kahjulik on ja paluda, et see märgukiri ka Berlin'is peetama  konferenzi ette pandud saab. Lord Salisbmy oli ka senni ikka omais pidukõnedes, milles Inglismaa Ministrid oma mõtteid ja püüdmist kohalistele ringkondadele kuulutama  harjunud on, kinnitanud, et Walitsus kõiki Inglismaa wõimuskonua laiendamiseks ja. kinnitamiseks AftikaS tegema saada, mis otse kui ähwardamme Saksa-Jdaafrika-seltfi wasta kostis. Aealehtedest koststwad ähwardamised meel selgema sõnaga. Nendes kinnitati, et Inglismaa! Saksamaa sõbrust Europa asjade pärast küll wäga tarwis minna, aga hinnal, mida selle fõbruse eest Saksamaale Afrikas maksa wõib, olla omad piired; rohkem kui juba wõetud, ei wõida Inglismaa Saksamaale Afrikas ..lubada." Kõrgeist neist kõnedest ja kirjadest kostis Inglaste juba enne tuntud ülemeel wälja, kes sellest mõttest lahkuda ei jaksa, et kõik harimata ja korraldamata maailm nende oma on, kus teised rahwad ainult nende Endaga" midagi ette wõtta wõiwod. Wiimasel aeal näib aga see mõte ennast Inglismaa mõjmvates ringkondades Saksamaa kohta ometigi õige tähtsalt muutnud olema. Inglismaa tähtsam leht, sTimes", kes senni ikka just nenda kirjutas, kurda asumaade  ahnitsejad soowistwad, on üht õige rahulist kirja toonud, milles juba kinnitatakse, Saksamaa! olla õigus nende maade peale, mis Saksamaa omaks saanud Sansibari  ranna taga seisawad. Inglased pidada selle mõttega harjuma, et kõik maa Sanübari ranna ja Kongo riigi rvahel Saksamaa omaks saab. Nii kaugele ei ole üks Inglismaa leht oma weel iialgi läinud. Just selle maa piiretes 'vn Afrika suuremad järwed, niis Niilus'e jõega ühenduses seisawad sa kaubaajamise kohta Kesk-Afrika's wäga tähtsad on. Et just see asumaadeahnitsejate  leht seda kirjutab, sellest arwatakse, et Asnmaadeseltstd  ja Walitsus ennast järelaudmiseks Saksamaa wasta ühendanud on, kus fiis Afrika jagamisel Inglismaa ja Saksamaa wahel enam suuremat takistust ees ei seisaks. Mis teistel riikidel, peale Prantsusmaa asumaade Algeria's ja Lääne-Afrrkas, ja peale Kongo - riigi, Afrika's on, see oleks stis Inglismaa ja Saksamaa asumaade kohta wähene. Jtalialased ou Massauah linna ja sadamat Puuamere randas täitsa omale ja Abessyniat Schoa riigiga ühes oma ülewalitsuse alla saanud, aga sealt weel edasi tungida ei olla neil tahtmist, wist ka mitte wõimust, sest tahaksiwad nemad sealt Sudani ehk ka Somali maade poole edasi tungida, siis läheks wist tuli JnglaStega tahti, kelle sõbrust nei! Prantslaste pärast kibedast tarwis läheb. keS walitsust Wahemerel ja kõikis Pöhja-Aftrka rarrdaS omale igatsewad, kuida nemad juba Ztalialaste suureks pahanduseks Tunesta maa otse nagu nende nina eest ära wbtsiwad. Wõib olla, et Jtalialased Tripoli randas edaspidi suuremat wõimust saawad, kui Juglastega sõbrust piawad ja Türgi riigi wõimus ikka rohkem kokku kortsub. Spaniakaste käeS ou mõned tähtsad paigad Lääne-Afrika randaS ja Marokko's wsiwad nemad suuremat wõimust saada, kui rohkem toibuwad, mis peale aga palju looiust ei näi olema. Portugislastel ou tähtsaid paikasi Lääue-Afrika ja ka löuuepoolise Jda-Afrika randas, kuida aga Inglased nendega ümber käiwad, seda on weel hiljuti nähtud. Kesk-Afrika saab wist taieste Inglaste ja SakslaSte hooleks jääma, mis wist ka kõige soowitam oleks, sest hariduse wäljalautamiseks Ewangetiumi põhjusel ou need rahwad ennast Unine kõige sündsamateks wälja näitanud. Et kodurahwad Kesk-Astikas niisamati häwitatud saaksiwad, nagu Jndiaulased Ilmerikas saiwad, seda ei ole wist karta, ühelt poolelt on Europlased ise senni omas hariduses  nii palju kõrgemate tõuSnud, et himu wõeraSte hawitamiseks enam maad ci leia, teiselt poolelt on Neegrid kergemad korralisele tööle harjutada, kui Jndiaulased seda oliwad, kust siiS ka nende häwimife põhjuS tuli, nimelt Põhja-Amerikas, kuna nemad Lõune-Amerikas usukombele tarretuses poolpöõraseks saanud Spanialastest teisel teel häwitatud saiwad. Iseäralised sõnumid Afrikast on sel korral wahesed. Berlin'ist on endine pealik Emil von Hartmann, kui Woermam/i kaubamaja asjatallitaja, Kamerm/isse läinud, üht wõimalikult tulusat kaubateed raunast Kesk-Afrika poole korraldama, mis läbi ehk edaspidi  Saksa asumaad Afrika läaneposlises ja idapoolises randaS ühendatud wõiksiwad saada. Inglismaal on Stanley nõuu aunud Victoria Nyanza järwel üht aurutaewa käima panna ja Ugauda's üht misstoni-jaama asutada. Victoria Nyanza järwe kalda üle olla waidlemine Sakslaste ja Inglaste wahel, mis aga lootust mööda rahuga lepitatud saada. Ülepea on Stanley omas wiimaseS kõnes tasasem olnud ja lootust tunnistanud, et need mõlemad sugurahwad ennast Afrika harimiseks sõbralikult ühendawad. Selle kõrwas pahandab Stanley ennast aga ikka Saksa lehtede üle, kes temast head ei rääkida, ja Dr. Schnitzeri (Emin Pascha) üle, keda tema ,peastnud" ja kellele tema nõuu aunud. kas Cgyptuse Khedioe teenistusesse tagasi ehk ka Kongo-riikis Belgia Kuninga teenistusesse astuda, kus tema 1500 nael stärlingi aastas palka ja ühe Inglisseltsi  poolest 12,000 nael stärlingi aastast abiraha saanud oleks, kuna tema nüüd wähema palgaga Saksamaa tee- niskufesse asinnud on. Et Saksamaa Dr. Schniperl isamaa on, seda näib Stanley nüüd ära unustanud olema, luua tema enue seda wäga heaSle teadis ja ka tnnnssttaS. Üleüldised sõnumid maailmast. Ballis kii. Jaanikuu l. Mwal. Saksamaal räägiti kord täie usaldusega, Keiser Wilhelm  11. plaanid ei olla wähemad. kui läik lepil ust Weuemaa ja AuStria wahel kwmttada. kus siis ka Balkani poolsaare asjad rahus ja sõbrnses wõttsiwad korraldatud saada. Plaanitud olla üks Kolme- K e iSri kokkutulemine KöuigSberg'iS ja ka Austria Erzherzog Karl Ludwigll (AuStria Keisri memm) Põhiamaa-relsul  olla miimaseS jooueS see otstarbe, el see kokkutulemine korda saadetud saaks. Wiimast sõnumil ei taha küll mõned lehed õie te uskuda, el aga Weuemaa uilsamali Kesk-Europa-üheuduse ligemale aStuda, nagu Inglismaa seda juba teinud on, selle peale minna koolus itta kindlamaks. Selle peale tähendada ka see iseäraline lahkuS, millega Ztalia Krouprmz Weuemaal masia wõetud  ja üleS peetud sai, kes nüüd BerimllS on ja seal niisamati wasta wõetud sai. Et Dürst BiSmark oam mõtteid Saksamaa poti li ka üle tema aeal ja nüüd, mõrramaa  aealehtede sõnumisaatjatele nii awalikult wälja rääkimld,  sellega ei taheta mitmes ringkonda? rahul olla, pealegi sellepärast mitte, et need sõnumisaatjad maadelt olimad, kes sel korral Saksamaaga mille tsgemas sõbruses ei seisa. Ka Keisri tähelepanemist olla selle peale juhitud ja soomitud, et endise Kanzleri poolt rohkeni ettevaatamist päritud saaks, sest see alla Preussi mana harjunud kombe wasta, kui üks Minister pärast oma taganemist järeltulijate pMtta üle kohut mõistab. Kindral  Caprwi olla koguni Saksamaa Saadikutele wõeramaa pealinnades ringkirja saatnud sü kus tarwis tähendada palunud, et sellel, miS Wnrst ViSmark räägib. Saksanraa nüüdse politika kohta mingisugust tähtsust et ole. Seda ei taheta aga mitte uskuda, sest üks seesugune ringkiri oleks sügamas saladuses peeiud saama pidanud ja aea. lehtedele ei õieks keegi sellest midagi tealuskaba tohtinud. Keiser Wilhelm olla Ütelnud, et tema Würst Bismarkllle kes nüüd eraruumile on. ühtigi keelata et taha. Maailm ei pidada mitte nägema, el Saksamaa Keisril tarwiS läheb Saksamaa kõige suuremale r'igi- ja isamaa-mehete midagi ära keelata. Et tenra nende maade aealehtede sõnumisaatjatega rääkinud, kes Saksamaaga ligemas sõbruses  ei seisa, see näidata kõige paremini, et tema seda kui eraimmeue teinud on. Jaanikuu 3. (Lehekuu 22.) väämal tuli Würst Bismark kohalise Bürgermcisteri kutsumise  peale oma perekonnaga Hamburgisse ja ou seal ütlemata aunga wasta wõetud ja ÜleS peetud, kulda teda just Hambmglls itta iseäraliselt auustatud ou Würst Bismark oli oma rügementi mundreS ja kandis raudristi ja auutähte z.xoar !a mor-to" mis kõige paremast näitab, et jsee tühi jutt ou, tema olla kiuSte pärast tõutanud, iialgi enam muudrek kanda. Prantslased tahawad leidnud olla, et Graf Herderi BiSmar? Saksamaa meikeSte WürStikodadega Keisri nõuude fakiStamlseks nõnu pkdamaS olla. Keiser teada seda jnba ja pea saada kõik ~NSmarkiurnS"  malju käega maha rõhutud. Graf Herdcrt BiSmar? olla ka wõeraSte riikidega kanpleuraS. - Kulda näha, on meiked õrilased kaugest mana lõwi ja kõige tema pesakonna ümber liõrisemaS, keS sellest aga mi st mitte patjn ei hooli. Saksamaa Sõea-MiniSter ou üteluud, et tema meel sellel Riigipääwa-koosolekul lifa-raha pärimist  ette vanema saada, fõeawäe-raudteede ehitamiseks ja uute püsfide muretsemiseks tagawara mäele.  Strassburgis  veetakse põllutöö-näitust maarahwa suurel okawõtmisel,  kellest 120 meest omaS rahmus-riideS ratsa tulnud oliwad, mis näitab, et EllasS-LolhringlaSle endine tõrkumine Saksamaa malitsnle waSta kuStumaS ou. Ka Badeni Suurherzog on näitusel käinud. Baieri Prinzwalitfeja on WÜrst Bismark'! auusamma ehitamiseks 5000 marka aunuud. Ülepea mootab selleks rohkest raha kokku. erakonna poolest on Engen Richker jälle esimeheks walitud. Austria-Ungrumaait. Deleg.ikionld (Nahwasaadlknfe nõuukagu riigi majapidamise aruta äsekS) en Jaanikink 4. (Lehekuu 23.) pääwal Pest'iS kottu oStunud ja Keiser Franz Zosef on Jaanikuu st. (Lehekuu 25) pääwal senna reisinud. Austria delegationi waSkawõtmise suureS on Keiser kinnltannd, et Balkani poolsaarel wkimafel aaStal suuremat muutust olnud el olla. Kõikide riikidega elada AuStria-Ungrumaa sõbruStuses ja sellest olla koota, et rahu oma õnniõluSiega rikutud ei saa. Kesk-Enropa ühenduse teiste liigetega ühel meelel ja kindlas ühendusest püüda AuStria Walitsus rahu üles pidada. TarwiS olla aga, et sõeawägi selle ühenduse tcistte liigete fSeawagede  kohaline on ja selleks olla sõeawäe kulude kandmiseks  tarwis lisa pärida. Ka nõuukogus peetud teis- lest kõnedest koslawad rahu-lsolused wälja, uns EuropaS iialgi weel nii kindlad ei olla oinad, kui jufi nüüd; selle ksrwas aga päritakse ikka lisa-raha sõeawäe kalude kandmiseks,  et Austria Nngrnmaa teistele Kesk-Europa ühenduse  liigetele sovwttawaks NikekS jääks. Saksamaal nii ruttu üksteise järel tulnud waheluSlest lhroui peal ja riigi kõrgemates ametites hoolimata, olla Salsa-AuSlria ühendus  kõlguiamala jäänud, miS kõige paremini näidata, kui loomnstiik see ühendus on. Balkani poolsaare asjust on arutatud, et Bulgmias kõik asjad kosumas olla. Serbia posjkita olla maast küll rohkem Austria poolt ära pööranud,  aga rahu rikkumist ei olla sellest karta. Kõik rahwad waadata juba rahuga nende .tühja asjade" peale, mis Balkani weikestes riikides juhluwad. Wast > iS, kui keegi oma kätt Frankfurti ehk Vettin'! lepituse katMisknmiseks wälja flrntaks, ivast siis lennata mõe? tupest ja milliomd iv'ttleiad rutaka wainnle. Selleks ei olla aga kellegi! julgust ega hlmit ja sellepärast ei olla esiteks rahu rikkumisi  karta. Neid /Mloulsi", kes sils wainnle ruttakfiwad, au ka juba arutatud ja neid olla sõea aeal nüüd: Prantsusmaal 3,2 AMM m. Saksamaal 2,900,090 m. Wemmaal . 2.579 000 . Austria! . 1/50.000 , Kottu 75,ÄU.M uu Ätalial . 1,090.000 , Kokku . 5,140,000 m. Igaüks '.võib arwala, kellel .julgust" piakS olema neid ligi 11 millieni meest .tühja asjade" parast üksteise wasta waiunle kihutada! -- Saksa-Tschechi lepituse asjus on Keiser Franz losef kinnitanud, et see lepitus korda mine »u a pia b. Noor T schechilased on jälle üht nõnnlogu selle lepituse wasta pidanud. Kas wõit Walitsnft  wõi Noor Tschcch'laste kaile jääb, seda on ära oodata. Inglismaalt. Parlamenti PcaMmS ou see seaduseplaan  lagast iükaiud, mis uaeslerahwasteie õigust anda tahtis. Grafkoudade-ttõuukogudeSjc walilud saada. Parlamenti  AlttuaS oli seda musta wõetud. Inglismaal ou NihillstlaSte k i n n i w ö t m i u e PariSllS ärakaleS mõjunud ja iegewust kõiksuguste mässajate wasta elustanud. Londoni. PariSll, Berlin'i ja Peterburg'i Poliksei-ametite mahe! on elaw kirjawahetamine selle asja üle. BariSl Politsei olla kuulda saanud, et igas nimetatud pealinnas mässajate pooli midagi elle Valmistamisel ja et mitmed esimehed LondonMe käinud olla. kuS nemad oma plaanide kalla! edasi takistada. Pari S'ist on Prantsusmaa  Politsei aSjatallitajatele. keS juba enne Londou'is ou, weel teisi abiks saadetud. Inglased haklawad aru saama, et nemad wõerasle riikide põgenikkude kaitsemises liiga kaugele läinud on. Belgiast. Orleaisii Herzsg inli laanikiru 5. (Lehekuu  24) pääwal Brüsselisse. Kuningas Leopold söiliS Laekeui Mossi, oma wõerast seal wasta mölina, kus juures see äpardus juhtus, et hobused tõlla ees maha kukkusiwad. Kuningas ei ole häda saanud. Prantsusmaal!, Präsident Ccunot ou üht käsku alla kirjutanud, mis läbi 7? mangi, kes tööliste-tõrkumiSte juures suuremat süüd teinud, lahti lastud saamad, kuna 24 meel suuremat süütegijat mangi jääwad; suurem jägu nendest on wõ eralt maalt. - Kuulus mere- ja luleuekuke  Lo » ise Mlch e l o>r ka waugist lahti laStud, sest arstid ou leda uödrameelisekS tunnistanud. See on keda wäga pahandanud ja tema waidleb ühes awalikkuS kirjas järgmisel wttsil selle wasta: .Miim kallid sõbrad! Mina ei olnud iialgi nõdrameeltue, küll aga wäga mihane. Teutusi, mida tsMstauS (ZeeSpidiSke asjade Minister) miunke selle armuga teinud, el ole urina mitte teeninud." Parata tema aga ei mõi ja on koju oma kasside ja papageide juure tagasi käinud, kellest üks: bas OomlMsi"  (» Kadugu Coustan?!") karjuda oskab. Esiteks tahta tema ainult neisse seltsidesse minna, kuS Wene RkhistlaSke kinniwõtmlse waSta käratsetakfe, miS ju seesuguste  neiude ja peiude arwakeS .wabadufe' wasta on. Oma sõbra de ka. tl, pärib tema abi. sest tema olla kõigist paljas. Kuhu see kallis aun-kasukaS jäänud, mida Gambeita  temale kiukks, kui tema Uus E«ledonia'st lagast tuli, kuhu tema kui põletajale feltsilaue ParlS'iS aastal 1871, saadetud oli. -- Orlean ' i Herzog ou kuulutusi oma ,kamkradidrle." s. o. neile, kes temaga ühel aeal sõeawäe  teenistuse waw-SnsMe saiwad, Paris/ müüride külge kMSterdada lasknud, aga Politsei poolest saiwad need kohe jälle maha klSwd. Ka teiste lapsikute tegudega ja kõnedega  on tema uäitanud, et temast KuningriiklaStele suuremat  tuge loota ei ole. Kuida tasasem ja mõistlikum meel Prantsusmaal nüüd jälle maad saama hakkad/seda on acalebe kaasttööttne Des Hour naitauud, keS hiljuti Friedrichruh'eK Msirsi Vis»uarl'i jutul oti ja kellele Prantsusmaa tManMed seda niisamati pahaks paukwad, nagu Saksamaa kiMepmmid tema waSlawõtmist WÜrst BiSmarNle. Tema kirjutab: ,Wõib see wahest aunStamift meie wasta kosutada, kui meie ikka wõimatumat  wihawamu Saksamaa wasta üles näitame? Taganeme sellest löödud ja nukra rahwa wihawaenulisest tõrkumisest. ' Kättetasumist oleme meie juba saanud. See on see, el meie oma kahjust jälle parandanud ja oma maad wara