uusi lehti. Tartus ja ka Saaremaal pidada kirsipuud teist korda õisi ajama. Lätimaalt. Friedrichswaldes laskis S, peremehe  sulane esite oma peremehe tütre, siis iseennast rewolwriga maha. Noormees oli S. talus teenijaks, armastas peremehe tütart ja leidis wastu armastust.  Tütre wanematel ei olnud aga noorte inimeste  soow mitte meelt mööda, sulane saadeti ära, kes naabri peres teenistusesse hakkas. WarSti tuli endise peremehe tütrele soowitud kosilane. Kui aga 16. Augustil peremehe tütar wäljal karja hoidis, kutsus ta endine armastaja teda eemale metsa äärde, kus tal midagi rääkida olla ja laskis siin enne tüdruku, siis ennast rewolwriga maha. Peterburgist. Kui kahjulikuks kolera ajal keetmata wesi, päälegi jõe wesi wõib saada, tunnistab  hiljuti PeterburgiS sündinud lugu. Kui 15. Augustil Lessneri wabrik põles, jõiwad mõned Munenud ja higised tuletõrjujad seda samma mett, mida nad suurest Newkast oma tonni pumpasiwad. Mõni päew hiljem oliwad kolm neist joojatest haigemajas Aasia kolera kätte ära surnud! Selle wastu on teine näitus, mis hoopis teist järge tunnistab. LeSneri wabrikuS, kus just kolera esimist  korda nähtawale tuli, ei jäänud sest saadik mitte ühte töömeest enam kolerasse, kui terwise komitee direktori Batalini käsu pääle joogi ja söögi iveetoru kinni pitserilt ja töölistele keedetud wett hakati andma. 20. Juunist künni 31. Augustini on üleüldse  PeterburgiS kolerasse haigeks jäänud 3101, surnud 929, terweks saanud 1650 inimest; haigeid jäi järele 522. Selle järele on läbistikku iga päew haigeks jäänud 73, surnud 22, terweks saanud 39. Surejate arm ei ole siis suurem kui umbes 30°/ o haigeks jääjate armust, mis kolera kohta küll aruldane  nähtus on. Suur kullaivoor 276 puuda kullaga jõudis neil päiwil Peterburgisse. 27. Augustil, kell 2 ajal pärast lõunat raksatas Nikolai raudtee waksalis direktori elupaiga  trepi pääl püstoli pauk. Keegi herra moodi ktskmiseealine mees oli ennast maha lasknud; kuul oli pahemast meelckohast sisse tunginud. Enesetapja sai arsti kambrisse wiidud ja suri sääl paari minuti pärast. Tema riietest leiti sedel järgmise kirjaga: „Manja, anna andeks, ma ei suutnud laimamist kauemalt wälja kannatada. Anna minu poolt meie tütrele ja wanaemale suud." Selle enesetapmise kurblik efilugu on järgmine: Jakob Stroganow oli 11 aastat Tosno jaamas kassahoidjaks  slnud ja selle koha hiljuti kurja laimamise läbi kautanud. Asjata oli ta direktori jutule püüdnud saada, et ennast laimamisest puhastada; direktor ei lasknud teda enese ette tulla. Stroganow heitis meele ära ja sai enesetapjaks. Enne surma on ta mõnele ajalehe-toimetusele kirjad saatnud, milles ta oma teowiisi põhjused ära seletab. Naise ja lapse on ta suurde hädasse jätnud. Riigipanga aruande järele 1. Septembrist on pangas 631 miljoni rubla eest kulda seismas, kuna paberiraha SVS miljoni rubla eest jooksmas on. Uut loosimist, kolme miljoni rubla suuruses, wõetawat warSti ette, mille kasu muusikaülikooli  uue maja ehitamiseks tulla. Asi olla ju riigi-nõuukogu kätte antud. Kroonstadtist. 2. Augustil oli meie Kroonlinna  Eesti Nikolai kogudusel üks ülitähtjaS rõõmu päew, sellepärast, et nimetud kirikule uued kellad saiwad sisse õnnistud. PaStoi Saare Onu, ma tahan oma rõõmu tuhinas ka sinule pajatada, kuidas see sündis. Õnnistamine sündis pidulikult. Kell S kogus määratu rahwa hulk kiriku juure igast seltsist, nõnda et kirik oma ruumidesse neid waötu ei wõinud wõtta. Et nimetud kiriku järele kolm kogudust on, on iseenesest mõista, et selleks tähtsaks päcwakS ka wana hallpea, kui ka maailmad lapsed ei puudunud: ka wene wend nähti oma wilt saabastega platsis olewad. Kellu kanti kui pruut altari ette kirikuga kokku laulatamiseks, kus kohaline õppetaja Eisen, kui Eesti kirja põllul töötaja, kõigile tuttaw, selgel sõnal kella tähtsust kirikuga ühisuses ära seletas, esiteks Eesti, ja pärast Soome keeles. Ta seletas, et just sell päewal 24 aastad täis on, kui kirik sisse õnnistud sai, ja kõik see kaks tosinad aastad on rahwas pidanud oma tasku-kella järele kirikusse minema, kuna kirikul kella ei olnud. Kellad said rahwa priitahtliku annete eest ostetud,  suurem kaalub 30 puuda, ja wähema raskus 15 puuda. Ka olid selle tarwis laulu lehed trükkitud, mille eest siis mõnigi hea weerend weel kellade kasuks taldrikusse weereS. Et sellest tähtsast päewast ka kõrgemad auukandjad  osa wõtsid, nõnda kui: kineral-kapitan Natportu, kes ka Soome koguduse liige on, ja weel mõned muud meremäe ülemad, siis oli jumalateenistuse  kaunistuseks ka weel kihelkonna wiiuli koor oreli kaasmängul, mida osawad sõrmed juhtisid, laulmas, kuna mõned kroonu onud weel wask pillidega taga aitasid, nõnda et rahwal rõõmu pisar pilgust wälja paisus. Oli pühalik toimetus lõpetud, toodi ka kohe kell wälja, ja toimetati torni; aga küll oli ilus näha kui kell üles jooksis, ja musikantide laul ülewelt tornist alla kõlas, mille üle terwe liikuw rahwa kogu kui rõõmu joowastuses näis olewad, ja waimustatult omad õhked üles saatsid see Kõigewägewama poole, kelle tahtmise järele on rahwa tahtmine täide läinud. Mis mull lõpeks weel öölda on, on see, et õppetaja Eisen üks „tubli" omas ametis on. Tema tcgewusel läks korda, et kirikule uus lagi tehti. Tema nõul ja jõul sai kiriku katus uus tehtud teisel aastal. Tema juhil sai torn wälja poolt wärwitud, ja nüüd weel kellad muretsetud, sellepärast on ta ka kui hea karjane oma karja käest rahulolemist ära teeninud; ka kaks köstrid on hoolsad omas ametis, noored poismehed, mis sellest näis, et laSte koolitus on kõrgemal järjel kui enne; sellega saab ka taewa riigi taime põld kaSwatud. Jõudu! Th. Toompuu. Moskust. Et Siberi tee äärsetes (Nishni- Nowgorodi ja Permi) kubermangudes ja Öhtu- Siberis kolera möllab, on wangikodade ülemwalitsus eeskirja andnud, et sell aastal enam mängisid Siberisse ei pea saadetama. Üleüldse on Moskust käeSolewal aastal 7729 wangi Siberisse saadetud, nende hulgast 5320 meeSterahwast, 948 naisterühmast  ja 1461 last. Odessast. Säälsete lehtede teatets järele on sinna üks Berliin kaupmees Joseph Edelberg  sõitnud. Kaasatoodud ametliste tunniskirjade  järele on tal nõuu, ühte 50 aasta eest FeodoSsia lühidal Asowimere põhja langenud sõjalacwa  päewawalgelc tuua. Nimetatud laew pidanud Prantsuse sõjamäele tina wiima, mida Edelbergi isa TrieStist saatnud, langenud aga põhja. Krimmist. Sääl on tänawu hea õuna ja marja saak olnud. Hinnad on keskmised. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisrikaasa Augusta Wiktoria tõi 1. Septembril tütre ilmale. Keiserlikul  paaril on juba 6 poega, kelledele nüüd esimine õekene juurde tulnud. Kõrge ema ja lapsuke on heas terwises. Saksamaa uue wäeteenistuse  seaduse küsimus, mis Saksa Keisri enese sõna järele maailmast pidi kadunud olema, on uueste elusse tõusnud. Walitsusel peab ikka nõuu olema, riigipäewale seadust ette panna, mille järele nekrutite hulk suurendatud peab saama, ilma et wäeteenistuse aeg lühendatud saaks. WalitsuS põhjendab oma nõudmist sellega, et Wcne- ja Prantsusemaal kokku 3 miljoni soldatid enam olla, kui kolmiklepingul. Uuenduse kulusid arwatakse aastas 100—150 miljoni marga püäle, ja see asi teeb walitsusele kõige suuremat peawalu. Sõjamäe suurendamisel ja riigi kulude kaswatamisel on rigi- päcivaS wäga palju waStaseid, kuid walitsus loodab wanameelscte ja ultramontlaste abiga ikka sihile jõuda, peab aga selle eest muidugi paawStimeelsete häbemata nõudmist enam ja enam kuulda wõtma. Wabameelsete ajalehed on ärarääkimata ärritust ja kurja tulewiku aimamist täis. Anstriamaalt. Sääl, on praegu määratu pettuse-protsess ülekuulamise all. Bu - kowina maakonnas (mastu Numenia rada) on tolli ja kroonumaksude ametnikud kroonule mõne aasta jooksul mitme miljoni guldna eest kahju teinud. Maakonna seniaegsed kõige kõrgemad ametnikud, rahaasjanduse direktorid ja inspektorid istuwad süüpingil. Üks neist tolliametnik Banczeskel  on ennast enese tapmise läbi nuhtlusest peastnud. Enne surma tunnistas ta: BukowinaS ei ole ühtegi auusat hinge leida! Kui õigust tahetakse teha, siis peaksiwad kõik ametnikud lahti lastud saama, kõige päält kõrgemad ametnikud! Ülekuulamisel on ilmsiks tulnud, et ametnikkude hulgas õiglasi mehi ei sallitud. KeS petiste ülematega  ühes nõuus ei tahtnud olla, pidi kohast lahkuma. Järelejääjatest püüdis igaüks nii palju „tabada" ja nii lustilikult elada, kui wõimalik. Rahaasjanduse ülem walitseja, 64 aastane Poolalas Pzcimiecki (loe Pshimietski) pidas pääie oma naise 4 armukest korraga ja raiskas nende eest pöörast raha. Tema abiline Kobierski oli tuntud kelm ja joodik. Pettused ja wõltsimesed oliwad nende käes igapäewased asjad. Pääle selle wõtsiwad nad kohatahtjate ja salakauba wedajate käest suured summad wastu. Mitu korda oli Wiini nende kelmitükkide kohta märku antud, aga walitsus ei tahtnud seda uskuda, kuni rahaministri wahetuse järele asi korraga ilmsiks tuli. Sellsammal ajal on üks wäga kõrge riigi ametnik „haiguse pärast" Miinist wõeramaale reisinuv; paar päewa pärast seda tuli sõnum, et kõrge ametniku kätte usaldatud kassadest suured summad puuduwad. Seep see kõrge isanda haigus oligi! Prantsuse maalt. Prantsuse erakoolides õpetakse juba mitme» kohas Wene keelt. Nagu hiljuti teatasime, on Prantsuse walitsus nõuks wõtnud, Wene keele õpetusega keskmistes koolides (gümnasiumites) katset teha. Õppijate wanemad on sellega nõus ja nõnda ei ole asja joonele seadmiseks enam muud waja, kui häid Wene keele õpetajaid, keda muidugi Wenemaalt wõib saada. Amerikamaalt. New-Jorkis on kolera hirm wäga suur ja ähwardab rahutusi tuua. Reisijaid ei taheta kolera kahtlaste laewade päält sugugi maale lasta. Maja, kuhu reisijad arftlise malwu alla pandakse, ähwardakfe maha lõhkuda wõi põlema pista ning peab seda waljusti walwatama. Elu piinad. Min, mis elu murest tõusnud M Rõhus minu rinna pääl.... Päike juba alla wajund. Õhk sest kumab kulla näol. Mere äärde läksin mina Laende mängi maatama: Meri kohas, maik ja kena. Süda jahtus, tundsin ma. Mets, mis mere kaldaid ehtis Wärskust andis õhusse; Seisis lokkais laiais lehtis. Meelitas mind endasse. Laulu helin oli kuulda Metsa uhke puude sees. Selle sunnil läksin mina Widewiku hoogudes. Pingil istus neiu iluS Laulis eharuumisse, Siin ma puiestiku salus Õnne süütsin hingesse. Saare mees kui mure piina Tunned enda rinna all. Tõtta, ära joo sa wiina. Õnne andja kõrgemal! J. NoeS. X- 37 Saarlane 189'2