Tallinna Sõber M 2. Neljateistkümnes aaStakäik, Tallinnas, Näärikuu 16. pääwal 1892. Uteöllijilt atgteht Eesti raiuvate »aat ja tiuaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas MndforS i värgati! trSkinioiaS! aaStal. 2 rubla, 4l> P U<aaStaS......... I rubla 40 kop ' Koju ehk saadetud: aast»« 3 rubla pool-aaStaS I rubka 70 kop. Fluukulnsed makfamad iga rea eyk selle aseme peatt S kop. TkNimlsrd wõrtakse w, rr, , AaM««a»: .tindlorsN p»r> ml, lräikimat.,». - Pettrilnrp!»sr,sand«. up. S».-Hartuai Fauli man,,. - ». HttdekSera. Kapfalus! A. Kalkterg. Fissnra»- Z. «iistner'i vaodi». Mttandt» r ' ». Mro«'i ramnampoad. -> Marw»» - M> P»»e«. - Vraua Vtelrase. Walkas- M. Mndslft- Kmelaares - Hh. lang.. Mask., laida Märanjs knulmatsr. Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Slad kirsad kSiwad BaMsN cßarsitchpsrl lmzrUWUS.lloxrr, tKeglster : Tägaslwcratus wiimase avsta peale. .Üleüldised sõnumid .maailmast. Omalt maalt. .Tallinnast?lun-k.  n l . . tähed Uns-aästirksl Abiraha wällakoolidele. Stempel-maksnd.' Häda-lotteric. ÄNliscd surmad. l Baltisk'ist. —' Tartu'st. Liiwimaatt. - Pctkrbur,,M: - UueChediwes<«>trkolid - Riik.,- I ratych. Kohtu otsus. - Nrimm ip: Erör»jnM«S«i,. PaliiP: Nära. - Tangus siad. I«t« leyn Palju parenl pidu- Tagasiwaatus wiimase aasta peale. 11. H oi l a n d 'is näiwad kõik aSjad Kuningapraua walitseja Emma tasasel juhatusel wäga heaste kosuma. See weike aga rikas maa korraldab ka juba oma föeawage, et ühes suurestsöeas, mis ehk Enropa's tulla wõiks, oma ifiolemist kaitseda suudaks. —Belgia's on mitmesugused tükid jarges  tuksunud ja elukorda rahutumaks kemud. Ülemas paikas wöillestwad tarretanud RooMa-kathoMklased ja erakonnad, alamalt poolelt on Sozialdemokratlasedi  töölisi järges lörkümiStele ja teistele korratu- asjadele assetanud ja ärritanud, mis üleüldisele rahwawarandusele muidugi määramata kahju teinud on, sest Belgia rshwas elab pea ainult tööst. Belgia on üks kõige perekamatest maadest maailmas ja põllutöö, ei ulata kaugelt mitte kõikide ülespidamiseks. Raske kurwaslus langes Näärikuu 23. (11.) pääwal Kuningakoja peale. Sel pääwal suri ettearwatud Kronprinz Balduin. Kuninga wennapoeg, kuna Kuninga enese ainus poeg juba enne ära surnud oli. Nüüd ei ela Belgia's enam teist mehewösu  Kuningakojas, kui ärasUrnnd Prinz Balduini noorem  wend, 16 aastane Prinz Albert, kellel ka õige waene terwiS olla. See asi teeb fealtstele Monarchistkastele suurt muret, sest seal on palju Republikanlasi, keS Prantslastega  filmitsewad ja keda'Prantslased taga kihutawad. Belgia on ülepea üks maa, mille peale Saksamaa poolt ja Prantsusmaa poolt waritsetakse ja mida ühe sõea aeaks ühele ehk teisele poole kiskuda soowitakse. Oma ist olemise kaitsemiseks' ehitatakse seal kindlust Maast jõge mööda, aga ka nende üle rikdlewad kodused erakonnad ja nende peale waritsetakse Saksamaa poolt ja Prantsusmaa poolt. Prantslased himnStawüd oma söeamäge juhtumist mööda läbi Belgia Saksamaa kallale saata, sest et endine wäraw Metz'i ja Strassburg'i wahel kinni pandud on. Sellepärast on Prantslastel ja nende fõbradel Belgia s paha meel nende kindluste peale, mis Saksamaa tarwitusekS  ehitatud saada, kuida nemad ütlemad ja sellega rähmast  wihale ärritawad. Suurt tähtsust.on Belgia, ehk ennemini Belgia Kuningas Leopold, selle läbi saanud, et kongress orjuse ja orjajahtide häwitamiseks, miS Afrikatt kodurahwast tühjendama kipuwad, Brüsselsis peetud sai ja nüüd kõik Europa riigid ja Põhja-Amerika ühendatudriigid  selle kauha juure astunud on, mis seal tehtud sa!. —' Belgia körwas on sel aastal üks weike riik, Suurherzogkond  Luksemburg, oma endist ifiolemist tagasi saanud. Senni oli Hollandi Kuningas üheS ka Luksemburgi  Suurherzog ja need riigid saiwad sedawilst Ühte arwatud. Holland'i Kuningas Wilhelm 111. suri aga ilma mehise järeltulijata, kuna Luksemburgi pöhjasseadus üht naesterahwast Valitsejaks ei luba. Luksemburg langeS sedawiist ühe endiste Suurherzogide teise wõfu, endise Nassau Herzog Adolfi, omaks, kes Heinakuu 24. (12.) pääwal oma pidulikku stssessitmist pidaS ja settest aeast saadik kui igalt poolelt õiguslikuks tunnistatud Suurherzog  seal walitseb. Nii kaugelt on asjad seal kordaS, üks küsimine on aga üle jäänud. Luksemburg on ikka Üheks Saffa riigiks luetud, aga Prantslastel on selle peale ikka suur himu olnud. Keiser Napoleon 111. oli seda kord juba Hollandi Kuninga kaest omale ostnud, aga Preusst Kuningas,  hilgimini Saksa Keiser Wilhelm 1., ei annud selleks luba, mis ükS neist sügawämatest põhjustest oli, millest aastal 1870 Saksa-Prantsuse sõda tõusis. Pärast sõea lõpetnfi ei wöinnd Luksetnbnrg mil te Saksa Keksririi- giga ncnda übendatud saada, nagu teised Saksa riigid, sest et seda Hollandi sunre lueti. Nüüd ou siis Luksemburg  ainuS Saksa riik ilma ühenduseta suure isamaaga ja seal on wägewaid woolusi Prantsusmaa poole, mis seda ühendust nii pea ka wist mille korda minna el lase. Isegi Suurherzog Adolf wõib nende sekka lnelud saada, kes ühendatud Saksa Keisririigi wasta iõrguwad, sest Preussi-Austria sõeaS aastal 1866 seisis tema Austria pool ja kautaS selle eest oma riigi, mis Pceussii Kuningriigi  külge wöetud sai. Seda pahandust tema wist mitte ei unusta ja tema elu-aeakS jääb Luksemburg wist Keisririigist  lahku, wöib ennast ehk mast tema poja all teiste Saksa riikidega Keisri all ühendada. Geuni saab Luksemburg  wist kõikuma jala peal feiSma, kui fsda Prantsusmaa  ja Saksamaa wahel plaks lahti minema, sest üks ehk teine, ehk ka mõlemad, wõikstwad sealt oma sõeawäge läbi saata katsuda ja weike riik wöiks wõeraste söea-wainuw  tehtud saada. Schweiz'i Republika ou wiimafe  aasta käikuS üht weikest mässamist näinud. Testini  kantonis tõustS wabameelisem erakond tarretanud Rooma-katholiiklaSte wasta üleS, kes kõiki walitsust oma katte kiskunud öliwad ja tõukas neid körwale. Walitsuseliige  Rossi sai wöitlemiseS ära tapetud. Mõrtsukas Castionsi  põgenes Inglismaale ja ei saanud sealt mitte wälja antud, sest seal ttmniSlali tema tegu üheks politika.teuks, mis' eest tegijad sealt mitte wälja antud el saa. Schwett zi'S on palju õnnetust raudteedel ja mujal olnud. Kõige koledam nendest oli Jaanikuu 14. (2.) pääwal Mõnchen, stemi juures lura-Simplon raudteel, kus hiljuti walmis saanud fild üle BirSsi jõe rongi all sisse kukkuS >a wäga paljn, mõne sõnumi järel peale 200, inimest surma saiwad. Prantsusmaal on sel aastal iseäranis palju liikumist olnud, mis suures politikaS õigusega wäga tähtjaks  peetud saab. Nendanimetatud «.ligendamine" Wenemaaga, mida laiad ringkonnad siin ja seal juba ammu pärinud oliwad, on lõe-asjakS saanud ja selle auuks on fiin ja seal määramata pidust antud ja otsata hõiskütud. MiS sellest ühendusest omal aeal wälja kaSwab,  se seisab weel tulewiku põue peitus.  Erakondlikust  liikumist, tööliste tõrkumist ja teisi korratumaid asju ja pahandust on ka wiimasel aaStal Prantsusmaal küll olnud aga salgamata on ka, et nüüdne Republika WalitsuS,  Präsidmt Cornot'ga eesotsas, oma ametit osawufega  ja kindla käega tallttab. Ka on Republika! tõe poolest  mitmes asjas õnne oma waSiasle wasta olnud. Mis ka Wene-sebmstuse otstarbe ja wiimane järg olla wõib, fee on selge, el see söbrustus, wähemafi esiteks, rahwa usaldust Präfldenti ja Ministrite peale wägewast on kinnitanud,  kes siis ka rahutumaid waimust kangema rõhuga rahule sundida wöiwad. Selle juure tuliwad weel mitmed  pahandused KeiSri-throni ja Kuninga-throni himustajale  ttSkis, miS rahwast nendest ikka kaugele lahutanud ja sedaviisi Republtkat kinnitanud on. Juba oli koguni ka Monarchiciikide wägewam eestkostja, Rooma Paapst, filmauähtawali teel, ennast ja Rooma-kathMigi kirikul Prantslaste kirikuta Walitsusega lepitama; hiljemini tuliwad  küll mõned pahandused, aga see lepitamine wöils wiimaks ometigi korda minna ja saaks siis ka neid laiu ringkondast Prantsusmaal Republikaga lepitama, kes seal trnuwusega ja sitkusega Rooma-kathomgi kiriku ja selle Paapsti, poole hoiawad. Salgamata Prantsusmaa seespidise rahu tuluks oli ka see, et suur käratseja, endine Söeaminister Kindral George Ernest Bulanger, oma elule Mihklikuu 30. (!8.) pääwal Brüsselis otsa tegi. Suu- remat jagu omaist jäeeljooksjaiest ja jumaldajatest oli tema küll juba mne ku » miud ja HZjskamiSte asemele tema wasta oliwad pillamisrd tuluud, ka ei leidnud tema enam raha, mida jhulkade waimuSkamiseW tarand läheb, aga kergest oleks nkSti erakond teda ometigi -veel kord ölade peale tõSla ja uute karade äratamiseks tarmitada wöinnd See oir nüüd uiöödaS ja tema poolt ei ole ühtigi enam karta. Mihklikuu 9. (Leiknsekuu 28.) pääwal suri Prantsusmaa endine prästdent luleS G r e v y, 84 aastat mana, ja fai riigi kulu peale suure auuga maha maetud. PrautsuSinaal on wiimasel aastal iseäranis palju raudtee õnnetu ii olnud ja milmel poolel oliwad juba kahtlused  tõusnud, et ehk waheft üks kuri seltskond nende tegemiseks kokkn wõikS aSSnuud olla; põhjust et ole sellele kahtlusele aga mitte leitud. Kõigist kM piab tunnistatud  saapja, et Prantsusmaa asjad wiimasel aastal rahulisemad  ja kosliwamad olnud on, kui mitmelt poolelt ette arwati. Anacchistlased, Sozialistlased ja teised rahutumad maimud ou seal küll kära teinud, meile, kes meie Khristlased  ja Monarchistlased oleme, näitawad mõned sealised asjad kmkMkus elus ja seltslikkus elus küll weidrad wälja ja meie ei suuda aru saada, kuida üks riit ja rahwas, kes ennast kõige kaugema rõhuga kmklik-öigensulikukõ  ja mouarchMM nlmeta>vad, ennast ühe riigi ja rahwaga wennaSlada wöiwad, kus Jumalat ja kõiki uSku ametlikult salgatakfe ja kus Monarchi et ole, aga teiselt poolelt näitab asi omeligi teisiti wälja ja ka meil on üks seisupaik, mille pealt meie sellele joonele oma lahkust mitte täitsa keelata ei wõi. Kui Prantsusmaal ka ametlikult  usutunnistust ei ole, siis ei ole seal ka mingisugust ametlikku sndametunniSlnse-rusumist. Igaüks wõib ennast keelamata selle kiriku poole tunnistada, mille õpetust teiga oigeks piab, ja wsib oma lapsi selles kaSwatada lasta, kuuni nemad ise nii meele-möWaks saanud on, et kõiki läbi katsuda ja paremat waljawalida wöiwad. paremat nende eneste arwu ja südametunnistuse järel. Kärade kohta, mida lmjnlaied Prantsusmaal matise ja seespidise politika üle teemad, on juba endine Prästdmk Grevy kord kohalisele Ministrile ütelnud: , Laske neid rääkida, mis nemad kahawad, kui nemad aga midagi teha kahawad, stiS näidake neile Walilsufe wõimustv Selle järel käida  kse seal ka nüüd ja PrauiSlasle kohta näib fee õige tee olema. Sai sellel keel isegi tuhandetest ja tuhandest pea jumaldatud Boulanger ära wõidetud za riigi piiretest ilma tegema wägiwallaka wälja tungitatud; teistega saadakse  seal wist uüsamaii toime, kui nemad kord kõne asemele tegu panna katsuwad. Inglismaal on kodune tüli JiGaStega edasi kestanud, kui ka Paruell, keda ,lirimaa kroonimata nimetati, pahanduse  pärast O'Shea abieln-paari wahel, mis tema läbi tulnud oli, suurel mSedul oma tähtsust kauias za pea selle järel ära suri. Tema erakond elas lirimaal ja ka Inglismaal edasi ja on teiste keskiS ka wana Giadstone  poolt tuetatud saanud, kes Imlaste ja teiste raotumate  maimude õlade peal weel kord Inglismaa Mlnisker-vrasid.ntikS  saada tahaks, mis Inglismaal olse waliksejat  tahendab. Tema on küll juba ammu üle selle wanuduje-piire, kus teised inimesed wõimust ja kuulsat nime igatsewad, aga tema maim näib nooreks jäänud olema. Ka teistest liikumistest ei ole Inglismaal kodu ega asumaadel puudust olnud ja pahandustest ja turwaStustest  ei ole ka Kunigakoda puudutamata jäänud. Tuletame  ainult seda pahandust meele, mida Inglismaa krooni ja khroni seaduslik pärija, Prinz of WaleS, oma baccart-