Tallinna Sõber MS. Kakskeistkümnes aastakäik. Tal li» ilas, 5. Näärikm, pääwal !M. Uleüldne «ealehl Eesti rahmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nadalis wälja Maksab Tallinnas LindforSN pSrijate trllkimaja^: sostas L rubla, 40 kop.— Poolaastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStoS" 3 rubla pool-aaStoS 1 rubla 70 kop KuAlnkused Waksawad iga rea ehk selle aseme pealt 6 Zsp. tellimises wSetakse wcst., z iZaMnna»? pürijatc Ve>,r»ural»i K. Seetatchk, o»nn.op>:i-a» S-t. Aarlus: Faalkma.ui. Naiiwece» - J. Hnij:.. Aalde»! A. Seidewerg. Kapsasus: H. Kaõerg. /ihnsas - /s. M >«««?'! poodi». Msjaadts ! H. Z. Karowtt ramnalnpõod. Aarwas: W. ?ai>cr. WSrus? ?rana jßlcsrose. Mokka?: M. N«doksi. Kirresaare» : Ah. /««ge. Maak! koid» iseärauis laa!makse. Wastajo redaktor W. F. Eichhsr n. Elab BaMskiS, iirjlld rsirvad Baniski (Bastischport NäarNierili-iraprr. Register? Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maa t. Talümiast ? Kohta-palat. Kõrgendalud ioNid. JuM de , asjust' UuS passtgeadus. MeremeeStt-kooNd. „J»fluenza. -- Tallituslest Nowvide juures. -- Wene paberraha hind. Tuletikkude-mals. Raudtee wrduraha. Kingitus. - Pahatcud. > Baitiskist? Ilmad. JcUwamaalt: Tulekahju ja õnu-tn surm. Rakwerest? Dc. HefsNer f. Kecgoi? , otsus. Tarlilff: Dittll. Jõiisnpuil. - Albnm academieuvl. Peipsi jllrwelt Õnnetus. --- SnaroinaaN - Abilassa. Vacwa ?nn«WS. - Pelerburgtsi : KeiScikojust. laenust. —hKronkadip : Talw-e--<«.  Sosiittiu alt: Jnsluc za. > Ilmad ja häda. OdcSsefl: Ara eadmmd wölgiased.  WeruSisi:  ?i rl Hz,, JseSt alisest j »..>.u..b s?m»mid. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jõulukuu ÄS. pääwal. Pratktsusumalt. Suure näituse hooneid ja aidasi, mis sõewäe manöwri-platsil ehitatud ja istutatud saiwad, tahetakse Parisi linna omaks anda ja jäädawalt lõbupaigaks alles hoida. Parisi linn maksab nende eest 4 millioni franki ja annab sõewäe manöwrite tarwis ühe teise platsi. St. Cyr'i sõewäe - kool on influenza pärast kinni pandud. Näärikuu 5. (Jõulukuu 24.) pääwal maeti Parisis 440 surnut maha. Muidu on surnute  keskmine arm pääwas 150. Endise Prantsusmaa Wene Saadiku, Kindral Fleury, lesk au iuflüenzasse ära surnud. Austria-Ungrumaalt. Znglis-Austra banki ja Serbia Walitsuse wahel on kaup tehtud, mis järel Serbia Walitsus  selle bankile soola ja loola-magafite eest Serbias 5,740,000 dinarit maksab, see bank aga oma taganemisepärimist,  miS 1,500,000 dinarit suur oli, maha jätab. Tüli Austria ja Serbia wahel, soola-monopoli pärast, näib sellega lõpetatud olema. Graf Taaffe on Sakslaste  ja Tschechilaste esimehed Näärikuu 4. (Jõulukuu 22. pääwaks lepituse-nõunpidamisteks kokku kutsunud. Böhmimäal on suure healede-enamusega usuuks wõetud, Husfi nime-lauda Böhmimaa museumis üles panna. See oleks iseenesest wäga kena, kui Tschechilased Husfi tema töö ja kannatuse pärast Püha-kirja eest, auuStaksiwad,  aga see ei ole mitte nenda. Kuida teatakse, oli HusS ühes ka käre Tschechilane, keS wihawaenu Sakslaste wasta pidas ja kelle kihutamiste peale Saksa Professorid ja studentid aeguti Praagi suurkoolist lahkuma pidiwad. Tschechilased auustawad teda nüüd kui oma Sakslaste kiuste. See teeb seda muidu head ja õiget asja pahaks. Loomatoidu-hädaliStele Galizias on Austria Riigi-waliksus 20,000 meterzentnerkt soola kinkinud.  Miinis ja teistes paikades Austria-Ungrumaal, on influenza pahaks läinud ja omas järges kopsu-, küljeluude  ja kõhunaha-põletust toonud. Palju koolisi ou kinni pandud. Galiziast tulewad ikka kurwemad sõnumid  loomatoidu puuduse ja ka rahwa nalja üle. Juba Mihklikuul on ette arwata wõidud, et suur häda tulemas ou, aga riigi ega seltskonna poolest ei ole ühtigi abi selle wasta otsitud. Miini Parlamentis waieldakje selle üle, mis keelt Leitomischli ööwahid rääkima piawad, kuna Galizias tuhanded inimesed näljasurma silmi wahiwad. LaiaiS maakondades olla juba hobused, sarw-loomad ja pudnloomad  maha löödud ja nahad Juutidele müüdud, kes hobuse naha eest 2 marka maksawad. Hulk loomi on ka wälja aetud, on nälga surnud ja raiskade haisust olla tõbesi karta. Belgiast. Prinz Balduin ja Grafipraua vm Flandern on Jufluenzas haiged. Kuninglik schlosi Laeken on Näärikuu 2. (Jõulukuu 21.) pääwal maha põlenud. PrinzesS Klementine kaSwataja on tuleS surma saanud. Palju kunst-asju on fisse jäänud ja ülepea on kahju wäga suur. Kuningale on tema 25aaStaseks walitsuse-jubiläumiks Brüsseli linna poolest suurt pidu pakutud.  Tema on wastannd, et kõik pidada ära tehtud saama, miS tööliste Wanuduse- ja Wigaduse-kassade asutamiseks tarwis läheb, et see plaan kord seaduseks waSta wõetud saaks. Selle peale andku Rahmanõunkogud temale jubilänmiks  selget wastnst. Orjasvabastamise-selts tahab üht rongi Taganjika-järweie saata. Knuingapro.ua su inflnenzas haige. Inglismaalt. Lord Salisbury, kes omast iufluenzast paranemas ou, on Portugali Walltsnsele üht walju-nat kirja saatnud (mõne sõnumi järel ähvardamisega Inglismaa  Saadikut Lissabonist ära kutsuda, ehk ka weel wa lj ilma  t nõnu wõlta), milles päritakse, ek Portugali WalitfuS seda tas nina piab, mida Serpa Pinto Lmnikida-AsrikaS teinud, s. o. asju mana korra peale seadma piab. Portugali  Ministrid ou kohe nõuupidamisekS kottu astunud ja arwatakse, et nemad seda teha lubawad, kui Inglismaa poolt sedasama lubatakse, s. o. asju nenda seista lastakse, knida need nüüd seisawad, künni nende üle rahuliselt kaubeldud on. Londonis oliwad Näärikuu 6. (Jõulukuu  23.) pääwal kõik haigemajad insiuenza-haigetega nii wäga täidetud, et keegi enam aset ei leidnud. Birminghamis  olnud umbes 50,000 haiget. HampshiriS on sõratõbi sarwloomade keskis wäga kange. Schotkland'- tis möllas selsamal pääwal hirmus maru, mis Anglesy ja Earnarvoni grafkoudades hooneid ja kirikliid lõhkus. Ka mitmed inimesed on surma saanud. Prinz of Walesi termis näib paranenud olema, sest tema tahta Saksamaa Keisri sündimise-paäwakS senna reisida. Rootst-Norramaalt. Norramaal on järsku suur kahin tõusnud, mis sõeawäe ja meremäe tugema maks-tegemist pärib. Hiljuti oli uks kõrge wäepealik ühe sõealaewa ehitamiseks kroom anda lubanud, kui selleks korjanduste  läbi üks million krooni sisse tuleb. Igal poolel aStnstwad naeskerahma-komiteed kokku, korjandusteks szeawäe heaks, mis Norramaa kohta liiga nõder olla ja seda tõeste ka oi. Sellest aeast saadik moolab rohkest raha kokku. Mis see tilkumine tähendad, selle üle on mõtted mitme sugused. KunluS luule mees ja wabälane Björn Bjõrnscu on knulatannd, et see liikumine oma terawat oksa Rootsi poole pöörata, Norramaa lahutamiseks Rootsimaa kullest. Korjanduste asutajad on selle üle ennast pahandanud, aga satgatud ei wõi saada, et Norralaste kes kill juba ammu kardetumad healed kostawad, miS seda lahutust päriwad. Missugust .wabadust" seesugused rahmale toimetaioad, seda on juba küllalt nähtud. Jtaliast. Sõnumid Jtalia riigimajapidamise üle on wäga mitmesugused. Mõned lehed arukamad, rahamsjad olla hukkaS, wahe flSselnlemiste ja wäljaminemiste wahel kaswada iga aastaga suuremaks ja kõik nõnud. mida Raha-MiuiSter selle wasta rvõlnud, ei aidata Ühtigi. - Teiselt poolelt ja koguni just Ühe kirikliku lehe poolest, arutatakse, et raha-aSjad sellest aeast saadik olla kosuma hakkanud, kui Jtalia emast Saksamaaga ja Anstriaga ühendas. Saksamaa KeiSripraua-ema (KeiSrip aua Friedrich) oli oma tütrega Roomas, Jtalia Kuningakojas wõerusel sa on rahwa poolest rõõmsa anuStamisega teretatud.  Näärikuu 8. (Jõulukuu 27.) pääwal reWwad kõrged wõerad Roomast ära. Jtalia aurukaem ..Persta' ou Korsika randas hukka läinud. Reisijaid oli 139; neist on esiteks ainult 6 maale peasüüd, pärast tuliwad sõnumid,  et üks appi saadetud Prantsusmaa sõealaew ka teised peastnud on. Kronprinz läheb Näärikuu 14 (2 j pää- wal pitkemale reisnle, Siziliasse, Greekamaale, SalouikiSse, Serbiasse, Rnmaniasse, Vulgariasfe, Koustantinopeltsse, Kaukasiasse, KrimmiSse, Warschawisse, Berlinisss ja sealt koju tagasi. KnningaS on üht käsku alla kirjutanud, miS järel kõik asumaad Puua mere ääres, uime all Erytraei  asumaad, üheks walitsnSkounaks ühendatud saawad. Spaniast. Weike Kuningas on jälle õige raskest haige, wist ka iuflmmM - Spauia Ministrid on oinast ametist taganenud ja senni ei olnud weel uusi leitud. Türgi riigist Saksamaa Saadik KoustautiuopeliS, herra von Nadowltz, on Suttauiga selle üle rääkinud, et MuSsa Bey lahrlmõlstnuiw Enropas pahandanud on. Ka AnStria, Inglismaa ja Jtalia Saadikud on käsku saanud seda teha. Loodetakse, et tema protsess meste ette wõetud  saav. Inglismaa poolt on päritud, et wali /armukäsk"  Kreeta saarlaste asjas muudetud saaks ja Sultan  ei olla just mitte selle wasta. Bulgaria rahalaenu asjus olla Türgi Walitfns suurriikidele ringkirja saatnud ja Kindral Schakk Pascha ou Bulgariasse saadetud, pandiks pandud raudtee asju üle waatama. Sultan tahta kord näidata, ek tema mille ainult nime poolest Bulgaria ttliwalitseja sSonzcrain) ei ole. Kergest wõikS sellest üks liikumine tulla, mis Bnlgaria pitkallft sasi arutama hakkab. Serbiast Knningapraua Natalia on ikka weel Belgradis  ja näib seal jäädawalt aset wõtma. Kuningas Aleksander ja Metropolil Michael on Näärikuu 7. (Jõulnkun  ?6.) pääwal tema juures käinud. - WalitfuS ou Parisis Hoskier banklst 26 millioni franki laenanud, mitmesuguste  wõlgade tasumiseks. Bulgariast. Sobranje koosolek on Jõulukuu 29. (17. paäwal Prinz Ferdinaud lhronikõnega lõpetatud, milles kiidetakse, et see kooSolek palju tulusat tööd teinud olla. Bulgaria ja Inglismaa wahel on kaubaajamiseühendus  kahe aaSto. peale tehtud. Soldatite palk on ühest ftankift kahe peale, unterohwitsende palk kahest ftankist kolme peale kuus tõstetud. Influenza on Bulgirias  kergel wiistl liikumas. Ni,flfchuk'kis sai Gymnastum  õppijate haiguse pärast kinni pandud. Kolm Majorit ja üks Leitnant on Steyri püSstwabrikuSse saadetud, tellitud Manlicheri-püSside walmistamise üle walinama Astast. Indiast on sõnumid tulnud, et Afghanistants  kardetaw mässamine Emkr Abdurrahman-Khani wasta lahti läinud olla. - Khiinast kirjutatakse, et nende segaduste ja kahinate põhjuS, mis seal ikka weel edasi kestawad, üks Mi noore KeiSrk ja tema ema, Keisripraua-tese, wahel olla. Tüli on esiteks sellest tõnSund, et Keisripraua-lesk, kellel seal ka nüüd weel fnnr wSiSmus on, oma poega, noort Keisrit, sundinud oli, tema enese tahtmist waSta üht Keisripraua-lcfe wanemat wennatsttart kostma. Wiimasel aeal on tüli iseäranis noore Keisri sammaste ja kitsede parast suureks läinud, keda tema omas uhkeS schloSsis hulga kaupa piab ja ise söödab. Jalutamiseks on Keiser neid loomi ühe püha platsi peale, Taewa-templi ees, sööma saatnud. Selle üle on suur riid ema ja poja wahel tõusnud, mis meel lõpetamata olla. Formosa saarlased on Khiine Walitsule waSta mässamas. Seal oli Khiina sõeawaga elama asutatud, saarlased ei ole sellega rahul. KaS seda tähele pannakse, fee näib küstlaw olema.