dMsga seüs wasta seletust aunad. Wisade Rooma- KatholiklastZ pärimist ei wõMd mitte wasia. Fran?-- Maini kaldal sai arst Dr. med. AnKchach Lshskuv 17. (5.) paäwal Keisechost-uulitsal Zithxr-mangu ÄUKiajast, Nelser BoÄheimist. raskest rswolWri-kuulig a hsKVütud, ?B emast siis ise maha laskis. -» HamPurgis, sa! Müjor vm SchulZT, keS ühsS lülis riigimßdtee - amsiniku smSegaga haawalnd, oli. Ssmkohtu poolest kahsW kuuks mangi ja kohw-wludx maksmisele mõistetud. LMgmbüch'is, Pealik Baieris, kukkus Lehekuu IZ. (i.) päZWÄ üks kruusi-auk sisse za mattis Zõ inimest puru alla. ÜW tZõlin? ja üks tüdruk saiüMd paigal surmatud, ühe tWisx rind sisse rõhutud; mitmete kae-- ja jalaluud saiwad murtud. 8 aßenburgis, PommemW, oli ZõsZ! WaZta Lehekuu 14. (Z.) päZwa suur tulekahju, mi? kahe uulitsa peale langes ja ligi 20 hoomt HZwitas. - Zõune-Zda poalisest Sakssmaalt tuliwad Lehskuu 13. (Z.) PZÄwal sõnumid rasketest lumesadudest. Tchwarzwald! (Mustmetfa) mägssMus oliwad kanged Zumetuisnd ja pmnwad postikäigud  seisma. KaSsellS seifis öösel chermometer n«lli peal. Ka WiihelmShsheH sadas lund. RismgeZirge iHiiglase-mägestik)  Schlesia'B ok wmega kaetud. Austri,pttßgrumaalt. WÄiAs asjade Minister Graf Kalnoky on ometigi tülid? Pärast tema ja Ungrmnaa Ministsrprästdmt Varsa Bgnfsy wahel ametist taga-- nenud. Keiser Franz Zossf on temale lahkumiseks wäga armuliku käekirja saatnud ja St. Mefani-ÄtttMhe l. klassist brMMdegK a«ud° Kõiki Kah andu st on PaMi Nuntiuse, Agliardi, ässttaMise-reisnd UngrAMaal teinud, mis üle ka Vatican'is pahandus nii suu? ella, st tema ärakutsumisel Wim'ift jutt on. Graf Kalnoky asemele on Austria-UngruWKa nüüdne saadik RnmZma's, Graf Glu - chowski, Austria-Ungmmaa Wäliste asjad? Ministriks nimetatud, kes ka Roma-kiriMkust meeldusest olla. Ungru-- maa Rooma - .KathMklased kämtsewad, Graf Kalnsky taganemine, kes wisa kiriklane on, olla AuStria-Ungruu,a«le  teuwsskS. Kuids ses instu kirikute tüli lõpeb, milles Hoidlases ja Wabalased liiga kaugele läinud, mis aga salgamata Rosma-KMoMaste kannatamsta meelest ja nende preestrite wägiwallast teist? usutunniste wasta, tulnud on, seKe üle aru anda on ikka weel wõimata. Keisri käekiri Graf Kalnokyls on ametlikkudes lehtedes kuulutatud. Kui ka WabalaSte pärimised Väljaspool! täidetud on, siiski M kahin nende keskis wäga suur. PreuSsi Prinz A Z b r e ch t. BraMschweigi Prinz walitseja.  tuli Teheknu 15. (3.) paawal sume kaaskonnaga Wiensisse, Keiser Franz lofefile Saksamaa FeldmarschaKikeppi  tooma, mida Keiser Wilhelm temale annud ja saatnud.  Keiser Franz Zosef, Erzherzogid, Saksamaa Saadik  sõeawäe- ia kohtute-ülemad ja üks anukompanie  lipuga ja munsika-khoriga, oli wakshaliSse Kõrget wõerasi waAa wötma läinud. Teretamine Keisri ja Prinz Albrechtsi wahs! on wäga südamelik olnud. Keisriga ühes tõldaS sõitis Prinz Albrecht Hofbmglsse kus suured rahwahulgad neid waimustussga teretasiwad. -- Baieri Prinz-walitseja, Prinz Luitpold tuli oma tütrega Lehekuu iK. (6.) pääwal salanime all Wiensisse za zääb Nelipüha - Pühadeks Modena Hsrzogi - praua wõerusele. PriüZ! soowiunse peale ei olnud awaMu umstawõimist, Keisri juure sõttiS PrinZ Vnitpoid ühs AMtxia funrtkkwAe rügementi Obsksli mnndreS, Keiser Franz Zosef tema juure ühe Nai??! smirtiMwäe-'rügementi mnndres. ---- Wierü Wõsrasie-leht j poo! - ametlik) kirjutab suurt röömuga  sellest nuust, mida Saksa Keiser Austria Keisrite tõstmisega Saksamaa Kindral-Feldmar chMZS teinud on, Feldmarschalli-kepp s; tähendada mitts ainult kõige kõrgemat  aset sõeawaes, waid tähendada siin iseäranis mölemi riigi mhwaZte ja nende Walitsejats kõikumata söbmstnst. Maailm ei pärida küll enam uusi tunnistust sellest söörMusest,  kui seda aga üheS niisuguses tahtes antakse, kui nende pSZWade sees, siis teretada maailm seda ometigi uue rssmuga ja kindla lootusega rahu peale, kui uut tähte sellest raudsest, ühendusest mis Emoparahn põhjMus olla. -- Ungru maa Pa ? lamentis on Graf Zichy nii Valju kõnega Juutide ühis õiguse Vasta kmMkkus asju Kristlasega  tõrslenud, et Präsident teda mitu korda korrale hüüdis. Wähese Muutmisega on Parlament seda llhis õigust kolMnndemas lngemiseZ wasta wslnnd, kui ka mõlemil Poolel Zhetasa heaiest oli, Prästdenti otsustamise järel; sea! on rohkest kära olnud, Arupidamised seaduse üle usuta seltskondade kohta on ParlamentiS teise! korraks jäätud, Piawad aga pea jälle ette wõetnd saama- Nende seltskondade eest koZta palju WadMfi. PragU laulfiWüd  tzehsknu ZY. (8.) pZZwa shtal umbes !M noort meest Ghnogeasia- ftahwuS-teadusk-) näitusel Tschechi rahwnS-tanlufl, milles lubamata lauskid teiste mhwaSte waSta ette tuli. Politsei keelust hoolimata l-müstwad nemad edasi ja lWwad hirwitaksö Politsei-kommibiärisi mööda. Pealtkuulajad oitwadwihaiZd tülitegijale wasta, kellest neli kinni wõetud, pärast nende nime üleskirjutamist aga MM tahti lastud saiwad. WiUspöNud, mis külmade läbi kahju saanud, cl-wad Lehekuu keskmiste (esimeZts)  Mäwade sees jäällt toibunud. Laibach'is M tagajäre! Veel mnawärise-löölifi olnud, kus aga enam palju lõhkuda ei ole. Taanimaalt. KunuuugaS Christiau IX. tuli Lehekuu 16. (4) päawai kroouulaeiva ,Dambrog' peal Kopeuhageulst  Lüheck'isse ja reisis sealt Hamburgi kaudu Wiesbade»'is>e,  teel HauauS'sc, Kuuiugapraua õe. HeSseui Laudgrafi-praua siindimise-pääwakS. kuhu ta Äaksa Keisripraua.ema  (Keisripraua Friedrich) ja teised Würstkomwd oodatud smwad. Senua läheb KimmgaS Christiau sel suwel weel üks kord, ulaui rügementi teretama, mis tema uime kannab. Lehekuu 18. (3.) pääwal sõudis Kimiugas Christiau ttrwise-weeie. Rootfi-Norramaait. Lootuses et ühenduse-tüiid Norramaa  Roolstmaa wahel iseenesest fustnwad, kui tasasemad tõrelejad Storthingts näewsd, et teised otse mässamise poole Mtawad sa ennast siis nendest lahutawad, olla taid? minemas. Kui kõigist wälja oli paistma hakkanud, et Radikallased oma mõistmata poiilikaga itta sügawamasse umb-uulttsa fiSse komistawad ja et enam muud üle ei jää, kui riigi pshjuSieadusest lahkuda ja Ühist Kuningast Norramaa lhroui pealt tõugata, ehk alla heita, s, o, üht Mimsteriumit Kuninga tahtmist mööda wasta wõtta, M on aeg tulnud olnud, mida rahulisemad voiitikused kanna tema Ahwardamised saatnud tema armsaid toom! tagas!. Kui tema wiimaks, otsimisest mäsinud, wangikojast ära minna tahtis, ruttas wStme.meeS tema juure, andis koerte kaela-paelad tema «ätte ja iihe elsenbein-walgega täidetud korwt. » on kõik, Teie HerraduS, mis Teie ilusatest koertest üle jääb/ ütles tema kurwa healcga. ,Nemad on neid ära söönud karjus kommissär. ,Za, Teie HerraduS, nahaga ja karmadega." Üks tund ott Kapitän GrenouiKel? ja tema seltsilastele  küll olnud, neid loomi kinni püüda, lahtida. praadida  ja ära süüa. Raskete nuhtluste ähwardamisega oli Vangidele nugade ia Kääride pidamine ära keelatud, isegi ndelu ei tohtinud nende juures leitud saada. Selle Voolest oli walzus hulluseni aetud, sest et kardeti, nemad wSikfiwad ne.d ühe mässamise juures ehk omM psgeuemiseks tarwitada. Oma kätega ja küüntega oliwad Kapitäu Grenouille ja tema kümme seltfilast seda 4 jalga laia ja 80 jalga pttka koobast uuritsmud, mis wangikoja ja kraawlde alt läbi käis ja umbes ZV sammu 'viimasest wahist eemal wälja läks. Astus wstme-mees wangi-Kamrisfe, flis sai ruttu üks waep koopa augu peale wisstud ja üks wang magas selle pea! wale.und. Enne kui Äapiläu Grenouille imekspaudawa kindlusega  kaewümisele läks. oli tema nduu leidnud, seda raSkust ksrwale saata, mis täuine kõiki seesuguseid katseid takistanud  oliwad. RaskuZ oli selle mulla ärakoriskawme, mis ühest suurest Koopast Välja Kaewatud sai. KakV kord pääwas oliwad Vangid mõnue tuum hoowiS.  mis kommiSsäri koertele hukatusskS saanud oli, ja iga kord täitiiWad Kapitän Grenouille ja tema jeltstlakd omad taskud mullaga, seda hoowiS maa peale niriseda lasta ja pihuga siledaks teha. Kuus waewaga täidetud kuud tarwituS see, ikka ülesleidmise  hirmu all seisaw töö. Wiimaks, ühel külmal, udusel talwe-ööl, wvistwad need üksteistkümmend hädaseltstlasi  omast wangitojast wälja peaseda. Ilma ühegi takistuseta peasimad nemad randa ja laskfiwad ennast ühest kalamehest üle Kanali wiia. Wast pärast nende põgenemist  märgati, et nemad hoowi pinda, mida nemad tera tera kõrwas koopast wälja kaewatud mullaga katnud, kolm jalga kõrgemaks kaSwatanud Mwad. Kolm korda oliwad Viljapuud Kapitän Grenoiulle maade peal Normandias õitsenud, kolm korda oliwad põllud ja heinamaad niidetud ja tema ametnikud pamwad temale südametunnistust mõõda aruande selle tähtsa maranduse  üle ette, mida tema teeninud. Temale anti nõuu ennast ratzuPöiwele heita ja kostda, ja sellega selle eesmärgile  saada, mida kõik tublid mehed kätte saada nõuawad. waStas tema, ,ei. mina pian n-eel üht weiket asja ära tallikuma, enne kni rahu peale mõtelda wSin." Tema mõtles selle tüki peale, mida äranee.. d Kapilän  Guenr temale teinud, ja wiha on nagu kohwi: seda piab kohe ÜleS antama, et aroma (ldhn magu) ei kaukS. Tema lahkuS omast külast ära, omast Viljapuuaiast  ja xuuwilja-preSfist, omaist sõbradest ja sellest perekonnast,  mille liige tema edaspidine abikaasa oli, tema korraldas oma raha-- ja südame-aSjad, andis oma testamenti  kohalise Notari kätte ja lakv BrestllSse. (Lõpp tuleb.) sega ootanud ja nemad ei sls seda aega Mitte taMiamaiü  mZAda minm lasknud. Tähtsamate poolest nen s ktSkist on Storthingile adress antNv,/ milles rahwa e?ll° seisjad tunglwalt kulsuiud saamad, kauMmisK-tekle Rootsi«sKga  Muda. Mis sellele adresstle iseäranist tähtsust annab, see on ses, et mitmed Nadikal-emkondlafed seda ka alla Kirjutanud on. Schweizist. Lehekuu IZ. paama! tuli järsku kauge ilmade-wshetus. Kõigist Schweizttst tuUwad sõnumid lumesadudest. Zma-kõrgemaa! oli kõik liikumine takista' tud. Kirchbühl'is, Sempachtt juures kukkus ükS sandi tsementi ga chitatud kuur sisse ja mattis immest puru alla. M sai surmatud, üts raSkesi wigaStatud, teised peasiwad 'ergemate wigastustega. ZKgÜSMMIt Jutud, mille järel Ministerpräsidsnt Zord Rossbery ametist taganeda tahta, saamad enneaegseks  kuulutatud. Wana Gladstsne ja tema abikaasa minna kui erareisijad GaksaMM ksnM-pidude sea! Kiel Ms. Rieargua Walitsus on Inglis» maale Mjutasnmise, nael stärlingi M4.ZES kuldrubla).  wÄja maksnud, mis prntahtlikkndest Mdetsst kskky tulnud on. Kolm SüksamüK k«bal«WA M marka (mtuke peale MMV kuldrubla) aßnnd. AmA likknde fõnnUits järel on Viimase! aastal MM wmst Wsnsmüa Antti Inglismaale tulnud. - Watsrloo la» hingi SV-ÄüStasett jubilZumiks, laamfny 18. (K.) pMmal,  ?uS Keiser. Napolegu T, WÄs! ZB!Z lõMpZrilisslt isZdr.d sai, ennast selle järges Inglilastele sömwangiks andis ja nendest Gt. Helena saarele Viidud sm, smmad Inglis Naa! smtrsd ettswalMistamissd veetud. Inglased kinmtmvad, et nende sösawägi 'Kindral Wellmgwyis M tsda ära Võitnud, kana MM d aga ise juda smrKS HäW olnud, künni Prensst sõmwägi Kindral Blüchertt all zMx õigel aeal appi tuli, 'neid peaslis ja Keiser Rapo-esn-i sõeamäge pm täieSts häwitas. WälisM asjade Riigisekretär  (Minister) Grey on'Varlammtis "kiMitazmd, st 19 Armenia maimul ikka ametnikku, nende keZkis Zeituntt ja Furuuzl GrzpiiSkopid ja Uduna ja Arabgierll PiDZ kopid, nüüd Armenia Patriarchi käsu alla KousiantmopelW pandud olla. Arabia KubemZr Mürad pidanud Äls« kuulamise alla wöeiud saama, kui kommWsn TsssuMist tagaft tulnud on. Wee! kinnitamata sõnumite järel osta tema aga ära surnud, üh?S on Grey ka kuulNtanM, et Inglismaa Saadiku poolt KonstantinopettiS aruaMe! wangide piinamise iile Weike-Asia's päritud on. Kui see tõsi on, siis pidada Türgi Valitsuse poolt päritild saama, seda asja läbi kuulata, nii tittikaS see ka ühet aeal on. kus paranduste itte Armenia's Kaubeldakse. -- Asjade üle lapani za China wahel ei wöida tema, Grey, Ms ameklWu aru anda, kui uus kaup kuulutatud. on. Londoni Vermondlay linnajäus on naha-turul ööse! waM Lev?wu Z 7. (S.) pääwa suur tulekahju olnud, mU M9,OW nael stärlingi (1,W7,W0 kuldrubla) sest kahju tegi. Palju waeseid inimest ou wälza põgenenud; palju naha-waörikuid on taieste maha põlenud. Prantsusmaalt Prantsusmaa mitmekarwaliste ja mitmenimeliste ja fees kitzifeö ikka peale sala-wiha Saksamaa sZanali sa selle pidu Vasta, ja näim'? ennast õige lapsikul wiisil. SoZialistlassb M SalsüMaa SöZ»aldems?MtlaSts jnHgtKjad/UseS k« eUt i ja Babeli, selleks pääWKks Parisllsss kutsunud, kus nemad üheskoos ta üht pidu, Kielis pestud Kibu isutamiseks  ja rahwuSliku wihawaenu ärritamiseks pidada tahawad. Pidu korraldajate ja kalliste külaliste Zsskis on palju studentjsi Ksllekkiv- (ühenduse - kokkukoguMise) joonest, kellest ÄkS Me nostt rMgs-pM My nende ,8a Source" klubesse toimetMßd on, kus tema kui side Saksa ja Prantsuse waba«elW noomse wahsl höiSlumisega  wasta wõewd sai, tuna Kslle?-- tiwlafed selle wasw tõrelssiwüd, kes üheichyft tsiSte rahwastepa  ei salli. Tuisulassd kiumt«Wsd, PxDdmt CMmir  Perier olla sellepärast ametist tagan- na pidanud.- et tema Melisse minna et tahtnud. Nende ärritamise-Wt , B'Ant^Prnlsteni l oli seda ühes juhtkirjas seletanud ja seda nn mett müüdi uulitfatsl suurs karaga- Kas tuisnlasts jälestnss-pidu korda läheb, see M meel teadmata. Lehekuu !3. (l j pääwal kogufiwad ennast PariSllS umbes SW tähisamst Moyarchistlasi (Knningriiklast) üheks shtapiduks, kus kõnest Kuningriigi tagast.asutamiseks peetud sai. Orleansi HsrZogile saadeti adress, milleS temale kõikumata hoidmist whwUMku Mo-- narchie (Kuningriigi) poole tõutati. —. Parlamenti? päris Sozialift Gsrault Richard AuarchistlaSte wasta antud seaduse muutmist ja päris, et nZuupidamised selle üle kohe pidiwad ette Võetud saama. Temale Vastati, et ses sea-' duS weel kusagil tüli teinud et ole ja arutamist jääti teiseks korraks. Rabiks! ist selle erakonna liige, kek ksiki tänisi elukorda ja täniseid seadust wälja kiskuda tahab) R abier päris seletust kirikliku õpetuse üle söeawäe keSkiS ja kaebas iseäranis sseawäe wiiendama korpuse kommaudör! Ae, W soldateid osawötmisele ufu-kombete täitmisest ja uju.harjut uStest