weöki pärsi all jooksma pannud, mille läbi see siis põlema hakkas. WeSki olnud ainult LV rubla paale tulekahju mastu kinnitatud, kuna aga ta ,väärtus palju kõrgem olnud. KKrlalt. Hiljuti jäänud keegi tubli wiina- ja õlle pruulija kõrtsist kodusse minnes tee pääle lume sisse oma lväsinud keha puhkama, kust teda mööda sõitjad magusas olekus leidnud, ree pääle pannud, lähedale kõrtsi wiinud ja õörmnise läbi ning käepärast  olema märjukesega elusse ajanud. Hiljuti tahtnud keegi noormees kõrtsis olles oma isa käest poole korteri wiina eest puumaa õigusi omale osta. Et aga isa seesuguse kaubaga mitte ei leppinud, siis saanud ta kodus nurjatu poja käest sinise kulmu. Kas see on küll poja tänu oma isale?! < — Ühel õhtul kõrtsist ära tulles hakkanud keegi elust wäsinud inehike ennast surma tunnikese waStu ivalmistama. Selleks läinud ta teelt natukene kõrwale männikusse. Sääl leidnudgi ta marsi sündsa koha üles, mõtnud rihma ja kinnitanud  sellega ümber kaela tõmmates „wäsinud" keha männi oksa külge. Et oga sell wiisil elu õhtukese ootamine liiga pikale kippunud minema, siis läinud mehikesel seesuguses olekus hirmus igawaks ning selleparast hakkanud ta häälitsema. Warsi tulnud ka teine „elu tilga" häwitaja ja päästnud ta waeivast lahti. Et mehike meel koju tulla ei tahtnud ja teist meel plaanide rikkumise pärast sõimama  hakkanud, siis kolkinud wiimane ta naha kaunis pehmeks. Kui kõik korda oli saadud, pannud wcnnikescd koju poole „kõmpima." Pühade ajal on Kärla noortel meestel pruugiks hulgana ennast kokku kogudes harmonika pläristamisel peresid kaudu õlut kerjata. Sarnase!  kombel läinud mõned noorcdmehcd Küünla päe- ival ühe külamehe juurde oma «janu kustutama." Külamee! olnud aga liiga ihnus ja ei anuud neile tilkagi. Selle üle wciga pahaseks saades wõtnud «pillimees" oma harmonika ja hakkanud sellega lärmitscma, teised seltsimehed teinud aga toreda muusika wõimul wägilase teo ära: nad kiskunud külamehel tüki puu aida maha. Walla walitsuS muretsenud omalt poolt kangelastele mõneks päcwaks prii korteri. Hiljuti lõigatud K. mõisa pidajal 11 hobusel sabad, nii kõrgelt kui wähegi wõimalik, ära. Muude hobuste seas olnud ka üks sõidu hobune, teised olnud kõik «töö loomad." Kõige suuremat meelepaha sünnitas hobuste peremehele muidugi sõidu hobuse saba ära rööwimine. Põhjust seesugusele nurjatumale teole on wist ühe Kuresaare kaupmehe kuulutus andnud, kes teadustanud, et tema hobuse jõhwisi osta ja „hääd" hinda maksta. Mis siis ime, kui keegi selle hää hinna kätte saamiseks mõõraste hobuste sabadega natuke „sehwti" teha tahtis. Ansikülast. Koolide eest hoole kandmist rahwa poolt tuleb siin maga mähe ette; näitab nagu oleks kool rahwa hariduse alandaja. Tahab keegi koolmeister oma määratud palka kätte saada, siis küsitakse sagedasti protokolli näha. Harma tuleb aga niisugust mehi ette, kes sõna «protokoll" õigesti mõistawad pruukida. Suurem hulk aga muudawad seda sõna ja ütlewad „prodokoll". Sarnaseid küsimisi tuleb sagedasti ette, kui koosi meister oma aastase macwa palgaks mõni külemet  wilja ja paarkümmend kopikaid raha nõuab. Näitab, nagu oleks koolmeistril nii ilma wäärtuseta  aeg, et see midagi ei maksa, mida ta kooli aasta jooksul peab ära iviitma. Noh, kui kooli palka maksmisega see lugu järg on, ega siis ka kooli laste koolis käimisega paremad järge ei wõi olla. Sagedasti kuuleme, et waneinad oma lastele hommikul ütlewad: „Mis ma sest täna kooli saada, wõrku'p saa ühtid, jn need kooli päewad jõuab ka maksta". Tõsi küll siit saadik on nad küll jõutud maksta, aga kudaS edcspidi lugu on, sest loodame et aeg arutust toob. Sellepärast oleks soowida et edeSpidiSdel aastatel koolmeistrite paikade üle kindlamat seadust saaks maksma pantud. Karjast. Leisi Õigeusu kirikus laulatud nende päewade sees üks «noorpaar", kus peigmees 25 aga pruut SS aastat manad olnud. Kuida kuulda, pidada praegusel «noorel" naesel õige rohkesti «nodi" olema. Paari minemine olla ka wist sell põhjusel sündinud. Hiiumaalt. Emmaste wallaametnikud on õige waljud „priiusuliste" pääle. Kuda kuulda, läheb tulewal nädalil üks trobikond  priiusulisi, keS ühes popsimajas lugemist  käinud kuulamas, Haapsalusse kohtusse. Tänawu talwel on wiljawedu Saaremaalt  Hiiumaale wähem, kui endistel aastatel.  See tuleb sellest, et saarlased oma wilsa kallima peawad (190—210 kop. makk - 50 toopi) kui Tallinnas, kust hüumehed suwel seda laewadega kodusse weawad. Baltiski sadam on täiesti lahti ja mitu laewa on sinna juba sisse ja säält wälja sõitnud. Harjumaalt. Juuru kihelkonnast teatab „Rew. Ism." et sää! kaks kooli juba sügisest  saadik kinni on, sest et neil kooliõpetajaid  ei ole. Koha tahtjaid on küll olnud, kuid kedagi ei ole wastu wMud. Üks ci olnud rahwale meelt mööda, teine inspektorile  ja kolmas leidis palga liig pisukese olema. Nii on siis õpetus seisma pidanud ja lapsed ulawad muidu kodu ümber. Tallinnast. 6. Märtsil suri terme priske noormees, Georg Hansen, 32 a. mana, järsku woorimehe saani ära. Surnukeha  mudi Tornimäele lõikamiseks. S. Märtsil rvciatas politsei tohter surnukeha üle ja tunnistas, et ta südame rabandusse on surnud. —7. Märtsil suri nõndasamuti järsku üks kõrtsinacne leti ääre tooli püüle ära. Scllsamal päewal leiti Tallinna waksali ligidal raudtee rööpade päält üks mees purustatud pääg». Jurjewimaalt. Maarja-Magdaleenast. 5. Märtsil warastas üks hulljulge kelm kiriku juurest jutluse ajal hobuse ära. Kuulu järele saanud tagaajajad ta tee pääl kätte. „Linda" laewaseltsi Jurjewi maja on, kuida kuuleme, ilma oksjonita ära müüdud- Maja eest saadud pääle 30 tuhat rubla. Kuuramaa mesilaste pidamise selts peab suwel mesilastepidamise kursuse ära. Pihiiva lähedal tahetakse sell aastal suuremaid hobusewäe-harjutusi ära pidada, millest ka gardewüc-hobusewägi osa wõtab. Peterburgist. Ajalehtede järele on eesseiswa kroonimise pärast õueministeriumi juurde iseäraline kroonimise asjade kommisjon  asutatud, kes juba oma tegewust on alganud. Kuida Grashdanin kuulu järele teatab,  on otsuseks tehtud, Riiga ja Tallinnasse  põllupanka asutada. Hobuse warguse wastu on üks Wilna politsei liige selle plaani sisemiste asjade ministrile ette pannud, et hobused warguse wastu kinnitatud saaksiwad, nii et kahju saaja kautsile läinud looma eest tasumist saaks. Ministerium on selle plaani pöhjusmõttega rahul olnud. Wenemaa kullasaak on „Grashdamni" teatuse järele 1894 aastal 2583 puuda suur olnud, seega 81 puuda wähem kui 1893 aastal. Siberite saadetute arw oli „Mosk. List." teate järele minewal aastal 11,530, ühes nendega, kes wabatahtlikult ligi läksiwad.  8831 oli Greeka õiget uSku, 1224 muhameedlast, 510 juuti, 506 Rooma katoliku usulist, 274 Lutheruse usulist, 119 raskolnikut, 35 gregorianlast, 30 kozit ja 51 paganat, nende seas 50 Budha. Kohtuministri poolt on seadlus ilmunud,  et kõik Siberisse mõistetud naesterahwad  alla 40 eluaastat mitte Siberisse ci pea wiidud saama, waid Sachalini saarele. Saksa asutuste koolid Wenemaal saada, nagu „Grashd." teatab, warsti Wene keelseteks. Rahwahariduse ministril olewat plaan juba walmis. Poolamaal on munade puudus. Wäljamaa  ülesostjad käiwad maal ümber ja maksawad 3 kop. tükist, ega ei saa sellegi eest. Tahetakse paluda, et walitsus wäljamaa  munakauplejatele ülesostmise ära keelaks. Siberi raudteel on nüüd 1,400 wersta rööpaid pandud. Tulemaks talweks peab 2,500 wcrsta walmis olema. Naljaks. Linnaprcili, kes oma isaga kord maale sõitis: „Papa, maata ometi kui ilmasüüta nägu neil lehmadel on! See on aga täiesti arusaamata, kust see mesine piim peaks tulema." Kingsepa kamalus. Tellija: „Aga ütelge ometi, miks Te mulle nii kitsad saapad olete teinud?" Kingsepp: „Sellepärast, et Teile töö raha ara maksmist meelde tuletada!" Suur auu. Kohtunik: „Olete kord nuheldud?" Süüalune: „Ei see auu ei ole mulle meel mitte osaks tulnud." Tululikud juhatused. Harwade wahedega aknaid wõib see läbi tihedeks teha, et lengi waltsid tarwilise  jao kitiga täidetakse, akna raamid aga kriidiga hästi ära määritakse ja siis kinni tõmmatakse. Kitt, mis sääl juures wälja litsutud saab, tuleb hoolega ära kraapida. Waltside sisse jääb nüüd endiste wahede paksuselt kitti, mis sinna tugewasti kinni kuiwab. kuna aknaid kriidi tõttu kergesti lahti teba wõib. Kas piima hulka wett on segatud, wöib kohe üra tunda, kui üks hästi siledaks pooleeritud sukawaras piimasse pannakse. Ln piim puhas, siis jääb sukawarda otsa üks piima tilk rippuma, on ta aga meega segatud, Ws ei jää tilk mitte warda otsa, »aid kukub maha. Lambi tahid põlewad siis palju «valgemalt,  kui neid enne lambisse panemist «õueks tunniks Südika sisse likku pannakse ja siis hästi ära kuiwatatakse. Wäljamaalt. Saksamaalt. Räägitakse, et keiser Wilhelm roiust Bismarkile Saksa riigi auukantsleri nime kingib. Kirikuõpetaja Dankwcrts, kes alles paar aastat Hamburi ligidal maal õpetaja oli, mõisteti kaheks kuuks mangi. Ta oli Gustaw Adolfi pühal jutluses praegust Saksa riigiwalitsust laitnud. Uus Põhja-Saksamaa kanal saada kõigel oma ItW werSta pikkusel 925 suure elektri lambiga walgustatud, nii et ka öösel kanali mööda sõita wõib. 1S 13. Saarlane 1895