kasuükkumate otstarbete pääle wõib pruukida.  Rahwa elukombed saada paranema. Pollutööline nninapõletamine saada laiemad piirid, pääseda praeguse rõhu alt ja tuu.a suurpõllumeestcle rohkem sissetulekuid. Sellest  kõigist olla näha, kui wäga suuri muudatusi  rahwa elus seeläbi loota olla, et kroonu wiinamüügi enda kätte wõtab." futada, ... aga kuida, kas sellel kahulawal  ei ole mitte üks iseäranis nimi rahwa suus? Jah, muidugi herra, ja üks paha tähendusega nimi, herra grahw, wastas Marguerite natuke kartes ja aralt; nad nimetumad seda kurati tantsu platsiks siin ümber kauda, ja kole küllalt on see koht et sarnast nime õigusega kanda. Umne padrik ümber kauda, järsk sügawus Punase oru poole alla, ja sügan) koletu waikus. mis järjest süäl malitseb, hoiab inimesi sest paigast kaugele, kuhu nad üksnes walgel päewa ajal, ja siis ka wastumeclt astuwad. Aga, rääkis ta edasi, õigest arwata on see rumalus nendest. Sagedasti otsin ma terwcks  tegcmaid rohtusid selle kalju päält, sest et nad süül kiivide mahel kõige paremini  kaswawad ja mitte ialgi, kui sagedast ma ka sääl olin, pole mina midagi iseäralikku ehk birmutamat süäl näinud. Mõne üksiku kotka karjumist õhu sees olen ma küll mahest Ml kuulnud, aga muud midagi, mis kartust  ehk hirmu oleks teha wõinud. Üksnes  sügawuse eest oru poole peab ennast hoidma, mis petliku rohelise samlaga kaetud on ja kes seda paika ei tunne, wõib annetusesse  sattuda, et ta alla kukub. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Pühapäewal, 13. Nowcmbril pibaS Saaremaa karskuse selts csimist karda perekonna  õhtut, millest pääle liikmete ka mõned ivõõrad  osa wõtsiivad. Muratsi laulukoor pakkus herra Jaksoni juhatusel pidulislele kaunist lõbu mitmete ilusate laulude ettekandmise läbi. Kõigesuuremat elamust sünnitas karskusele lauljate poolt „Ta elagu!" laulmine, mille lõpul paljude suust ja südamest wali hüüdmine „KarskuS elagu, hurra!" pidu ruumisid täitis. Pidu pääl pakuti pidust osawõtjatele mitu korda thccd, õunu jnd. ümber. Awalikku puhwetti, kus karskuse jookisid pidulistelc müüdud oleks saanud, ei vinud mitte wõimalikaivaoa, sest et karskuse selts siis linnaivalitsuseie „trahtcri maksu" maksma oleks pidanud, mida 10 rbl. aastas on. Puhwetti õigust aga aasta lõpul muretseda, näib karskuse seltsile kasuta olewat. Ka maimu toidu eest oli pääle laulmist hästi muretsetud. Nimelt wõis pidul igaühte EeSti ajalehte lugeda. Pääle seda leidsiwad pidulised mitmesugustest mängudest, nagu malemängust, dambretist  jnd. lõbusat ajawiidet. Ka mitmed ringmängud  saiwad korda saadetud, nõndasama ka wõhesel mõõdul jalakeerutamist. Kõik sündis aga nii waiksei, tasasel ja kristlikul kombel, mis ka. kui karskuse seltsi perekonna õhtul, teisiti olla ei rvõinud. Paljude poolt awaldati soowi, et karskuse  selts edcspidi sagedamini seesuguseid õhtuid karskete lõbustuseks toime paneks. Paä!e selle kasuliku lõbu, audis räägitaw pidu ka selles hääd märku, kui kaunis ja soowitamise wääriline karskus seltsi thccmaja rahwale oleks, kust igaüks priitundldel kristlikku ja karsket ojawiidet wõiks leida. „Oleks meil theemaja olemast"  ütlesiwad mitmed, „siis jätaksiwad tõesti paljud igaühte hukatusele kiskuwasse kõrtsi minemata  ja tuleksiwad karskuse rüppe kosutawat lõbu ja õnneliku elu alust otsima." Jah oleks! Aga millal jõuab karskuse selts nii kaugele. Tulgu selleks rahwaS ise lahkel meelel temale appi ja awitage korda seada, et KuresaareS pea karskuse seltsi tegewusel rahiva theemaja õnnistama!  tööd mõis algada, kõrtside kahjulikku tegcwust kitsendada ja meie rahwast moorusele ja kristlikule elule tõmbada! (Z-. Pühapäemal, S. Nowembril pühitses Muratsi laulukoori juhataja, hr. Dawid Jaksan oma 34aaStast sündimise päewa. Nimetatud päema kaunistasiwad Dawid Jaksonil mitmed laulusõbrad temale „Saarlasc" trükikojas walmistatud ilusa 4-wSrwilise õnnesoowi kaardi kinkimisega, mida sündsad piibli salmid ja Muratsi laulu koori liikme hr. J. K. luuletatud laul „Äratuseks" ilustasiwad. Muratsi laulukoor, kes meid kuresaarlasi iseäranis rohkesti on lõbustanud, nii hästi kurttummade, kui ka karskuse pidude pääl, on herra Jaksoni hoole läbi enesele agarama ja tublima laulu koori nime wõinud õigusega ära teenida ja on tema herra Jaksoni südil tegewusel kõik takistused tänini suutnud enesest eemale hoida. Iseäraliseks ehteks on nimetatud laulukoorile ka see, et temas wennalik  läbisaamine walitscb. Seda suurt waerva äratundeS, mis hr. Jaksonil kanda on, püüdwad siis ka tema sõbrad teda rõõmustada ja teda cdeSpidiselc  tegemistele äratada. Laupäewal 11. Nom. kogusiwad nimetatud koori lauljad herra Jaksoni palme paale Muratsi koolimajasse kokku, kus tema neile oma südamelikku tänu nende lahkuse eest amaldas ja kus päälc seda mööda läinud pidupäcwa auuks nii mõni ilus waimulik kui ka ilmalik laul sai lauldud. Mina, nende ridade kirjutaja, kes mina ka üks hr. Jaksoni laulu auustajatest olen ja ka tema suurt waewa ära tunnen, soowin südamest, et herra Jaksan sellesama ärawäfimata jõuuga edast töötaks, ja Eesti laulu, meie kalli ja armsa Eesti maa aunks ja iluks weel kaua kõlada laseks. Kuida kuuleme, tahetakse Saaremaale ligemas tulewikns põllumeeste seltsl elule kutsuda. Mitmesugused esialgsed toimetused selle tähtsa etteivõte  tarwis olla juba korda saadetud, nii st põhjuskiri warsti ülemale poole kinnitamiseks ette irõib pandud saada. Wäga südikas ja pää tegelane  selles asjas olla tuttaw Eesti põllukirjanduse edendaja hr. G. Markus, suurpõllupidaja Saaremaal.  Et saarlased tõik suurem osa põlluharija rahwas on, ja et põllumeeste selts wäga rohket kasu põlluasjanduse edenemisele wõib tuua, siis wõime Saaremaale põllumeeste seltsi asutamise mõtet ja ettewõtet wäga asjakohaseks ja tähtjaks nähtuseks pidada. Soowida, ainult jääb aga et räägitaw ettewõte warSti teoks wõiks wiidud saada. Üleüldine kaew Kuresaare linna, mille üle hiljuti teatasime, saada turu äärde, (wist wüikesse parki) asutatud. 18. Nowcmbril tulnud keegi naesterahwaS oma mehega W. nahavoodi nahka ostma. PoodiS autud temale nõuetaw kaup läbiwaatamiseks leti pääle. Kaupa waadateS nosinud nacsukene ühe paari saapasääri põue palito alla. pannud palito nööbid kenasti kinni ja ilma, et poest midagi ostnud oleks, hakkanud kõige süütawama näoga poest wälja minema. Ukse wahel tabati aga nacsukene kinni, sest et poesell tema wigurid märkanud oli ja toimetati  politseisse, kus tema osawa teo üle protokoll kirjutati ja kohtu järele waatamiseks saadeti. Politsei ülekuulamisel seletanud naene, et ta warastatud  waranduse kogemata hõlma alla panuud oli, sest et ta „elutilga" rohke proowise järeldusel natuke «nokastanud" olnud. Uus ehitataw linna „Bürgermusse" seltsi Naljaks. Tunneb hästi. A. „Mis, sa oled K. kohtusse kaebanud, et ta sind eestiks on nimetanud,  kuna mina sind alati selle nimega hüüan sa sa seda sugugi pahaksgi ei pane!? B. „Noh, sa tunned ju mind lapse põlwest saadik. Toa tüdruk prouale: »Proua! arst, kelle järele Teie mind saatsite, on nüüd tulnud ja palub armulise proua jutule!" Proua: „Ütelgc temale, et ma haige olen ja teda mitte jutule ei wõi ivõtta. A. „Kuule wa' wennas, mikspärast sa omale naest ei wõtta. Sul on juba ammugi paras aeg?" B. „Jah, mis sa teed ehk wõtad! Kuulukse ikka räägitawat, et abielu olla kas paradiis wõi põrgu. Paradiisi elu ma küll ära ei ole teeninud, aga põrgusse mina küll ei taha mitte elama minna." Laps isale: „Jsa, kas sa siis tõesti jänesid kardad. Iga kord kui sa jahi päälc lähed, wõtad sa koera ja püssi ühes." Mötteterad. Mida lähedamal su õun on, seda wähem märkad sa seda. Ligemisc walu sünnitab meie südames cnamisti  kaastundmust, aga ligemise õnn kadedust. See, kes kedagi! ei armasta, on sellest palju õnnetum, keda keegi ei armasta. Oma waenlasi tunne, aga sõpru õpi tundma. Tululikud juhatused. Loomaliha suitsetamine pidada järgmiselt  kõige paremine toimetatama: Pärast looma tapmist pannakse liha, kui ta alles soe on, ühest osast peeneks õerutud salpeetris! 32 osast keedusoolast walmistatud segu sisse, segatakse selle sees liha hästi ümber ja riputatakse talle wälja wõtteS nii palju rukkikliisid pääle kui palju liha külge jääb. Nüüd pannakse liha paberi sees ehk ilma selleta suitsusse. Kliid hoiawad suitsu lihast eemale ja ei lase teda ka mitte wäga ära kuiwada. Sell kombel jääb suitsetataw liha wäga hää maitseliseks. Sügise tundmus. sügise, et kasemets ju punab?! Kui haige, keda ootab surmakuud. Kui kahwatus ta hoigwat palet katab Kui rändaja, kes tunneb wõnn'o end. Tuul sosistab, ei lin'de laulu kuule, Ja oja waikselt oma laineid saadab, Kõik nagu unes surma järel käiwad. Ka päike taewast kurwalt alla waadab. Üks tume wari minu üle heidab, Kui leinaja suu seisan üksinda! Öö oma raske meelega mind ootab Ja sügis' kaewab hauda salaja. Kirjandusest. Eesti ainukene põllutöö ajakiri „Põllumees",  mis siiaajani iga kahe kuu tagant ilmus, saab tulewal aastaligas kuus ilmuma. Selle tõttu on tema hind ka poole kõrgemaks  tõusnud. Enne maksis ta 1 rbl. nüüd aga 2 rbl. Et «Põllumees" tulewal aastal  sagedamini ilmuma hakkab, annab põhjust arwata, et Eesti rahwas põllutöö ajalehe kasu tundma on hakkanud, iseäranis weel räägitama  ajalehe «Põllumehe" kasu, mis nii osawasti saab toimetatud ja rohkesti põllutöö  kohta kasulikkusid õpetusi pakub. Ka saarlastele oleks ajalehte «Põllumeest" nende käekäigu tõstmiseks wäga soowitada. Ühte põllutöö- ja jääl juures ka politika ajalehte lugeda pole sugugi rohke. Wiimase  aset wõib Saaremaa oma ajaleht «Saarlane" küllalt täita. Kui meie selle pääle mõtleme, kui palju raha Saaremaa põllumees alkoholi pääle aastas ära tarwitab,  siis pole see sugugi palju, kui ta 3V- ehk 4 rbl. aastas ajakirjanduse pääle ära kulutab, mis talle hääd õpetust nii hästi töös kui elukombetes annab. Saagu sellepärast mõlemad ajalehed Saare raywa poolt rohkesti tellitud! 1895. 49 Saarlane.