10 KakSteistkümneS aSt<M?, Tallinnas, k. Paastukuu Mwa! IM. Tnllinnn Sõlier. UleAdne aealeht Eeski rahmale maal ia linnades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trkkimajaS: »aStaS 2 rubla, 40 kop.- Pool-aaStaS I rubla 40 lop Koju ehk postiga saadetud: oaStaS! 3 rubla Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutusel» maksavad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. TeÄimised wAetakse waSta: TakNntt-rs: pSrkjake triimmaias. ?eierS>,rgis - S. SeekarrSk, o»Kaspe.a»s H S»> Harwae ckaakmana. Naliweres: !). KuAs. Aakdesi K. SelSelSerg. Kapsal»» - ch. Kalkbera- /lAukas! A. Mülkacr'i yoodis. Mikja«»ls r H. J. Karo«'l raamattlpõod. Darwas! M. ?St»er. -- Mõrus. Fraua Aiekrose. Makkas! M- Findsksi- Knr,saaees UA. ,kan„e. -—Maaki kuida wulatakst. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab BaM-UiS? kirjad fäi.vad BsUisN (Ballischpori UÄ»rM«ktll-Uvi>r'. Register: Üleüldised fSnamid maailmas. Omalt maalt. Tallinnast: Keisri sündimise pZäw. KirikiiiZp-taja Jos«f Lemm j-. GnStav Moritz Guadebcrg -j-. Uned Linnafaadikud. Sadamate asinst Krson. wõlgadcst- Ewang. Lnth. kiriku asjnst. Siempelmarkid. Riigi flssetuleinistd ja wäljaminemised . ' Tallinna woorimehed. Uute kohtute otsaSt-st ja keelatus. Koerte asjus. Pettus. - Järsknd smnud. Ballisklst! VaewaMdod. Valwerkst! ..Hingmiaa Mljad. P.vhaimd. LSSnemaast: LSS «rmaal- Kahaimvad krooon wüüad Taitnfl ! bnuttn». Liimi mailt! Is«tapmi>». W ljandift: JinanSttuSi PÄrmiflk Tmelllu maobril. Nanrainaalt: JNSM k»,lb.>atamin>! ja sö.sadau> - - Petndiirgtsti Keiirtlojast. ! Kõig fl riigist! MlZnda. Jstraliftd ja !N!?mad s?nnmld. - Kiriku ttainsrd. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Küünlakuu 23. päüwal. Saksamaalt. Wiimaste sõnumite järel pundustwad Riigipaäwa-«valimistest ainult weel 7 lisawalimist  ja uus Riigipääw oli sedawiifi niiheaste kui walmis, teeb aga kõigele rahulistele ringkondadele Saksamaal  ja mujal muret. Lootused, et li awalimistest Valitsusele  weel tuetust tuleks, on tühjaks jäänud. Need kolm erakonda, kes ennast Riigipaäwa wiimasel koosolekul Waliksuse tuelamiseks ühendanud oliwad ja kokku , Kartev/  nimetatud saiwad, oliwad 221 healt suured, sedawiifi  rohkem, kui kõik teised erakonnad kokku, neist ei ole aga rohkem üle jäänud, kui 137; nemqd on sedawiifi 84 istet Riigipääwal kautanud. Keskpaiklased on 3 istet wõitnud ja neid on nüüd 104. Wabameelised wõitsiwad 38 istet, Sozialdemokratlased wõitstwad II iste! Esimest  on nüüd 70, teist just kolm tosinat, nagu Würst Bismark juba kuue aasta eest neid kord nii suureks kaswama  arwanud on, ilma et neid weel suuremalt karta tarwis läheks. Teisi Walitsufe-wastaseid mitmesugustest erakondadest kokku on tänine 43, kõigist kõiki 149. Need 7, kes weel puudawad, langemad wist selsamal mõedul nende pea-erakondade peale ja sedawiist oleks Walitusesõbru  umbeS 139, Keskpaiklast 106 ja Walitsuse-waStaseid  ja riigi-waenlafi 152. Kestpaiklastest loodab Walitsus häda aeal natuke abi saada, Walitsuse-waenlaStest  on arwata, et nemad oma keskis sagedast tülisse lähemad ja siis ehk ka kiuste pärast oma keskis, Walitsuse ettepanekute eest healt annawad. Valitsusel ei olla fiis ka nõuu uut Rtigipääwa kärtsakalt lahutada, waid tahta sellega aSju tallitada katsuda, nii heaSte kui läheb, koguni ka uuele Riigipääwale kohe lisa-pärimist sõeawäe tarwitusteks ja seadust Sozialdemokratlaste wasta ette panna. Walitsus loodab selle peale, et Sozialdemokratlased  ja teised seesugused wabalased wastarääkimises ja lõhkumises ikka mehed on olnud, omalt poolelt aga weel iialgi üht plaani ette pannud ei ole, kuida asjad nende aru järel piakstwad tallitatud saama. Nüüd, kus neid Riigipääwal nii palju koos ja kus nemad oma «valijatele  kõiksugust särawaid asju ja kuldset elupslwe on toimetada tõutanud, nüüd pidada nemad ka kord oma enese plaaniga ette astuma Kuida aga jnba erme PransuSmaal  nähtud, on Sozialdemokratlaste plaanid ikka nurja läinud, ja werewalamist, wiletsust ja ahastust rahwale kaela toonud. Astamad nemad nüüd ka Saksamaa Riigipääwal  seesuguste plaanidega ette, siis wõikfiwad nemad kergest oma walijate ees põlastuse alla langeda, nagu meeletumad käratsejad, mida nemad ju ka on. Keiser Wilhelm on fiis ka rahuga kinnitanud! ,Sozialdemokratlaste  wasta ei ole minul abi tarwis, nendega saan mina ise korda/ Würst Bismark on pilkanud: ,Laseme uut Riigipaäwa esiteks tema enese raswa sees läbi keeda/ Kuida asjad minema saawad, seda ei wõi keegi ette ütelda. Kõik maailm waatab aga nüid kartliku silmaga selle peale, et Saksamaal Sozialdemokratlastele sel korral nii palju healefi antud on, esimeses walikäikus 1,341,587 healt 7,031,460 healest, mis rohkem kui wiieS jägu kõigeist «valijatest on, nenda et sel korral Saksamaal need meeletumad  tuhinad, mis omas wiimases joones muud et taha, kui kõiki inimeste-sellSkonda üheks suureks karjatfeta kar- jaks, ilma Jumalata ja ilma Kuningata, ilma peremeheta, abieluta ja perekonnata, muuta, kõige kangemast kkhiseinaS olema näitawad. Kindlatest ringkondadest kinnitatakse aga, Ristiusk ja Monarchi-walitsus olla nii tugemast Sakslaste loomusega kokku keswannd, et rahwaS neist meeletumatest ja petjatest pea taganeb, kui nende õiget nagu kord selgemast  näinud on, ja just seda ilmumist loodetakse sellest seesuguste maimudega nii paksust läbitetkntnd Riigipääwast. Kulda tähtsalt poolelt arutatakse, saada SoMdemo kratlaSte kärad Saksamaal ja Jtalias Prantsusmaa poolt üles kihutatud, ehk nende esimehed olla ka otsekohe PraulK' laste palgalised. See selgida kõige rohkem sellest, et Jtalia Sozialdemokratlased wästmaka T r i e si'i ja Trie  u t'i linnast Jtaliale parimad, uus juba aaska-sadade eest Austria omad on, Savoia maast ja Nizza linnast aga sõna ei lausu, mis wast wähem kui 30 aasta Jtallast lahti kisutnd ja Prantsusmaa omaks wõelud saiwad.  Mailand'tis on tööliste wiimase koosoleku aeal kr Prantsusmaalt saadetud lõõtsutamisc-kirjast leitud. Saksamaa  Sozialdemokratlased päriwad jälle Elfass-Lothringk maade tagastaudmifi Prantsusmaale. Preussi R i i g i - n õ u u k s g u, mis Keisri enese juhatusel seda arutamas oli, viida Töölistekaitse  -konfer e n z i l e ette piab pandud saama, on oma koosolekut Paastukuu 1. (Küünlakuu 17)pääiMl lõpetanud. Keiser ei olla mitte ainult nime poolest selle uõuukogu juhataja olnud, waid on kõiki ise kMlan-w, mis juhataja asi on. Lõppeks on Keiser Ütelnud: Rääkige.  minnu herrad, igal poolel selle mõtte maSta. nagu oleksime meie siin kokku tulnud, üht saladust kõige seltskonna  häda ja waewa watta otsima. Meie oleme k'lge hoolega üht nõuu o.sinud, mõnda parandada ja neid piireid  määrata, kust saadik aidata wõimalik tööliste kaitsemises  minna wõib sa kui kaugele selles minna tohib. Mina loodan, et Teie nõnnandmistefi head sigib/ SiiS on Keiser kõiki nõuumehi järgmiseks pääwaks oma lõunelauale  kutsunud. Konserenzil ei pia polt tika asjadest ühtegi räägitud saama, waid ainult tööliste aSsust asjatundjate läbi. Iseäranis piab uaeSte ja laste töö nõuupldamise alla wõetud saama. Keiser on käsku annud, t ura uimel  Pommern'is awallkult kuulutada, et need seal kehkud jutud, mis järel tema sealise rahwa wäljaräudamist Brafilia'Sse  foowida, teda wäga pahandanud on. Kuida mitmelt poolelt kinnitatakse, olla Würst Bismark tõeste kõiki oma riigiametit maha jätta tahtnud; kui tema aga Keisriga seda aSja sngawamakt läbi rääkinud, M olla tema seda nõuu kalki jätnud, kõige wähemast uil kauaks, kuuni ilmub, mis unest Riigipääumst saab. 'Mgikauzleri  amet pidanud siis koguni ära kaduma ja selle tallitnfed mitmete Ministrite wahel ära jägatnd saama. Teiselt poolelt üteldakse, seesugused jutud olla ainult üleüldise  kahtluse sigitamiseks tehtud ja tõeSte kostsiwad nntmelt  poolelt juba healed, ek tema lahkumine EuroprS Üht kärgatust teeks, mille järge la oksa keegi ette arwata ei wõi. PaaStukuu 5. (Küünlakuu 21.) pNwa õhtal oli Keiser Wilhelm Brandenburgi Maapääwa pidul, kus tema kõnet pidas ja selle peale täheudaõ, et temale tema reffusi pahaks pandud olla. Tema pidada aga kõikidele nõuu andma, ka reisida, sest relfudel 'õpita inimest tundma ja aSjn külma werega arutama. ,M!na olen/ ütles Keiser, /ähle-taewast kõrge mere peal näinud ja see on minule koguni teist mõtteid annud. Mina olen isamaa psMikat mäljaSpoolk ivaatama õppinud ja see hoiab taiad enneaegsete  sammude eeli Mina tahan oma wana-isa mälestuse  järel käia, keS minnte seda keed ette joonistanud on, uiisse peal urina käia tahan. KeS minuga on, sesse waõla lahast mina tänulik ossa; kes minu waSta on, sesse waSta saan mina panna oskanta Tungitakse meie peale, stiS seisab üks suur, wapper sõeawägi meie Sellega on kahllnstajatele sa käralsejatele selgest üteldud, knida Saksamaa politika sesse Keisri juhatusel olema saab. Lõime-Saksa maal oti jälle töNste-tõrkumist, mis aga waijMalud saiivad. Brefslau'st on Ewangeliumi ja Katholigi TüäliSte-fellstd Keisrile tänu-telegrammi tema hoolekandmise eest saatnud ja ka edaSpidl truuwusega Keisri ja riigi eest seiSla tõnlanud. Austria-Nngrnmaalt. Sõcamäe-nõnnkeguS, iniS Pest'iS KeiSri enese juhatusel peetud saj, on ainult sõewäe ülemate  kommandsride asjust jutt olnud. Nõunpidamised suitsuta püssirohu ja sõeariistade tagawara rohkendamise üle saada hiljemine eite wõetud. Keiser pidi nende päawabe  secS Pest'ist jälle Wiln'isse elama asuma.  Ungrumaa  Rikgixääwal olimad käratsemised Graf Tizza waSta juba nii suureks läinud, et mõnelt poolelt Riiglpäawa lahutamist päriti. Budget (majapidamise rehnnng.) millest kära algas, on aga wiimakS waSta wõetud ja Valitsusel ossa nüüd nõuu kindlamast kõrelejake waSta astuda. Kulu Graf NndraSsy mäleSkufe-sammaks ou Niigipääwa poolest lubatud - Räägitakse, et Piiskop StrosSmayr, kes KijewiS peetud Weuemaa sstw aastase RiStimife-püha ara? kõige DlawtMe ühendamisest Vene riigi ja Greeka- Katholigi kiriku lipu ass rääkis ja sessega AuStria Keisrit ja Paapstj korraga pahandas, t.rhka nüüd omast ametist taganeda ja klostreSse minna, knida juba sel aeal räägiti. Tema järeltulija ossa juba määratud. AuStria Riigipääwal  on Rooma Katholiigl kiriklik erakond koolideküsimise  värasi Walilsuse waSta heitnud ja on ennast sellepärast TschkchilaSiest lahutanud, kellega üheS nemad finni Parlamenti? malitsesiwad. Wana-Tschechilased noomiwad  fesse kiustlemise waSta, sest kui nemad edaSpidl enam üheSkooS Valitsust ei tuelakS, siis lahkuks Graf Toasse ametist ju nnS MlniSterium saaks SakSlasie era onnafi wõetud. Poolakad olflwad ühendust Sakslastega,  sest tähendatud kirlklased tahaivad klnSte pärast Valitsuse waska ka sesse ettepandud seaduse waSta oma healt anda, mis läbi Galizia maapinna-maksud mahendatud ridimad saama. Räägitakse, et Rumänia Kroonprinz ennast ühe Austria Erzherzogi-prinzeõstga kihlata. Vaidlemise pärast, kaS Kossuth Ungru maa kodanikkude kirjast maha kustutatud saama piab, on Graf TiSza oma KaaSministritega enn-ft ametist lahti wõtuud. Keisri noolest ei olnud seda meel kinnitanud. Rootsi Norramaalt. libe Nootstmaa ja Norramaa wahe? ei oke wtimaSte aegade sees, kuS kuulus Bjorn Bjsrnsen Norramaa! oma stsiwabadust õpetama hakkas, enam! iiga kiude! olnud ja on nüüd meel lsdmemakS rebitud. Noorik ParkamentiS on nõuaks wõetud kaubaajamiseähendust  Spaniaga ja Prantsusmaaga, kui selle määratud aeg möödas on. mitte enam pitkendada, kuna Norra Parlament sTtorttzing) seda tahab. Tagakihutajad olla MS ka Norramaa! jälle sige agarad nende ühendatud riikide mahe! wiha kihutama, nimelt Äkiwabameelise Ministri. Tverdrup'! erakond, kes hiljuti omast ametist taganema pidi ja nNd jälle Ministriks saada tahab.