Iosef. kui Ungrumaa Kuningas, ei ole mitte kõiki wabameeliseid  pärimist täitnud ja Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal ou Dr. Wekerle kõige Ministeriumi taganemist Keisri ette pannud. Kroatia Kuninga-asemi? Graf Khuen on Keisrist uut Ministeriumit kokku seadma, s. o. MiniSterpräsidentiks,  kutsutud. Kui pea tema uued Ministrid  leiab, see on weel teadmata. Selge näitab olema, et Ungrumaa juhatus nüüd rohkem HoidlaSte-erakonna kätte langeb ja Juutide ülem eel natuke taltsitatud saab, miS üle-käte minema kippus. — KlausenburgsiS peetud protsessis  nende Rumänlaste wasta, kes oma rahwuse kaitsemiseks  üht märgukirja (memorandum) ette pannud ja selleks ka awalikkusi kirjast wälja annud oliwad, on mitmed  kaugemaks ehk lühemaks aeakS, wiis aastaks künni alamale kahekõ kuuks, wangi mõistetud, kui ka kõik teised ennast osawötjateks tunnistanud oliwad ja nende eestkostja Dr. Natin, nende heaks hiilgawa kõne pidanud oli. MagyarlaSte  ktustlemised teiste rahwuskondade wasta on siin woitu saanud ja saada, kulda kardetukse, uusi kiustlemifi üles kihutama. Selle leppimata rahwa himu teiste rusumise  peale ei saa otsa. Rumänlaste meel, kellele Magyarlased  süüks annawad, et nemad Siebenburgia't Ungrumaast  olla lahutada tahtnud, on wäga paha. Paiguti on käratsemist ette tulnud, mis söeawäe abiga lämmatatud saiwad. Karlsburg'iS oli Rumänlaste juhimehe Patitia teretamise juures werine kokkupõrkamine rahwa ja Politsei  wahel. Mitmed inimesed saiwad haawatud ja nendest oliwad kaks juba ära surnud. — Böhmimaal kestasiwad Noor-Tschechilaste jändamised Sakslaste wasta ikka edasi. Novr-Tschechilased ei taha sellega leppida, et Prag'i uulitsale-schillide  peal ka uulitsate Saksa-keelised nimed üles pandud on; nemad päriwad Tschechi-keelele ainuõ-õigust Böhmimaal. Nüüd on Kohtute-Minister nende kiustlemise  peale sellega waStanud, et Tschechi-keeles peetud Parlamenti-kõnede kuulutamist aealehtedes ära keelas. Sellest on Parlamentis jälle kord kära tõusnud, kuida seda arwast Parlamentides knuldakse. Antisemitlased (Iuntide-waStased) ja mõned Lsunc-Slawlased on ennast TschechilaSiega ühendawad. Nende ettepanekud on aga lagast lükatud. — Wien'»S kai Parlamenti-saadik Kaiser, kes ASsekuranzi-seltsi ,Adriatica" asju Parlamentis jutule wötnud oli, ähwarduse-kirja. Kui tema Lehekuu 23. (11.) pääwal uulitsale läks, stiS kargasiwad kaks meest koerapiitsadega  tema peale. Piitsa hoopi wõis Keiser tagasi tõugata. ÜlS pealekargaja põgenes, teine — Assekuranzsellsi  ametnik Adolf Pollitzer — sai kinni wõetud ia saab Maakohtu alla antud. — Lehekuu 25. (13.) pääwal laksiwad  kõik telliSkiwi-wabrikute töölised Krakau-Wieliczkau ringkoudas tõrkuma ja pärifiwad rohkem palka. Kes tööd edasi teha tahtsiwad, need saiwad teistest tõrkumisele sunnitud. Kõik teliskttvi-wedud jäiwad seisma. Esiteks oliwad umbes 2000 töölist tõrkumas, nendest lcttfiwad hiljemini 1t00 jälle tööle, kuna Lehekuu 28. (16) pääwal  900 weel tõrkumas oliwad. Tööandjad tahawad kõiki tööliste pärimifi täita, mitte aga rohkem palka maksa, aga sellega sitkemad tõrkujad ei lepi. Nemad katsusiwad telliskiwi-woorisi kinni pidada, saiwad aga kohtute poolest tagasi tõrjutud. Kohtud katsusiwad peremeeste ja palgaliste  wahel lepitust teha, miS aga weel korda läinud ei olnud. — Austria-Partamenti poolest wasta wõetud budget (majapidamise-etteorwamine) näitab aastal 1894 jänes 623.157,000 guldnat sissetulemist ja 620,824,11 auldnat wäliaminemisi, nenda et juba 2,323,019 guldnat Üle pibiwad jääma. Sellele wõib aga kuriSteS sigida. Suured kahinad Sert>ia's, mille otsa ja järge keegi weel ette arwata ei suuda, teemad nii palju hirmu, et Austria- Ungrumaa ühist budgetit (sõeawäe-tarwitustekS) rohkendada waja olema kardetakse. - WalitsuS on Ungrumaa Serblaste  Kiriku-kongressi kokkukutsumist Karlowitz'isse ara keelanud, ette andes, et selleks määratud raha juba teisiti km tarwitatud olla, tõe poolest aga wist umbusalduse äärast Serblaste waSta. — Lehekuu 27. (15.) paamal uult Uuarumaa Laewasõidu seltsi ,Adria" aurulaew »Nagy LajorS" Brasilia ft 33 reisijaga ja 285000 kotti kohwiga Triestsi sadamasse. Teel on neli inimest, kommandör, ÜkS maschinist, üks kütja ja üks maschinisti-abiline, kollatõbesse  ära surnud. Üks laewa kellner oli ka hatge. on aga terwekS saanud. Aurulaew on kohe St. Barto omeo'Sse  quarautäue alla saadetud. — Wien rs ;a Austria- Ungrumaa pinna peal ülepea, vn wiimasel nädalil rohkest kõrgeid wõeraid olnud. Lehekuu 22- (10.) päawa! tuliwad  Greekamaa KronprinZ ja Kronprinzess oma poegadega.  Pri, uidega Georg ja Aleksander, ja reMwad Shta Praulsusmaale edasi. — Lehekuu 26. (14.) paamas tuli Venemaa Suurwürsti-praua Mtliza Nikolaiewna, Suurwürst  Peter N.kolajewitschü abikaasa. Kõneks nädattks Feanzenbadsi terwlse weele. - Lehekuu 28. ( 6.) paäwal Prinz Ferdinand von Koburg ,a abikaasa Wieu'lst Sosia'sse. Weike Prinz Boris jäi Ebenthaltsse. Peiuzipaar ou, kuida armatakse. Erzherzogi-prinzess Karoi  na .a VriM August von Koburg pulma eest körwale mw»!> L-d-kM 30- NS.) »SS°°al. P-°iud sai, kuhu ka Koburgll walttseja Herzog, endine Sicilia Kuningas ja mitmed Koburgi perekonna kiiked tuliwad, Prinz Ferdinand aga mitte kutsutud ei olnud. — Lehekuu  27. (13.) pääwa homikul tuli Saksen-Kobnrg-Gotha Herzog Alfred (Inglismaa Prinz, Edinburgi Herzog) ja sai wakshallis, kiis auu-wahtkond üles pandud oli, Keisrist  ja kõikidest Erzherzogidest kes WiensiS oliwad, Koburgi  Prmzidest Philipp ja August Leopold, Inglismaa Saadikust ja saatekonna-liigetest, Saksamaa saatekonualiigetest  Prinz von Ratibor, Prinz von Lichnowski, Oberst yon Deines, Kapitän Hugo ja kohtute ülematest wasta wõetud. Pärast südamelikku teretamist sõilsiwad Keiser ja Herzog Alfred HofbnrgÜsse (Keisri-kojasss) kuS Herzog  korterit wõttis. Pärast lõunat oliwad Saksen-Koburg-Gotha  Herzog ja Luremburgi Suurherzog, kes juba pitkemat aega Wiensis on, wöidu-rarsasõidu juures. Luremburgi Suurherzog läks mõneks pääwakS Hohenburgi  schlosstsse ja reisib siis sealt Luremburgüõse tagasi. Keiser Franz Iosef ja Herzog Albert on üksteise juures käinud ja kõik Keisri-koja liiked, kes Wien'is on, Herzogi  juureS, üleilmlist Würstide-wiisakust mööda. — Keiser Franz Iosef pidi Jaanikuu 2. (Lehekuu 22.) pääwa õhtal Pestisse sõitma, iie uue Ministeriumi kokkuseadmise  juures olema. Dr. Wekerle tuli Jaanikuu 1. (Lehekuu 20.) pääwal Wien'ist PestÜSse tagasi ja sai seal määratuma Vaimustusega wasta wõetud. Rahwas wõttis tema hobused tõlla sest ära ja wedaS teda ise Madaluste erakonna klubesse. Seal kuulutas Dr. Wekerle, kt Graf Khuen lahkunud Ministeriumi kiriku-politika joonele jääda. Keiser olla omalt poolelt kolm Herrademaja eluaegist liiget  nimetada lubanud ja olla selle poolt, ?t uus abieluseaduS  ometigi wasta wõetud ja maksma pandud saab. — Inglismaa sWahemerettaewustiku mõlemad diwiflonid tuliwad Jaanikuu 2. (Lehekuu 21.) pääwal Pola ja Trieftsi lahedele. NostMorramaaik. Norramaa Storthingi kommiSston iseäraliste söeawäe-tallitnste läbikuulamiseks, mis aastatel 1884 ja peetud saiwad ja mida Norramaa tõrelejad  umbseaduslikuks salatallituseks nimekamad, on oma aruannet Lehekuu 28. (16) paamal Storthingi ette pannud. Selle järel on aastal 1884 mitmed kõrgemad söeawäe- ja meremäe-ametnikud 30,000 püssi tarwitamisest  wälja heitnud, Chrisiian'ias suurtükkist ja HortensiS sSealaemu korraldanud ja seda kõiki wöimalikult salaja. Selle-aegsed ametnikud, Admiral Koren. Kindral Wergeland,  Staatsrathid Munthe ja Johansen, püssiwadrikudirektor  Prag, on ilma küsimata tunnistanud, et nemad seda kõiki ilma ülemate kohtute käsuta teinud on. KommiSsion  nimetas seda üheaegift tallitust ilma ühise käsuta arusaamatalS ja pidas kõiki selle kohta antud seletusi puuduslisekS, iseäranis nende tallituSte põhjuse ja otstarbe kohta. Niisama arusaamatumaks piab kommission Admiral  Korensi tallitust aaStol 1893, ilma ühegi nõupidamiseta  kellegi teisega. Kas Storthing neid ametnikknsi kaebtuse alla panna tahab ja miS otstarbeks see läbikuulamine  ülepea ette wõetud on, sellest ei ole kirjutatud. Wist tahetakse aga Rootsi-ssbralife Ministerpräfldent Stangsile sellest üht köit keerutada. — Rootsi Kronprinzess  jõudis Lehekuu 29. (17.) pääwal Jta!ia'st Baden-Baden'isse.  Badeni Suurherzog ja Suurherzogipraua  oliwad kõrgele wõerale OoS'ini waSta sõitnud. Kronprinzess jääda kaheks nädaliks BadensiSse. sklgia'st. Lehekuu 28. (!6.) pääwal, enne lõunat kell 10, saiwad Belgia Kuninga palees Brüsselis, Prinz Karl von Hohenzollern ja Belgia PrinzesS Josesine, Flandernsi Grafi (Kuninga wenna) tütar, laulatatud. Belgia seadust mööda, kus civilwbiclu juba ammu maksab,  kinnitas Brüsseli Bürgermeister Vuls neid esiteks kodanlikult abielu-paariks kokku, m,S peale pulmarong palee Walgesse saali läkS, kus kiriklik laulatamine Mecbeln't  ErzpiiSkopt läbi täidetud sai. Juures oliwad Preussi Prinz Friedrich Leopold, kui Saksa Keisri asemik Sakseni Kuuingapraua, Rumänia Kuningas, Würst Leopold  von Hoheazollern, Saksa Keisri Kindraladjutant, Kmdraloberst von Loe, JngliSmaa Kuningapraua asemik Kindral Gartner, Saksamaa Saadik Graf Aivensleben, Rumänia Saadik Vcngescu, Ministrid, Senatorid, palju teisi kõrgeid herraskondafi, saatekondasi j. n. e. Pärast laulatamist oli hoimku-iaud ja pärast lõunat reisis noor paar Kölnsisse. — Kongo-riigi ja Inglismaa wahel on ükS kaup piire-tülide seletamiseks Tanganyikajärwejääres  tehtud, mis nii kaua maksma piab, kui Kongoriik  oma käe peal ehk kui Belgia asumaa (kolonie) Belgia  Kuningas Leopoldi ehk tema järeltulijate ütewalitfuse all seisab. See kaup Belgia Kuninga ja JngliSmaa wahel on Lehekuu 12. (Jürikuu 30.) pääwal Brüsselis olla kirjutatud. Belgia Kuningas tunnistab Inglismaa wötmuskonda Kesk-Afrika'S selle tauba järel makswakS; kuida see kaupaS Inglismaa jja Saksamaa wahel Heinakuu  1. (Jaanikuu 19.) pääwal 1890 määratud ou. Inglismaa annab mõned maakonnad Niiluse läänepoolses  jögikondas, nimelt Bahr-el-Gazali waldkonna, Belgia Kuningale »rendi peale", ühes õigusega, omale seal sseamehi  palgata. Selle wasta annab Kongo-riik Inglismaale  ühe 23 kilometrit laia maajoone Tanganyika-järwe põhjapoolisest otsast Albert-Edward-järweni rendi peale", ka õigusega seal söeamehi palgata. Prantsusmaa! on selle üle wäga paha meel, sest sellega talütada Jnglis- Kesk-Afcika's nagu peremees ja tahta Kapmaast Lõune- AMa's Nilnfest saadik piiramata walitseda, kuna kohalise üleilmlise kauba järel Sndan Egyptns'e wsimuskonua ja sedawiisi Türgi ülewalitsuse all seisma piab. Niisama mähe olla Belgia Kuningal õigus Kongo-riigist midagi teistele anda, üleilmlise kaubategemise järel Kongo-riigi üle on seal Prantsusmaal eesõigus ja seda tahta Prantsusmaa  kõige muutmiste juures maksma panna. Kui Betgia Kuningas aga sedawiisi Kongo-riigi maadega tallitab, siis ei wõida Prantsusmaa seda kannatada ja poolikud nõuuwõtmised ei aidata seal ka. Kuida aga PratsuSmaa seda oma õigust, mis küll Berlmüs tehtud Kongo-protokolliS üles pandud on, maksma panna tahab, see on küsitaw. Ka Saksamaa, kelle wõimuskond felleS paikas üleilmlist kaupa mööda Ida-Afrika rannast Tanganyika-jär  veni ulatab, ei tahta selle '.Belgta-IngliSmaa kaubaga leppida ja Saksamaa Saadik Brüssel'is olla juba selle wasta lõreleuud, kuna Belgia poolt kinnitatakse, seal ei teata sellest tõrelemisest ühtigi. Lausa sõda ei Või sellest nääklemisest mustas maailma-jäus" karta olla. Hilisemale sõnumite järel on Saksamaa Saadik VrüsselüS tõe poolest  waStawaidlemise-kirja selle kauba wasta ametlikult Belgia walitsnse ette pannud ja Saksamaal on suur rõõm, et walitsuS Saksa asumaid Afrika's jälle rohkem kaitsema hakkab, isegi mõnda Inglismaaga tehtud kaupa tagasi wõlta tahta, ka Sansibnrsil jälle omale pärida. Inglismaalt. Parlamentis on Minister Harcourtsi ettepanek, seal nüüdse koosoleku lõpuni kõikide teiste asjade ees walitsuse-ettepanekuid arutamise alla wõtta, 234 healega 216 heale wasta, wasta wõetud. See on lahjas, sest oleks seda tagasi lükatud, siis oleks Roseberry Ministerium  ametist taganema pidanud. See näitab aga ka, kui nõdra jala peal see weel noor MiniSterium seisab. — JngliSmaa tööliSke-juhatajale, Bucnsiie, on kohe pärast Gladstone MlniSteriumi taganemist üht awalikku ametit suure palgaga pakutud, tema ei ole seda aga mitte wasta wötnud. Hiljemini, kui Mundella taganemise läbi ÜkS Miutstri-ase tühjaks sai, ou Lord Roseberry seda temale pakkunud. Ka seda ei ole tema wasta wõtuud waid kinnitanud, ilma awalttu ametita wöida tema paremini  tööUste-erakouna asju tallitada. — Saksamaa rätsepp Dowe, kelle kuuli-kindlat riiet Saksamaa sseawäewalilsus  söeas tarwitatawaks ei pidanud, on seda nüüd Inglismaal proowida lasknud. Kutsutud kõrgemate maamäe  ja mere-ohwit!ecide pealtwaatamisel ou tema peale Saksamaa sõewäe-püssidesi, Inglismaa Henry-MarlinipüSsidest  ja Lee-Mstford-püsfldest lastud, aga ükski kuul et ole tema riidest läbi läinud. —. Wenelased Theophil Dombrowski ia C. Lalerner, kes Küünlakuu 17. (15.) pääwal Dowersis järeltehtud Wene hiuopaberitega kinni wõetud saiwad, on 10 ja aastaks raskest wangi mõistetud.  — Lehekuu 31. (19.) pääwa öhtal wõeti Londonsi Chelsea alewis Sakslane Fritz Brall waleraha-riistadega kinni. Tema korteris leiti ka anarchistlikkusi kirjast, lõhkumise rohtusi ja nende walmistamise - tarwitusi ja riistast. — Lehekuu 24. (12.) pääwal pidas Kuningapraua  Victoria oma 75aastast sündimise-pääwa. Ainult kaks Inglismaa Souvernäri on wauemaks saanud: Kuningad  Georg II., kes 77 aastat, ja Georg M., kes 82 aastat wanaks sai. Jaanikuu 20. (8.) pääwal saab Kuningapraua Victoria 57 aastat walitsenud olema. Tema eelkäijatest Inglismaa throni peal on ainult Kuningas Georg III. ligi 60 aastat walitsenud, teistest ei ole keegi niikaua walitsenud, kui nüüdne Kuningapraua. — Lehekuu  23. (12.) pääwa homikul sai Gladstone parema silma pealt kae ära leigatud, mis heaste näib korda läinud  olema. Saksamaa Saadik Graf Hatzfeld on järgmisel  pääwal Ke»srt nimel tema terwije järel pärida lasknud.  — Jndia ' st tulnud sõnumite järel ei ole neid weel leitud, kes Behacsis ja mõnes teises Ingiis-Indm maakondas sawisi ja karmadest märkist mango-puude külge kegiwad. Et sellega rahwast mässamisele kutsuda tahetud, nagu aaStal 1857 weikeSte hapeudamata kookidega, seda ei usuta neis Inglismaa ja India ringkondades mitte, kes fealiSte asjadega tuttawad on, waid seda peetakse ützegiks usulikuks wöi ebausulikuks pruugiks, ilma ühegi politika tähenduseta. Ka ei wõida India kodurahwa mässamine enam nii kardetawaks minna, kui aastal 1857. Set aeal olnud sealises JngliSmaa söeawäes 215 000 meest kodurahwa lestist ja ainult 40,000 Inglast nüüd 220,000 meest kodurahwa keNtst ja 74,000 Inglast, kelle juure weel 23,000 pnttahtlast tulla wõida. Ka olla söeawäe kokkukutsumine seal nüüd palju kergem ja Inglismaalt  wõida läbi Suezi-kanalit palju rutemini abi saadetudfaada,  kui aastal 1857 ümber,Hea-lootuse sääre" (Kap'i) Äfrika lsunepooliseS otsas. Inglismaa walitsus Zndia'S