wõiks. Prinz Ferdinand on siis ka järel annud, lakS ise pitkrmolA aeaks kottu ära, on aurulaema peal teele minneS Pcmiza surmanuhtlust alla kirjutanud, mis teisel hommikul, Jaanikuu 28. (16.) paamal, kui Prinz Ferdinand Vulgaria  piiretest juba wäljas oli, täidetud sai. Paniza fai linnast wälja, Sofia garnisoui laagrisse wiidud, kus neli rügementi suurtükkidega nelinurka kokku aStufiwad. Panizalle  sai tema surmanuhtlus ette luetud, tema wõttis Zumala-armu, sai puu külge siutud, kuhu tema ise kindlal sammul läks, seal ise omad silmad rätikuga kiuni sidus ja enne kommandot laskmiseks: ,Kõrgest Nulgaria!" hüüdis. Siis lendasimad 21 kuuli tema rinnast läbi ja kõik oli möödas. Surnukeha sai mahamatmiseks lesele antud. Venemaa Wäljaspidiste asjade ametlik leht, ,Journal de St. Petersbourg/ kirjutab: ,Sõnumid Sofia'st kuulutawad, et Major Paniza heile selle otsuse peale maha lastud on, mis ülem sõeakohtus  mõistetud sai, kus tarwiliseks peeti, teda Koburgi Prinzi armu alla heita, kuida seda ka see Sõeawäe-kohuõ teinud oli, mille ees Paniza ja tema kaas-kaebtusealused esiteks seiflwad. Koburgi Prinz oli enne kohtuotsuse täitmist maalt ära läinud ja sellega selle õiguse Larmitamisest  taganenud, mida ainult temal oli armuandmise õigusest. Tema on sellega näitanud, et tema BulgariaS mitte ainult ei walitse, et tema seal koguni ka mitte ei käsfi, ja et herra Stambulow nii heaSte walitseb kui ka kässib. Viimasel ei olnud tõeste mitte seda uut weretegu  oma walitsuse loomuse ülesnäitamiseks maja, mis muud ei ole, kui wägiwald. ÜheS on tema sellega ka kõige mõistlikumate silma ees selle oma walitsuse lühikest iga ilmutanud. Weue eralehed nimetawad Paniza hukkamist ,lojusesarnasekS ja ühekS meeletumaks kurjatenks/ mida Stambulow hirmu pärast tema eest teinud olla, sest Walitsuse muutmist olla Bulgaria's igal pääwal oodata ja siis oleks Paniza temale kardetawaks saada wõinud. Mõned Wene lehed arwawad ka, et mässamine Bulgana's pea lahti minna wõib, et Prinz Ferdinand omale selle eest wõeral maal redu paika otsinud ja fiis ehk koguni mitte enam tagasi ei tule. Saksamaa lehtedest mõistawad,Hamburger Nachrichken4 (Würst BiSmark'i meelel toimetatud) Paniza hukkamise üle walju kohut. See tegu olla kõige elukombe ja walitsuse-kunsti  wasta ja olla Bulgaria nüüdse Walitsuse loomust ilmutanud. Prinz Ferdinand olla ennast Stambulow''  mänguasjaks wälja näitanud ja wõeramaa lahkus Bulgaria wasta olla sellega kaugest kõigutatud. Austria lehed laidawad seda tegu ka, kui palju tõsist ja kui palju salalikku waimu selle laituse seeS aga on, selle üle wõib ikka kahtlust olla. Inglismaa lehed laidawad surmanuhtluse  täitmist, kirjutawad aga ühes, Sofia garnisoni laagri kommaudõr olla pärast kohtuotsuse täitmist sõeawäe ees kõnet pidauud ja kõige selle segaduse peale tähendanud,  mida Paniza plaani kordaminemine üle kõige maa toonud oleks. Paniza olla oma nuhtlust teeninud ja seda pidada kõik maa äraandjad saama. Silmanähtawatt on see ka kõige Inglismaa lehtede mõte selle kurwa asja üle. Prantsusmaa lehed möistawad ehk kõige wihasema meelega kohut selle teu üle, mis üks tükk „naljakast operist" (!?) olla, ja Bulgaria jultunud" kiri Türgi Valitsusele, milles Prinz Ferdmand'i kinnitamist Bulgaria Vürstiks Päritakse, olla selle „komõdia« wiimane akt. Panjza weri ei saada BulgariawägimeeStele mitte õnne tooma. üks hale lugu on see igapidi, et Paniza wiimane neist Bulgaria pealikutest oli, kes Würst Aleksandri all kuulsas Slwniza lahingiS nii suure wahwusega sissetunginud  Serblaste wasta wvitlefiwad ja Bulgaria'! nende wägiwalla alt peaststwad. Oberflleitnant Bilow wõttis mässamisest RustschuNis osa, sai seal raskest haawatud ja pärast surmanuhtluse alla mõistetud, suri aga juba enne selle otsuse täitmist ära. Major Unzmv fai sellessamas  mässamises haawatud ja pärast kohtuotsust mööda hukatud. Temaga ühes sai Major Pansw maha lastud. Benderew, Grujew ja Nikiforow wõtfiwad mässamisest Würst Aleksandri wasta osa, põgenesiwad fiis Venemaale ja Bulgaria'l ei ole neist ühtigi loota. - Paniza on Europa suurkoolides studerinud ja omal isamaal enne Adwokat olnud, pärast Wene-Türgi sõeas teeninud ja kui Bulgaria ja Serbia wahel sõda lahti läks, studentidest üht salku asutanud ja sellega sõeast osa wõtnud. Pärast rahutegemist tahtis Würst Aleksander seda salku luhutada, et noored mehed edast studerida wõikstwad, aga Paniza pani wasta, ja kui studentid selleparast ühe saatekonna tema juure saatstwad, fiis on tema nende sõnamche ise maha lasknud. Kuida naba, on tema niisama wägiwaldne km sõnakuulmata olnud. Peakstwad aga nüüd mässamifed Bulgaria's lahti minema, fiis on seal jälle Europa üks püssirohu waat lahti tehtud, millesse kergest säde langeda ja kust siis mli ja killud läbi Europa lennata wõikfiwad. Saksamaalt. Heinakuu 2. sJaanikuu 20.) pääwal on Saksamaa Riigtpääw Talwekuu 18. s6.j pääwani ühest ära läinud. Walitsuse poolest päritud lisaraha  sõeawäe tarwitusteks, 73 millioni marka, niisamalt ka kulud Afrika asumaade tamituSiekS, on lubatud, kui ka Sozialdemokratlased ja mõned teised erakondlased selle wasta paniwad. Sõeamäe-pealkkute palkade lisa ei ole Riigipaäm mitte wasta wõtaud. See on Saksa-waeuuliSte  ringkondade ja nende lehtede ainus troost. Sõea- Minister Verdp du VernoiS on Rilgipäämal kinnitanud, et tema ennast mitte ametist lahti palunud ei olla. Nurisemine Saksa - JngliS lepituse  maSta Asrika aSjus laguneb ikka laiemale, nimelt Mitmed lehed parimad, et rahmas üht palme kirja tuhandete allkirjadega selle waSta Riigipääwale saadaks. Nimelt on päritud, ek Inglased kõige 'vähemast Walaskala-lahet Angra Peaueiia ehk Lü deritzl-maa mudas, meel Saksamaale aunakllwad, aga selle peale ei ole mõkeldagi ja seal pannakse juba piiret Saksamaa  Angra Peguena ja Inglismaa WalaSkala-lahe raunaserma  wahele. Sansibar! laaredesi ei ole muud Saksamaa  omaks antud, kui Mafia, kuna seal mitmed teised ja paremad saared juba Saksamaa omaks peetud saiwab. Ka Major von WisSmann on kunnlStauud, et tema lootused  suuremad on olnud. Inglased tõukamad küll SakSlastega  seal ikka sõbralikult naabruses elada, kardetakse aga, et see sõbruS 'väga kaugele ei ulata, kui Sansibar! Sultankond kord nende walitsuse all on, et nemad sealk siis Saksamaa kanbaajamist igapidi takkiskanm saada. Senni on Saksa- Inglis lepitus mõlema Valitsuse poolest alla kirjutatud. Inglismaa poolt saab see kaup kohe Parlameuti  ette pandud; ühes kinnitatakse aga ka, tl Helgalandi  andmiseks Saksamaale Inglismaa rahwa ega ka Helgolandi rahma luba karmis ei olla. Ilma radwa lubata olla see saar mõewd ja mõisa ka ilma rahwa lubata autud saada. Saksamaa poolt saada see seaduS kinnitatud, miS seal täuiue maksis, et keegi seal liikumata wara omastada ei 'või, kui seatine kodurahmas üksi. Ka sõeawäe-kohuse ja maksude asjus lubatakse Helgolaudlastele  eesõigusi. Taanimaal on Keiser Wilhelm ütlemata lahkusega ja uhkusega maSta Köetud  ja üles peetud ja Daani aealehed kiivamad keda. kui üht kõige suuremat Valitsejat, keda acalngu tunneb. Keisri kaaskonnale on Daanl Kuningas oma kõige kõrgemaid auntählesi mäkja jägauud ja Keiser ou Daani Prknz Khriflianile Mustkotko-rilkretähe annud. Kõik näitas wälja, nagu olekS mana pahandus Daanimaa ia Saksamaa wahel käieste unustatud, wõi nagu loodaksiwad Doanlafcd kindlast, et Keiser Wilhelm neile Põhja-Tchlesmig'! maa 150,000 DaanlaStega jälle tagasi annakS. Jaanikuu 30. slB.j pääwal jõudis Saksamaa Keisri laemuStik Khristiania lahele, kuS määramata rahwahulgad kroonu- ja eralaewades  kõrget wõerast waSta wõtma tulnud oliwad, ka Kuningas  OSkar ise. Mõne jutu järel minna Keiser Wilhelm  ka Stockholm'isfe. Keiser Wilhelm on Mõskma sõeawäe-riugkouua kommaudörile, Kindral Kastandele, Punakotka-rütreie sunrrlski brkllkantidega annud. - Knlda .Nowoüile' Verlknlst kirjutatakse, olla lahntuS Keiser Wilheim'i ja Vürst BiSmark' i wahel täieline. Kõikidele Saksaniaa Würslikodade liigetele olla ära keela, tud Vürst BismarN juure FriedrichSruh'eSse minna. Ka ei olla mitte tõsi, et Niigiwalitsufe poolest tema käest ühegiS aSjas nõuu küsitud on. Senni jookseb aga Vürst ViSmark'! auusamma ehitamiseks ikka rohkem raha kokk". Schwerini st on 5000 marka saadetud, Bram,schwekg'kst 3000 marka ja Lübekist 5000 marka. Saksa- Prantsuse piirel on jälle kord lüli olnud. Saksamaa'» tulnud sõnumite järel on metsa ametnlkud SaaleSi junreS neli Prantsusmaa melsawarast leidnud, kes piire poole põgenenud. Teel on ÜkS ennast ümber pööranud, üks metsaameknik on kakS kord haamletega tema peale lasknud ja teda kergest haawanud, tema on aga ikka edast jooksta wsinud. Prantsusmaalt tulnud sõnumid üllewad, kaks talupoega korjanud piiret raagu, jäänud Saksa metsa-ametuikkude käsu peale küll kohe seisma. keS aga siiski nende peale kuld annud. See asi on ülekun. lamise all. Stanley kiri , Kõige pimedamas Aftika's' on Leipzigis kümneS keel-S korraga ilmunud. Austria-UngrumMt, Kulda .Politifche Korrespondenz"  kirjutab, kulla Erzherzog Karl Ludwig Saksamaa Keisriga ühel aeal Petcrhoffske. -- Keiser Franz Josef on kaheks nädaliks GasteiniSse läinud. - Delegationid on kõiki päritud lisa raha sõeawäe tarwituStekS  lubanud ja siis oma koosolekut lõbetannd. Un - grumaa püssiwabrik, kuS UngarlaSte pärimispeaie  uued sõeapüSsid tellitud saimad, ei ole oma sõna pidada ega ka kõlbamaid sõeariislu teha jõudnud. Valitsus  on neid mujal tellinud. Ungarlaste ül 0 rahwuslafed Karlstadt' tS on AuStria must-kollase lipu ära põletanud. Keiser on käsku aimud Böhmimaa-nõuukogu kaheks jägada, ühekS Tschecht ja ühekS Saksa kooli-nõuukogukS, kuida lepituse-konfermz seda määranud oli. Noor-Tschechilastel on selle nle mäga paha meel. Serbia Saadik Simitsch kaupleb Ungrumaa Valitsusega looma-kauplcmise pärast, sest senni on salle mõned Serbia flakarjad Ungrumaa piirelt lagast saadetud. Rvotsi-Norrmmalt. Norramaa Slonhing on 73 healega 30 heale ivabla 200.000 krooni lubanud, üheks uurimise-'etsi!k? põhjamaale. Dr. Nanseni juhatusel, kes mullu suuskadega läbl Grönlandi käis. Kuningas OSkar on oma iseäralisi rõõmu Saksamaa Keisri wõeruskäigu  üle luuuiSlanud ja küsimise peale, kaS midagi kaupa ühegi teise maa pärast tehtud ei saada, kmmkauud, temal olla rõõm oma Keiserlikku sõbral Norramaa pealinnas wõcrusel pidada. Saksamaal ei olla paremat sõbral, kui teda. TahakS keegi Saksamaa peale tungida, .siis ei saada tema sellest osa mõtma; iialgi ei saada tema oma mõeka Saksamaa poole pöörama. Belgiast. Orjakanpkemlse-häwttamife kongressil on ka wõrrastt kaupade toW Kongs-riikls määratud, kuna see plaanitud riik enne Meilmliue ja kõigeist tollidest wabaslatnd olema pidi. Heinakuu 2. (Jaanikuu 520.) pääwal oa protokoll kõigeist riikidest alla kirjutatud, ainult Hollandist mitte, kellele kuaS kuud järelmõlle'nisk.aega lubatud sai. SchweizH, Rheiui jõgi oli St. Gall eal kuuloni" alaliste wihmade kähi kõrgemale tõuSnud, kui aastal 1838 ja kippus iile uid ist uputust tegema. Järsku hakkaS Heinakuu 1. (Jaanikuu 19.) pääwal luud sadama ja wesi alanema. Davsstts on paks luuri maas, niisamati ka teksleS kõrgetes nõgudes mägede Kahel. Kõik wiljad on seal raskel kahju saanud ehk ka täieSte häwilatnd. Inglismaalt. Kongo Kauba-selts'' on nõu uks wõtnud  seitse Euwptaft Kongo hallikaid uurima saata. Mõnelt poolelt oli foawitnd Helgolaudlastele iiheS teises paikas Znglis-riikis maad anda ja neid senna asutada. Lord SaliSbnry on Parlamenti pealltuaS kinnitanud, selleks e! olla raha ja tema cl teada ka, ei Helgolandlafed  seda soowwad. Saksamaa saada wist kõiki tegema, et nemad rahu! olla wõwad. Kohaline kaup saada msne pääwa pärast alla kirjutatud ja siis Parlamenti ette pandud. Enne ei wõlda tema sellest laiemalt rääkida. —< Räägitakse, et Jn g! tSmaa,S a k s a ma a ja Jta l i a wahel üks iseäraline mere-ÜhenduS tehtud saada. stkSteise waStaStkkuseks kaitsemiseks asumaade aSjus. Kui klhegil neist kolmest ühegi wõeraga selleS aSjas tilli luleb, siis piawad teised kaks Kahemeesteks aslnma. tilli ilina sõeata tepitama. Tilli asjas Prantsusmaaga Neu - fnudlaub! kalapllild m i s e pärast oli Lord Saltsbury  wikmase aaSta Jõulukuu 31. (19.) pääwal Prantsusmaa  Valitsusele kkrja saatnud ja selle üle kaebannd, et Prantsusmaa fõealaewa kommandör Keppelsaare  jnnreS Inglismaa alamate merewähi-natad wälju on wõtka lasknud, mtS aastal 1884 tehtud kauba wasta on. Prantsusmaa sõealaewadel ei olla õigust Inglismaa wete peal walitseda. Selle aasta Lehekuu 29. (17.) pääwal on Lord SatiSbnly seda kirja uneSte saakund ja pärinud, et Prantsusmaa Valitsus oma meremäe pealikutele käsku annaks, Newaatamist Inglismaa alamate kalapilildmife üle maha jätta. Kui midagi ette tuleb, fliS wõlda Üks Inglismaa kreuzer selekamlsekS kutsutud saada. Tehtud ei näi täuine patju olema, sest hiljuti oli seal lausa sõda Inglismaa ja Prantsusmaa kalameeste wahel. Bury St. EdmmidS'iS (Suffoikl groflondaS) on merine kokkupõrkamine  totvatite ja kodanikkude wahel olnud. Prantsusmaalt. Jnglis-Sakfa lepitus Afrika-osjade pärast ei taha sugugi PrantSlaSte meele järel olla ja Parlamenti» pannakse Valitsusele järgeS küsimist ette, kuida lugu sellega on. Valitsus wastab põiklekes ja palub kannatada, sest kemplemised selle üle olla käsil. Sansibar! Sultankouna ükewalilsust nimetawad Inglased küll ainult üheks paljaks sõnaks, mis selle maa wabadusi sugugi ei rõhuda, aga seda Prantslased ei usu, maid päriwad midagi muud selle oma wõimuse wasta, mis neil tänine seal olnud olla. Kord räägiti, Inglased olla neile Dominika saart Snur-Anlillide saareStikkus pakkunud, mis 290 JngkiS-ruutpenikoormak  on. Sellega olnud Prantslased põhjnSmstteS rahul, peale selle aga mee! pärinud, et Inglased, Jtatialased ja teised, kellel mingisugust õigust TmiSlsis on, seda Prantslaste heaks maha jätaksiwad. Inglismaa pärida selle maSta, et Prantsusmaalt mitte enam kurjategijaid UuS-Katedonia'Sse ei saadeta, kes sealt sagedast AustrliaKe põgenemad ja paha teemad. Egypkus  pidada lliS ka käitsalk JugliSmaalle ja TripoliS Ztalia le saama Nenda saaksimad Prantsusmaa ja Jtalia Aftika j ägamise juures ka oma oja. KaS see nõu aga täidetud saada wsib, see on teine asi. Venemaa'! on seal ka sõna sekka rääkida, sest ka Venemaa on selle eest hea seista lubanud, kt Türgi Sultan kõiki oma õigust GgypluS'es ei kauka Prantsusmaalt saadetakse jälle kakskümmend mWonäri Kesk-Afrika'Sse. Kuida lugejad meel mälelawad, asuka? peale 80 aastal mana Gras L e S l e p S, Suessi kanali kuulu? ehitaja, ühe Seltsi, Kesk-Amerita Panamaa maakaela läbikaewamifekS.  Kui ka Amecika riikide poolt sagedast selle wasta waiekdud sai. siiski hakati seda kanalit ehitama, tehti ikka aktsiaid juure, kui raha otsas oli, kuuni 1530 milltoni franki wälja antud oliwad, kanali walmiSsaamist aga kaugelt