3) J. hind: 5 rubla Kawildalt: J. Pärna sõnn Nr. 190. d) Lehmad. 1) 1. hind: 15 rubla: SaaremõisM A. Makhsf' i lehm Nr. 193. 2) 2. hind' 12 rubla: WasulM Jüri Leppi !' i lehm Nr. 172. 3) 3. hind: 19 rubla: Tartust Katharina Kristalli lehm Nr. 136. 4) 4. hind: 8 rubla: Sum>Kamjal't Mari Ango lehm Nr. 179. 5) 5. hind: 5 rubla: MaarjaMõisaA Josefim Kogger'i lehm Nr. 165. o) Korjandused. 1) 1. hind: 25 rubla: KawMa'lt Samm! Arraki lehmad Nr. 157—159. 2) 2. hind: 15 rubla: Wasnl Jaan HsudriksonN  lehmad Nr. 211—214. Klasse 9. Maa-loomad talurahwa käes. 1) 2. hind: 10 rubla: Maarjamõisalt Peter Thsmson'i  Nr. 164. 2) 3. hind: 8 rubla: AuS-Nõull Jaan Sohn - wald i Nr. 188. 3) 4. hind: 5 rubla; Wõttikwerellt Kristian Perli Nr. 176. 4) 5. hind: 3 rubla: KaweldM Ads PariSll Nr. 203 O. Lamma d. a,. Willa-lammad. 1) 1. hind: Kiitus (et fisseweetud): herra Klaus - son - Raigla selgewere emalammKs ja jäär Nr. 486. 2) 2. hiud: Kiitus: Sellesama peremehe Mr- ja utt-talled Nr. 487. ä. Liha-lammad. 1) 1. hind: Ministeriumi brongs-medalje: herra G. von Har pe - Aawers Orfordshiredown - segawere - jäär Nr. 494 (körwas Nr. 15) ja 2) 2. hind: Kiitus: Sellesama peremehe sellesama tvuu jäär Nr. 484 (Zõrwas Nr. 10). 3) 2. hind: KiituS: herra N. von ESsen ' i jäärad  Nr. 485. T). Siad. a. Kuldid. 1) 2. hind: Peterburgi Põllumeeste - seltsi brongsmedalje:  herra von O e t t i n g e n - KarStemõisa Ber?. shire.kult Nr. 471. 2) 3. hind: Kiitus: praua M. von H e l m e r s e n- Uus-Wõiduma Berkshire-kult Nr. 467; herra von zur Müh l e n Suur-Kongota Morkshire-kult Nr. 480; herra v. S i v e r s - Napina Bershire-kultpõrsad Nr. 474. 5. Emised. 1) 1. hind: Weike hõbe-medalje: herra v. Oettinaen  - KarStemõisa Berkshire-emis Nr. 469; herra von zur Mühl e n « Suur-Konguta Dorshire-emisNr 481. 2) 2. hind: Brongs-medalje: herra y. OetLin - gen - KarStemõisa Bershire-emis Nr. 47. 3) 3. hind: Kiitus: praua von Helmerse n - Uus-Wõiduma emis põrsastega. o KaSwandused. 1) 1. hind: Suur hõbe-medalje: herra E. v, Oettinaen  - KarStemõisa Berkshire-kaZwandus. 2)2. hind: Weike hõwmsdalje: herra von zur Mühlen - Suur Kongota Uorkshire-kaswanduS. 3) 3. hind: BrongS-medalje: praua von H e lm er - sen- Uus-Wõiduma Berkshire-kaõwandus. D. Kalatallituse jäutus. 1) i hind: Hõbe-medalje: Wabrikn-peremeeS J. M. kees mann Tallinnal, wõrkude ja tulusate fiSsetegemise-karpide  eest; praua von Wi! Äe n - Woka. kõige tegemise eest elusale kalade, Mdete ;a kodumaa kalade Ksieteaemise juureS z Baron B. StaÄelberg- Kaardi haudumise-rtiStabs ja Zalakaswatuste asutamise 3 bind: Kiitus: Kalamees F a d e j ew, tallituste  eest elawats kaladega näitusel ja püüdele eest; herra Ollide (lõhe-nukkide) eest Ahja-jöest; herra SPn l- Rothalm, raamatu ,Kodumaa  jäutus. TarwiS-sulgloomad. a. Kanad. -i'» 1 bind- Weike hõbe-medalje: herra G. von V agg 0- Wasalemma. s-lgewer-Jkalia-konade korjandus Nr. 539—550 (munejad); herra M. von z u r Mü h - len ' i walgete Jtalia - kanade korMduS Nr. 553 (UH-kMn-d) Rila'ft wr. A w.,g? W.nor,°'-an°d-°p°!°--»d , ») h-»- D. Kenase pa kaks noort stnrst Jtaila-Zana Nr. 551. nt-k. Kiitus- 3talia musta kanade pesakond -> õ' .ö>d«A 'arwa P-s°wd Rr, karma kanade pesakond Nr, 459; 8) heraa Fr. Köhler'! Jtalia walgele kanade pesakond Nr. 556; 9) herra J. LachS ' i Minorka-kana Nr. 567 Riia'st. li. Haned. 19) 1. hind: Brongs-medalje: praua von znr Mühle N-Aru küür-haned N. 581. 11) 3. hind: Kiitus: praua von zurMühlen- Aru Toulouse-haned Nr. 589. L. Hi m u - ja i! u-sulgl o o m a d. 1) 1. hind: Brongs-medalje: herra G. von Baggo- Wasalemma Bantam-hõbekanad Nr. 575 ja 576. Z) 2. hind: Kiitus: Liisa Ta Bsa weike hõbekaelaga  wõitlejate-paar Nr. 578. li. M e s i l a S t e - j ä u t u s/ Klasse 1, Elusad mefilaste-pered. 1) 1. hind: Weike hõbe-medalje: WeSneri'lt Karl Mootsa linnupuu 3talia mesilastega. 2) 2. hind: BrongS-medalje: herra Kull am a a walwamise-puu. 3) 3. hind; Kiitus: herra J. LachS ' i walwamisepuu,  4) Näpiualt herra Johann Raudsepa Kaukasta wärdjaS-mesilaste lahtine pere. Klasse 2. Mesipuud. 1) 1. hind: Brongs-medalje: Riia'st herra J. Lachsll linnapuu omast korraldusest 2) 2. hind ; Kiitus; herra O. Zastrow - Keeni Inglis kastide-lmnupuu. KlaSse 3. RiiStad. 1) 1. hind: Brongs-medalje: herra Kullamaa meewiskaja. 2) 2. hind: KiituS: Räpiua'lt herra Johann Rauds  e v oma-tehtud leigu-kaSti ja raami- maschina eest. Klasse 4. Mesilast? anded. 1) 1. hind: Brongö-mcdaije: herra Kullamaa mee ja maha eest. 2)2. hind: Kiitus: preili Laurenti) Wana- KauSte'lt mee eest, 3) herra Krõhnke Wana,Kaustalt  mee eest 5) 3. hind: Kiitus: herra O. Zastrow - Keeni waha eest. KlaSse 5. Walmlstused. 2. hinda- KiituS: herra Kr ö n i k Wana-Kuuste'lt mee-loogi eest. Klasse 6.. Õpetamise nõuud. 1) t. hind: Brongs-medalje: herra Kullamaa mefilaSte-kirjauduse täielise korjanduse eest; 2) herra O. Zastrow - Keeni mesipuude korjanduse eest mesilas tekaõwatamise  kosumise ettenäitamiseks. 3) 2 hind: Kiitus: preili Laurenti) Wana- Kuustelt tähtsate mestlaste-toidurohtude korjanduse eest. 11. Jahikocrte-jäutuS. KlaSse 1. Setterid. 1) 1 hiud; Herra A von Noth - Rösthof Lawrance  sellerkoer Ott) era" Nr. 488 2) 2. hind: Herra adwokat A. von Klot'i koer ,Diana" Nr. 490. 3) 3. hind: Herra ülem - metsnik G. Rakow ' i Lawrance-seller ,Naso" Nr. 492. KlaSse 2. Pointerid. 1) 1. hind: Herra E. v. Middendorff- HelZenurme pointer. 2) 2. hind: Herra Baron Nolcken Lunnja koer i,Lady" Nr. 497. 3) 3. hind: Herra Bose - Kurna koer ,Jago" Nr. 502, 4) herra Gustav Postll koer ,Flock" Nr. 595. Klasse 3. Hurdad. 1. hind: Herra Baron Nolckrn Luunja hurt „Gazelle" Nr. 512. Klasse 4. Hagijad. 1. hind: Praua A. von Kuorring ' i Juglishagijad  Nr. 516. I.Naestera h w a ' t õ ö d. 1- Kudnmised. lj 1. hiud: Hõbe-medalje: Liina Pitter Jurjew'ist. 2) 2. hind: Brongs-medalje: Leena Saarepere Smir-Kõpullt, 3) preili C. Braun Jurjewllst, kui kõige tublim õppija kudumises. hind: KiituS: preili Danze Smiltensisi, Jurjewll fegameeliste-maja ja Liisa N a n Kärnale. 5) Neli kudujat salwad igaüks ühe kuid-sõrmuse ehk 5 rubla; 6) seitse kudujat saiwad 5 rubla wirkuse eest. Z. Nõe l a - tõö d. 3. hind: Kiitus: Elise Org ' i Wene LaStehoia-maja Zurjewsis. üks koolilaps Wieckbergst koolist. 3. Trico tööd. 2. hind: BrongS-medalje: preili Amalie Meyer ja Bertha HeusS !er Jurjew'ist. 3. hind: Kiitus: praua von Sivers - Hetmkhal, preili Wilhelmson Talliuna'st ja Minna Reinmann  Sootagallt. 4. Kunst-töõd. 2. hind: BrongS-medalje: Baronipraua Tiefen - h a u s e n kerpleikuse-iöõde eest, preili Koor t krlidijooniStuse  eest. 3. hind: Kiitus: preili von Golijewsky Riia st ja Brey er Walga'st porzellani-maali nise eest. 11. MeeSte-tSöd. 2. hind: Brougs - medalje: Andreas Liibus? Ramm'!t 2 wankre, 1 saani, 6 saha ja 1 äkke eest, iseäranis  hea sepatöö pärast. 3. hind: Kiitus: herrad Felir v. Eossart ja A. Baron von d?r Pahls n laudade eest ksrplsikusega, ja August Kristall Kose kihelkonnast ühe wiiolitekorjanduse  ja ühe cello eest oma enese treiali-töödega nende jnureõ. Näituse juhatus. Üleüldised sõnumid maailmast. Ba)tiski's, Mihklikuu 21,. pääwal Saksamaalt. Kuida juba mitmest tähest arwata wõiS, näib Saksamaa Walitsus. kõige pealt aga Keiser Wilhelm ise, ennast w limas tel aegadel Poolakate wasta üles näidatud  lahkusest neiS PreuSsi riigi maakondades, mis enne Poola riigi omad oliwad, taganeda nõuuks wõtnud olema, mis sealiseid Sakslasi ?a ikka pahandanud on, kuida ka suurest Poskn'i Sakslaste terelamise-rongist Würst Bismark'i  juures VarzinW selgest wälja paistis. Kuida juba kirjutatud, reisis Keiser Wilhelm merewäe-manöwritelt  Thornsisse, mis omal aeal ka 300 aastat Poola Kuningriigi oma oli ja kus ikka weel palju Poolakaid elab. Omas teretamise-kõnes Mihklikuu 22. (10.) pääwal  oli Thornsi esimene Bürgermeister kinnitanud, et ses linn ikka üks Saksa linn olnud m ja kõikumata truuwusega  ikka selleks jääda tahta. Selle peale on Keiser Wilhelm  umbes nenda Vastanud: /Rõõmuga Võtan mina Thornsi linna kinnitamist wasta, et see linn ka edaspidi kõikumata truuwufega ennast minu poole hoida tahab. Thornsi aealugu on minule ikka üks kõige tähtsamatest Monarchi-riikis olnud. Mis Saksaskonna alleshoidmisest maksad, seal tean mina, et Thorn mitte Marienburgsi taga ei seisa, ja rõõmustan ennast kinnitada wõima, et see linn, mitmetest ettetulnud muutmistest hoolimata, ikka oma Saksaskonda kinni pidanud on. KurwasiusekS olen mina teada saanud, et Poola sugust kaas-elnrahwas Viimastel  aegadel mitte nenda et olnud ei ole, kuida mina seda ssowin. Mina tuletan neid sõnu meele, mida mina wiimati Königsbergis ümberlükkamise - erakondade kohta rääkisin. Ainult need wöiVad kuningliku armu peale julged olla, kes ennast täieSts ja igapidi Preusfi alamateks  piawad. Kui meie Vaenlikkude püüdmiste wasta pidada tabame, siis piawad kõik minu alamad minu seljataga  seisma. Oodates, et Thorn selle meele kantsiks Mb jätan mina Teid Jumalaga!' Muidugi teeb see Keisri-kõne, miS üks umbusalduss-tunmstus Poolakate wasta ou, wiimasete keskis sumk kahinat. Asja selleks noomimiseks, pea otsekohe ähwardamiseks, näib kõige pealt üks kõue annud olema, mida Poolakate Riigipääwa-liige von Koscielski hiljuti Lembergsis, Gaiizia'S, pidas. Koscielski kostis oma! seal Saksamaa uue sõeawäe-feaduse eest ja tegi sellega Keisrile suurt rsömu, kes temale kõrge auutahe andis ja teda ühegi kõrge riigi-ameti peale määranud  olla. Nüüd on tema aga Keisrit pahandanud ja ka Poolakatele oma edemusega tuska teinud, nende salamõtteid  awalikult wälja rääkinud, mille järg see ähwardamine  Thornlls osalt olema n sitab. Suurt kära Keisri kõne üle teeb ka Põseni Erzpiiskop Stablewski, Kõik sSaksa aeakirj andus rõõmustab ennast aga selle käänamise üle Poola-politikas, iseäranis aga selle üle, et see üheS ka käänamist Wnrst Bismarkst Poola-polilika poole tähendama näitab. Pühapääwal, Mihklikuu 20. (11.) pääwal on nüüd üks umbes 2000 hinge suur teretamis e -ring meeSterahwad ja naeSterahwad, Varzinsts mana Würsti juures olnud. Omas wastuses teretamise peale on Würst Bismark oma rõõmu selle üle tunnistanud, et kõik Saksa aeakirjandus tema kõnega Posenll teretamise-rongUe ühes uõuus on. Lääne-PrenSsimaa ei olla mitte hakatusest saadik Poola oma, waid Poolamaa külge wõidetnd olnud, nüüd olla see maa jälle Saksamaa oma ja saada lootust mööda ikka selleks jääma. Lõppeks on Würst Bismark Keisri termist wälja hiiüdttnd, mis peale Vaimustusega wastati ja Saksa rahwa-hlimaost lauleti. Kõik need ettetulemised näiwad KeiSri ja Wanakanzleri lepituse kinnitamist ja Saksamaa seespidise polilika nihkumist selle joone poole tähendama, mida Würst omal ameli-aeal kinni pidas. See on tähtjas  kõige Europa kohta. Kas need mitte ka natuke Graf Caprioi kõikumist tema Kanzleri-iste peals ei tähenda, seda ei ole tänine arutatud, wõikfiwad seda aga kergest tähendada.  Et Würst BiSmark siis eh? jälle ametisse astuks, selle peale ei ole muidugi mõtelda, tema nöuu saaks aga wist jälle rohkem mõjuma, kuida Keisri kõne Thornlls osalt otse nagu waStus tema kõne peale Posenll teretamise  rongile wälja näitab. Thornlls on üks seltskond