Saarlane Teisipäewal, 18. Aprillil 1895. Xll. aasiakiiik maksab - Saaremaal aastas.... 1 rbl. SV kp. Saaremaal pooleZ aaStaS I „ - „ Ilmub igal toi-f«,p«.s»s?t»t. KnresäareS kaubauulitsäs nr. >7. Saarlase toimetusele» KnresaareS Kuulutuse rida ehk selle ruum Uleiiliiiilk xilitillü ajslcht ma»- ja liauarahwalt. Mõnda teenistuse seadusest. sagedasti tuleb teenijate ja nende palkajäte  wahel tülisid ja ka kohtuküimisi ette. Seesugune lugu sünnib kõige rohkem maal. Kord ei olla teenija maha tehtud aega täielikult ära teeninud, teine kord lasknud jälle peremees teenija enneaegu  lahti jnd. Et selles ka osalt wähene teenistuse kohta käidaw seaduse teadmine süüdi on, siis tahtsin selle üle mõnda kirjutada.  Pracgus, kui kewadisel ajal, tuleb ka igal pool maal teenijate palkamist ette ja nii wõib siis see kirjatükk mõnes kohas kasulikult mõjuda. Järel tulewad seaduse nõudmised on praegu Saaremaal maksma 1819 a. kinnitatud Liiwimaa talurahwa seadusest wõetud. Tormilistes kohtades tähendan ka klamrite wahel kohased seaduse paragrahwid üles. Üleüldse tahan teenijate  palkamisest, teenijate ja peremeeste kohustest üksteise wastu teenimise ajal ja teenistuse kontrakti tühjaks tegemisest rääkida. a) Teenijate palkamisest. Teenistusesse wöimad ainult need inimesed  astuda, kellel täiesti waba woli oma üle on, selle parast lapsed, kes alles isa hoole all on, alaealised wacsedlapsed ja mehel olewad naesed wõiwad aga ainult kas isa, wõõrmündri ehk mehe loaga teenistusesse  astuda. Teenistusesse palgates pcawad  nemad iga kord sellekohase oma kogukonnast  wõetud tunnistuse ette näitama. Need aga, kes juba kusagil teenimas on, peamad teise peremehega kaupa tehes tõeks tegema, et nende teenistuse aeg lõpnud on, ehk et nad peremeeste poolt lahti on lastud  (449 ja 450). Kui aga keegi pere-- mees ilma nimetatud tingimiste weks tegemata  teenissusesse astuda soowijat enese juurde wõttab siis wõib see kahe rublase rahatrahwi alla walla waeste kassa hääks langeda (451). Päälegi wõiwad wancmad, wöörmundrid ehk mehed ilma nende loata tehtud kaupasid igal ajal tühjaks teha (450). Teenistuse üle olgu ikka kindel kaup tehtud kas kirjaga ehk suusönalikult, kahe tunnistusmehe  juures olemisel. Iseäranis suurt rõhku peaks praegusel ajal sellepääle pandud  saama, kus oma õiguste nõudmiseks täielikud tunnistused ja tõendused käes peawad  olema. Teenistuse kaupa wõib ka walla kohtus teha, mis wist ka kõige parem saab olema, sest et siis leping walla kohtus akti raamatusse saab kirjutatud, kust mõlemad  pooled enestele ärakirjud wõiwad saada. Lepingute juures peab selgesti ära määratud  olema: palga suurus, teenistuse tähtaeg  (s. o. kui kaua teenistus peab wältama) ja see töö ning amet, mis teenija pääle saab pandud (454). Lepingute tegemise juures peab ka käsiraha antud saama, mis lepingut kindlaks teeb. Käsiraha suurus saab mõlemate poolte wabatahtmise järele määratakse ja arwatud harilikult palgast maha. Käsiraha salgamine (s. o. kui käsiraha wastu wötta ei taheta) ehk selle tagasi andmine ei wabaSta kumbagi poolt lepingu täitmisest (455). Kellegi! ei ole luba ennast mitme peremehe juurde palkada. Juhtub oga see ette tulema, siis jäeb teenija selle peremehe juurde teenistusse, kelle käest ta esimise käsiraha wastu wõttis ja peab sääl juures teistele peremeestele selle läbi tulnud kahjud ära tasuma ning ühe rubla trahwi walla kassase maksma. Ka ei tohi keegi peremees teise teenijat enese juurde meelitada, mille eest ta asja olemiSte järele waadates, politseiliku nuhtluse ehk I rubla trahwi alla wõib langeda (459). (Järg tuleb.) Ilu ja süda. 3? «. Loike»', uudisjutt. Ma tõin sulle, minu peremehe poolt ühe kirja, ütles Rima ühte pisukest kirja Pauli kätte pakkudes. Kirja? Sooh! ütles Paul imestades. Mis siis Juhan küll kirjalikult minult peaks nõudma? Ma ei tea mitte, kostis Muna. Pau! wvttis kirja lahti ja luges suure ruttuga läbi; «imaks iviskas ta naeratades kirja kõrwale. Asjata mure! ütles ta. Ma tean juba isegi, et ta selle asja juures süüdlane ei ole. Juhan kurdab selles kirjas, nagu oleksin ma tema paale hirmus wihanc olewat,  et tema tütar mind nii raskcsli pettis. Kii oma peremehele minu poolt palju terivisid  Muna ja ütle, et mull midagi miha tema sasta ei ole, sest ma tean, et tema selle juures ilmasüüta on. Mirua lubas soowi täita ja pidi jälle kohe Mlvekut hakkama tegema; ometi jäi ta meel korraks ukse ette seisatama. Kas sa siis ikka meel Leenat armasrad  Vaul? küsis ta. Paul maaras kohkudes tüdruku otsa, kelle öru pilt argliku küsimusega tema päül wiibis. rZastanud midagi . . . MkZpSrast sa teda nii wäga armastad? küsis Muna wähe aja pärast edasi. Mis häüd omadused on siis ühel tüdrukul nagu Leena on, et teda nii wäga armastatakse? Ma ci tea --- midagi ütelda kogeldaS Paul, ilma et tüdruku jutust õieti aru oleks saanud. Mikspärast oled sa siis ennast temast nii kangesti köita lasknud, et sa Ma ei tea mitte! - Kas sa teda ka weel edespidi tahad armastada? Kas sa teda ialgi ei taha unustada? Mina hääl mürises selle küsimuse juures kangesti ja ta waatas põnewalt Pauli otsa. Ei, kostis Paul pikkamisi, ma ei wüi teda mitte unustada . . . Siis armastad sa teda ikka weel? Ja. Paul! hüüdis neiu paluma häälega. Mis sa tahtsid ütelda Miina? - Leena pole enam sinu armastuse wüärtz ta on sind petnud ja sa peaksid teda nüüd põlgama! Hm! Saab näha ümises Paul tasakest:  ja hoolimatult. Paul! Aga mis sull on Miina? Mikspärast armastad sa aga Leenat, nn tuliselt ja kuumalt, et ka teda siis ei raatsi jätta, kui ta ju sinu petjaks ja põlgajaks  saanud on? Kas siis kedagi teist ei ole, keda sa armastada wõld, kes sinule igawesti truuiks tahab jäeda? Ma ei tea mitte! Ja ometi ou neid, kes sind südamest  armastawad palawalt... igawesti.. . Sulle truuiks jääda tahawad ... surmani, aga mitte nõuda, kui petlik Leena! Üks neiu on kes sinu armastust igatseb ja ainult sulle elada tahab. Ta saab kõige õnnelikum  olema, kui sa teda armastad, aga kõige õnnetum, kui sa teda mitte ei armasta! Ta tahab alati sinu juures olla, sind teenida,  sind trööstida ja sinu sõna kuulda! Ta tahab ainult sinule elada ja kõik sinu hääks teha, mis iganes wöimalik! Kas sa teda mite armastada ei taha Paul? Kas su süda temale mitte tuksuda ei wöi? Kas sa ei taha mitte tema ümber kaela hakkata . . . temale suud anda ja õunelik olla? Ütle Paul, kaS sa ei taha? Ütle! Ma ei tea midagi ütelda! Paul! kiljatas Miina, nähtama hinge ahastusega Sell silmapilgul tundis Paul kahte pehmet kätt enese kaela ümber ja palawaid nuli enese palgede pääl . . . Ennemine weel, kui Paul midagi märkada sai, oli Miina ise juba uksest wälja lendanud.  Armastus on üks imelik asi, rääkis Paul iseeneses, ta sunnib inimest wahel niisugusfi wigurid mängima, mis päält waatajat otse ilmaarmuta naerma ajaksiwad! Mis pean ma nüüd Miinast ja tema armastusest  arwama ? Hm! . H. Kas ma peaksin teda armastama? . . Kas wõib. tema mind õnnelikuks teha? Hm! hml Muidugi! Ja siisgi ja snSgi! . . . Isamaalt. Kuvesaarest. Kolmandamal Lihawõtte pühal sai Saaremaa karskuse seltsi poolt pidu-õhtu toime pandud, millest kaunis rohkesti rahwast osawõttiS. Pidu amas seltsi esimees kohalise terwitnse kõnega, mille lõpul kõikide koosolejate poolt keisrilaulu sai sai lauldud. Muu seas tähendas ka esimees, et endine seltsi eesistuja hr. baron Sas; seltsile tähtsa kingituse on teinud, nimelt kinkinud ta suure ja ilusa Keisri Majesteedi Nikolai II pildi. Pidu päiil laulis Nasma segakoor hr. Tuulinga juhatusel.  Laulud kanti wäga puhtasti ja hästi ette, nii et lauljatele kõige parem rahul olemine osaks sai, mida ka see näitab, et palju laulusid mittu korda laulda paluti, ühte koguni neli korda. Pääle ülemal nimetatud laulukoori pakkus ka hr. Jakobsoni zilheri-mäng pidust osawõtjatele mõnusat  lõbu. Kõnet pidas seltsi kirjatoimetaja C. Palk