Tallinna Sõber M IZ. SeiismeteistkZMieZ aastakäik. Tallinnas, Jürikuu 13. paawal 1898. Ultiildiilc aralkht Eesti r»h«sle »>»l js >i»»»de«. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TallUmaS LindforSN pärijate trSkimajaS: ......... Z rubla, 40 kop.— p-wl-aaStaS ......... 1 rubZa 40 kop Koju eht postiga saadetud: aaStaS i .........Z. rubla pool-aaZtaü l rubla 70 kop. Tellimised wöetakfe wKSM x TsMnuas: LwdforsN PSrljak — PekerSuxgisz S° Ssslaüdk, O--'ln.<z.?<;»»!< M SÄ. Tartus z Laakmamr. Aakweres: A- Anhs. Paides: K. SeidetTsrg. --- SaPsslus?  H. KoMerg. Liyulas: A. Nüttssx't poodis. WNjaMts Z J- Ksrsr/l ja L. Leskede raamaturauvluftd. Warwas: W. PSSer. Wörws: Praua Metrsss- ZSaMas: W. Itndolst. Kvrejaares ; Z-). — ZTaa! s kuwa .iftkams kuuwtatse. KuuNttulsd iga rea Gk leTe «seme z?sztt s üop- Wastaja redaktor W. F. Erchhorn. Msb MMMs, kirjiid köiwod BaliiM (Bgltischport LssmNsNk-Nox?^.! Register. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maolt. Tallinnast; JubMmn, Segameeliste i maja. Palme. - M mkogu. Hoiatus. Juflumza. HomtuS Kholera eest. Were>-Ngu. BKüsZiftz Ilmad. Maalt. -- Rawerest. Riiast. -- Petwburgist. ---- Soomemaalt.  MoskWast. LodM. Astrachanist. TifliSist. Woihhniast, Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis. Paastukuu 33. pääwiN, ZkltsKWasil- Kaua oodatud, piüc-lt ja laialt arutatud  Saksamaa kõige tähtsam peidu yääw Põhjs-- Zbamere kanali-pidu kõrwss; Würst Bismark'i LvaaCt  a y esü ndimis e -> p ä Zw, Jürikuu l. WaaNukuu  M. pAäwal, on nüüd msZdas, s. s. see pääw ise M suured auumdmiftd, wida mid M«l iialgi ühele smMnle inimesele üles näidgtud s sk, sel NZawal, « MM möödas, kaugelt aga Wee! mitts lõpetatud, wüid s«dK Sunni Lehetun keskmiste (esimeste) pSZWadem saatkondade tulemise läbi edasi kestama. Kuida juba kixintotud, oli waW Würst soowinud, et kõik õMesöõwMd ja saatekonnade  mitte korraga ei wIM. kus temal SM ka tema asemikkudel wõimalik olnud ei oleks, neid Wasta DStta, Luida Sa ühe pääwa peale kokku Msfiwd liikumine Wsuat WÄrsti nii kangest tülitada Võis, et see tema terwisM kahjuks ehk koguni tema elule kardMWM olew minna Võinud. Wõeraste tulemise ja wastaVStMse' iZAtamist mitmede määrade peale on sellepärast siis ka Waua-- kauzleri kvduarsi, Professor Dr. Schweniuger, tuugiwalt pärinud ja selle järel on käidud. Juba Memat aega enne sündimise-pääwa tuliwad mitmed saKtekoudade-rongid; Paastukuu W. (14.) pääwsl, kuus pääwa mus mana WürSti jündimise-pääwa. tuli Keiser Wilhelm oma wanema pojaga, Hreussi ja Saksamaa Kronprinziga.  ja kaaskonnaga. Järgmisel pääwa! tuliwad ootamata Preusfi Prinz Heinrich oma pojaga, Priuz Walde m a r' iga , ja Hvsmarschall Freiherc uon Seckendorffiga, hiljemini selsamal pääwal Vadem Suurherzog  ja Riigikanzler Würst Hoh? ulohe. Iseäralise  osawõtmisega on rahwas Priuz Waldemmst peale waatauud ja Würst Bismar? on temale oma pildi oma käekirjaga kinkinud. Määramata Mugimine on muidugi Wmaspääwai. Jürikuu !. (Paastukuu TV.) pääwal olnud, inimesi peale IV.VW ainult studentifi umbes SWO W suurkoolist, keS manale WürStile Pühapääwa õhtal uhke tulekooulate-rongi walmistafiwad, Smda seda seda eh? ?a werl iialgi nähtud ei ole. Waua Würst on kindlaS emises olnud ja otse nagu noornstatnd wälja näitauud, . n ka tuhandetele ja tuhandetele teretajate kindla healega 'a nõdreudamata maimuga kõnet pidanud. Onnesoowimisel-iriasi  ja telegrammist ou mi palju tulnud, et posikonwris > Suuks wõeti, neid koguni mitte enam sisse kirjutada, kui i simeae mtllion täis oli. Lõppemata toodi posti pealt juurtes kastides tingitusi, uhkeid elusaid õisi, õlut, wemi, toitu isegi riideid (Ms must ülikond ja üks klappküdar), kamkanahw j. n. e. Mõned kastid saada wast pärast pidude lahti tehtud. Löune-SaksamaM on uhkeid tõugpullist,  Loubonsist kuus elusat parti saadetud. Mõned kiugitused on nii kentsakad, et õirte ei tea, kas neid auuZtamiseks  wöi hirwitamiseks saadetud. Lübheuaniü saadeti 80 happut uuritsat, tähendusega, et Lüdbeuau piud paremat  ei kaswatada, Sui kõige paremaid uuritsaid. Õttekastidega  ja roosipoltidega oliwad laiad maapinnad schlossi ümberkaudu laetud; kuulsamad öllewabrikud oliwad mipalm  omast peenemast ja kallimast kaubast saatnud, et SVVV studeutidel sellest näbalileks wõi kuudeks küll saaks, kui neil niikaua senna aega olekS. Kümnete waatide kaupa on neile seda ka wälja kantud. Kõrgete wõeraste tulemise juures on ktir-pääwapMmMde ligitMgime wäga lülitaw olnud. ÄündtMise- päawats on Keiser Wilhelm Würst BismarNle järgmise telegrammi saatnud: Erlauchtile tahaksin Mina, nagu selle aasta Paastukuu 26. paamal, Minu sSsawäe eestseisjate eesotsas, täna wes! üks kord Saksa rahwa tänu kõige selle eest wälja rääkida, mida Teie mnistusrikkas töös isamaa eest teinud olete. Jumal õnnistagu ja rõõmustagu selle mehe Mõhtat, kes ikka Saksa rahwa uhkus olema saab. Teis tänulik Wilhelmi  Ä'üM MZmmk'i sündimise-paäwsl on Keiser Wilhelm PMdami fchZM Walges saalis utzk pidulaua annud, kuhu kõik Prmziv ja PrinZesfid B«lin'ifl. ja PotswUlst, Wk Kuninglik kodnkond, RiigikanZler, Musi- Zotka-rittrsd, nüüdsed ja endised Riigiministrid, jalawZs ja Wtsawäe Kindralid, Ühendgse«nõuuksgu hMlKpidsjad liited, MgiMwa ja MaapZZWa mZlemite tnbads liited ja Berllni ÄlembkrgermeiSter kutsutud oliwad. Ka Riigipääwa  endine PrDdmt vsn Tevetzow oli kutsutud, kes ametist taganes, kui ettepanek, Mkst  Miigipääwa  psolt õnnssosWimise-adressi saata, Sozialdsmokratlaõte,  teiste üliwabslMe, Ultmmontanlaste, Poolakate, DaanlaZte sa teiste tõrelejate hMlede.-enamysega tagasi lükatud, herra von Vuo? Präsiömtiks, Schmidt ja Spahn VicepmfidentideW Wsliwd smwad. Kõik kolm ssisawad rohkem chk wähsM tõrslMle xool,"'SchWidt koguni Sige SoZiüldeMokrallaste ligidal ja wist ei läinud nemad kerge südamega Keisri pidulauale selle mmks, kelle waStssed nemad on. Schmidt -oli koguni pZZwal mm sstza s«sls wshx-aegü palsnud sja oma ..terwisZ" Kärast redusse läinud, künni BisMarki-pidud Möödas on. -- Riigipääw oli Paastukuu M. (13.) paäwal pühadele läinud ja esimese! ViceprDdmli? oli wõiMali? pess-eds. Pidulaual tõusis Kkift? Wilhelm istelt ülsZ js hiiüdiZ: yDurchlmicht Herzog von Eauenburg, Würst BiSmM, Hurratzl Bual ja Spahn pidiwad kaasa hõiskama,  pasMo-hmlkd kölafiwad. Pärast pidulauda laks Keiser iheatreSse kuS Kõigetõrgema käsu peale wanni-lahing" mängitud sai, s. o. ('ahing TeutoburgimrtsaS  aastal N pärast sündimist, Hrrma-ui, ka ArMinius nimetatud, Roomlasi VamD's all ara wõilis ja Germama'st (Saksamaalt) jäädawalt wälja azaS. BerliM  linn srisiS hiilgawaS Saksa, PreuZfi ja kõige Saksa riikide lipu-ehteS ja Zhtal sämwateS aun- ja rõõmu-tuledeS.  Kroomkandjatest on õnnssoowimise « telegrammist Frirdrichsmh'eßse saatnud: Rootsi KvniugaN Oskar, Jtalia Kuningas Humdert, Baieri PrinMalitseja Luitpold, Austria Keiser Franz Zosef, Sultani mmkl on tema Saadi? Friedrichs?uh'esst õnne soowima sõitnud, Sskseni Kuninga poolt Gmf Mtzthum, M e ck ! e n b u r g - S ch w e ? i n i Smicherzogi. poolt üks Flügeladjuiant. Ka Bulgaria Walilseja, Prinz Ferdinand on oma MinMerpräsident Stoilowsi keS Berlin  is on, FriednchZruh'tsse saatnud, Würst BismarküZe üht oma käega kirjutatud õnnesoowimise-kirja wiima. Baieri Pcinz-walitseja ja sW ü r ts m b e rg i Kuningas  andsiwad käsku, Kuninga- ja riigimajade pea! lipud üles panna. Iseäralise ilu !a uhkusega on Wanawnzleri  auuPääwa Hambucg'iõ peetud ja sealt oliwad 6000 tulekoonla-kandjat tulnud. Ka Riigipääwa-liigete suurem hulk on selleks iseäranis walitnd  juhatuse all Bismarki-xääwa pidanud. Kümne aasta eest. kui Würst BiSmar? oma 70 aastast süudimise-pääwa pidas, on Dr. Schweninger teda 80nema aastani läbi talutada lubanud, nüüd Svnema aastani; tema pidada wähemast niisama wanakS saama, kui tema Keiser Wilhelm  I, sai. Mida suurema rõõmuga ja Unustamisega Saksamaa tõsiste isaMaalaste ringkondades Würst Bismarki  80-aaStast sündimise- pääwa peeti, Keisrikojast madalamast mtsikust saadik, seda suurema jultnsega kärat- -ewad, tentawad ja st«MWa SsZialMMe, teiste ümber- Mkajate- ja tõrelejste lehed kirjutab: l. April 18NZ oli üks Saksa «hwa MWääw. Kõik, kellel wöimust, rikkust ehk muud mis tegewa rammuga mõjub ou, waewas ennast «e ses kõige kurjema dsTPoti (wZgiwallü-mehe) 80 sündimift-PZZwa üheks mhWg-piduks teha. Aga mhwas on kõikide deMagsgide- (mhMK-eksttsjate-)  kuNstids, meslitusle jg ahwstuAe wssts pannnd. Rahwas jättis oma WKsMste hsoleV, nmde peamehe sss lõhu peal TSSWata ja ei Wõwud tsutust mitte sma pmk, SMS enese häbile pidu «w. Meile kõikidest SaksaWas jäg«dest tulnNd sSKUmid on selles ühised, et Mhwas igal poslZl, kus rchWsst, m, sellest MNamisest esmals jäi. Rsnds M siis 1. April W° MZrzi nõARzMMst  kinnitWud -- nmda sn Saksa «hs«s sma sest-- seiWte otsust täitnud. Ses SsMdemokMttMs leht. miZ swak MMM Kime iEdasi a MWd KsgK ka tsiftd Wchawaeßß-- sütltKjate M lsstsntajatt lstzed mmst M)slguZ"  j. n. e- nimetawad, Nimetab Kin, nagN ikka, MM neid ZIiK-Zld M Mli sedK mshsz kisbtdK lõhkuda ja Hämimda Püüawsd, MidK WmMMdesi ilmu» tnStest ja targemate ja !«wsest ja ZmnäHiRStKK tuhandete aastate kZik»s ano.sa zs lahke elukoew, igawese js aesUku rahu ja ElnZNne ksfKtamiseks js kMemisM seadustes üles panhnd m. AWM seda RiMetKwad nemad km igaüks teist sma tzimn M mõõda smslt teelt ara tõugata tshib. KshjuN sn ssssugnsi  waimnsi se! korral ts Saksamaal WZgs Mlju. Isegi ü?S nasstsrahwa-trßiksnd Sozialdsmskratlaste kesW ja maimust, olla nõmW wõtnud, BtsMarki-Nidudx wMa tagajäre! käratseda. Muidugi Atzendswad m«st sitked Romci-Asch-liklased, kes Papsttst lstzntawd EwaßgsliNMlasi  ei salli, ka sel korra! jälle kõiksngusts lõhkujatega Würst Bismmkl teytamisett, kelle nimi -M nii sügMMst kõige kindlamate Sakslaste M kõige mhglise eluksrm sõbra  de südamesse kasVstud M, st kõik Keed Klio (Wma- Greettaste aeawgu-ülsspgyemise jumsldus) griM! m sedg nime jäädawalt axaraamstLtesss kkMtsmd. Kielis sai Jürikuu Z. (HgMMm 2Z.) paäwal Saksamas uus soomM«w (WKNa-GsTMsnlasiT meremeeste Jumal) weiie WZKch. Keisa Wilhelm pidas nmd?B järgmist riZÜMise-könet: -Üks täht isamaa wiMsest ja KeisMku werfti wäsimata  ZZstz seisad »Wd see sõiduriist msk ses, oma elementi  kätte antud saama. Sina PiM niM Sakss mexswäe  ridadesse pandud saama. Sws Kisd isamaa kaitseks teenima. Sina piad wamlasele wastsMNTmist ja HZrsitust  wtMa tooma. Wana-GerMani myistsjywk Välja kaSwanud on nende lasmÄds nimed, mis Messmast ttKs-- sist on. Sellepärast Pilw ?a Sina msis esiWMsmGie HM wana-aega meele tuletama, ftdn wägKWAt jumalust, Seda köi? Germani meresõitjad estwaKsmsd ÄWustanud ja kartnud  on, kelle wägew riik jsMmd Pdhjapos-inz ja kauge Lõunepoolini ulatas, kelle wsldksndas Põhjamaa wsiilemised  wäljaVSideldud smwad, s«M ZK hukaills WasnlasZ maale kantud s-aiwad- Selle suure Zumala nims piad Sina kandma. Saagu Sina ennast sM wäärilifeks -välja näitama. N«da ristin mins Sind nime peale xAegir". —° Keiser Wilhelm läks Kiel'iö WKNZwer-lae-- wuStikugs soomM-aew ,Kurfürsi Friedrich peal merele. Enne oli Keiser Wilhelm kM tundi Põhja- Jdamm-kanaN PiduMtsil olnud, on lss kõnelüwade seisupaigad  määranud, kõiki korraldanud ja kinnitanud, ei fee pidu üheks täieliseks Rahwus-pidM saama piaö. Kanalipidn  olla Zaantkuu 87. (Is.) päckws pea!s mALratud. -----