Indias on Inglased jälle kord sõeawäge Birmasse saatma pidanud, mässamist lämmatama. Livesaingi  ja Tuchoungi linnad on ilma suurema kahjuta sisse wõetud. Afrikast. Emm Pascha terwis oli kord jälle pahemaks  läinud. Tema kõrwast oli uueste werd jooksma hakkanud, mis arstidele suurt muret tegi. Wtimaste sõnumite  järele oli tema terwis jälle paranemas.  Stanley  ja Inglismaa Konsul Evan Smith on Jõulukuu 30. (18.) Mombasasse reisinud ja lähemad sealt Egyptusesse, kui esiteks seda saart läbi waatanud on. Stanley kaaskond  pidi järgmisel päawal Egyptusesse-teele minema. Stanley on Tippo Tip'i peale kaebanud, kes oma sõna mitte pidanud ja moona muretsenud ei olla, mis läbi häda ja puudus tulnud. Stanley pärib 10,000 nael stärlingi kahju tasumiseks ja see summa, mis Sansibaris Tippo Tip'i aSjatallitajate käes on, on seal kinni peetud. Ka Emin Pascha ja Stanley wahel on mitme aSja pärast tüli. Erakirjades ja aealehtedeS on Stanley mõnda Emin Pascha wasta kirjutanud, mis parem kirjutamata oleks jääda wõinud. Räägitakse, et Saksa-waenuline Arablaste  peamees Bana Heri 6000 mehega Pangani poole nihkumas olla, seda paika Sakslaste käest ära kiskuma, kus fiis suuri wõitlemist oodata oleks. Dr. Peters't ja tema kaasalaste poolt on kirjast tulnud, mis tõeks tunnistawad, et nemad elus ja Kenia mägedest Witu randa tulemas ou. Neil on küll suurt häda üheS weeta kõrbes olnud, kus 7 pääwakäigu peal wett ei olnud, ja Samolilastega  ja Gallalastega on neil raSked Võitlemisel» olnud, aga nemad on peasüüd ja Gallialaste maa kõige küladega omale wõitnud. Prantsusmaa laew ,Bouvet' on Sanstbari lõunepoolises randas hukka läinud.  Inglismaa  Jda-Afrika-sclts on Sanstbari Sultanile üht aastaraha  määranud, kes selle eest lubab, neid nende maade piiretes tülitamata jätta. Obokist tulewad sõnumid, et kaks Prantsusmaa misfionäri Zeilah ja Harrara wahel ära tapetud on. Kairost kuuldakse, et Inglastel kindel nõuu olla Dongulat tagasi wõita. Major Wisimannil oli Näärikuu 5. sJõulukuu 24.) pääwal wõitlemist Arablaste  peamehe Bana-Heri'ga, kes 3000 mehega Saadani juure tulnud oli. Arablased saiwad omaist kantsidest ära aetud. Saksa sõeawäest on kaks Europlast ja 10 meest kodurahwast haawatud. Pärast on Bana-Heri jälle tagasi tulnud ja uufi wõitlemist oli oodata.  JugliS-Jdaaftika-seltsi  poolest on sõeawäge Witumaale saadetud, sealise kodurahwa peamehe wasta, kes Zuglaste-maa piretesse  tunginud oli. Saksa kohtud on peamehele nõuu annud, heaga taganeda, üht jagu sellest sõeawäest tahab Mackenzie pärast Tana jõe poole saata, Inglaste wõnnust seal rohkendama ja järel kuulama, kus Dr. Peters oma kaaskonnaga on. Ninnaste sõnumite järel olla nemad Kenia mägedest Baringo järwe poole minemas.  Somalilafed  on kaks Prantsusmaa misstonäri ära tapnud. Abessynias on Meneliki Kindral Sebhal järges Mangascha ja RaS Alula wasta wõitlemas olnud ja ou neli nende kindlust ära ja kommaudantid wangi wõtnud. Kindral Seyum on RaS Alula sõeawäest kaks pealikut ja 300 meest püssidega wangi wõtnud. Mangascha ja Ras Alula on Ghiabeni nõgu-maal. Kongo - ciigr Kindral-Kubernör Janssen on Lomant jõge läbi uurimas käinud, nii kaugelt, "kui laewaga sõita wõib, ja on Jõulukuu  10. (Talwekuu 28.) pääwal Leopoldville'sse tagasi tulnud. Asjad olla kõik head. Amerikast. Brastlias olla aSjad juba õige hukkaS, kuida seda oodata oli. Sõeawäe keskis on mässamised ja üht-ueelt üksikute riikide wahel ei ole. Raha olla ka otsas. Wõimusmehed püüawad kange Valjusega rahu üles pidada, panemad kõik wastarääkijad sõeakohtu alla ja Häwitawad aealehed ära, mis nende meele järel ei kirjuta. Wõimusmeeste esimees, Kindral Deodoro dc Fonseca on raskest haige. Ministrid, kes ennast ise oma ametite peale kutsustwad ja nimetafiwad, on oma keskiS ka juba tülis. Luida asjad seal löpewad, seda ei tea weel keegi ette arwata, esiteks on aga muidugi suurt segadust ja hada oodata. Põhja-Amerika ühendatud-riikides laguneb iufluenza ikka rohkem laral: ja toob sagedast surma. New-Uorkis on Näärikuu 8. sJõulukuu 27.) pääwal 235 inimest ära surnud, 89 rohkem, kui kaks pääwa enne seda, nendest 130 influenzasse ja selle järg-haigusteSse. Mehikos ja Kanadas on ka iufluenza rohkest liikumas, wiimasel maal kõige rohkem Qmebeckis ja Montrealis aga kergemal wiifil. Bras i l ia s urinna asiad sõeawäekeskis ikka rohkem hukka. Jurrkuu 7. kuu 261 päawal tahetakse Republika asutamiseks suurt röõmupidu anda. Walitsus on kuulatanud, et kõik wõerad, kes ühel määratud aeal selle wasta ei raagi, Brasilia alamaks heitma piawad. Europas teeb see suurt pahandust.  nimelt Jtalias, sest Jtalialafi ou seal palju ,a keS nendest sügawamal maal elawad, need ei saada sellest äfust enne kuulda, kui määratud aeg zuba möödas on Ka wõerad kaupmehed ranna-linnadtS ei iahia sellest ühtigi teada ja tahta ennemini oma kauplust kinni paima ja ära minna, kui ennast selle wägiwalla alla heita. Jtalia poolt tahetakse selle wasta tõsisel wiifll rääkida ja Saksamaad osavõtmisele kuisuba. Nio-Janeiro kodanikud  tahawad omalt poolelt Keiser Dom Pedro'le 5000 contot aaõta-raha määrata. Walitsus on usu wabadust kuulutanud. Kiri? ja riik piawad üksteisest täitsa lahutatud  saama. Omalt maalt. Tallinnast, Peterbnrgi Kohtupalati dep ar - tement, mille all edaspidi kõik Vallimaa kubermangude uued kohkud seisma saamad, algab oma tegewust kohe uuel aastal. Wene maa ? iwiölide kaitseiniseks saab, kuida „St. Peterbnrgskija Wedomesti' kirjutawad, wõeramaa  seesuguste õlide peale kõrgem toll pandud. Toore nafta (kiwiöti) puuda pealt saada 20 kopikal, wedela pu. hastatud kiwiõli puuda pealt l rubla kulda. Ka siidi - kaupade toll saada kõrgendatud ja naela pealt edaspidi 2 rubla 90 kopikat kimm 6 rubla 20 kopikat maksetud. Senati poolest on kohalise küsimise juure? otsuseks tehtud, et õigused, mida Juudid oma kõrgema hariduse mõnul saamad, ainult nende eneste omad on ja mitte ühes ka nende uaeste ja laSte omaks ci saa. Uus pasfi-seadus on, kuida ,Rowosti' kirjutawad,  Seespidise osjade Ministri abilise, Seuator von Plehwe, poolest malmis tehtud ja saab lähemal aeal Riiksrathi ette pandud. Tamsed passiseadused oliwad juba pitkema aea eest läbi waadatud. Esiteks oli selleks üks ettewalmistaw passi -komm issi on Seespidiste asjade MiniSterimni ja Naha-MiuiSteriumi liigetest kokku seatud. Selle kommissioni töö sai siis ühe iseäralise, Kõigekõrgema  käsu peale asutatud kommissioni ette pandud, mis Raha-Ministri endise abilise, Geheimrath Nowikow'i juhatusel seisis, kuuni wiimaks Seuator Plehwe kõige kogutud tarwituSte järel mii mast plaani teinud on, miS nüüd RiikSrathi ette pandud saab. Ba ! timaa Merenreeßle - k o o l i d e st ja laewade ehitamisest Balti maa randades on Wene kosutamife Seltsi' aSjatallikaja, C. Waldemar. ,DeenaS Lana' läbi järgmist sõnumil annud: Alunlt Riia MerrenieeSke-koolist on aaStast 1880 kuuni 1889 ülepea 393 õppijat 75 kui kaptenid oma eksaini teinmd ja 66 kui kaugesöidu küiwuamiid, kuna selsamal aeal Meremeeste-koolidest Walge-mere ääres 1257 õpijast ainult 2 kapteni, 13 kaugesöidu künrmauni ja 124 ramrasõidu tüürmannt oma eksami tegiwad. Talwijel  kooli-aeal 1888 ja 1889 oliwad kõikides Baltimaa MeremeeSte-koolides kokku 451 õppijat; nendest on wiimasel  kewadel 41 kapteni, 70 kaugesöidu tüürmannl ja 40 ranuasõidu tüürmannt oma eksam! teinud. - Umbes 30 aaSta eest on Lätlastel Balttmere randas ainult kaks purjulaewa kaugeks sõiduks olnud, nüüd on neil neid rohkem kui 200. Omalt poolelt wõime lisada, et Baltiski Meremeeste-koolis selsamal aeal, aastast 1880 künni 1889 ülepea 256 õppijat on olnud, kellest 44 kapteni,  61 kaugesöidu tüürmani ja 65 rannasõidn lüürmanni  oma eksami tegiwad. See haiguS, milles sel talwel inimesi sadatuhandete kaupa põdenud on ja ikka wcel pvewad. ei ole koguni mitte üiS uus nähtuS. waid sellest on arStid juba wanal aeal, mitme nime all, kirjutanud. Prantsusmaal nimetati seda aaStal 1782, kus see ka üle kõige maailma liikumas oli, „Ia ssripps", ühe weikese kärbiku järel, keda haiguse-sünuitajaks peeti, ehk, kuida teised arwawad, on see nimi sõnast „ax?lWsr" peale tungima wõetud. Nimi ,Jnfiuenza' on JtaliaS selle haigusele pandud ja tähendab umbes midagi, mis stsje jooksnud on. Müncheni Professor Geheimrath Dr. von ZiemSsen kirjutab: ,AaSka-aead ja ilmad ei näi ülepea, selle haiguse kohta mõjuma. Seda ou kewadel ja sügisel kniwal palawal suwel ja talwel olnud. Wall talwe näib selle tõbe sigimist takistama, heitlikud ilmad kosutama. Neuda jäiwad Peterburgis Näärikuu 2. päawal 1782. kui ööl enne seda ilm 35 graadi külmast 5 graad! sooja peale tõusnud oli, 40.000 inimest haigeks. Et see tõbi wäga kardetaw ei ole, see ilmub ka settest, et seda rahwa poolt mitme naljaka nimega on nimetatud.' (Eeski keeles on seda, niipalju kui meie teame, fenni ,sulg' ,nohu' j. n. e. nimetud.) AaStal 1782 on ka kuulus Saksa luule-meister Friedrich Schiller inflnenzas haige olnud. Tänawusest influenzast kirjutakse ühe asjatundja poolest .Tallinna ZeikrmgiS': .Nagu ikka, on iufluenza ka nüüd kui hulkade-haigus ennast näitanud, miS korraga tuhandete peale langeb. Selle jnureS laguneb haigus hüppamise wiifil laialt ja kõige laiemalt seal, kus rahwast paksust elamaS on. Sel koral ei ole see tõbi läbiStikku mille nii kerge, kui endiste nähtuste järel arwata wõiS. Ühel poolel keStab haigus sagedast peale 3 kuuni 5 pääwa, endiste nähtuste wasta, ei lase oma käiku rohtude läbi takistada ega kergitada; teiselt poolelt on iufluenza ennast rohkeni kopsu-põletusega seganud, kui seda muidu nähti. Nirnelt on wanad ja nõdrad inimesed iv äga läbi põrutatud  sammd. Mitte ainult kopsu-põletns ei ole surma loonud, waid ka südame nõrkns. Nähtud on aga ka, et mõned teised haigused seal wäheuewad, kus iufluenza valitseb, nimelt soetõbi styphus). Pelerburgist teatustakse, et seal nüüd, kus influeuza Väheneb, kopsu-põlctused rohkeiuakö lähemad. Seda pandagu hoiatuseks tähele. Igaüks, nimel! aga insiueuzi-põdejad, kaitsegu ennast sooja riietega nüüdsele märja ilmade wasta. Berlini Professor  Dr. Leyden oli esimene, 0S selle peale tähendas, et iufluenza ja Da u gue - tõbi, mis sel sügise! EeS?lssas  ja Hommikumaal waliises, üks ja seesama olla wõiwad: linda seda nüüd ka Parist arstide poolest arwatud on. Mõlemad haigused on sel korral mõneS tükkis küll teisiti olnud, leiSieS aga nähtawalt ühesugused. Kui selgeks tehtud saab, et need haigused üksteisega sidemes seistwad ehk koguni iiw ja seesama on, stis oleks Vaidlemata  tõsi, miS rahwvs sellest ütleb, et HaiguS põhust tuleb.' -- Et see nenda on, selle peale tähendab ka, et mitme laewa peal keSket merd iufluenza järSku ilmuS. Nenda on Wene sõealaewa Monomach' peal kõrgel merel järSkn 150 inimest influenzasse haigeks jäänud, nagu oleks üks õhu laene üle läinud, kus seda fees oli, millest iufluenza tuleb. Dangue - tõbest kirjutab üks arst ' „See haigus, mis selle esimese tähelepanija nime järel nimetatud on, mis JudiaS ja EgyptuseS sagedust  ette tuleb, ilmuv umbes kolme kuu eest iseäralise wõimnga Gmyrna linnas. knS umbes 100,000 inimest, wileS jägn kõigest elurahwasi, sellesse haigeks jäi. Haigus algab ena mi st peawalnga, paha südamega ja pea ümberkäimisega,  mis palaviku nähtustega kangemaks lähcwad ja mille järges kange pea- ja lnuliikmete walu tulewad. Kolmendamal pääwal tuleb sagedast leetrite-sarnaue nahahaigns  mõnes paikas, ehk ka Üle kõige keha, kange sügelemisega,  miS nii kaua keStab, kui nahk ennast ära koorib. Haiguse käik on eiramist hea, 100,000 haigest surewad läbistikku 10. Raskem on kaigus seal, kus teised juure tulewad, nagu kurgn-põletuö sbronchibiSj, kopsupõletuS, okfeudamine, lahtine kõht j. n. ? Sellest on näha, et lnflneuza ja Dangue-tõbi mitmes tükkls ühesugused on, mida järMlkkude külgchakkawake nahahaiguste sekka lugeda wõib, kui ka kergematel hoogudel nabahaiguS jeranthem) puudub. Nahahaiguse-nähtuste kohta on lähendada, et Tallinnas ja ka Peterburgis haigete thu nagu lectretega ehk scharlachiga on kaetud olnud. Lõunepool Enropas on nälg iufluenza järges tulnud, sest haiged ei wõi tööd teha. MadridtiS on wiletsuS määramata ; ttzermometer langes järsku 7 kuuni 8 graadi külma peale. Töölistel ei olnud pühade aeal ja haiguse pärast teenistust, naesed ja lapsed jooksewad sadade kaupa külmas ja nälgas kermteS mööda uulitsaid. Wiletsates korierltes ei ole ahjust ja waesetel inimestel ei ole sooji riideid. Igal homikul leilakje tosinate kaupa külmast ja näljast kaugunud inimesi uulitsatel. Kolmaudema jäu haigete  juureS tuleb kopsupõletuS iufluenza järgeS; päiwiti sureb 200 kuuni 300 inimesi. Linna Kubernör on käsku annud, et hospidalile ja suruuaidade walitfused surnute hulka mitte ei pea teada andma, kes enamlst öösel maha maetud saamad. Seesama-sugused sõnumid tulewad ka Barrel on asi, ja kui ka kõik seltsid ennast häda kergitamiseks laialisele tegewuselc ühendawad, siiski ei mõju see palju suure Viletsuse kohta. Lissabonis, kuhu Kuninga kroonimiseks  ainult maakondadest 37,000 wõerasi kokku woolanud  oliwad, on iufluenza kaugest laastanud; selle juure tuli weel PortagaM tundmata 5 graadi kauge külm, ja Jõulukuu 25. paäwast Näärikuu 2. paamani, uue aeaarnm järel, ou 2400 inimest ara surnud. Waesemates linnajagudes  on majad ainult weel nälginud ja külmetavate haigetega taidetud. Weel hirmsamad on wiletsufe-sõnumid Siziliast >a seesugust tuleb koguni ka Alheuist ja Greekainaalt.  Kuninga shlosst ja Kronprinzess Soflr katke tuleb päiwiti sadade kaupa valwekirjasi, ja kui üks Kuningakojaliige  uulitsale aSlnb, siis on tema iga sammu peal nälginud  kerjajatest nmbermiratud. Kurb uuS-aaska neil kenaik maadelt Lehekuu-sellsid. Professor TopeliuS Hcksin guS, kuulub õpetatud-mees ja kenakirja-meeS, on seal ühe laBle-s,tlfi. Mai- ehk Lehekuusseltfl, weikede lindude kaitsemiseks asutanud, mis ka teistes paikate? eeskujuks wöikS wsetud saada. Iga aasta Lehekuu  I. pääwal kogmvad ennast kõik poeglaste ja tütarlaste  koottde kasvandikud oma lippudega kooliõpetajate juhatusel salgn-kaupa linna Kaisanimi parkis, mõneks kunmkS laulma -ja mängima, ja Professor Topelius ei puudu seal iialgi. Seal saamad ka Lehekuu-seltsi põhjuSkiri