Nõnda kui: Hiljuti oli jutt linnas liikumas, et hundid olla 2 uaisterahwast ära söönud. Teine neist olnud pruut ja teine ecstwcdaja, kes peresid kaudu millu ajamas käinud, nagu maal see pruuk ou. Säal tulnud hundid neile teel wastu ja söönud pruudi üsna ära, kuid ainult teine jalg olnud teisel homikul meel maas leida, kunas cestwedajal  rind ja kõht hirmsasti olla ära kistud. Teine sarane jutt olnud järgmine: Ühes kohas sündinud jälle wäikcnc laps kellel sarwcd peas olnud. Teises kohas surnud keegi wana naine nii iseäraliku moodi ära, et sellesarnast enne keegi Kas niisugused jutud nüüd tõsised ou, ei wõi ma teada, kuid seda ma arwau, et külap wist natuke tõtt nende seas on, aga muidugi teada, on suurem jagu juurde pandud. Ka mõib see ehk mujal maal sündinud olla, mida aga nüüd Saaremaa  päälc lükatakse, uü kui hilja aegu üht koledat mõrtsuka tööd arwati siin tehtud olewad, mis aga hoopis mõrral maa! oli sündinud ja ka mitte nii koledasti, kuida seda kuulutati. Pühapäcw, 4. Märtsil homiku kellu 2 ajal äratasimad tulekahju kellad jälle inimesi rahulisest unest üleZse. Litsent-uuiitsaS olemast Renne maja tallist oli tuli lahti paäSnud. Wäljapool  talli wastust oli oksa pinu põlema pandud, mis sellepärast ka ruttu talli külge kargas, et sellel paberist katus pääl oli. Kui tulekaitse mehed senna jõudjuvad, oli juba tuli hästi suureks läinud, oga wapra meeste abiga saadi ometi kohe selle üle mõimust, nii, et härber, mis sellesama katuse all oli, terweks jäi, kunas tallil ainult katus ära põles. Ka kohkus üks wanadlane praua sellest lärmist nii kangesti, et ta tunni pärast ära suri. Õöwaht oli kahte meest näinud säält majast ennem mälja tulewad, keda teist ta mähe tunnud oli. Niipea kui ta tuld oli näinud, oli ta ruttu nende järele jooksnud, aga ometi ei jõudnud ta neid kütte saada. Pücwal andis ta teise nime politseile teada, keda ka kohe kinni wiidi ja temaga ka meel üks teine. Teisel Homikul lasti aga mõlemaid jälle priiks. Kuresaare linna kaupmehed näikse nüüd üsna moodiks wõtnnd olewad, et riigi pühadel omad kauba kohad lippudega ehitawad. ÜSna ilus kombe ou see küll, et ka meie armulist riigiisa  mahest meelde saab tuletatud, aga wäga soowida jääb, et ka erainimesed nimetatud püewadel omad majad lippudega kaunistakstwad. Kaarmalt. Ära usu iga mc e st. Nädal enne Küünla päewa tuli üks Sõrme mees, Anseküla  kihelkonnast Tirimetsa wallast nimega W. T. Kaarma kihelkonda B. malda teenistust otsima ja leidis ka kohe A. talus teenistust, kus tema wõrgu paikamise tööga pääle hakkas, ta sai prii sööma ja raha ka õ kopikat päewaS. Et mees seda teenistust wist wäga odawaks pidas, sellepärast ei olnud temal ka suuremat lusti. Pühapäewa homiku palus tema A. talu peremehe poja käest palito ja mütsi, ta tahta kirikusse minna. Et mees ka juba mõned nädalat tööd oli teinud, wõttis siis ka oma teenitud palga wälja ja poeg andis nimetud riided, aga selle tingimisega, et ta õhtul jälle tagasi toob. Aga maata näpust! Sõrulaue ei tule pühapäewa õhtu, ei eSmaSpäcwa õhtu enam, oligi kadund. peas oliwad. Ta sõitis kohe linna ja rääkis asja politseile ja andis ka kõikidesse kortsudesse teada, et nimetatud meest kinni wõtta. Nõuu oli hea, juba kesknädala homiku oli teda üks tubli kortsu papa kinni tabanud ja politseile ära annnd. Nõnda sai peremees säält jälle oma palito ja mütsi kätte. Sellepärast: Ärge uskuge mitte igameest, keda teie Waljalast. Säält kirjutab keegi kurt mees meile järgmise kirja: Kuida linna turunaised  mahe st petma d. Mina olin 12, Januari homikul wiljaga Kuresaare turul, kus ei wilja ostjate ega ka hinna maha tingijate puudus ei olnud. Mull oli 2 wakka odra wilja ja nõudsin 2 rubla wakast. Üks mana saija naine seisis kaua aega minu selja taga, minu wilja teutamas ja hinda mahaajamas. Wiimaks sidus ta koti suu kinni ja kutsus mind oma järele; ma mõtlesin, et ta wist minu nõutud hinda annab, sellepärast hakkasin tema järele minema. Ta pani oma saija korwi ühte poodi ja istus nüüd minu ree paale, kus ta ka kutsari ameti oma kätte wõttis ja tükkmaad  edasi sõitis, künni wiimaks ühe pekri suure saime. Sääl tingin küll ka hinnast maha, mida aga ma ei jätnud. Pekri hcrra tõi wõtme ja tegi aida ukse lahti, kus ma ka milja kottidest wälja kallasin. Ma ostsin, millal nüüd oma 4 rubla pidin saama,- aga saijamoor wedas mo - hobuse õuest wälja uulitsale ja näitas, et ma sääl pean ootama, ise läks tuppa. Wiimaks tuli ta 2 rubla näpu wahel, kunas peenike raha teises peus oli; istus ree pääle ja käskis mind edasi sõita. Edast minnes andis ta mulle need 2 rubla kätte ja käskis tasku pista, pärast andis ta ka hõbe raha minu kätte, aga puudu oli ikka kull weel. Sääl pidas ta korraga hobuse ühe kortsu ees kinni ja näitas, et ma pean tema järele sisse tulema. Ma mõtlesin, et ta wist raha tahab -vaheta, aga ta ostis poole kortrid -viina ja käskis mind juua. Mina aga sugugi niisugust märga suhu ei -võta, sellepärast tõstsin ma ainult klaasi laua päält üles. Wanamoor ise nilpas wiimaks klaasi tühjaks, siis laskis ta ka weel kaks klaasi õlut täis kallata, mida ta ise ometi jälle ära jooma pidi. Rüüd tulime wälja ja sõitsime sinna j mulle saija pakkuma, aga mina -vastasin, et mull I naist ega last kodus ei ole ja ma ise ka ei taha I saada; ilma sellest hoolimata tegi ta tühja wilja i koti-suu laht- ja ladus hulga saiju sinna sisse, I mida mina rahuga pidin päält -vaatama. Wiimaks hakkas tema ära minema, sääl küsisin, kuidas selle puuduma rahaga jäcb, sest 4 rubla pidin ma saama, aga 2,73 kopikat oli mull käes. Mina ei saanud aru, mis naine rääkis, kuid wiimaks kaupmees käskis mind tagasi sinna minna, kuhu ma milja olin annud. Ma keerasin hobuse ümber ja hakkasin tagasi minema, aga wanamoor tuli ka tagasi pekri juure. Teel wõttis ta meel seegi raha minu käest ja läks sellega pekri tuppa, kus ka mind natukese aja pärast kutsuti. Raha seisis laiali lana pääl, kus nüüd 60 kop. juurde oli tulnud, aga siiski mee! puudu oli. Ma nägin, et nad mulle nõutud hinda anda ei tahtnud, sellepärast  tahtsin ma oma wilja kätte saada, aga seda ka ei antud, maid pekri herra ähwardas mind kepiga ja käskis mälja minna- Ma wõtsin miimaks  see raha ja tahtsin politseise minna. Sääl sain uulitsal ühe korodowoiga kokku, kellele naine suure pitka jutu enne rääkis. Ka mina küsisin tema käest nõuu, aga mis ta mulle rääkis, seda ei mõinud ma jo mitte kuulda. Ma läksin ometi politseist ja rääkisin ka sääl, knida lugu on. Selle korra saadeti mind küll ära, aga tänu auustatud politseile, et ta see puuduma raha 67 kop. 19. Fcbruaril ometi mulle kätte andis, mida ta nende käest oli nõudnud. Nõnda sain ma küll oma raha kätte, aga poleks ma mitte uskunud, et korwinaised mõned niisugused pettajad on. M. Kolm. Karjast Säält saadeti meile üks küsimine, mis järgmiselt käib: „Saarlasts, nr. 9 seisis sõnum Waljala kiriku Margusest. Imelik on see küll, et sääl seisab teatatud, et margad olla waeste kassast 6 —7 rubla ära warastanud. Kuidas see peaks wõimalik olema teada, kui palju sääl umbes raha sees oli, sest see laegas on jo lukkus ja ega waras seda ometi ise senna juure ei ole kirjutanud. Toim. täh.: Meie armu järele on jo ometi kiriku õpetajal wõti, millega ta mahest kasti lahti wvib teha, sest ega see jo walatud selle tarwis ei ole, nii et säält ilmaski raha mälja ei saa. Seda meie ka ei usu, et õpetaja oma kiriku kassade seisust ei peaks teadma. Karja pool olnud juba 3. Märtsil mustad räästad näha, ka „koera-Peeter" olla mahest kuulda, kuid tõukest pole sell ajal meel kuulda Kole teguKoikla wallast. Minema  aasta lõpul olnud M. talus joodud, mida ka mõned noored mehed maatama tahtnud minna, mi kuida see pruuk on, et akna tagant saab sisemisi  luuritud. Nad kutsunud ka ühe kurdi poisi kaasa ja läinud nii õhtu widewiku ajal nimetatud pere akna taha. Peremees juhtunud neid toast nägema ja hakkanud kiruma: „Oot ma tahan neile näidata!" Wõtnud toast püssi ja hakkanud õue tulema. Teised kaks poissi pannud plagama, kuid kurt poiss jäänud rahulikult maatama. Peremees sihtinud ukse wahelt ja pauk käis, aga pole õnneks ometi mitte trehwanud. Poiss kohkunud seda nähes ja jooksnud rchaltse nurga taha peitu, kus aga peremees hirmsa mandumisega tale kallale jooksis. Poisil oli aga rohkem jõudu ja tõrjus wihase peremehe eemale. Selle kisa pääle jooksid ka teised joodulised toast wälja poisi kallale ja medasid teda sisse, kus teda üsna koledasti meel pekseti ja wiimaks meel nööridega kinni pidiwad siduma. Sääl oli ometi üks natuke mõistlikum ja ütles: Mis te' tast nii palju peksate, tema põle jo midagi kurja teile teinud, laske ta kodusse minna. Siis lasti teda lahti ja poiss läks lõhutud näuga kodusse, kus ta terme nädal selle järele haige oli. Waat kus ometi metsaline oli! Kas sellel waesel kurdil poist! ülepea süüd oli, ei küsinud ta järele, maid hakkas teda oma purjus peaga püssiga laskma. Ise oli ta paar aastat talitaja otnud. Mis peab niisugune ühe loomaga meel tegema, kui ta juba inimese kallale mõrtsuka kombel läheb! Kohtusse ei ole see poiss ka mitte tahtnud kaebada, kust ta muidugi õiguse oleks saanud. Oh, milla! kaub meel toorus mõne meie Saarlase juurest äraj tantsu õhtutel, mis ka wist sellepärast oli, et enamist kõik terwise wee pruukisad, Preis lased, ning naisterahwad oliwad, kelledega, kuidas ju ammu tuttaw, iga haritud rahwas, ka soja ajal rahus elab. Peenemat sugu naisterahwad kogusiwad igal survel siia kokku, et terwise wee pruukimisest,  talwiste pidude wasta ennast kosutada  ja karastada. Hallika hapu mauline wcst peab naisterahwaSte tantsust ning öösiõtest walrvamistest ärakahwatanud palgeid ja wäsinud silmi jälle erguks tegema. Lapsed ei wõi ju ka üksi ilma emaliku hoolekandmiseta isade hooleks jäetud saada, sellepärast ci wõi see ju ka teisite olla, kui et nemad ka seltsi wõctud saamad. Et abikaasade kaest kcrgemine reisi luba ning raha saakS, siis veab ka põhjus ette toodud saama, miks reisimine hädaste waja olla, sellepärast leiawad emad iga aasta meiu kuu hakatuses, et lapsed kidurad wälja naervad, wist sellepärast, ct ennast liia õpimifcga wäga ara waewanud on. Koduarst,  kes cnamiSte wäga mõistlik mees on, mõistab kohe ära, mis küljest tuul puhub, kinnitab omalt poolt nüüd ka kõige tõega, et ainust abi ühe niisuguse waratse närtsimise wasta, sinult säält ehk säält terwise hallikalt leida wõib. Neiu M. S—le. Kuresaares. Mh neiu. sinu Mõtted lendwad. M Küll laialt löbi. et ei ise tea. Md tühje mlta sulle landwad Ja teemad schest sojaks sinu pea. - Mis aitab sinu kauge lootmine. Ei sest küll midagi wõi wõlja tulla. S o peiul ammu teine pruudile! Rüüd sulle ütlmd ma, S' raagi wõlja. .l. l2 Saarlane, 1890,