endiste sulaiMe- ja mäewärkide tööliste seisusest Altai ja Itertschinski ringkondades maha jätta, kui need peale Kaw«öia  gramotsi ja ülepea rendt-maksu külge, nendeMupoegade  kohta puuduwad. jv) Maksu-kirjadefl on, kõikide wõigads MichsMMe körwas, Tõik wärkmeistrid ja töölised (urotschniki) Altai mäewarkide ringkondas, kes Maakoguduste sekka mstuh saawad, ilma et nemad maad ssannd oleksiwad, maha kustutada. 11) Maha jätta on Altsi ja NetschinSki ringkondades kõikidele töölistele tänini kaswmmd tagafi-maksmise wslad, miS neile mitmetel aegadel raha ehk materialide lamudeõ antud saiwad. 12) Maha knStutada on Taga-Baikal-Kasakate sugust põllumeeste Kroonu-wõlad ja talupoegade KwoM-wõlad asutamise seast NertschmM ringkondas,  miS künni aastani 1869 ulatawad. 13) Ziustde-maksud, miS tänase pääwani wõlga jaa» nud ja puude-laenude eest Altai ja .ertschmski ringkondades  maksa oliwad, on maha jätta ja rechnungidsst kustutada. j 4) Maha jätka ja rechMiWhest kustutada m» ajamised lõpupärilise arutegemise Zda-Siberi rshwaga, kes soola-wedamisest elab. 15) Neile, kes seadus; Vasta kalapüüdmise- ja ülgepüüdmise-maksude  üle Kaspia meres ja idaysslifts Taga- Kaukasta waldLonbas süüd teinud. SN need stsseajaMised maha jätta, mis PõNutöö-seadufe art. 643 täheudus za art. 709 põhjusel. Väljaanne 1393, juba Mõistetud, aga weel mitte fiSseaetud ei ole, maha jätta, aga mitte wHkem ku! 300 rublani igale süütegijale. 10) Maha on jZtta tänase pääwani kogunud wõlad: a. mitte suuremad kui 150 rubla laenust Kõigekõrgemast kinnitatud Ministrite-komitee otsuste põhjustel Lehekuu 14. pääwast 1870 Murmani asujatele, kes selle laenuga ennast tõe poolest Murmani raadas elama asutanud on, ja b. mitte rohkem kui pool laenust Kõigekõrgemast kinnitatud  Riiksmthi heaksarwamife põhjusel Paastukuu 18. pääwast 1886, Murmani-kalameestels (Pomorelastele). 17) Rehnungldest on maha kustutada need Võlasummad,  miS Kroonule tänase pääwani üleõigMise! wiisil alam-sõawäemeestele nende naestele ehk leskedele antud abirahade läbi Kõigekõrgemast kinnitatud seaduse põhmsel teenistusest lahti ehk määramata «ea peale VÄja lastud alsm-sõeawäemeeStele. Kõigekõrgemast kinnitatud komitee nöuukswötmist mõõda Poola asjade üle Jaanikuu 6- Pääwast  1872, Kõigekõrgemast kinnitatud Miiksrathi heaksarwamist  mööda Wimakuu 18 pääwast 1875 ja üleüldise söeawäe.seaduse art. 33 järel tagasi maksa on. 18) Maha jätta on tänase paamani sisseajamise alla langenud maksud, mis lahti lastud alamsiveawäemeestel ja nende perekondadel, talu- ja weikekodanikkude-koguduste! arstimise eest Kroonu hospidaliteS, laz'retsides ja haigemajades  maksa on. niisamati ka mitmetel inimestel arstimise  ecst KeiSrikoja-walitsufe HospidaliteS. 19) Maha jätta on Näärikuu 1. pääwani 1894 mitmete kubermangude Adeli mõlad, mis pensionäridel (kostilaStel)  Rahwahandusc-Mimsteriuusi koosidele maksa oli. wad, niisamati nimetatud MimSteriumi iseäralise wara kirjadest need summad maha kustutada, mis tänase pääwani  õpetamise, Professoride palkade tarbeks,  mõlemite sugude koolides, mis weel mitte fisseaetud ei ole ja endistest aastatest ja kooli-aaSta 1393/1394 esimesest semestrest (kooli-poolaastast) tulnud on, f. o. Heinakuu 1. pääwani 1394. 20) Ametuikudele, kanzellistidele (kirjutajatele) Altai NertschinSki ringkondades ja palgatud inimestele nende koduöte asjade parandamiseks ja korraldamiseks laenakud summad nende palga peale on, kui need tänase pääwani weel mitte tasutud ei ole, rechmmgidest maha kustutada. Sellest kergitusest ei saa need laenusaajad osa, kes peale 300 rubla palka aaStas saamad. 21) Maha jätta on kõik wdlad selle pääwani, mis inimeste peal seisawad, kes Kroonu poolest ehk Altai ja Nertschinski mäekaewanduste-ringkonnawasitsuse summadest liiga kõrgeid pensionist saanud on, kui nende inimeste peal mitte kaebtust tehtud riigi-tarwituSte kahjude parast oma-kasu püüdmiseks ehk muudeks seaduse-wsstasteks otstarveteks  ei seisa. 22) Maksude wölgadest körwalistsst maksudest ja pealepauemistest,  peale tollide ja kõikidest pärimistest, mis mitte selle artikel II eelkäinud punktide alla ei lange (peale Kroonu- kontrastidest ja pealewöttmslest potrajasidest —- tulnud pärimiste), niisamati wäliaandmisc-wõlgadest wangide  ülespidamiseks ja wedamisekS ja Kroonu poolest süüdlase  kulu peale maksetud toidu-, sõidu- ja pääwa rahadest mis tänase pääwani tulnud ja rechmmgides üles pandud on ehk ka mitte üles pandud ei ole. ehk millega kannatud, on kõik need summad maha kustutada, mis üksikult mitte peale 50 rubla suured ei ole. Wölgadest, mis suuremad on, on igast mõlast 50 rubla maha kustutada. NT. Meie Wstz« järeltulewatel Kõhjusiel wM miile Kssmetud teenistuslikud Mudus-sNMwM (nii heaZte need, mis wõlgadeks «Wstud saa ivad, wi ka need, Mis mitte Võlgadeks armatud ei saa), kahjud ja talitused ja niisamati  riigi mitmesugustest ametnikkudest nende eneste r-ahatarwitusM (paigaks, lauarahakS, korterirahaks, päaWAporsionide--,  sõidurahaks j. n. e.) Uiga saadud summad, kui need pMdus-sumMad, kautussd ja liiga maksetud rahad tegewuste ehk jätmiste läbi tulnud, mis tänase pääwaKi sündinud, läbi waadata ja neist maha kustutada: Z) Puudu s-sn mm ad, kantused, kahjud ja mised, mille ülle kohtulikud mutamised weel mitte lõpetatud  ehk meel mitte algatud ei ole, mitte edasi kohtus arutada, kui yssd mitte peale 390 rubla igas üksikus rechnungi-asjaS ühe aasta käikuS suured ei o!s, ehk Mitte peale 399 rubla iga waStataja peale. 2) Puudus-summadest. kautuStest, kahjudest ja liigamakSmistest,  mis eune tänast pääwa sisseajamiseks wäljskirjUiatud,  ehk mille kohtulikud arutamised lSMpäriftlt otsustatud on, on »eed maha kustutada, mis omas esimeses  suuruses ehk omais järeljääduSteS pärast siSseajamist eh? kokku-arwamist nii heaste omaS üleüldises summas, kui ka omais osades üksikute w-Matsjate Peale, mitte iile 300 rubla iga üksiku wastataja kohta wäija ei tee- Z) Puudus-summadsst, kautulteft, kahjudest ja liigamaZsmistest,  mis eelkäinud mtikel 111 punktides 1 ja Z nimetatud summast üle ksiwad, on igale nendest, kelle käest need summad sisse ajada on, 35)9 rubla maha jätta. 4) PuuduS-summadest, mis wZljsMaksmistest ilma kohaliste ülemate lubata ja tasumistest ja abirahadest peale seadusliku korra, olgu üle jäänud kKNZellsi- ehk kohtusummadest,  ehk teistest flsselulemistest, mis selleks määratud  on, Maksetud saanud ei ole, tui suured med ka on, mitte tagasi pärida. 5) Kautuste ja kahjude sest, mis Kroonule tänase pääwaui kohuste täitmata-Mmiste läbi tssnMussS, kui tänase pääwani ett? tulnud Kroonu mha ehk teise wam liiga pärimise läbi tulnud, on, kui üles arwatud puudussumma  Kroonu heaks süüdlaste sh? teiste käest, kellel sellega tegemist, kahewsrm sisse ajada on, ainult üMordne kapital-summa sisse ajada. 0) Prolsentid ei ole. kus need Kroonu-tarwitustels tehtud kahjude parast määratud on aga weel kohalises paikas sisse maksetud ei ole, nsnds summa peole maatamata.  tänase päawam mitts fiSse ajaoa, waid nendes ettetvlemistss ainult Kroonule tehtud kahM ?apital--sum na, 7) Kõik teenistuses Ki-Wnule tulnud puudussummad, mis nende varnale peale langemad, kes sisseajamise all seisiwad. aga enne tänast pääwa ära surnud on, n isa mati ?a nende leskede ja waestelaske pensionide peale, on läbi waadata. ilma ka neid summast nende käest sisse ajada, kes, kui pärijate waranduS mitte ette ei löö, nende eest wastatama piawad. 8) Kõik Kroonu puudus - summad, mis inimestest wälja maksa on, ?eZ makfu-kohusliste jõuu puuduse järges wastatamise alla kutsutud saawad ja ka nende pärijad, kautuSte. kahjude ja lngpärimiste eest, mis Kroonule tänase paamani tehtud on, ou ilma summa suuruse peale waatamata, maha kustutada. 9) Kõik teenistuses Kroonule tulnud puudus-summad kauwsed, kahjud ja liiga-maksud, mis tegewuste ehk tegemata-jätm-Ste läbi tulnud, millest tänas, paäwani mitte wähem mööda läinud ei ole, kui kümme aastat, ei ole mitte tagasi pärida. 10) Järel waadata ja mitte sisse ajada on kõik ametnikkudele  peale pandud ehk nende käest sisse paritawad aga tänase päawani wesl mitte Kroonule wälja maksetud trahwi-rahad üleastumise eest stempel.makfude wasta, ilma summa sumuse peale waatamata, kuna nende käest seesuguste  ettetulsmists jumes ainult ühekordne ftempel-makS fisse ajada on. 11) Kõik tänase paäwani Kroonu raudteede-ametnikkonnale  paranduste põhjusel süüks mõistetud puudussummad,  mis liiga wähestefl maksudest ja ülepea tarisi ja wedu-reglite ekslikust tarwitamisest tutnud, on ilma nende suuruse peale waalamata rechnungidest maha kustutada. 12) Kõi trahwi-rahad ja põn-maksud ettetulemisteS, millest Kroonule mitte kahju tulnud ei ole, ja peale pandud  on, aga tänase pääwaui mitte sisse aetud e! ole, niisamati  ?a trahwi-rahad mis umdkorra ja hooletuse eest teenistuses, mis enne tänast pääwa tehtud, sisseajamisek tulema pidiwad, on läbi waadata, ei ole aga mitte sisse ajada. ZZ) Artikel UI eelkäinud punktides üles pandud seadmised  ei ole mitte maksma panna: summade peale, mis mitte Kroonu omad ei ole, waid, kui need ka Walitsuse kallituse all ssisawad, teisteks asjadeks määratud on; ei inimeste kohta, kes Kroonu waranduse ehk mingisuguse Walitsuse poolt tehtud asutuste wara rööwinud eh? ära pillanud on, kui selle waranduse hoidmine alaliselt ehk aegliselt nende kätte usaldatud oli, ega?a Kroonule teades, sNK-kasu püMWisttt eh? teisteks UMbseaduZlikkudeks otstarbeteks  tehtud kahjude ja tegude kohta,, Mille üle mutegemised  tänase yäawam weel mitte ette pandud el alt. 14) ArtiSel TÜ eelkäinud punktide mõjuduS on nende inimeste kohta maksma Panna, kes ühe yslkamiss-kauba põhjusel riigi asutustes teenistuses setsawad. (Lõpetus järgmises numres.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jõulukuu 5. pääwal SKkssmualt. Pärast RiigikauzlZr Graf Eapr i v ' i taganemist wõi lahtilaskmist ametist Paneb see ettetulemine ikka weel laineid liikuma, nagu järsku mette wisatud Ziwi, ksigntsb kõiki MmistsriuMlt, teeb palju kahinat ja paiguti ka tuska. Laiades ringkondades kahjetsetakse, et Saksamaal  niisamati ei tehta kui teistes riikides, mis Parlamentide  osawõtmise! waliksetud saamad, kus kõik Ministrid ametist taganewad, kui MmisterpMdmt taganeb ja siis ksik m:MZ korraldatud saab, kui ka endised Ministrid muist oma ameti lagast wõtawad. Seal on fee ast siis korraga seletatud. Saksamaal Mdsnewad aga nüüd Mistrid  üksikult ära ja keegi ei wõi teada, kas ja kui kaua üks ehk teine wss! amtisss jääb. Rüüd on RiigiZanzeKsi- Nem, Geheimrath Göring ülemalt poolelt täheudust saanud, ennast ametist lahti paluda, aga tema si taha seda keha ja tema erakond kinnitab, Zt õigust ei olla seda ametnikku ametist tõugata, suue kui tsma seda ise soowib ehk haiguse ehk wanuduse pämst oma ametit Mitte enam tallitada ei wõi. See pärimine su Vist põhjustamata, aga fee teeb kahina- ja ärritab ühel poolel ja teisel poolel. Ka Kohtute-RmMer Schelliug ja PsllutZö- Miuistsr von He yden on amtist lahkunud, Keisri käsu Peale, kuida üteldakse, kui ka mõlemad kõrged auutähed saanud on. Esimese asemele on ülemMaakohtu-Präsident SchKnstsbt, teise asemele Frsihexr von Hammsr - stein nimetatud, Mõlemad weel suuremas Uolitikas tundmata  mehed. Tõrelessd kmnitawad, et Keisril selleks riigi põhjusssadust mööda mitte õigust ei olla. Ka Riigi- Minister Dr. uon Bötticher olla omast ametist taganeda  tahtnud, Mgikanzleri palme peale aga esiteks weel paigale jäänud. Kõige selle üle on palju käärimist ja Mk seisab kahs-wahel. Mgiwnzler Würst Hohenlohs minna Keisri luhaga ehk ka Keisri käsu peale VarZin'iSse, WÜrst Visma rk'i luure, temaga riigi seespidiste ja wäljaspidiSte asjade üle nsuu pidama. Würst Hoheulohs  minna ka Münchenisse, Karlsruhe'sss jaStuttgartlsse, ennast kui Riigi kanzte? kohalistele Monarchidsle ette pauna laskma ja aruannet Ksuzleri-wahetuse üle tegema. Würslipraua Bismartti terwise üle on kurwad sõnumid tulnud, kui ka tema elu kohta weel mitte suuremat kartust ei olla. Mills Würstipaar FriedrichsruhZM tagasi läheb, see oli weel teadmata. - Ettepanek seaduseks ümber- ZükkajstT-erakonna wssts saada ametlikult kuulutatud, niipea kui see ühenduse-nõmttogus läbi waadatud on. Professor Teyden on Biwadia'st Vettin,isss tagasitulnud ja Talwekuu S. (Wiinakuu 28.) pääwa õhtul pitkemat aega KeiSri jutul olnud. Tema piab ettelugemist Keiser Aleksander 111. haiguse üle. Wene Keisri käest on Professor  Leyden St. Anna°rittretähs esimesest klassist saanud. Poolakate eestkostja Koscislski, kes kord suures usalduses Keisri juures seisis, on ennast Keisri jutule palunud, ei ole aga wasts wõetud. Igapidi näitab Saksamaa  politika ennast Würst BiSmar?'i joone poole tagasi pöörama. Würstipraua Bismark W Talwekuu T 7. (15.) pääma homiku! Varzin'is ara surnud. Znba pitkemat aega käisiwad jutud tema Põdemisest. ÄRZtriK-UngmmKatt. WiZnls kätstwad jutud, Austria Ministerpräfident Würst Windischgrätz tahta ametist lahkuda, mis aga mitte tõsi ei olla. Austria Mmsteriumis on walimise-seaduse muutmist arutatud, nõuad s§ ols aga kokku täinud. Mmisiri-wahetust kardeti tulema. med Wien'i lehed on Politsei poolest ärawSetud. Ungrumaa  Migipääwal on seletust päritud, miks Ztalia alam Franz Kosfuth takistamata Ungrumaal reisida ja ärritamaid  politika-kõnesi pidada tohib. DebrecziniS on Franz KoSsuthlle pidu antud ja seal on Ms MustlMe-khor üht laulu laulnud, milles teatamist Keisri wasta ette kuli. Wien'i leht ,Vaterland" lZsamaa) kirjutab, Franz KoSsuttz reisida MiniSterpräsident vr. Wskerls tahtmist mööda Ungruwaal, keS sellega oma uut kiriku-seadust läbi rõhuda tahta. Kakholiklaste tõrelemifs peale on vr„ Wekerle jälle kinnitanud, et tema kiriku-politika seadused kõigist waStapanemisest hoolimata läbi piawad wõidelda saama. -- Spalato Piiskop Nakitsch on oma kirikkondas käsku annud, liturgiat Wanaslawi-keeles pidada. Keiser Fran- Zesef on Wene Keisri Nikolai 11. MajMt Keiser Aleksander  I. 3. zalawäe-rügsmenti aunülZmaks nimetanud ja käsku annud, et Suurwürst AuujärjeKärija S. Ulanirügement  edaspidi , Keiser Nikolai H. rügement" piab nimetatud saama. Erzherzog Karl Ludwig, kes Wene