aga nõnda see oleks ju patt olewat, teda surma lepinguks jätta. Ja kaS pole Jumal minu isat praegu hädast aitanud, et ma pean jälle aitama, kus abi tarwis on? Oh kui kahwatanud ta waene mees on! Külm kui jäe ha, liigutab ennast näe, mokki ka silmad lööb juba lahti! Hei, sõber, räägi ka, kuidas on? KaS on parem wõi?" Prantslane wahtis üksisilmi poisi otsa, katsus rääkida, ümifcS aga mõistmata sõnu. Pnidu tegi nüüd kahekordse hookusega tema kallal tööd, ja sai wiimakS nii kaugele, et ta ennast jalule mõis ajada ja oma päästja õla päälc toetades edasi tuikuda. Truuiste artas P riidu teda need paar sada sammu kuni urtsikuSse ülesse. Siin tegi ta temale pehme aseme, pakkus paar lonksu mett, mis fee ainukene pakutav? jahutas temale oli, rüäkis siis mõni sõna isaga, mis ta teinud sli ja ruttas metsa tagasi, oma saaki kodu tooma. Kahe tunni pärast oli ta selle tööga malmis ja mõis nüüd isale kõik jutustada, kuidas tema neid oli saanud. Rääkimise ajal tegi tema tule ülesse, sulatas luud pori fees, nülgis ja lõhkus kaljukitse ära, pani siis ühe tüki keema ja wiskas waheajal ka silmi wõera pääle, keS sügama-Zse  unekaissu oli langenud. „Ou see Lige, et ma külmetanud Prantslast  siia Mu, isa?" küsis Priidu wiimaks. ,Arwan, et üht ilma sõjariistata waenlast peab hädas ikka aitama/-' .Sa oled heaste teinud, poeg," ütles haige isa rahuliku naeruga. .Olgu Prantslase  Mvi kes tahte, ta on ikka inimene, ja ei wõi smna midagi parata, ta peab oma keisri käsku kuulma. Kui ts terweks saab, Ds laseme teda oma Md «inna. Lahinge põllu pääl aga, siis on teine asi, sääl läheb mees mehe wastu. Kas ta sinu ehk minu ette tuleb, siis peab temale kohe pihta panema! Nüüd mine maata, ja kui temale midagist maja on, anna mis meil on. Minu pärast wõid mureta olla, sest ma tunnen ennast peaaegu hoopis terme olemat." Priidu tegi nii kuidas kästi ja kuidas tema oma hea süda teda sundis. Ta andis wõerale sooja leent ja tüki liha, ning rõõmustas ennast, kui Prantslane liigutatud pilkega tema pääle waatas ja üksiku sõnadega  teda tänas. Õhtul jäi tema jälle magama, ja teisel homikul oli ta juba niipalju kosunud, et kõndida mõis; siiski meel mitte täieste terme. Ka isa ajas ennast pitka aja järele jalule, ja pois oli nüüd rõõmus, et mõlemad haiged paremaks saanud. Ta aitas neid mõlemid ühesuguse lahkusega, ega näitanud mingisugust Vahetegemist  wöera ega oma wahel, et küll esimine tema isamaa waenlane oli. Aga ta teadis, et siin üksikus kõrmalises urtfikus Prantslane mitte tema waenlane, waid ta sõber ehk wõeraöpidulinc mõi külaline oli, mispärast ta teda heameelega teenis. küll natuke nuhina, aga pärast poole oli ilm seda parem. Paari nädala eest leidstwad masa ehitajad, Uudes uulitsas, wundamenti kaewadeS, ühed inimese kondid paari jala sügamiselt, mida surnuaida maha maeti. Näitab wälja, nagu oleks meie Kuresaare linn enne kõik surnuaid olnud olemat. Tallinnast. E. Johannson Tallinnast mõisteti Peterburgis, kus ta hiljuti ühe inimese tülis kogemata maha laskis, üheks aastaks mangi Za järele jäänud lesele ja lapsele kumbagile aastas õvo rubla raha maksma. Rarwast. Pühapäew 16. Junil päris Naroowa  jälle ühe ohwri, kes osast ettewaatuse puudusel,  osast ülemeelsuse läbi uppumise surma sai. õnnetus oli ülempool Kreenholmi mabrikut nii nimetatud Piimani»» juures sündinud, kus kaks meest selle pätile kihla wcdamid wõi waidlema läinud, kumb neis! kauem mee all suudab seista. Muidugi lõi teine selles kihlweus teise eht Ameerika moodi kaugelt üle; sest kuna teine marsi hingamise puudusel mee pöäle ilmus, seisis wõidumees homiku kellu 10-nest kuni õhtu kellu 7-ni mee all. Mis ellest, et teised inimesed ta wälja tassisiwad ja ta ise oma wõidurõõmu enam maitsta ei saanud: mõit oli ikka tema ja meel nii hiilgaw ü Petcrburgist. Uus muudatus postitalituses on tulemas, mis rahasaatmist tähtsal kombel kergitab.  Tahab keegi kellegile raha saata, siis ci ole tal muud leha, kui maksab raha lähemasse postkontorisse, annab saaja adressi üles, mis pääle postiwalitsuS teises kohaS, kus inimene elab, nii palju wälja maksab, kui teises kohas sisse makseti. Raha saatmine kirja sees kaob nii ära, nagu see wäljawaal su on sündinud. Esialgu saada üksi neid summast nii maksetud, mis üle 1000 rubla ei tõuse. Juutidele, kellel pealinnas elamise õigust ei ole, oli hiljuti kolm kuud oma äri lõpetatamiseks  aega antud. See aeg lõpeb 15. Julil ja siis peawad nad tingimata pealinnast läinud olema. Hulk Juutisid rändab Kanani maale, kuhu neil põimil 150 perekonda teel olla, kes ju praegu Konstantiiiopolis wiibida ning säält pea Jafia sõita. Ähwardawa wiljaikalduse wastu wõitlemiseks on ka magasite korda tähele panema hakatud ja et mõnes kohas nendes puudusi leitud, on sisemise ministeriumi poolest kommission seatud, kes magasite korra kohta antud seadlust läbiwaatama ja uuendama peab. Troostim on kuulda, et wiljaikalduse hirm seni Wenemaa kaubanduse pääle mitte halwasti ei ole mõjunud, kuna tänawu esimese Veerandaasta sees miljoni rubla eest kaupa Väljamaale on wiidud, ISV- miljoni eest rohkem kui mullu selle ajaga. Sissetoodud kauba hind oli miljoni rubla, 4 miljoni mullusest wähem. Et nii wäljameetud kauba hind peatselt kaks korda suurem oli, kui sissetoodud, on aruldane ja rõõmustan, tundemärk. Simferopolist. Tauria kubermangus on, kuda kohalised lehed tcatawad, 6500 dcssälini põldu rahefaju, ja Krimmi õhtupoolsetes kohtades palju Viinamägesid suure wee läbi ära häwitatud. Bredjanskist. Bredjanskis (Tauria kub.) sündis järgmine kurb lugu: Kaupmehel S. oli oma kahe lapsega ja emandaga üks loshe tsirkuses; sääl kukkus üks halwaste samba külge kinni pantud kiwiõli lamp maha ja S. seisis oma perekonnaga lausa tules. Ainult mõned tsirkuses olejatest rutasiwad õnnetumale perekonnale appi. Mõlemad lapsed saiwad nii rängad tulehaawad, et teine järgmisel päcwal suure waluga suri ja teise surm iga silmapilk oodata on. Ka mees ja naine saamad enne kaua põdema, kui nad jalule wõiwad ajada. (Järg tuleb.) Seda ja teist. Aruldane auusus. Aastal 1826 jäi Leedfis üks kalewiwabrikant pankrottiks ja suri pea selle järele. Tema neli poega, kes fiis 13 kuni 19 aastat wanad oliivad, hakkasiwad wirgalt tõõle ja jõudsiwad 17 aasta jooksul nii jvuukaks saada, et nad nõuukü wõtsiwad ühes meeles isa mõlad (S6OO naelasterlingi) ära tasuda. Aastal 1843 makjiwad nad ka juba esimese osa ara. Rõõmsalt imeStawad wõlauskujad paniwad omalt poolt S protsenti terwest «õlast kokku ja ostsiwad selle raha eest neli hõberiista, igale wennale ühe, auusaks mälestuseks perekonnas alal boida. Wäljamaalt. Saksamaalt. Nagu Vastandiks Saksa keisri merereisile sõidab ka Prantsuse laewastik Põhja ja Laane merel. Ta siht on nimelt Kroonlinna alla tulla, Wenemaa terwituseks ja auustuseks, aga nagu Viisakas kombe nõuab, käidakse tulles tee ääres seiswal Daani- ja Rovtsimaal ka külas. Mõlemates oli wastuwõtmine  auustaw. Daaanis oli asite wäike pahandus,  kuna kuningas kodu ei olnud ja seega pidustustel  õige mõnu puudus. Räägiti ju, et see Daani poolt meelega nii sündida. Kuid hiljem tuli kuningas ikka ka kodu ja auuStas Prantsuse pealikuid oma wastuwõtmisega, kus siis ka jälle Prantsuse ja Daani ajaloolist sõprust wärSkendati. Ning nii oli lõpp hea. Daanist ujus laewastik Stokholmi alla, kus jälle pidustused ootasiwad. Linna poolt antud pidul joodi Vastastikku Prantsuse  presidendi ja Rootsi kuninga termist, kus juures muusika wahetusi Rootsi ja Prantsuse riigilaulu mängis. Teine pidu anti Rootsi meremäe pealikute  poolest Geipsholmi lossis, kus läbikäimine piduliste wahel wäga sõbralik ja südamlik olnud. Haledast Mön chcnsteini raud» tee õnnetusest kirjutab üks ülejäänud kaasreisija  : „Bascli Vaksalist astusin ma oma rõõmsate sõprade ja tuttawate seltsis wagonisse 3. klassis, kus suitsetada wõis. Minu kolme aastane tütrekene  istus ruumi puudusel mu sülle. Kell 2. 15 minutit sõitis rong ära. Sõit wõis 10 minutit kesta pilctnik nõudis parajaste piletist kui korraga üks tõukamine mind wastu olewa pingi waStu wiskas, nii et ma rongi rööbastest wälja põrkamist arwasin. Ruttu tõmbasin ma jalad pingi pääle ja tõstsin oma wäikcse tüdruku käte pääl kõrgesse. Wanker ei kõikunud enam, waid näitas ennem hüpates edasi tõttawat, aga minu silmist oli ometi nii, nagu jäeks sõidu kiirus tagasi Suwi. Saaremaa nüüd pruudi ehtes Lehkab, hiilgab haljendab. Metsad, põesad seisivad lehtes Põllul wili walcndab. Lapsed wainul lulli lööwad Wõitu tallekestega. Noored neiud õilsel laulwad Kooris ööpikkudcga. Nii peaks kõik mei' Eesti sugu Tuimus' unest ärkama. Laulma hariduse lugu Neile, kes jääud magama. Pea siis Saare Eesti rahmas pr e ust ro Ülesanne 16. Nende 42 tühja ruudu sisse on tarwis numbrid kirjuta 8 —49, nii et igapidi, ka nurkapidi, 175 wälja tuleb. Õigeid seletusi  palutakse Saarlase trükikoda tuua, kust nende seast üks ühe aastase palme raamatu saab. Ühte armu et tohi 2 korda kirjuta. Seletus kahe nädala pärast. 29 S aarlane 1891