Tallinna Sõber A? 47. Kotmteistkütnnes aastakäik. Tallinnas, Jõulukuu 5. Mwal 1891. Ultiildine aealeht Eesti rahvalt maal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforSN pärijate trükimajaS: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aa5ta5.........1 rubla 40 kop Koju ehk.p Ztiga saadetud.- aasta» S rubla põol-aaStas t rubla, kop. Kuulutused maltjuwaö tga rea eHÄ kelle aseme peast s Ssp. Tellimised wSetcikse wasta: HaMnnas: Awösors'» pärizate trüMmajas. - PeterSurqts - S. Ks-la«i»t. 54. Hartus: Laakmaun. Makwerss? Z. Auks. Paides: A. SeidekSera -Kapsakus: H. Aollkerg. Lihutas - A. Mttner'i soodis. Wttiaudis : tZ. z' Karow i raamatupood. - Aarwas: M. Põder. - Wörus- Praua Melrale - Walkas: W. Uudolsi. Auresaares: Hh. Anuge. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiakis, - kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Äegrster: Üleüldised sõnumid maailmast. - Qmalt maält. Tallinnast? Näks a-hädaliste asjust. Uus linna seadus.  Uus jahi seadus. Jsitapjad ja lapse-tapmised. Wene nikis. Kirikuõpetaja protsess.  Maakoguduste  uued uimed. Korjaudus. Awalik tänu. Kohtu otsused. Margused- -- Rõuged. ! junn. Äkiline surm Wigastamised. Baltiskist! Ilmad. Wirumaalt: Koolmeistride häda. Tartust' Koltzcmst. —Liibumist. Peterburgift? Keisrikojast. Walitsuse ringkonnast, j Mmvtist. Warschaimst. Tretist. - Brjauskpk. Semrpalatinskist. Segajõnnmid kõigistlriigist. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti ski's, Talwekuu 22. Mäwal, Saksamaalt. Läbi Saksamaa lehtede käisiwad sulud ja iiikusiwad suu-sõnalt, mis rahwaft rahutumaks tegiwad. Seal kirjutati ja räägiti, Riigikanzler Kindral von Caprivi  olla oulast ametist wäuuud ja tahta taganeda; Prantsusmaa laewustiku wöeruskäik Äronstadt'» lahel ja selle pealikute ja meestekondade wastawõtmine ja ülespidamine Wenemaal, olla üht ühendust köitnud,  millest sõda Saksamaa wasta kahel küljel karta ja oodata olla j. n. e. Talwekuu 38 (16.) pääwal  on nüüd Riigikanzler Riigipääwal feletawat ja soigutawat  kõnet pidada tarwis olema arwanud. Ksige pealt on tema kinnitanud, et tema mingisudutt wäsimust ei tunne ja oina ascmc pcalc jstüdu uil kaun Keiser teda senna jätta tahab. Wälise politika kohta olla aealehed kohkutawaid sõnumid toonud, et lugejate ihukarwad kerkik siwad ja jnemad fiis seada suurema himuga aealehta lueksiwad ja muidugi siis ka otatakfiwad. Wälise politika kohta ülepea ja Ketri reisu kohta Wenemaale iseäranis, on Riigikanzler nimelt ütelnud: küsimisi on, mida need aealehtede-klrjutajad arutawad, kes ülepea wälise politikaga rahul ei ole. Nendest on üks: Za, Majestät  Saksa Keisri Weue wöeruskäik wiimafel  aastal, tema ülespidamine Narwa's, see ou wäga kurjaste mõjunud! Minul on aga auu olnud, sellest reisust osa wõtta, ja mina olen selle kindla tundmusega  tagasi tulnud, et see wöeruskäik wäga heaste mõjunud ou. Politika asju ei olnud korraldada, waid tarwis oli aga, et mõlemad Monarchid sõbralikul, nende suguluse kohalisel wiisil üksteisega ümber käia wõisiwad. See ümberkäimine korraldas ennast nii heaste, kui iganes wöimalik on. Mina ei ütleks seda siin mitte, kui mina ennast ainult oma enese, Saksa tähelepanemine  peale tuetada wöiksin, kui mina mitte selgest ei teaks, et ka teisel poolel sellest niisamati aru saadud osi. Siis tuleb Kronstadt; rahutumaks on ennast näidatud,  ja Walitsuse süüks on antud, et ühe meie naabri laewustik teise naabri sadamasse sõitis ja et seda seal suurte pidudega ja rõõmuga wasta wõeti. Sellest rääkides  lastakse läbi paista, et see ainult tulla wõis, kui asjad (Saksamaal) nende seisawad (kui Würst Bismark mitte enam Riigikanzler ei ole.) Mina et tea aga tõeste mitte, mis meie selle kokkutulemise keelamiseks tegema pidime. Läbi paista on küll lastud: „Za, kas Teil ei ole Kvlmrngi-üheudus; sellest tuleb nüüd Kronstadl'i kokkutulemine."  Mere oleme Kolmriigi-üheuduft, mis juba aastate kaupa enne seda kokkutulemist oli, uuendanud. Selle uuendamise juures on ehk aealehtedes natuke liiga tapeldud ja trompeti puhutud ja sellega teistele meele tuletatud, nemad lahakstwad ka kord pauki lüüa ja trompeti  puhuda. Iseenesest ei ole aga Kolmriigi-ühendufe uuendamise läbi meie läänepoolise ja idapoolise naabrite kohta ühtigi muudetud. Kronstadt'i kokkutulemise läbi on ainult rahwa suurema huiga stlma ees midagi nähtawaks saanud ja meele tulnud, mis juba ammu oli. Mina olen seitsekümnemate aastate sees Sõeamunsteriumi nöuupidamistest  osa wõtnud. Zuba sel aeal räägiti ka sõeast kahel küljel. Sõeamehed, kellel Söeamiiristeriumis tegemist,  on kohustatud ka seesugust juhtumist oma arutamise alla wõtma ja suur hült talitlustest mina nimetan ainult sõeawäe kogumist Lääne-Preussimaal on sellest arwamisest wälja läinud, et kord ka sõda Wenemaaga, sõda kahel küljel tulla wõiks. El see sõda Kronstadt'» kokkutulemise läbi meile ka ühe sammu ligemale tulnud oleks, seda ei usu mina mitte. Mina ei wõi prohwediwiisil  rääkida; wöimalik on, et sõda kahel küljel tuled. Et aga Kronstadt'i kokkutulemine mina räägin jälle kartustest õigusega suuremaks kartuseks asja annaks, kui tänine oli, selle wasta räägin mina otsekohe. Mina olen kalju kindlast julge selle peale, et Wene Keisri enese mõtted kõige rahu-armastawamad maailmas on." See kõne on ka tõe poolest Saksamaal söigutanud, Wene paberraha  hind on Beriin'i börsil jälle tõusma hakkanud ja isegi Prantsusmaa lehed kiidawad seda üheks rahu kõneks. Hirmu peale, mis Saksamaal sellest tuleb, et Prantsusmaa  sõeawägi Saksamaa sõeawäest suurem on, ou Riigikanzler von Caprivi, kui enne kinnitanud oli, et ka Saksamaa sõeawäe hulk wägewast suurendatud saada, ütelnud: Selle juures unustatakse aga, et inimesed, keda seal kokku kutsutakse,  suuremalt osalt mehed on, kes omas ametis suuremat  osa omast rammust juba ära ou tarwitanud, kes istumas elus liikumiseks Võimatumaks saanud, kes suurel osal mitte ainult isad ei ole, waid ka wana-isad. Mina arwan aga, kui üks aealehe-lugeja Saksamaal lueb, et Prantsusmaa rohkem mehi wälja saata wõib, kui meie, temal sellepärast rahutumaks jääda asja ei ole, nii kaua kui Saksamaa sõeawägi headuse poolest nii tugemaks ja tubliks jääb, kuida see on. Mina olen julge selle peale, et üht rahwaft Europa's ei ole. kellel nii tublid sõeawäejuhatajad  on, Saksa Keisrist ja Saksa Mouarchidest rääkimata.  Ühes edaspidises söeas saamad Viimased otsused üksikute meeste tegewufe järel käima selle järel, kas üksikud mehed ennast priitahtlikult kokku hoida suudKVad. Meie saame lahingid nägema, kus wiimaks ainult weel wäga wähe pealikuid järel on, kellel wöimalik ei ole, kõiki koos pidada; siis on tarwis, et igaüks ennast ise aitab, küsimine saab olema, kas temal osawnst on, ennast priitahtlikult teistega koos pidada sa oma sõeariistu õiete tarwitada. Mina Võiksin seda arutamist pitkemate wenitada,  mina lepin aga sellega, oma julgust selle peale kinnitada, et ühes edaspidises sõeas ühegil rahwal nii palju lootust wõidu peale ei ole, kui Saksa rahwal." See on Saksamaa uue Riigikanzleri esimene suur kõue Riigipääwa ees, ja kuida juba kirjutatud, ou seda kiitusega  kuuldud ja nimelt selle esimene jägu on omal maal ja wöeral maal sõigutates mõjunud. Siiski töusewad mitmelt poolelt healed, mis kahtlust näitawad, kas kõneleja seda köiks ka ise usub, mida tema ütleb, wõi kas ainult kuuljatele asju lõbusamaks ette kujustada tahab, kui need tõe poolest on. Kindral von Caprivi kõned on siledad, nagu libistatud ja poliritnd, kuna Würst Bismark'» kõned nagu käheca tamme küllest kirwega raiutud kaikad oltwad. Wiimaseid usaldab rahwas rohkem ja ootab neist ka tugewaid tegusi. Zkka rohkem heatefi hakab, kostma, mis soowüvad, et Wana-Kanzleri äraproowitud Nõu nende kartuste juures, mis Saksamaal wäijaspooit ja seespoolt salgamata on, mitte puuduma ei piaks. Kui teda ka teda endisesse ametisse tagasi kutsuda Võimalik  ei ole, s. o. kui Keiser Wilhelm oma enese üle seda wõitu ei saa, mis teda küll maailma kõige suuremate meeste sekka tõstaks, siis piaksiwad ometigi Keiser ja Würst Bismark mi kaugelt lepitatud saama, et temal Viimases häoa-aeal wöimalik oleks, oma nõuu anda. Nenda kirjutab Zeitung", uus Müncheu'is ilmub: «.Kui, kuida Zeitung" ütleb, salgamata kartused Saksamaa peale kipuwad, oleks siis küll hea nende tulemist oodata, selle asemel, et nende wasta aegsast  astutakse, ühe mehe nõu tarwitamise läbi, kes Saksamaa  külge puudutawateS Europa suure politika küsimistes weel iialgi eksinud ei ole?" Wähe näib arwata olema, et need igatsused täide lähemad. Räägitakse küll, et Keisril nõu on olnud, Wana-Kanzlerile tema Viimaseks sündimise-pääwaks önnesoowimise-telegrammi saata, aga ühe mehe nõu peale olla tema seda tegemata jätnud. See üks mees on wist Würst Bismark'i tuntud wastane, Keiser Wilhelm'i endine kaswataja Geheimrath Dr. Hinzpeter,  kes küll ühegis riigi-ametis ei seisa, kelle nõu aga Keisri juures üliwägew olema näitab. Keiser Wilhelm';  sõnu noorte gardi-soldatitele, nende wannutamise juures, arutatakse mitmet wiisi. ükS leht kirjutab, Keiser olla ütelnud: saab lootust mööda ainult rahu aeal wöimalik olema, oma wahwust ja julgust üles näidata; ehk seisawad Teil aga ka tõsised seespidi  se d wõitlemised ee s." Sellega on silmanähtawalt  Sozialdemokratlaste peale tähendatud, kellest nimelt Berliu kihiseb ja kellest ka Würst BiSmark omal aeal ütelnud on, et wöitlemine nende waSta mitte Üks seadufe-küstmine ei olla, waid üks sõea-küsimine. Keiser Wilhelm näib nüüd niisamati mõtlema, kuna tema esiteks neid heaga lepitada Võimalikuks pidas. Zkka aga tunniskawad  need Keisrr-sönad wäljaspidise rahu lootust. Saksa asumaade asjus Afrika's tulewad sõnumid, et Major von Wissmann Kairo's haige on ja arstide nõuu peale enne üht aascat selle peale mõtelda ei wõi, Zdaafcika'sse  tagasi minna. Tema aurulaewa wiimine Victoria-Nyanza-järivele  jääb siis ka wist nii kauks tegemata. Ka ei olla selleks kaitsewäge küll, pärast seda, kui Zelewski  sõeawägi Wahehelaskest häwitatud sai.  Riiginöuukogus  on Legaionsrath Kayser ametlikult teada annud, et Löunelääne-Afrika Saksa asumaa (Lüderitz-maa ehk Angra Pequena) kolm millioni marka eest ühe Inglismaa seltskonnale müüdud ja sellest ostuhinnast juba 200,000 marka wälja maksetud on. Austria-Ungrumaalt, Graf Kalnoky on Delegatsionides  ühe kohalise küsimise peale riigi kiriku-politika asjus wastannd, Walitsus tahta kõiki mis wöimalik teha, et Paapsti ja Jtaiia Kuningriigi wahel lepitus tuleb. Seda ou mitmed Ztalia lehed wõõritt seletanud, ütlewad, et Auslria-Ungrumaa Walitsus ennast selle küsimise sisse mässida tahta, mida ,Rooma-küsimiseks" nimetatakse ja mis tähendab, et Paapsti erakond Roosna linna Paapsti omaks pärib, kus sits Kuningas sealt wälja minema piaks ja panewad seda wäga pahaks, sesi Ztalia Kuningriigi  kohta üht seesugust koguni mitte ei olla; Kuningriik pidada puudutamata jääma ja selle oma olla ka Rooma iinn. Seda pannakse Wiin'is imeks ja kinnttatakse, et Graf Kalnokp koguni mitte ühest küsimisest" rääkinud ei ole, waid ainult lepitusest Ztalia Kuningriigi ja Paapsti wahel. Peate selle olnud see ju ainult waslus kiriklase Zallingersi küstmese peale, kes Paapsti ilmaliku waliitsuse eest kostis, mida Gras Kalnoky  sellega tagasi tõukas. Ztalia Kuningriigiga tahta Austria-Ungru Monarchiriik jäädawas rahus ja sõbrnses elada. Loodetakse, et Ztalia ülikäredad lehed selle seletusega  lepiwad; pahandusest WalitsuSte eneste wahel et ole juttu. Ütikäre Slawi rahwuslane, Djakowar'i Piiskop Strossmayr, kes oma rahwuslikkude tüli-kihutamistega jübä uii palju pahandust teinud ou, et Keiser Franz Zvse