kõnelenud, tegi ta otsuseks laewastikku  Manilla alla saam ja Filipini sõda agaralt edasi pidada. Wenemaalt. Kaugemalt riigist. Peter bnn st. Keiserlikkude M ajestectid e wäljamaal mudimisest  kirjutab „Wal. Teataja": Esmaspäeval  20. septembril lätsiwad Keiserlikkud  Majesleedid Keiser ja Keisrinna  Aleksandra Feodoromna, Suur- Würstid Kirill ja Boris Wladiinirowitsh,  Hesseni suurhertsog ja Greeka prints Nikolai erarongiga Woljsgartenist  Kronberisse, kus Salsa lesk teisrinnaßiktoria  wiibib. Pääle keisrinnal wõörats käimise sõitsiwad Majesteedid  ja teised kõrged isikud Wolfsgartenisfe  tagasi. Keisri Majesteet  mõttis 25. skp. 2. Westmaali husari-polgu komandeert wastu, kelle auuülem Keiser on. Komandeer kutsuti ka kõigekõrgemast pidusöögist osa wõtma.  Ülivplastemäeteenistusesse  astumise kohta on „Pet. Ztg." teatel 10. skp. sisemiste asjade ministri ettepanekul kõigekõrgem  käsk antud, et need segaduste pärast wälja heidetud kõrgemate öpeasutuSte  kasmanditud, lellele öpe- Malitsns tunnistuse annab, et neid tulema aasta jooksul õpeasutusesje tagasi wõib mõlta, wäeteenistusesse astumise kohustusest tulema aastani wabaslatnb on. Teedem i n i s t eri um tahab  „Sl. Pet. Wed." teatel kroonu raudteedele uusi tugemaidkaubarongide  meduriji juurde muretseda. Uued medurid on manadest  sellepoolest teistmoodi, et nad raskeid kaubarongisid ka teekömerdustel  ja wastu mäge medadajöuawad.  Wäina-Dnjepri kaanali  asjus on jälle töwemat kõuekõminat  kuulda. Teedemiuisteriumis  olla „Rijh. W." kuu-mist mööda sellekohane plaan, mille endine Prantsuse  wälimiste asjade minister Flourence,  keiser Aleksander 111. soowil walmistanud, otsustamisel. Selle järele saada Riia laht, Wäina, Beresina  ja Dajepri kaudu Hersoni linna juures Mustamerega ühendatud.  Kulud tulla eelarwe järele 200 miljoni rubla, kaanali pikkus kilomeetrit, sügawus kõige wähem  28 jalga. Töö testwat kuus kuni seitse aastat. Pääle selle arwatawa:  Balti meres Liibawi sadamat,  ja Mustas meres Nikolajewit kaanaliga ühendada. Et kaanal Wenemaa rikkamatest maakondadest läbi käib, siis wöib arwata, et ta oma ehituse kulud warSti ära tasub ja kroonule, kui see kulu oma kanda Mõtaks, edespidi hääks sissetuleku hallikaks oleks. Tähtsam aga meel kui kaubandusele, saaks kaanal sõja ajal olema, sest siis wõiksiwad endid  kaks Wene riigi suuremat sõjalaevastiku  osa lühikese ajaga ühel ehk teisel pool ühendada, ilma et Mõörad Mäed neid takistada suudalsiwad.  Peterburi karskuse kura  tori um otsib rahwapidudele  uusi paikasid, sest et „S. Ot." teatel Preobrashenski plats Nikolai - akademiale ja Scmenowi plats Peterburi  - Äiiewi raudteele ära antud, kuhu mõlematele hooneid pääle ehitama  hakatakse. Andree tumike tegi, nagu „Birsh. W." kõneleb wiimastel päemadel  Peterburis palju erewust. Tuwike, kes omale linna wakitsuse talituses asu oli leidnud, saadeti Rootsi-Norra saadiku palme pääle orohw. Kaigvrodvmi juurde, kes ta wanaduse üle tunnistuse peab andma. Püewapilt tuwikesest ja kaardike, mis tema juures leitud, saadetakse selle pääle ühes Kaigorodowi antud manaduse  tunnistusega Stokholmi museumi  Andree nimelisesse osakonda, kus kõik julgesse õhusõitjasse puutuwad  asjad alal hoitakse. —> Transwaali sõtta inglaste  wastu tahab „Sweti" kuulmise järele Peterburist salk wabatahtlisi minna. Eestwedajateks olla mõned makedonlased ja bulgarlased, kes Valtani sõdadest osa wõtnud. Nishni-Nowgorodi kubermangus on, nagu „Wvlgar'ile" teatatakse, rukki-uss tuhandate tessatinide kaupa tali wilja oraseid rikkunud ja selle läbi kümnete tuhandate wiisi põllumeestele kahju teinud. Ühes ainsas Lukojanowi maakonnas olla 16 küla selle läbi kokku üle 40 tuhande  rubla kahju saanud. Saratowift. Saksa asunikud halkamad. Kamöshini maakonnast Lõuna - Amerikasse rändama. Neil päiwil läinud Holsteini külast 100 hinge teele, kes lõikuse ajaks Argentinasse  ruttawad ja sääl hääd teenistust  saada loodawad. Seda ja teist. Keegi Inglise asunik, kes Kapplinnas  sündinud, hoiatab awclliku kirjaga  Inglise walitsust sir Alfred Milneri meeletu politika tegewuse eest. „Hirmns ärkamine  ootab Jnglijemaad," kirjutab ta: „Sir Alfred Milner õpib riigiasjanduse  tegewust, mille eest terwe rahwas kooliraha peab maksma, ta külmab wihawaenu seemet, mille wilja järeltulemad põlwed saamad lõikama." „Kirjad Põllutööst" Selle päältirja  all on M. A Engelhardt tänamu  raamatu wälja andnud, milles ta Wenemaa praegust põllutöö korda kirjeldab. Raamat näitab armude waral, et Wenemaa põlluharimise maa on, kuna põllusaaduste ümbertegemise  äri siin mäga wäike on. Kõrged tollirahad, pölluriistade, masinate  ja põllurammu tõrge hiud takistada põllutöö edenemist, siisgi olla majanduse parandamise katseid näha. Põllumehed püüda mitmes põimes korjatud teaduste järele põldude  järge kliima-kohaselt parandada. Kõige tähtsam olla see nähtus, et põllusaagi suurus ikka muutmataks olla jäänud. XIX. aastasaja jooksul  andnud mõisamaad wiis seemet ja talumaad 3 seemet. Põllumehel olla ülesandeks miljasaati suurendada. Põllusaagi suurenduse abinõuud olla küll leitud, nagu mineraliliste põllurammude  tarmnamme, künnimaa Mäheudamiue, kuid kahjuks olla need abinõuud Wene talupojal kättesaamata  selleks puudub kapital ja teadmine. Wene talupojad on ise ühe majanduse parandamise wiisi üles Võtnud: Wanad põllud jäetakse heinamaaks  ja karja käia, ja wöetakje tühja seisumaad ja metsa põlluks üles. Selle läbi saab rohkem heina olla, seega sa«dakse ka rohkem sõnnikut. Rohu all seisnud maa saab ise ka paremaks ja kõlbab jällegi põlluks teha. Muidugi saab seda uut abinõuu sääl tarwitada, kus maad rohkem, harilikkudel hingemaadel on see wöimata.  Keelatud kullaotsimise üle Amuri jõel kõneleb Gas.", et see õieti suurel mõõdul sündiwat. Taigas  ehk Siberi laanes on tuhandete kaupa inimesi, kes jõe liiwast kulda wälja puhastawad. Nende tööl ei ole mingisugust ülewaatust, ja sellest siis tuleb, et saadud metall enamasti  üle piiri Hiinamaale läheb. Kasakad, keda sinna wühcsel armul walitsuse poolt korda pidama on saadetud, lähemad neist wõllaroogadest  magusalt mööda, kui mitte elu kaotada ei taha. Nagu kuulsas Kaliformas, nii on ka taiga kullaotsijatel  ainult oma kohus ja seadus  maksew. Nuhtluse seaduses on neil ainult kolm punkti: peksmine, wälja ajamine ja surmaotsus. Otsusetäilmine sünnib tihti salaja, ilma suurema kisata, ja ilma et kellegil meeldegi tuleks selle wastu protesteerida. Warguse eest nuheldakse  tihti nii, et tohtrilgi enam midagi tegemist ei jääks. Tohtrid süül muidugi ei ole, maid arstitakse ise; rohtudeks on pipraga miin ja sool. Naesterahwaid kullaotsijate seltskondades ei sallita, sest et selleläbi  tülid tõuseksiwad; sellewastu ostamad nad wiina ja lõötsapilli abil seda enam lõbu walmistada. Truuduse murdmine seltskonna wastu on üks suurematest süütegudest, mis tihti surmaga nuheldakse. Edisoni kõnemasina on keegi Warssawi elektrotehniker elektritraadiga  ühendades marga Mähiks pannud.  Masin seatakse tuppa akna ehk laua pääle, kus ta wõõra wägimaldsel  sissetungimisel appikarjumisega  pahast ettemõttest teatust annab. Soomemaalt. Helsingist. Wene lehtedest loeme tihti pääle sõnumid, et soomlased raudteede ühendamiseks Peterburisse Neewa pääle silda ehitama hakkawad, mille ehitus wühemalt 5 milj. rbl. maksma tulewat. Ehitusega hakatawat  üsna lähemal ajal püüle. Soome lehed seletawad ijutu tühiseks, kuna tähendatud silla ehitamist eesolewal jaanuaril kokkutulewale maapüewale ettepandud asjade seas ei olewat, ju järgmine maapäew ivast nelja aasta pärast kokku tuleb. Kahtlane on ka, kas maapäew silla ehitamist kunagi nõuuks wõtab, sest et temast Soomemaale  nii suurt tulu ci loodeta, kui ta kulu nõuab. Püülegi käib ehitus kulude poolest üle jõuu, sest tarwiliste raudteeharude ehitamine minna Peterburi  linnas teist niipalju maksma kui sildgi, mis kokku ligi uiisuure sumina teeb, kui pool Soome aastast riigi sissetulekut. Kmdralkuberner on „Wiip. Sanomat'e" teatel Soome söjawäe päälikult järele kuulata lasknud, kas maakaitsewäe osades ehk mujal Soome sõjamäe seas Isamaaarmastusest" ja „rahv?a liikme kohusetäitmisest" ehk muudest sarnastest ainetest kõnesid on peetud. Wiipurist. Galitsina jaama juures  weeresiwad ~Wiip. S." teatel laupäewaj õhtul 25. skp. kell 7 32 lahtipääsenud kauba-wagunit Peterburisse  mmewale jõidurongile allamäge  nii suure hooga wastu, et s—B5 —8 kaubawagunit pihuks ja puruks läksiwad.  Inimestest ei saanud keegi suuremat wiga. Lätimaalt. Riiast. Juubeli näitusest, mida Riia linna 700-aastase kest- Muse mälestuseks 1901. aastal tahetakse  toime pauna, on Riia lehtehes  palju juttu. Et näitus rahalisest küljest hästi korda läheks, annab „Rig. Rundjch." nõuu. Parist näituste  eeskujul odawaid aktsiaid, näituseks  5 rbl. tükk, wälja anda, millel  rahwa seas hää minek oleks. Kodumaalt. T.-Maarjast. Karvastu Koosa kõrtsi juures 20. skp. peetud laat oli ilusa ilma tõttu kaunis elaw. Sarwloomi  oli rohkel armul kokku toodud, kuid nad oliwad rublat kümme odawamad kui suwel. Riide ja pudukanba  poodisid oli rohkesti,isegi kirjanduse  kauplusi oli tükk: kolm näha. Endistel Koosa laatadel tuli märgust ja taplust kõrtsi esisel ette, tänawune laat oli sellest koguni waba. Ehk küll siin pool tänawu töuwiljad Mäiksed on, siisgi ei saa neid endiste aastatega wõrreldcs õigeks ajaks kokku koristada; sest et nad tükati haljad ja liig wisad walmima on. Hiljuti leiti Karvastu mõisa ligidalt lepikult mõnepäewase lapse surnukeha, kellele lehtedest, mis lapsele kurku topitud, arwata Mõis, lämmatuse surma oli walmistatud. Warsti pääle selle saadi ka ema üks siinse walla talutüdruk,  kes linnast tulles ülemal nimetatud  koleda teo ära teinud kätte ja pandi kinni. L —m. Urmastest lahkudes ja Räpinasse sellesama ameti pääle elama asudes, jätan kõiki urwastlasi südamest jumalaga  ! Ma tänan kõiki häid tuttawaid  ja sõpru lahkuse eest, mis mulle 8 aasta jooksul Urmastes nende poolt osaks saanud, iseäranis aga neid kaaswendi, saadikuid ja kirjutajaid, kes kihelkonna koolimaja suurendamise  juures iseäralist hoolt üles on näidanud. Siin juures mõtlen meel tänuga oma koolilaste ja nende wanemate  pääle tagasi, kuna nemad minu seisukorda oma armastuse marul  kõigiti on kergitanud. Weel kord südame põhjast: „Tünu ja jumalaga!" A. Anton, kihelkonna koolmeister. Wiljandi Mihkli la a t 24. skp oli loomade poolest oige perekas, nende hinnad oliwad aga weel odawamad kui endistel Wiljandimua laatadel. Wähemaid ja lahjaid lehmi ei küsinud  keegi, suuri, ilusaid Angleri tõugu lehmi nõuti aga elawasti taga ja maksti 40 —50 rbl. tükist. Wähemaid,  paarikümne rublalisi härgi osteti  kaunisti, suuremad, söödetud härjad ei leidnud aga ostjaid ning wiidi need sellepärast enamasti tagasi koju. Turgu täitsiwad rohkel arwul kirjakauba ja sibula müüjad. Lätlaste  tooli-kaup oli seekord iseäranis elaw. —o — Wiljandis on reedel nädala eest „Fell. Anz." teatel kaupmees ja endine raeherra Boris Sewigh 69. eluaastas ära surnud. Karksi mõisa omanik krahw P. Dunten tahtwat „Prib. Listoki" kuulmist mööda omas mõisas elektri Via l gu^tust sisse seada. Andrust. Neljapäev) 23. septembril  uppusiwad Audru „Kiwi" kõrtsi ligidale jõkke kaks meest ja kaks hobust  ära. Mehed oliwad Mult ehk teetegemiselt kuulu järele kõrtsi kaudu koju sõitnud see nende elu wõttisgi. Mõlemaid mehi jäiwad  naesed, teist ka neli alaealist last, taga leinama. Kewadel uppus üks mees Nelipühi teisel püewal just sinnasamasse kohta ära, ikka „tul!e-wee"  mõjul. Pärnust. Pühapäev) 19. s. k. p. oli karskuseseltsi „Mälgule" näitemängu  õhtu. Ette kanti O. O. Mägi wiiejärguline lustmäng „Lübi kitsa wärawa." Mäng läks kaunis loomutruult. Iseäranis ladusalt mängisiwad: parun Maideli osa hr Melnikow, preili Else neiu Kiisk, tui ka Wilde osa hr Lukowsky ja preili Marie osa proua Kuusik, kui ka wiimane nagu sunnitult näis kõnelema. Ka teised  osad kanti ladusasti ette, kui mõned wäikesed wead maha arwame. Ettekanne oli lõbus; tänu waewanägijatele, et ka pärnlastel mõnusamat lõbu pakkusiwad, mida Pärnus harwa näitelawal näha saame. Pääle näitemängu oli noomatcle  weel ligi 6/4 tundi jalakeerutus,  mis küll niisuguse lõbu ja suure näidendi lõpul mitte soowitaw ei oleks olnud. —i Sõnumid Tallinnast. Tallinna uulitsate nimetahwlid, mis kümmekond aasta eest uuendati ja ainult Wene keeles kirjutati, on mõnes kohas juba nii ära luitunud ja muutunud, et hoopis wõimatu on nende pääl olemast kirjast aru saada. Sellepärast  oleks joomitaw, et seesugused kustunud kirjaga uulitsate nimetatahwlid  peatselt uuendatud saaksiwad,  sest mnidu ei ole nendest mingit kasu. Siin juures tahaksime  aga ühtlasi soowi awaldada, uulitsate nimekirjade uuendamine  ette maetakse, siis ka üht teist puudust parandada tuleks. Nagu juba ülemal tähendatud, on Tallinna  uulitsate nimed ainult Wene keeles kirjutatud. Kui palju on aga neid tallinnlasi ja Tallinnas täijaid, kes Wene keele tähtegi ei tunne, ometi just teadma peawad, kuida ühe ehk teise uulitsa nimi on Wiimasel ajal on uute wabrikute ehituse puhul  Tallinnasse nii palju inimesi Mõõrsilt sisse rännanud, kelledel kõik uulitsad tundmata, ja kellede hulgas küllalt, kes Wene keelt ja kirja ei osta. Seesuguste ja palju teiste pärast oleks sellepärast niisama tarwilik  kui ka ajakohane, et Tallinna uulitsate nimetahwlid kolmes keeles  kirjutatud saaksiwad, Wene, Eesti ja Saksakeeles, nagu see Jurjemis jn Riias on sündinud. Wiimases linnas on kolmas keel muidugi  mõista Läti keel. See soon? on seda enam põhjendatud, et Tallinnas  möga palju uulitsaid igas keeles ise nime kannawad. Siin ou uäituseks Harju uulits Wene keeles Hoonn (uus uulits) ja Saksa keeles Schnnede - Strahe (Sepa uulits). Pikk uulits kannab Wene keeles Mere lMopcuan) uulitsa,  Uus uulits Maa uulitsa, Nigoliste uulits Niine wõi Pärna uulitsa nime jne., nii et wõõral, kes neid mahesid ei tunne, töiesti wõimata, küsimise ja uulitsa nimekirja järele seda uulitsat  leida, mida ta otsib. Ja uulitsate  awalikud nimekirjad on kõige enam just wõõraste juurde tulejate ja ajun linnas käijate pärast olemas.  Seepärast oleks küll wäga soowida, et Tallinna linnamalitsus, kes ju kõiki linna elanikkude õigeid soowisid alati on tähele pannud, uulitsa nimetahmlite uuendamise juures  nende pääl kõigele kolmele kohalisele keelele aset annaks. Esimene lumi näitas end Tallinas tünawu laupäew 25. septembril.  Kuna õhk juba neljapäewal jahedaks lõi ja weidi rahet raputas, tuli recdi hommiku poole ööd hää kord lund, nii et hommikul katused üsna walged oliwad. Tallinna tapamajas on läinud  augusti-kuu jooksul tapetud: 310 wasikat,  170 lammast, 142 siga ja 5 põrsast. Tapetult waadati tapamajas läbi: 48 weise neljandikku, 94 wasikat, 704 lammast, 960 siga, 101 põrsast ja 170 seakintsu, hukati: 673 weise maksa, 85 lamba maksa" 112 weise kopsu, 75 lamba kopsu, 3 wasika kopsu ja 16 sea kopsu; 2 neeru, 3 südant. 2 puuta 2 naela looma liha ja 1 puut3o naela sealiha ja 12 tangus siga keedeti ära ja anti omanikkudele tagasi. Kaks weist soolati  sisse, keedeti ära ja anti siis omanikkudele  tagasi, kuna üks weis, 10 puuta 23 naela raske, kes tuberknlose tõbine oli, täitsa ära hukati. Kohalikud sõnumid. Põllutöö - ministerium kaotab „Now. Wr." teate järele tulewal aastal üle riigi 37 iseäraliste kroonumaa ülewaatajate ametikohta ära ning paneb 66 uut kroonumaade  inspektorit Läänemere kubermangudes, Kaukasias, Astrahani, Permi, Uhwa ja Orenburi  kubermangus ametisse. Riia õpekonnnakuratori,  salanõuunik Lawrowski matus oli Harkowis 21. skp. Ülikooli  kirikus, tus matuse jumalateenistus  peetl, kõneles prohwessor Lebedew, haua ääres kõnelesiwad prohw. Bagalei ja ülemkooliõpetaja Lewandowsti. Pärgi pandi hauale Harkowi ülikooli nõuukogu ja keelekeele-teadekonna  ning Njeshini keeleteaduse  instituudi poolt; wiimase poolt oli ka saatkond matusele tulnud. „Karskuse Sõbra" koosolekul  laupäewal 25. sept. oli ette pandud, kas Karskuse Sõbra ruumides  sagedasti koos käiwmelt Kongressi"  pidajatelt saali tarwitamise eest maksu wõtta. Koosolek osustas saali neile ilma hinnata tarwitada anda, nõnda kuida K. S. eestseisus wõimaliknks  arwab. Hr Tenter pidas kõne karsklaste wigadest ja puudustest,  iseäranis nendest inimestest, kes tüll k. seltsi liikmeks astuwad, kuid seltsi põhjusmõtet tundma ega Läita ei suuda. Kõnele järgnes elaw läbirääkimine, kus asja parandamiseks  mõnesugust nõuu anti ja soowiti,  seda edaspidi weel pikema läbirääkimise  alla wõtta. Kohaliku Eesti Põllumeeste Seltsi eilase koosoleku kirjeldus  peab ruumi puudusel homseks jääma. Liiwi kubermangu looma-arst kuulutab „Prib. List." teatel, et loomade Liiwimaalt Eestimaale wiimise ajutine keeld, mis Pärnu maakonnas lahti pääsnud loomatöbe  pärast anti, ära on lõpetatud. Hale õnnetus sündis kohalise Saksa lehe teatel Toome pääl arsti-teaduse kliiniku hoowis 21. sept. Kooliõpetaja Walgast, kes augustikuust saadik kliinikus olnud, oli ennast kolmandalt korralt alla kukutanud, kus juures ta käte ja jalgade  luud katki murdnud. Õnnetu wiidud haawakliinikusse. Nagu kuulda, olla ta juures wiimjel ajal meelenõtruse  märkisid tähele pandnud. Wõidetudkihlwedu. Neil päiwil olnud haawakliinikus mees põdemas, kes teisega kätt löönud, et tema 5 kopikalise hõbe-raha alla neelab. Neelates jäänud aga raha kõrisse kinni, nii et tohtri abi tarwis  tulnud. Raha katsutud wälja saada, mis aga wõimata olnud. Siis litsutud ta alla, ja sellega jäi mees ometi wõitjaks. S. Peetri kirik. Ristitud: Karl Sep'a tütar Elfriede, Karl Johann Külaots'a poeg Oskar, Gustaw  Kiiss i poeg Eduard, Julius Michel Eduard Holm'i poeg Aleksander Karl. Kuulutatud: Karl Pangsep ja Liisa Kaap, Johann Aleksander Müller ja Liisa Wammus, Gustaw Wares ja Helene Elisabeth  Hannow, August Otto Reinhold Lätt ja Alide Elise Marie Waher, Jakob Hermann ja Marie Puiss, August Wessmann  ja Liisa Nukk. Surnud: Peter Utter, Marguse poeg, 671/2 aastat wana; Julius Eduard Johannes  Kanep, Petre poeg, a. w.; Mart Truusü poeg Kristjan, 16 aast. 1 kuu wana; Kristian Pikmann'i tütar Ella Auguste,  2 aast. 4 kuud wana; Hans Wattmanu'i  surnult sündinud tütar. Wene telegrahwi-agenturi telegrammid. Wemis, 24. sept.  Riigisekretär  krahw Bülow jõudis siia ja käis püäle lõunat krahw Goluhowskil külas.  ParisiS, 25. sept. Krahw Murawjew  tuli nädaliks ajaks siia. Täna käis ta Delcasse juures, kellega ta kaua a ega südamelikult juttu ajas. Senatis kuulas Berenger täna kindral R oget ja kohtuuurija Grosjeani  üle. Londonis, 25. sept.  Parlament  ou 5(17). oktobriks kokku kutsutud.  Nr. 214. Postimees. 1899. Wastutaw tsimetaja »wg wäljaaildj» (lanä. jnr. J. Tõnisson.