wäga lähedal, sest et meie Walitsufe käes mitmed endised China maakonnad idapool Liem-jõge ou. Zapan saab nüüd nõdra Korea lähemaks naabriks, mille ifiolemine oma käe pea! sellepärast ainult mõtte kujustus olla ja mis Zapani Võimust nendes meredes takistada ei wSW, mis meie Wladiwostoksis seiswale sõsalaewustikule lädisöiwiseks  suurele merele keeks lahti seisawad. Kui Zapan oma maa-pärimiste kohta mitte ja China s:. rcega, Mis üks georgrasti? jägu Zapani saarede--merest on, leppima ei piaks, siis saab Zapani KeiSri Walitsusel ühel ehk teisel kujul nende riikide wastapaneMisega tegesnist olema, kelle tähelepanemist sundiwad sõealsewustikud Ja- Pan-China wetes ssiiawad/ Piirele nihntamised Kaugel Homikumma! annawad i,Swietile" asja ettepanekuga Välja astuda, meie plaksime nüüd õiget aega tähele panema, ka meie piireid Chi na wasta korraldada ja parsmiue seada. Õigust selleks arutab  ,SwxeN rahurikkumistest, mida m?ie p-irwoldkondade! Poo -meNausle rahwuskondabe sissetungimiSte läbi naabruses  kannatada on ja sellest siirusest, mis meid ZVVV aastat juba Cdmwga ühendada, üks looduslik piire olla Meil wast siis, kui maa idapool Khin-Tschang-mägestikust ja Sangaru jõen- ulatan? jagu Mandschurei'st ühe jänga 5ioerea st kunns Port Lasarew ist lö me poole, meie käes oleks. Ct Maiidichurei suuremali zäult jõgedest niisutatud  saada, mis Wene Amnri ja Usluri jõgedesse jookseu?ao,  see tähenda selle peale, et Wenemaa geograflck seisupaik  selle waldkonna Võtmist Wenemaa külge pärib. Wast stiS wõida meie korralisesse seisusse Chi»a'ga ja Zapan'iga  astnda ja ,Taewal>sele riigile* ei tähendada nende kaugete Valdkondade kuulamine mitte üht suuremat kahju. Kuida ülemal tähea alud, xi ole meil, Wene riigi alamatel Baitimaa kubermangudes, suuremat asja, just stende kahe Wene lehe wasta suuremalt lahke olla, õigusele  õigust andes piame meie aga tunnistama, et need lehed Wenemaa wattsles asjades ennast ikka kui oma isamaa trunwid pozad wäija näitanud on. Juba enne oleme ka meie selle peale tähendanud, et Wenemaa seda parajat aega tarwitama piaks, oma wõimuskonda Koreas Võimalikult kinnitada eh? seda riiki koguni oma walittuse alla wõtta, mis Wene kauge Homikumaa kohta nii tahtjas  on. Lausa sõda China'ga, Japansiga ja ka SiMstiga Zui ühendus nende wahel korda läheks, ei oleks mi st mitte karta, ja Europa suurriigid ja Pöhja-Amerika Ühendatudriigid  ei saaks peale mõne ähwardamise js siunamise wist ka ühtigi tegema- Poolmetsalistelx Koreas ja Mändschürei's  oleks see aga wist ainult õnneks. --- Lääne- Europa'S, Inglismaal ja Prantsusmaal hakkab kadedus Zapani wasta kaSwama, kui Zapan ka omaist endistest pärimistest palju järel annud sn. Inglismaa  lehed, kes enne kõigist jõust selle eest kostfiwad, et China sadamad kõigile maailmale kauplemiseks awatud saaksiwad, kardawad nüüd, et plaanitud ühendus China ja Zapani wahel ZapaMe Zda-Afia's üht üliwõimust annaks, mis neile Emopa kahju teha -võiks, kellel seal kõige rohkem tegemisi on. pärib, et ZapKn otsekohe Europa ülewaatamise alla pandud  saaks. vWmeMaa. Prantsusmaa ja Suurbritania", kirjutab see leht, »ei wõi oma tarwitust maha jätta, mis tänise üheckaaln ülespidamist Jda-Asta's päriwad. Nemad on omas nõuuS taieste ühcl-meelel, maharõhutud Chins riiki selle eest kaitseda, et see Zapani auu-ahnuft saagiks langeks/ — MimsterM „Daily News" kirjutab ettewaatlikult: ühendus ühiseks sõeaks ja wastaStikuseks  kaitsemiseks (osfensiv ja deffenfiv) oleks Chinalle nii palju kasulikum kui Zapanttle, et meie arwata ei wõi, et Zapan üht seesugust ühendust ette pannud on. Zapani ja China wihawaenlik Varitsemine üksteist peale ei olnud omaiS üleüldistes järgedes mõnele Europa riigile mitte kahjuks, ja tähelepandaw saab olema, kuida Wenemaa ühe seesugust täie politika/aännse kohta seisma saab/ — ,Daily Chronicle" tunnistab seda ühendust üheks Zapani diplomatika julgeks tarkuse-teuks, arwab aga, et see mitte korda ei lähe: ,PiakS Zapan seda nõnu wõl-- nud olema ja sellega korda saama, flis tähendaks see China täit äraneelamist Zapani läbi ja üht kõige läänepooiiste  riikide wälja kutsumist Võitlemisele/ Ei Suurbritania.  kelle käes 80 protsenti Ähina kaubaajamistst ou, ega ka Wenemaa, kes omale kaugemal ehk lähemal aeal üht lõuuepoolist pea-jaama Siberi raudteele tarwrtab, saada rahuga ühe seesuguse kauba peale Vaatama, mis nende elutarn)ituste Vasta ou. Nenda kirjutawad kõik Inglismaa lehed, piawad seda plaani küll Zapani suureks tarkuseks, arwawad aga, et selle plaani kordaminemine, mis China japanistamist lahendaks, üks õnnetus kõikidele läänepooiistele rahwaStele oleks. — ,Times", Inglismaa  wöib ka ütelda, kõige maailma, tähtsam leht, kirjutab  ' rahulisemalt km teised; Londoni .üleüldine Correspondenz" aga ütleb: -Piuks fee jutt ennast tseks wälja näitama, et China ja Zapan üht kaitse- ja sõea-ühendust teinud on, siis ei oleks selle järjed mitte ainult SumSritmiatte, waid ka kõigele Europale määramata.  Tamerlan ' i ja D s chi n g t s ch an ' i aegadest  saadik et ole Europa enam nenda AsiatlaSte pealt ungimise h i r m u a l l s e i snud.  China määramata abihallikad, mis niisamati kui sõrale, nenda ka rahule tugiks olla wõiwad. seisaksiwad siis ka Zapanllle lahti. Selle ühenduse wasta Vöiks Europa waewalt -võidelda. Wahest teeksiwad need mõlemad  riigid Europatte rahus ehk weel suuremat kahju, kui söeaS. Japanlafed on oma kõrgeid andeid korraldamises  selgest üles näitanud. Kui nemad uüüd ka weel neid mMonisi Chinlafi, keö naeruwaärilise palga eest tööd teemad, iudustrie- swabriku-) töödele harjutawad. siis saab Europa kõiksugustest kaupadest üle woolatud, mis nii odawad on, et ükski Europa maa neid selle hiiina eest teha ei wõi/ Sellel lehel ou kõige suurem hirm Vabrikute pärast, aga Asiatlasi sõeawäego tagasi tõrjuda ei ole wist kellegi! õigust ega himu. Töõ-osawufe ja -virkuse wasta wöib ainult töö-> osawusega ja Virkusega Võidelda, kes selle wasta wagiwallaga -võitlema kuisnb, see tunnistab oma enese Viletsal nõdrast ja hooletust  kõige maailma ees. -- ZngWmaa Saadik Zapanis on kirjutanud, et sellest ühendusest seal juttugi ei olla. Inglismaa Walitsus põikleb ja on ParlameutiS kinnitanud,  et lepiluie-kaup China ja Zapani wahel koguni mitte weel kuulutatud ei ole. et siis ka Walitsus selle kohta weel kindlat seisupaika Võtta ei ole -võinud. — Kui Chinlased Prautstasi ka Tongkingis. Anna mis ja Siamis kullalt tülitanud ja pahandanud on. siiski ei iaha ka Prantsusmaa lehed Zapanlaste suurte wõidujärgedega  leppida ja kutsuwad Europa suurriikisi nende wasta panema. ,T e m p s' kinnitab, Siinonosak is allakirjutatud lepitus anda Zapauile õigust China wäge ja Võimust omaks kasuks -välja kurnata, mis läbi ükSkaal  Homikumaa! kõigutatud ja riikide õigused China piiretel rasket kahju saada. Ministeriumid Peterbmgtts, Paristts ja Berlinls olla sellest aru saanud ja Zapantts tähendanud, et need pärimised mitte ei wõi lubatud saada. Need riigid olla ennast oma/eskis ühendanud, üht sõbralift  lepitust toimetada ja Japaui hooleks jätta, kas see riik nutte pärast rahutegemist, üht kongressi knksuba ei taha, nagu see pärast rahutegemist San Stefanis, Wene ja Türgi riigi wahel, oli, ehk kas ses asi mitte mõtete wälMvahetamise läbi nende riikide wahel ei pia korraldatud  saama, kelle külge see puudub. Enropa saada andeksandmalals  leidma, kui ükski läänepovline riik oma kasu püüdmise pärast üksi ette astuks. —> Kuida selgest küll malja paistab, ei tahaks see WenelMe xwendrahwas" sallida, kui Wenemaa oma käe peal oma tarwitust Jda- Asias kaitseb. Wäga ettewaatsmata on selle juures oma tähendamisega Berlinll kongressi peale, pärast Wene.Türgi lepitust San Stefano's. See kongress muutis  Wenemaa wvilusi Wenemaa kahjuks, ehitaS oma käe peale nihutatud Bn!garia'st ühe une walli Konstantinopeli kaitsemiseks Wenemaa wasta, kuna Wenemaa politika lahket teed tarwitas. Seda o>- hiljemini Prantslased ja Saksamaa teised Vaenlased Würst ViSmarktt süüks ajanud,  aga ilma õiguseta. Kui seal ülepea süüd oli, siis langeb see Wenemaa -vana Kanzleri, Würst Gortschakowi, rauga-nõdruse veale, kellel enam julgust küll ei olnud, Inglismaa tulise MinisterpMdentt, Lord Beakonsfieldl, wasta mehiselt küll üleS aStuda. Würst BiSmark oli Saksamaa Kanzler, et olnud mitte Wenemaa Kanz'er. Tema ei tohtinud Europa ja sedawnst ka Saksamaa rahule takistusi ette panna. —Isegi Saksamaa lehed waatawud  kahtlusega Uuenduste peale Jda-Ma'Z. z,Nordd. Allg. Z/, mida ikka MiniSteriumi ja Riigikanzleri healekandjaks peetud on, kirjutab, kui Saksamaa Walilsus tänine ennast osawõtMiseta piiretes pidanud on, siis ei -võida see nüüd enam sellele teele jääda, neid tõsiseid kartusi nähes, mis Europalle uutest korraldamistest Astaks tulla wõiwad. Saksamaa tarwitused olla lahntamata kõige Europa tarwituSte  külge köidetud. Saksamaa lae-vnstiku inetuseks Zda.Afia meredes määratud soomuslaew ,Kaiser" läheb Jürikuu 27. /5.) pääwal teele. — Asjata ei ole need kartused mitte. Tunneb China ennast kord ühenduse läbi Zapanttga tugemaks küll, siis Võltsimad sealised kokku tuubitud 4V0 millioni ehk weel rohkem kollast inimest kergest omale lahkemat elupaika otsima hakkata, /ollused woolud", mida juba ammu kardetakse, wõiksiwad üle Europa kohada. Ikka wõiks sellepärast olla, et E-iropa suurriigid ennast selle plaani wasta ühendanud on. Kangem tugi selle ühenduse wasta näib aga JapanlaSte ja Chinlaste feeS idanenud ja põliselt jnurdnud wihawaen üksteise wasla olema. Niisamati, ehk ka weel rohkem, Zapanlaõte erakondlikud  kiustlemised oma keskis. Zapanis on ü k S rahu- ja üks söea-erakond. Esimese poole hoiab ennast ka Mikado ise. Tema on China Lepitusesaatekonda  Jumalaga jätmaS käinud, wäga lahke olnud ja Lt-Hung-Tschan'ile ja tema kaaskonnale kõrgeid, kõrgemaid  ja alamaid auulähtesi lahtise käega wälja jäganud, Söea-erakond nuriseb. Weel Vihasem on China sõeaerakond  8i.Hung.Tschangi peale, kuida kohalises paikas ligemalt kirjutatnd saab. Need seespidised ja wäljaspidise  kiustlemised saawad wist China-Zapani ühendust lõhkuma, enne kui see tehtud ja kinnitatud ou. ,Nahwuõ« Ukuks", nagu Saksamaa ja Austria wahel, ei saaks see ühendus wist iialgi. Saksamaalt. Nagu sagedast, nenda oli Keiser Wilhelm  ka nüüd wõeruse! Saksa riigi Würstide kodades, Jürikuu lg. (7.) pääwal Weimaris, ws Suurherzog, Reussi Prinz Heinrich VII, Kindraladjutant Graf Henckel  ja Preussi Saadik Raschdan Keisrit wakhallis Vasta wöksimad. Keiser ja Suurherzog söitsiwad lahtises tõldas schlossisfe. radwa Vaimustatud hõiskamisel. Pärast Sumherzogi-praua  teretamist oli perekondlik lõune-laud ja MarschaMde-wnd. Lp-n oli pidulikult ehtetatud. Pärast lõune-lauda sõitsin ad Keiser ja Suurherzog ära, Keiser Wasungensi jahi-waldtonda, Suurherzog Wartburgsisse, kuhu Keiser järgmisel homiku! tuli. Zürikü» 20. (8.) pääwal jS-idis Keiser E'senach'isst ja sõitis sealt kohe Wartburg iste. Linn oli uhkest ehtetatud ja rahwas Valmistas Keisrile -vaimustatud ?a 8 ta Võtmist Eisenach'is  wõttis Keiser Wilhelm Jürikuu 22. /v.) pääwal Würst Radolinsi oma jutule, kes Saksamaa Saadikuks Wenemaa! nimetatud on ja keda Jürikuu 20. Z.) paäwakS PetxxhurgWse oodati. —-Würst Bism  a r k wötab ikka weel sündimise-pääwa önnesoowimist-rongiK taga järel wasta. Jürikuu 1Z. (3) pääwal oli SteiermarN Sakslaste, nimelt siudentide, suur saatekoud seal. Würst Bismark on neile sooja sõnadega seda truuwust meele tuletanud, mida Sakslastel Austrias ja Ungrumaal Hobsburgi dynastis sKeisrisugukomw)  wasta olema piab. W-en'i lehed on täis kiitust selle lahkuse üle ja panemad imeks, kuida sel hiiglase-rauga!  nii kõrges Vanaduses jõudu on. juba nadalite kaupa saatekondasi wastü mölla ja waimu-wärskast küll, kõikidele seda ütelda, mis igaühe kohaline on. See teenida niisama-sugust imekspanemat aunsttist, nagu Würst Bismarki teised kõrged ja hiilgawad omadused. Temast köidetud ühendus Austria-Ungrumag ja Ta Isa-naa wahel olla kõigutamata pölwest pölweni. Aasta! 1866 tarwitas Würst Bismark walzu wöimuft Austria wasta, kinnitas aga pärast wöitufi, ei tema ametist taganeks, kui Preussi Kuningas ka üht jalatäit Austria maapinnast .omale wötaks. Tema silma ees seisis juba siis see ühendus, mis Austria'- ja uimelt Austria Keisrit wägewaks teinud on, kui iema pea peal tähtsuseta Saksa Keisri-kroon. Seda ühendusi oleks aga puudutamine Austria maapinna külge wäga raskeks ehk koguni -võimatumaks teinud. Seda tuntakse seal unüd selgest ära ja unustatakse kõiki kurwcMust,  mida Würst, sel aeal Grsf Bismark, Austriale mõlemite maade suureks tuluks, iseäranis aga Saksamaa korraldamiseks, tegema sunnitud oli. Wauakauzler ei ole ka iialgi Graf, Würst ehk koguni Herzog, oma nime ette kirjutanud. Tema kirjutab ainult o n Bismark" ja lepib sellega, et tema Preusi riigi põhjus - maa, Brandenburgi Markgrastouns, Adelmees on. Sellega auMab tema oma esiwauemaid ja see on õige meheuhkus.  — Jürikuu 17. l5,) pääwal oliwad Saksamaa käsitöö-ühmduse ja kuusitöZde-ühendusx saat-konnad, Jürikuu  Z9, (7.) pääwal linus saatekoud Wanakauzlerit  teretamas ja uhkeid adresfisi toomas. Pöhjamere-Idamere  kanali awamine ja pidu on nüüd Zaamkuu 19. (7.) pääwa peale Määratud. Venemaalt minna kreuzer 1. rangist Mjmik". lahiugi-soomuslaeM Aleksander II." ja kauom-paat Zsuire- Aomiral Msidlowl kommando all, pidule. Ztalia'st minna neli suurt soomMsswa, weel kaks weikemat ja yacht xSavsia". Teised laewad on: I/, drea Doria", „Sardegna", Mugg-rodi Launa", tusa", x.Partsnop/, xEtruria" ja Kommaudõr  on Gmua Herzog, Kuninga teine poeg. Teistest riikidest ei ole weel -viimaseid sõnumid tulnud. Jürikuu 22. (lv) pääwal sõitis Prinz Heinrich awiso »Jagd" peal, kui esimene läbi kanali. Mitmed Keiserlikku söea-- laewMiku laewade kommükdörid oliwad kaasas.Saksamaa  Riigipääwal seisad seadus wasta Ma weel -mttamtte all ja teeb -uuri kära. ühelt poolelt räägiti kord, see ettepanek saada sel korral weel lagast wõetud, oga see si olla õige. ühmduse-nöuukogus ei olla Wgawõtmisest juttu olnud. WaMsus pidada sellest sitkusega kinni ja loota, et Riigipaäw seda ühel kujul waSta wõtab, miS algus- mõtet mitte ei riku. — Keiser Wilhelm on hiljuti Keisrikoja ° kirikuõpetaja Dr. FrommeNle oma pildi allkirjaga: »Wer nur aus Gott vertraut, Und feste um flch hauk, Hat nicht aus Sand gebaut/