Tallinna Sõber W' 41 NetiteWPnnes. > Äastakäik. T allin na s, Wiinakuu 26. pääwal 1892. UlkStdint «ealeht Eesti rahwült ««al ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Talliunas i!indsors'i pörijate trükimajas aasta? s rubla, 40 kop.— pool-aaSla» l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pvol-aastas 1 rubla 70 kop Juulutniled maksawad iga rta ehk lelle aseme peask s Kop. TeUimised maetakse wasta r TalTiunus: Li«ldfors't pärijate trüktmajas. Peteröurgis: S. Seelandt, H 54. —Tartus: Laakmanu. Ikakweres: ?. Kuhs. Paides: A. Seidekvera Kapsasus: H. KolkSerg. Lihulas: A. Mütt«rer'i poodis. Wtsjaudis : tz. S. Karow'i raamatupood. Aarwas: M. Põder. Mõrus: Praua Hielrose. Matkas: W. Rudolfi- Kuresaarss: Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wllstaja redaktor W. F. Eichhorn. Älab Baltiaiis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport UatlriNclliS.Uopri. Register. Wõitlemised lepra wMa, Üleüldised sõmnuid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast:,, Peastmise-püha I Kousistoriumist. Ärasaatmise muutmine. Pühade «vähendamine. Kholcrqst. Äkiline surm. Tulekahjud. Püssirohu miiüma-paik. Nikolai-lqnluseltsi uus juhataja. Leitud raha- Kargunud j wang. Muult: Tulekahju. Wurgus. Plaanitut raudtee. Liiwimuult: Kirikuõpetajate «valimine ja protsessid Turtu'st: „EeSti Kirjameeste-selts. Nüäri-laat. Riiast! Polptechuikumist. „Kullu-klub". Tulepunemised. - Peterburist: Keisrikojast. Kroustadt'ist: Laevasõitude lõpetus. Schlüssclburg'ist. Pihkwa'st. Kursk'ist. Wõitlemised lepra (pidalitõbe) wasta. Lepra wasta «võitlemiseks Liiwimaal ja Eestimaal asutatud Seltst abi-präfident, Professor Dr. Dehio, on ,UuS Tartu Zeiluugile" Wiinakuu 1. pääwast ühe pitkema  kirja selle Seltsi tegewusest saatnud, millest tähtsamaid  asju üleS wõtta ka teisi lehta palutakse. ,Tallinna Zettuugi" järel paneme sellest kirjast oma lugejate ette: , Kuida teatud, on SeltS «võitlemiseks lepra wasta «viimase aaSta lõpul Muhli'l Tartu juures ühe leprahoSpidali  asutanud; see seisab sellest aeast saadik rõõmustamas tegewuseS ja on ülepea 25 haigele kaitsust ja hoolekandmist saatnud, ühes on see Selts ka ühe fuurema lepra-hoSpidali asutamise kallal Neuna'l Peipsi randas tööl olnud. Endine postijaam Nenna, mille ruumikad hooned ««ende juure antud maadega kiiwimaa  rittcrkonna poolest ühe lepra-hoSpidali asutamiseks Seltsile wölliemiseks lopUi, wasta antud sai. on selle snwe kätkuS seda herra suurkoolt-architekt Guleke plaanide  järel ja Ülevaatamise all omaks uueks otstarbeks ümber ehitatud ja kohendatud, ükS puhaS pesu-köök ja saun on korraldatud, maja alune piud ja õue on ühe sügama kanali läbi õõnistotud ja kuivatatud, üks jeakelder,  üks puu-kuur, üks küün ja üks tall on malmis tehtud. Ühes on see Selts ka kõiki hospidali seespidiseks tarmitusekS muretsenud, nagu «voodid, woodi-riideid, möbleid,  köögi-riiStu. pesu. riideid ja jala-katteid haigetele, arSti-rohtufi, arsti riiStasi ja sidelamise-lanvitufi, ja wõib sedawitfi Nenna lepra-hospidal oma uueks helduse-otStarbeks  avatud saada. Kui selle asutuse arst ja juhataja on herra D. W. Walter Tschorna'st ametisse pandud, kelle elupaik Nenna ligidal on ja kes hospidalil nii sagedast kui seda tarwlS läheb, kõige «vähemast kakS kord nädaliS, «vaatama tulema ja selle korralise aSjatallituse eest hoolt kandina saab. QkS uaeSlerahwas ülemaks ülewaalajakS, ükõ teine haigete tallitamisekS, ükS sulane ja ükS teenija tüdruk elawad Nenna'l. Weel töö-jõu«ilised haiged ei saa seal mitte ainult hoolekandmist leidma, «vaid neil saab ka «võimalik olema aidas ja põllul kerget tööd teha ja üht jagu köögitarwituStest  asutuse enese maast ja pinnast saada. Renda waatab nüüd Neuna lepra-hospidal, «niS 49 künni 59 haige üleSwõtmisekõ seatud on, heas korralduses oma tegewuse hakatuse peale. Tänasest pääwast wõiwad pidalitõbised haiged Nenna'l üleS wõetud saada. Kui maksu nende hoolekandmise eest on SeltS «võitlemiseks lepra waSta wiiS rubla kn u S «käranud üht maksu, mis muidugi ühe haige ülespidamise kulu kangelt mitte ei tasu, ometigi aga mitte kõrgemaks tvStetud saada ei wõi, sest et suurem jägu haigetest nende maakoguduste kulu peale üleS peetud saatvad ja kogudustel ainult armast wõimalik on, rohkem kui 69 rubla aastaS oina õnnetumate  haigete heaks kokku saada. Et lepra ka Eestimaal wälja lautatud on, sellepärast  on SeltS «võitlemiseks lepra waSta nõuuks «võtnud, oma tegevust ka naabri-kubermangu üle «venitada ja on selleks kohalisest paigast oma pshjuSkirjade laiendamist palunud ja saanud. Sedawiisi ei seisa haigete waStawõtmisel  Eestimaalt mingisugust takistust eeS. Haigete waStawötmine saab herra Dr. W. Walter'i läbi TschornaS ja Nenna'l toimetatud, pärast eelkäinud nende haigete läbiwnatamist, kes üleSwõtmist soowtwad; ka wõiwad haiged oma üleSwõtmist Muhli lepra-hoSpidali <Mhataja, herra Dr.« M. Gerla ch ' t (adrelsit Tartus Medicini-kliintk) juures paluda ja üleS wõetud saada. Haiged, kes oma ÜleSwõtmist TartuS paluwad, leiawad seda fiiS esimeses joones Muhii'l ja ainult kui lepra nende juureS weel mitte wäga kaugele jõudnud ei Hole, saawad nemad Nenna'le saadetud, kuna raskemast haiged, kellele raskemat arstlikku tallitust ehk leikamist tarwiõ minema näitab, Muhli'le jäätud saawad, sest et seal rohkemat arstlikku abi kliinikate läheduse läbi kergemast saada on. Meie palume kogudust ja era-inimefi, kellel usu on, lepra-haigeid hoolekandmise alla saata, neid wöimalikult pea Dr. Gerlach'i ehk Dr. Walter'i juures üles anda. Nimetatud herrad saawad küsimiste peale kuida ja milla haiged wõinad üles wöetud saada, lahkusega wastust andma. SeltS wöttlemifekS lepra waSta saab, nii pea kui lepra hospidal Nenna'l täides tegewuses on, ligi 79 lepra-haige eest hoolt kandma. Et selle läbi haigetele üht suurt heategu tehakse, see on kahtlemata; loota on aga ka, et haigete lahutamine terwetest. kes hoolekandmise läbi lepra-hoSpidalis üleüldisest ümberkäimisest wälja lahutatud  saawad, mitte ilma järjeta selle tõbe piiramise kohta meie maal ei jää. Sedawiisi ei ole meil siin mitte ainult ühe halaStufc-tööga tegemist, waid ühes ka ühe ettevõtmisega, mis kõigile maale kasu tooma piab. Äellepärastlueb  Selts wöitlemisckS lepra wasta kõige ringkondade ja seisuste teujõnliku inetuse peale. Lepra-hospidalile korraldawad  ehitamised ja raud-waranduse muretsemine on üht suurt jagu sellest kapitalist ära tarwitanud, mida meie Selts kogunud oli. Seltsi pea-koosolek saab selle üle awalikku aruannet tegema. Järel jäänud summade intressid  ja liigete aaStased maksud, ühes maksudega üksikute haigete ülespidamise eest, ei ole aga tänine suured küll, nende kulude täieks katmiseks, mida 79 haige ülespidamine teeb. Unustatud ei tohi saada, et iga haige ülespidamine umbeS 119 künni 199 rubla aaStaS maksab. Tarwis on sellepärast, meie lootuS-rikkalt algatud tööd järglistc rahaabiannete  läbi tuetada ja üles pidadq. Meie pöörame ennast sellepärast kõige intmeSte-sõbrade poole, kellel süda meie lepra-haigcte wiletsuse kohta on, südameliku palwega, meie nõudmisi sellega tuetada. et nemad meie Seltsi liigeteks  tulewad ja ennast ühekS korraliseks aaSta-maksnkS selle heakS kohuslawad. Kõige wähem liike-maks on 3 rubla aaStas ehk 59 rubla ühekorrast annet ja wisi on palju neid, keS üht nii weiket ohmrit rõõmuga audina saawad. Meie Seltsil on usalduse-mehi kõikides Liiwimaa weikeStes  linnades, keõ lahkusega ennast walmis olema tunnistanud on, siSsetulewaid ltike-maksusi keskwalitsuse kätte Tartu'sse saatma, niisamati ka kwittungisi, miS kui liike--kaardid maksawad, liigetele kätte toimetama. Meie palume igaüht, keS oma weeringat meie pidalitõbiste heaks juure panna tahab, seda meie usalduse-meeste läbi teha, kes järgmised on: 1) KurcsaareS Saaremaal Dr. A. von Sass, 2) Helme kihelkondas Dr. H. Stillmark. 3) Põltsamaal  ja ümberkaudu Dr. A. Eeck, 4) Pärnu's ja Pärnu kreisi jäukS Dr. E. Behse, 5) Ruhja's ja ümberkaudu Dr. P. Thielick, 6) Tschorna's ja ümberkaudu D. W. Walter, 7) Walka's ja Walga kreisi jäuks Dr. von Samfon,  8) Wõnnu'S ja Wõnnu kreisi jäuks Dr. P. Gaethgeus,  9) WõruS ja Wöru kreisi jäukS Dr. A. Karp, 19) Wolmar'iS ja Wolmari kreff jäukS Dr. G. Apping  '11) Wiljand'is ja Wiljandi kreisi jäuks peale Põltsamaa  ja Helme kihelkonna, Dr. Truhart; seesama on ka walitsuse-nõuukogu liige, 12) Tartus ja Tartu kreisis wötaivad andeid wasta: Dr. W. Zoege von Manteuffel, walitsuse-nõuukogu liige, Baron M. von Stackelberg, kassahoidja, ja Professor Dr. K. Dehio, Seltsi abi präsident. 13) Peterburg'iS wõtawad andeid ja liike-raha Redaktor P. von Kügelgen (Newski prospekt Nr. 29) ja Dr. P. Hellat (Mochowaja Nr. 44) waSta. Lootust mööda saab EeStimaal, mis ju nüüd ka a«netlikult meie Seltsi tegewuse-ringkonna sisse wõetud on, ennast üks abi-seltS asutada lasta, kes liike-rahade ja andete waStawötmtst oma kätte wstab ja meie Seltsi tarwituste ja hea asja eest Eestimaal seisab. Tänu aga, mida Selts «võitlemiseks lepra waSta waesete ja wiletsate juures leidma saab, keS ennast selle Seltst kaitsuse alla annawad, seda saab seesama rõõmsa südamega edafi andma kõikidele neile, kes ohwrt-röömsa meelega seda tööd wõitlemisekS lepra wasta Liiwimaal ja Eestimaal võimalikuks  teinud on ja lootust mööda ka edaspidi üleS pidama saawad." Omalt poolelt tähendame meie selle juure, kuida juba enne omal aeal tähendanud oleme, et see kutsumine Seltsi võitlemiseks lepra waS t a liigete sekka astuda, mitte ainult ühe ehk teise rahwa-sugu, seltskonna ega seisuse kohta ei maksa, waid kõige meie kodumaa kodanikkude kohta. SeltS wõitlemisekS lepra waSta kutsub kõiki neid oma sekka, kellel lahtine süda nende «viletsamate wiletsate wasta, osawõtmine meie kodumaa  üleüldisest rahwa-terwisest ja niipalju waralikku Jumalaõnnistust  on, et nemad «vähemast 3 rubla aastaS inimeStearmastuse  altari peale panna wõiwad. Tänuga Jumala wasta wsime !ja tunnistada, et neid EeSti rahwa ja nimelt meie auusa ja hoolsa talurahva keSkis rohkest on. Kuulgu ka need seda kutsumist. Kelle südame soojus ehk aga suurem on, kui nende kukrute laius ja sügawus, need wõiksiwad ju ka kokku astuda, ühe oma keskist walida, keS selle heategewa Seltst liike nime kannab, teiste käest weikemaid andeid waSta wötab, künni «vähemast 3 rubla täis on, ja seda ühe kätte nendest nimetatud herradest  saadab, ehk Eestimaa abi-seltst eestseisja kätte, kui seda asutatakse, kuida ka meie loodame ja aealehtedeS awalikult kuulutada palume, kui see asutatud on. ,T. S." t. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki'S, Wiinakuu 17. pääwal. Bakfamnlllt. Keisri-prinzess on Wiinakuu 22. (19.) pääwal, pärast lõunat 5 kell 5, Potsdami UudeS paleeS ristitud ja on nimed Victoria Luise saanud. Juures  oliwad Keiser, KeiSripraua, kõik kuusMrinzi ja waderid,  kellest Saksamaa ja wõeramaa Würstide poolest med tulnud oliwad, Baier'ist koguni kaks, Prinz Leopold ja Herzog Karl Theodor (kuuluS stlma-arst), mõlemad abikaasadega. Daani Kuninga asemel oli.- Ülem-Hofmarschall  von Lövenskjold tulnud, Spania Kuningaprauawalitseja  asemik olilGrasWanueloS, Spania Saadik Berlin'is.  Noor PrinzesS on Badeni Suurherzogi-praua käe peal ristitud. KeiseHWilhelm on 499 nuhtluse alla mõistetud naesterahwale andeksandmist kuulutanud. Plaan Saksamaa sõewäe uueks korraldamiseks,  mis söeawäge ja kulust jselle ülespidamiseks rohkendab ja soldatite tingimise-kaupa  lühendab, on nüüd ometigi Wiinakuu 15. (3.) pääwal Keisrist allakirjutatud,-läheb Mhenduse-nõuukogu ja kui seal wasta wõetud, RiigipääwaÄ ette. Keisri allkirjaga  ühes olla Graf Caprivi ka wvimust saanud. Riigipääwa lahutada ja uust walimifi wälja kirjutada, kui seda ettepanekut seal mitte wasta ei wõeta. Selle kohta puhuwad aga ka juba teised tuuled, kui wiimasel nädali;