Kiicwist. Sääl kubermangus Swenigorodka kreisis olla talupoegade elu wäga wiletsal järjel. Alalise kuiwa pärast olla wili põllul täitsa ikaldanud, nii et inimestel kõige tormilisematest asjadest suur puudus kätte on tulnud. Ei olla leiba, ei ahjukütct, nii samati ka mitte tööd kusagilt saada. KuZ tööd leida olla, sääl olla päewapalgad nii koguni madalaks kruuwitud,  et ainult 15 kop. päewas palka makstakse. Hää piimalehm ühes wasikaga maksta ainult 10 —12 rubla. Kostromast. Kostroma gubermangus, Slowinka  külas 73 aastane talupoeg Norow, kes oma eluajal pääle 30 karu ja weel suurema hulga huntisi on tapnud. Hiljute oleks julge manamee» karu käpade wahel peacgu elu kautanud.  Norow, kelle püss haawlitega laetud oli, sattus metsas üsna ootamata wiisil suure karuga kokku. Ta lasi püssi lahti ja trehwaS karu silma. Karu kippus tulise wihaga küti kallale, ket teda, nuga käes, külma merega ootas. Enne kui karu wana taati kaissu wõtta sai, pistis see talle nua rindu. Mõlemad prantsatasiwad maha ja Norow sai kurjaste kriimustatud ja muljutud, enne kui karu hinge heitis. Astrahanist. Keisri Majestced on 2 süüalusele,  kes Zarewi kreisis kolera pärast mässu tegiwad ja keda kohus selle pärast surma mõistis, surmanuhtlust Kõigearmulisemalt eluaegseks sunnitöö  nuhtluseks ümber muutnud. Jda-Wsuemaal. Sääl on käre talw kätte jõudnud; 6—lo graadi külma, aga ilma lumeta- Wolga jõgi on Nishni-Nowgorodi juures kinni külmetanud. Wäljamaalt. Inglismaalt. Kindral Lord Wolseley on üht sõna wälja rääkinud, mida temale suure hulkade poolt küll pahaks, kõikide mõistlikumate Inglaste poolt aga mäga tähele pannakse. Tema on ütelnud: „Ükski rahwaS ei ole terweS meeles, kes ennast ainult oma meremäe pääle toetab." Tema on meele tuletanud, et juba aastal 1690 ühendatud Inglis-Hollandi kaemuslikud Prantsusmaa laewusiiku  waStu pauna ci suuinud. Õnneks olnud waenlaZtel liiga wähe maawäge kaasas, muidu oleksnvad nemad maale tulnud. Kanaal ei olla sell ajal Inglismaad kaitseda suutnud ja wöida seda nüüd iveel wähem, sest aur olla silda üle.merede ehitanud. Ikka tõsisemalt hakatakse Inglismaa maamäe rohkendamist pärima. Jndia'sse on 16,000 uut sõjapüssi saadetud ja muist kohe sõjamäe kätte Rawalpind'is ja PeschararüS autud. Padronid nende püsside tarwis saamad osalt India'», osalt Dum-Dum'i ja Kirkerisi wabrikutcs tehtud. London'i PolitseikohuS on nõuuks tootnud. Prantsusmaa Walitsusele Anarchistlast Francois wälja anda, kes Very trahteri lõhkumisest osa ou wõtnud. Uganda kinnipidamiseks on Inglis Jidaafrika-seltsile aastas 30,000 kuuni tunni 40,000 nael stärlingi abiraha määratud. Rootsimaalt. Rootsi riigipäewal «õeti minema nädal lõpul ometi walitsuselt nii palawasti soowitud uus s õ j a iv ä e-s e a d l u s wastu, pääle muu ka kolmekuune harjutuSaeg maamäele. Seega on walitsus ometi seda saanud, mida ammu nii wäga soowis. kuid paar korda kukkus ta sellega riigipäcwal läbi. Nähtawalt tahab Rootsi maa edespidi oma häält politika aruStuStes waljumini tõstma hakata ja et oma häälele enam mõju saada, seks siis kehitab oma svjamõimu. Kelle poolt ehk wastu Roots „tulewiku  sõjas" seisab, wõib kaunisti aimata, kuigi mitte kindlasti ütelda. Saare Tönu ja Sörwe Onu. Onu: „Noh, sõber, kust sa nii ruttu praeguS tuled! Tõnu: „Ma käisin meie „uudes" trükikojas, tulema aastast kalendrid saamas ja ka uut ajalehte „Koitu" tellimas, aga mis ma sääl nägin ja kuulsin, arma Ivend!" Onu! „Noh, eks said kalendri kätte, kunas ajaleht muidugi uuest aastast käima hakab. Tõnu: „Wale wend! Pole kalendrid ega uut ajalehte ilmaski osta, sest kuida isegi kuulutusest  nägid, said mufinad juba oksioni wiisil ära müüdud, kunas ka paremat lugu ühtegi pole, ei tea millega siis kalendrid wõi ajalehte weel trükitakse. Onu: „Ma arwasin seda marsi juba, ega liig „rahwa kasu" pärast ci wõi keegi miljonäriks saada ja nõnda on fee tõsi. Wõi siis see uus trükikoda juba hcngusel! Saarlastel on ka see pagane isa- isadest päritud rumal pruuk ikka alles, et kui keegi teisele natuke raha laenab, siis tahab seda jälle tagasi saada; ega nii moodi keegi „rahwa mess" elada kaua ei wõi!" Jumalaga! Kirjawastused. «. m, k. Teine kord enam midagi ilma nimeta saatke, muidu jääd ta meie poolt awaldamata. Seekord läks küll. J. U . . . . l—W. Laulul on mõte küll iluZ, aga ei taha hästi kokku riimida. Parandage nimelt kolmanda- W. M.—k. Laske „Ämariku kõnet" edasi aga mitte nii piikalt, et ühe numbri sisse ei mahu. Teie leiate ehk seda märki rohkem. Head termist ja jõudu ka Teie Ülesande seletus. „H aps a l." Ehalale. Kuule hella Eesti õde R Udust heljum ime hääl. Luba mind kord üle mäede Termita Sind luule teel. Sinu kannel kurwal keelel Annab hale helina Ammu juba nukral meelel Rind mind sundis sõnuma: „Miks Su õitswad õilme huuled Ikka laulwad leina wiit?!" Kulla neiu, kas Sa kuuled: Süda wist Sull kaugel siit! w. Ic Möndasugust. Neapelist. Sääl tuleb ajalehtedele sõnum, et Ponza saarel 4. Nowembril maawärisemine  olnud; ühtlasi kuuldud ma sees kanget mürisemist ja kolinat. Saare elanikud, ühes 300 wangiga, elawad toewa all ja ei julge warju alla minna. Abi on sinna saadetud. 48. Saarlane 1892.