wastu õrnaks saanud ja seati toolile istuma. Nüüd tõsteti ta üles maapinnale, kus inimeste hulk teda rõõmuhüüetega wastu wõttis. Ohtu poolel oli ta juba nii toibunud,  et arstid luba andsiwad teda koju wiia. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid Saksamaal wõtawad, kuda meie juba mitu korda oleme lähedalt tähendanud,  Lutheri usulised waimulikud  mehed praegu õige elawalt sozialsest  küsimusest osa. Politisi erakondasid,  mida nad on asutanud, nimetatakse „ewangelseteks kristlik-sozialseteks  erakondadeks." Esimese niisuguse politije erakonna asutas keiser Wilhelm I. pihti isa Stöcker aastal 1878. Sel ajal hakkas sozialdemokratlaste  wõim jõudsasti kaswama,  aated, mida nad kuulutasiwad, lagunesiwad ikka enam ja enam rahwa  sekka laiali. Riigiwalitsus astus  küll karedate seadustega sozialismusele  wastu, kuid wiimne oli selle muinasjutulise mao sarnane, kellele iga ära raiutud pää asemele kümme uut kaswas. Sääl tekkis Stöckeri pähe mõte wõitlemiseks sozialdemokratlaste  wastu sõbrust töörahwaga teha, mitmeti tema tulude eest wälja astudes; ta lootis, et tal sel wiisil korda läheb hulga töölisi sozialdemokratlaste  leerist ära meelitada. Tuttawa  Berlini nationalökonomia professori  Adolf Wagneriga ühes koos asutas Stöcker nõndanimetatud „kristlit-sozialse  erakonna." Selle erakonna  politika eeskawa lausus: „Kristlik-sozialne tööliste erakond seisab  ristiusu pinnal ning nõuab oma poolehoidjatelt kuninga ja isamaa armastust. Ta mõistab praegused sozialdemokratlaste õpetused hukka, sest et nad terwe mõistuse wastu käiwad ning ristiusu õpetusi ja isamaa  armastust tühjadeks asjadeks peawad. Ta püüab töölisi rahulistesse  seltskondadesse ühendada, et siis teiste ringkondadega käsi-käes käies tarwilikkudele seaduste uuendustele teed ette walmistada. Ta tahab seda suurt lõhet, mis praegu rikkaid ja waesid üksteisest lahutab, kitsamaks teha ning waeste ökonomialisele elule kindlamat põhja alla seada." Riigiwalitsuselt nõudis kristlik-sozialsete  tööliste erakonna eeskawa kinnitust  kahju wastu, mida haigused, õnnetuks,  leseks wõi waesteks lasteks jäämine sünnitabad, tööartellide asutamist,  lepituskohtute sisseseadmist, tülide ära õiendamiseks tööandjate ja tööliste wahel ning tööpäewa paraja  pikkuse äramääramist. Suurema  osa neist nõudmistest saatis Saksa riigiwalitsus nõndanimetatud sozialsete seaduste wälja-andnnse läbi täide. Ometi wõtsiwad töölised Stöckeri erakonnast hoopis wähesel arwul osa: 1878 aasta lõpul oli Seda ja teist. Mwistri lapse amm. Prant suse sisemiste asjade minister Barthoul oli mõne kuu eest poeg, kellele ta amme muretses. Aga et järele waadata, kas laps ka igal päewal imeda saab, asutas  ta amme ministeriumi hoonesse, kus ajakirjanikud sõnumid otsides teda nägiwad. leht pidas amme säälolekut naeruwääriliseks ja kirjutas sellest pilgeloo. Minister wihastas ja andis ajalehtedele teada, et millisteriumis  uudiseid enam wälja ei anta. Selle läbi sai amm Parisi kõige kuulsamaks  isikuks. Naljalehed räägiwad temast imelugusid ja päewalehtede kuulutustes  antakse ükslugu teada, kui suur tähendus sel ammel Prantsuse wabariigi walitsuses olla. Kassi ema armastus. Mikkeli läänis Hännilä külas tõi Otto Paunose  kass 4 poega, mida aga ülesse kaswatada ei tahetud ja selle pärast mudalompi wisati. Asjata otsis kass oma kallikest taga. Ta leidis aga metsas jänese poegi ja tõi neid koguni 5 tükki koju. Nendest suri aga kaks tükki ära, kes seda wälja ei suutnud kannatada, et kass kuklast hammastega kinni hakkas ja tuhatnelja koju kandis. Järele jäänud aawikuemanda lapsi hoidis  kass suure hoolega, puhastas ja lakkus neid ükslugu nagu enese poegi. Majarahwas lasksiwad neid kord metsa, aga kass korjas nad jälle kokku. Kui nad aga juba suuremaks saiwad, sääl paniwad ühel päewal tänamatad kassi kasupojad ise putked mängima. sel erakonnal Berlinis umbes 3000 liiget, pärastpoole weel wähem. Waim, mis selles erakonnas walitses,  ei olnud töölistele lugugi meelt mööda, neil näis, nagu weetaks neid sääl ninapidi. Aastast 1879 pääle hakkasiwad töölised iseäranis suurel arwul Stökkeri  erakonnast lahkuma. Nende asemele astusiwad sinna wäikesed käsitöölised,  alamad ametnikud, ohwizerid  ja üliõpilased. Pea sai see erakond  endale täiesti teise wälimise kuju, ning aegamööda muutus ka ta tegewuse siht: wõitlus tööliste eest kustutati eeskawast maha ja seati sinna selle asemele wõitlus juutide wastu. Aastast 1882 muudeti ka erakonna nimi: edespidi nimetas ta ennast ainult „kristlik-sozialseks" erakonnaks.  Kaheksakümne aastate keskel  ühendas ennast see wäikene antisemitine  (juutide wastane) kristlik-sozialne  erakond ennast suure wanameelse  erakonnaga. Sellesse ühendusesse  jäi ta kuni käesolewa aasta alguni, mil Saksa wanameelsed Stöckeri oma liigist wälja tõukasiwad.  Wiimsetel aastatel hakkas Stöcker ikka selgemini ja selgemini ära nägema, et antisemitismusest (wõitlusest juutide wastu) suurt suppi ei ole loota ning pööras aega mööda oma endisele tegewusele wõitlusele tööliste eest tagasi. Küll oli ta selles tegewuses wäga „kristlik,"siisgi jõudsiwad wanameelsed wiimati sellele otsusele, et nad niisugust  „demogogi" (rahwa juhatajat) oma keskis ei wõida sallida. Sest ajast pääle töötab Stöckeri kristliksozialne  erakond iseseiswalt esialguse erakonna järele. Tema hääleandja on praegu ajaleht „Volk." Prantsuse wabariigi president Kelix Faure oleks 2. skp., kui ta Longchamps'i wäljale sõjamäe paradile  sõitis, pea-aegu niisama ühele mõrtsukale ohwriks langenud, nagu umbes kahe aasta eest Sadi Carnot. Üks umbes 40-ne aastane mees, kel hääd riided seljas oliwad, laskis tema  pääle re wolwrist kaks pauku, mis aga õnneks mõlemad mööda lendasiwad.  Kurjategija wõeti sedamaid kinni. Polizei hoones, kuhu ta wiidi, ütles ta, et tema nimi olla ja et tal sugugi nõuu ei olnud presidenti  tappa, waid ta tahtnud awalist  tähelepanemist oma pääle juhatada.  Arwatakse, et ta waimuhaige on, sest hiljuti wiskas ta saadikulekogus  koosoleku ajal hulga paberikillukesi  ülemalt kooridelt alla saali. Presidenti wõeti > Longchamps'i wäljal  waimustatud hurraahüüdmisega wastu. Tuttaw Hiina asekuningas Li-Hung- Tschang wiibib praegu Parisis. Ta jõudis sinna 1. skp. Järgmisel päewal  oli tä wabariigi presidendi ees, kes teda pidulikul audienzil kõigi ministrite  juusesolemisel wastu wõttis. Kui Li-Hung-Tschang oma iseäralise saadiku wolikirjad presidendi kätte oli andnud, pidas ta kaunis pika kõne, milles ta Hiina ja Prantjujemaa wahel walitsewa sõpruse pääle tähendas,  mis wiimsel aja! iseäranis südameliseks  on saanud. Siis awaldas Li-Hung-Tschang Prantsusemaale tänu toetuse eest Simonoseki rahulepingu mahategemise juures. Hiina saada seda häätegu kaua meeles pidama. Felix Faure wastas selle pääle, et Prantsusemaa  kõige nende riikidega, mis otsekoheselt önnetoowat rahu Laga püüawad. Oma kõne lõpul awaldas Felix Faure lootust, et Ll-Hung- Tschang Hiinas prantsuse ettewotteid kõige lelle mõjudusega saab toetama, mis tal sääl on. Li-Hung-Tschang oli.ka Longchampsi  wäljal jöjawäe paradi, mida wabariigi aastapäewa puhku ära peeti, päält waatamas. Demokratide erakond Ühisrnkides  walis, kuda tuttaw, William Bryan'i Nebraska riigist kandidadiks wabariigi presidendi ameti pääle. William Bryan on weel üsna noor mees: ta sündis aastal 1860 wäikeses  Salemi linnakeses. Kui ta ülikooli  seaduse-tundmise osakonna läbi oli teinud, hakkas ta Nebraskas adwokati  ametit pidama. Et ta tubli kõnemees on ja waraselt awalisest politika elust osa hakkas wõtma, wa« liti ta Nebraska riigi poolt saadikuks 52. kongressisse, kus ta pea üleüldist  tähelepanemist oma pääle juhatas.  William Bryan'i politika eeskawa on järgmine: 1) senatorid peawad rahwa poolt üleüldisel häälte äraandmisel walitud saama, 2) kauba-ajamises peab laialdane  wabadus walitsema, 3) maksud peawad sissetuleku järele määratud saama. 4) raha peab jaolt kullast, jaolt hõbedast olema, kus juures hõbeda  naela kulla omast 16 korda odawamaks  tuleb arwata, 5) keegi ei tohi teist, seda wähem weel kolmat korda, wabariigi presidendi ametit pidada, 6> erajeltside ja erainimeste Lelegrafi liinid peawad riigiwalitsuse ülewaatamise all seisma, 7) riigiwalitsus  peab era-inimeste ja eraseltside raudteede asjaajamist hästi knntrzleerima  ja 8) tülid rahwawahelise politika  põllul peawad wahemeeste kohtu mõistmise läbi ära õiendatud saama. Bryan'i politika eeskawa käib populistide  erakonna omaga hästi kokku, mispärast siis arwatakse, et teda sügistel  walimistel alam rahwas läänepoolsetes  riikides mõjuwalt saab toetama. —— Roomast teatatakse, et di Nudini  uue ministeriumi kokkuseadmisesõjaministeriumi  juhatuse kindral Pelloux' hooleks tahab anda. Pel l loux on ka juba Veronast, kus ta senini aset oli, Roomasse jõudnud. Kahe päewa eest oli ta kuningas Umberto jutul. Kindral Pelloux tahab, kuda kuulub,  wast siis sõjaministri ametit oma pääle wötta, kui sõjawäe tarwis aastas  kõige wähemalt 246 miljoni liiri riigikassast hakatakse andma, aga mitte ainult 234 miljoni, nagu hiljuti parlamendis maha tehti. Jtalia riigikassa  on aga praegu wäga waene, mispärast siis arwatakse, et di Nudini  wahest ometi Pelloux'ga ministri ameti asjus kaupa ei saa. Parisist on „Nowosti" oma kirjasaatjalt järgmisi lähemaid teateid wabariigi presidendi laskmise 100 kohta saanud: „Frau<?ois kinnitab, et ta mitte anarchistlane ei olewat ja et patronite sees, mida ta presidendi poole tühjaks lasknud, kuulisid ei olla olnud. Ta lastud ülekohtusel wiisil ametist lahti, ja tema kaebtusi selle üle ei ole tähele pandud; ta tahtnud laskmise läbi awalikku tähelepanemist  enda pääle juhatada. Kui polizei Frm,hois'd kinni wõttis, nõudis  ümber jeisew rahwas, et seda „uut Kaseriot" (Kaserio oli president Carnot' mõrtsukas. P. T.) sedamaid guillotineeritaks (tal pää otsast maha raiutaks) ning tahtis teda polizei käest ära kiskuda, et talle lühikest prozessi teha. Franyois' korterist, mis Celery'  uulitsas on, leiti tema käsikirjasid,  mis näitawad, et ta pääst nõrk on. Korteri perenaene ütles, et ta wiimsel ajal oma käsikirjade pärast suures hirmus olnud: ta kartnud, et keegi nad talt ära warastab. Hil juti wiskas ta saadikute-kogus koosoleku  ajal päältkuulajate koorilt alla saali suure hulga paberi-killukesi ja ühe segase sisuga palwekirja. Ta wõeti küll sedamaid kinni, aga lasti pea jälle lahsi, sest et ta nõrgameelne arwati olewat. Londonist teatatakse „Nowos' tile", et lord Salisburyl nöuu olla ennast ametist lahti paluda; ta tunda suurt wäsimust. Berlittist teatati „Nowostile", et Saksa praegune riigikantsler, würst Hohenlohe, pea oma ametist lahkuda ja tema asemele Välimiste asjade minister, von Marschall, riigikanzleriks  nimetatakse. Tähelepanemise wäärt on see asjalugu, et Bismarcki leht „Hamburger Nachrichten" von Marjchalile suurt sõbrust katoliklaste erakonnaga süüks annab. Hamburgis ilmuw leht „Hambürger  Nachrichten", mis würst Bismarcki  mõjuvuse all seisab, näitas neil päiwil selgesti ära, kuda katoliklaste  erakond Saksamaal wiimsel ajal ühte soodu wägewamaks on läinud  ja oma mõjuduse piirisid ikka enam ja enam on laiendanud. Sellest  asjaloost olla Saksa sisemisel politikal  palju kahju karta. Madridist teatatakse, et kindral Ochon neil päiwil suurema Väeosaga Kuuba saare põhjapoolsel rannal maale astunud ja sääl äkisti ühe mässajate salga kallale tunginud, kes Sierra Arzobispo ltzhedal kantside taga marjul oli. Mässajad paniwad waprasti wastu, aga saiwad löödud ja taganesiwad kuni Corredera linnakeseni,  kus fel silmapilgul nendele sõjariistu ja sõjamoona ühe laewa päält maale toimetati. Laew kõige koormaga sattus hispanlaste kätte. Kottstantinopolist teatatakse, et märatsused, mis Türgi riigis wiimsel  ajal mitmes paigas ette tuliwad, sultani wäga rahutuks on teinud. Ta arwata kindlasti, et inglased neid märatsusi toetawad; nad tahta talle see läbi seda lööki, mida nad minema!  aastal Armenia küsimuses saiwad, kätte tasuda. New-Vorkist teatatakse «väil)- Nervs»'ile, et demokratid idapoolsetes riikides Bryani sügistel presidendi walimistel wissisti mitte ei jaa toetama,  pääasjaliselt selle pärast, et ta ka hõberaha poolt on. Limast teatatakse, et sääl ühele sala seltsile jälgedele saadi, mida kindral Caceres riigiwalitsuse kukutamiseks  oli asutanud. Suur hulk ohwitserisid ja ziwilametnikkusid wõeti kinni. Bttluwaiost teatatakse «vaih' Okroniele»'ile, et On. Jamesoni sõjakäik  Trransvaalisse Matabele neegritele  julgust olla andnud mässu tõsta. Matabellastel olla üks prohwet  nimega Mlimo. Kui vr. Jamesoni  sõjawäe salk Transvaalis ära häwitatud sai, teatanud Mlimo Matabele  neegrite päälikutele, et nüüd aeg olla walgete kallale tungida: kõige wägewamad mehed nende seast olla kas ära surmatud wõi wangi sattunud; need, kes kodu jäiwad, olla nõrgad argpüksid. Jumalad olla talle mitmesuguste märkide läbi teatanud,  et walgete walitsujele Matabelemaal  ots pääle olla jõudmas. „Daily Chroniele" nõuab, et Or. Jameson ja kõik ta teotajad sõjakäigu juures, kelle sekka kahtlemata Cecil Rhodes tulla arwata, selle õnnetuse pärast, mida nad Masabelemaa europlastele  kaela on kutsunud, walju karistute alla wõetaks. Buluw ai ost teatatakse, et Mangwe ja Sati kreisidest sinna wäga pahad sõnumid on jõudnud. Maanteel, mis Satisse wiib, ainult 25 wersta lõuna pool Buluwaiot, nähtud suuri mässajate kogusid. Näib, nagu laguneks mäss jõudsasti lõuna poole laiali. Kardetakse, et mässajate  pääkogud, mis senini Matoppo mägedes aset oliwad, säält pea Buluwaio  kallale bakkawad tungima. Wene-maalt. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wene kaubanduste kaugel idas halkamad jaapanla? sed ja hiinlased ikka enam wõistlust tegema. Mõlemad püüawad pikkamisi  Siberi kaubaturgu oma kätte saada ja Europa produktisid kõrwale tuupida. Nõnda on praegu Wladiwostokis  mitu kaubamaja Jaapani riiete proowisid saanud, mille arschin ainult 20 kop. maksab, kuna seesuguseid  riideid si amaani 50 kopikaga müüdi. Ka Hiina saadab oma kaupmehed  kuni Ohotskij mereni.Minewal aastal  awas esimene hiinlane Petropawlowskis  kaupluse, sel aastal rändab juba hää hulk hiinlasi odawate kaupadega mere - äärsetes põhja-sadamates, et siit kallid nahkasid  wastu wahetada. Wene leitnandi Kotkas  j ewi leitud laewa-telefonid seatawat ka Prantsuse sojalaewade pääle üles: katse wiisil tarwitatawat  neid juba ristleja „Latouche Treville" pääl. Rjasanist. Kui palju lugu talupojad  sisemises riigis põllutöö näitustel  antumatest auuhindadest peawad,  sellest jutustab üks Wene leht järgmise kentsaka 100. Rikkas Dednowo  kirikukülas Saraiski kreisis oli juuni kuu keskel kolmepäewane koduloomade  wäljanäitus. Hakati auuhindasid  jagama. Aga kui mäljanäituse  president auuhinnasaajatele kuldja  hõbe-medaljesid hakkas andma, nõudsiwad  need mägise raha ja ktidukirjad anti tagasi wõi pakuti 10 kop. eest müüa! Ja see sündis külas, kus neli kooli ja talupoegi on, kellel kuni ja pääle 100,000 rubla rikkust on. Mida küll kehwemad ja hoopis ilma koolihariduseta talupojad näituse-hindadest  arwawad, mis mitte raha ei ole? Soomemaalt. Lappeenrannas sõjamäe salkade seas on kodune kolera lahti läinud: umbes 40 meest on sellesse haigeks jäänud. Laagripaigale hakatawat  paremat joogiwett muretsema. Kodumaalt. Helmest, Taagepera pärisherra  U v. Stryk ja tema noor abikaas  andsiwad 16. juunil oma walla peremeestele ja 18, juunil perenaestele  oma pulma mälestuseks pidusöögi. Pidulised paluti kõik kinnistes kirjades  pidule. Pidulauo oli wäljas wanade pärnade all 60 inimesele rohkete  söökide ja jookidega kaetud. Õhtul  pidu lõpul tõsteti noorpaar üles ja lauldi talle „Nad elagu." Ka mana herra tõsteti üles ja lasti teda elada. Esimese lauakõne pidas piduandja, tähendades, et walla peremehed teda tema pulmapäewal auustades wastu wõtnud, selle täuuks olla tema tänase pidu Ta tahta ka edespidi  rahwa hää käekäigu eest hoolt kanda, nii wälimises, kui sisemises elus. Walitseja hr A. Mihkelson tuletas oma kõnes meelde mana walju aega ja uut kui ühenduse-aega, kus waheseinad saada langema, nii et ühe maa rahwas, ülem ja alam seisus, käsi käes üksteist toetab. See olla Taageperas esimene kord, et herra ja talurahwas ühes lauas leiba wõtwat. Walitseja tuletas ka meelde, et Taagepera  herra mana - isa ju paljude aastate eest Taageperas waeste-kassa on asutanud 500 rubla pöhjuskapitaliga.  Nüüd olla sel kassal päält 1000 rudla kapitali, mille prozendid iga aastä waestele antakse; iga aasta saab iga walla waene mõisa aidast V? waka rukkid ; wallakooli puuo on ilma hinnata 40 sülda. Ka muid kõnesid  peeti palju, millest herrade häätegudest  jutustati. Wili mis sinab. Rukis on hää, kartohwlid  ka hääd. Linad on kahekordsed, odrad hääd, kaerad kehwad. Heina on küllalt, kui aga kuiwa ilma oleks, et saaks ära teha; esimene nädal oli hää küll. —a—Suure  - J a a n i st. Aastal 1891 anti ülemalt poolt luba raha korjata ja hauakiwi walmistada õndsa suguwenna J. Kapp'i haua mälestuseks  tema haua pääle. Selleks ots- tarbeks astus siis üks toimekond kokku, kes nimetatud asjaajamise oma pääle wõttis. Raha anti korjajate kätte rahwa poolt õige rohkesti. Kui rahakorjamise  tähtaeg mööda jõudis, wöeti raha ühes korjamije-raamamtega korjajate käest ära, mga aru ei antud sellest rahast ega tema tarwitamisest mitte kelleglle, ehk seda küll awalikult, nimelt ajalehes, teha lubati. Kõige selle üle saiwad annetajad mäga rahutuks  ja awaldasiwad suurt nurisemist,  kuni wiimaks üks, kes parandust soowis, ajalehes „Olewikus" küsimise awaldas, kuda selle rahaga lugu on, wissisti selle lootusega, et ehk asjaajaja-toimekond  seda tähele paneks ja asja wõimalikult parandada katsuks. Kuid mis sündis? Tähendatud toimekond  awaldas küsijale „awalikku laitust" „Olewikus" ja tahtis rahwa nurinale sellega tammi ette teha, et tõotas: Jaanipäewaks on ehitataw hauakiwi walmis. Nüüd on mõni päew Jaanipäewast mööda, hauakiwist ei kuule kippu ega kõppu. Nende ridade kirjutaja soowib siisgi, et kõik annetajad rahulikult ära ootaksiwad, kuni asjad paranewad. H J^n. Suure-Jaanist. Hiljuti juhtus ühel ööl Aimla mõisa ööwaht mõisa keldri ukse ees kahe margaga kokku, kes keldri ust püüdsiwad lahti lõhkuda. Esiotsa arwanud ööwaht, et need mõned mõisa oma mehed on, kes temale nalja tahawad teha, aga sala lähemale minnes näinud, et need wõõrad ja tõsised ukselõhkujad oliwad. Juurde minnes pannud aga rööwijad jooksu, aga ööwaht putkanud ühele järele, keda ta ka kraest kinni saanud pidada. Mehed wõidelnud mehe moodi käsitsi ja wiimaks saanud ööwaht wõõrast  maha suruda, kus mõlemad appi hüüdnud: Wõõras oma seltsimeest ja ööwaht mõisa inimesi, aga kumbagile ei olla abi tulnud. Wõitlus kestnud edasi ööwahile löönud wõõras mitu noahaawa päha ja närinud hammastega  teise kõrwa üsna ära. Mitu korda püüdnud ka wõõras jooksu panna, aga igakord on ööwaht ta uuesti kinni võtnud ja niikaua kinni hoidnud, kui mõisast kisa pääle abi tulnud. Siis tunti wõõras, kes Karulast  pärit, hiljuti wangist lahti saanud  waras M. ära, ja nööriti mehike  „hää leili" all käed ja jalad kinni ja saadeti tapiga kohalise wallawalitsuse  kätte. Teine wõõras, ka kuulus waras H., on aga alles kätte saamata. Need pikakäpamehed on sel öösel «me seda weel mitmes teises 145. Postimees. 1896.