tegi otsia elule pooMifeM otfä. Üks meremees '^'ka eMaft sellesama hirmu 'pärast uMadä, sai aga Msketud ja terwe oleMa leitud. Dr Hänl Mi r s ch, aeälehe >Hambürgn toimetaja/ ou kholeraSse ära surnud, km ainust' mõned tunuid haige oli oknud; niisamati on ka komponist Berthöld Cobelli khokeräSse  M surnud:' Ka üks meie kodumaa poegadest, absiaurirlaeM ° efimine maschinist O Swald Red s isch/ on Hamburgsis kholeraHje ära surnud. Tema -'jäM Hse ja 4aks last leinama, kes 'Tstllinna's etawad. Meie' 4hhe wiimasrs numres, et Hamburgis 2400 'sisiimeff juba kholcrasse Ää Muud olla, näib Hilisemate sõnumite jädet liialisie olnud olema. Sõnumi järel Mihkli-kuu  4. Keikuftkuu 20i) paäwäst okiwav seal senni ülepea -4514 inimest' kholcrasse haigeks jäänud sa nendest 4894 aga see sönM on mida Hambmgelased  ise ei nsalda. Tõbe hakatusest Hambntg'is kuulntatT Mkusekun 31. (19.) pääwal ametlikult: ,Ham° bnrg'iS wstb efimesi häigeks-jäämisi kholerasse Leikusekuu 16.' (4.) pääwäst arvata ja neid m"hti ainult inimeste juures, kellel sadamas tegemist oli, ehk kes Elbe jõe peal HSbT orr tvist wäljarändajate läbi Wenemaalt sisse weelud ja sellel wiifil, et ehitatud baräkkideft sopawesi, mis pesemisest j. m e. tuleb, niisamati  kõik wäljarändajate wätjaheited läheda Elbe-aru sisse peafeffwäd, mis selle läbi seda kardetawam on, et sealt ligidalt wctt Hamburgi sweewargi sisse pumbatakse. See kholera-fisfewedamtse-wiis on Keiserliku TermisehoidMise-amAi  poolest koha ja paiga peal Geh. Medicinalrath  Professor Dr. Koch'i sä Regiernngsrath Dr. Raths'i läbi tõeks tunnistatud." Kuida juba wiimaseS nümteS lähendatud, on HaMburg'i Senatile selle asja poolest palju sünd mõistetud, Ka Keiser Wilhelm on oma pahandust Hamburgi Senati hooletuse iile tunnista- Nudi Nüüd on suure agarusega seda tegema hakatud, mis juba ammu oleks tehtud olema pidanud. Senat on kodanikkonna poolt 500,000 marka wõitlemiseks kholera waSta pärinud ja seda on ühel heale! lubatud. Kodanikkond  on ka oma õigust, lubatud raha tarwitamisest osa wdtta, maha jätnud, et kohtud nõuuwõtmiSteS wõitlemiseks tõbe wasta wiiwitatud ei saaks. Rõuuwõtmised kholera-MljälogUstMise"  omalt poolelt häda. Pruugitud pesu Mljawedamine on ära keelatud, selle läbi ön pleekijad ümberkaudsetes kobakondades suure häda sisse langenud: Tdbi oli jnba kohanemas, on aga Mihklikuu  1. (Leikusekuu 20.) pääwast jälle kaugeumks minema hakkanud. Wõrreldome neid haigeks-jäämisi ja sure- min nendega, mis PeterbNrgNs ette tulnud, kus umbes -MkS-kbrd'lchtthälju > elülÄhtvafi'' on, kui Hamburgis, siis leiämö>'- wt tõbi - HambürgW wähemast kümme-7ord nii Nnge on, kul Pcterbürg'is' Salgamata tuleb see Peterõburg'iS  -kärmimatefl seadmiskest kholera waStä, nagu listna sunnitud puhästamiseft j. n. e., mis eest Walltfsisele tanu -lMda tuleb. " , —Kulda pealinnast kirjutatakse, on kä sel aastal lviljäfÄllk mitmes MermanguS nii wähene olnud, et mhwas Waliksuse abi tarwitab. Reid kubermaugmd, kus rahwas toiduwilja ja seemnewilja tarwitab on üksteiftkürNmend.  > ou Orel, Olonez,'(Bessaräbia, WvromsM  Tülä, Kursk, Chersson,-'Charkow, Sämara, Tauria wälbkond. Toitmiseks ja põldude feel  MSndaMis eks läheb seal 43 tüillioui Publa karwiS, millest lS- mlikoni? bnblll' juba '-Mäkatud on. Et laenurpälyoed wG mitte 43 millioni rublaga ei lepi, sest' ka jagudes P ottawa -jä Ki j ewi ku ber mangu des on w ilja -ikaldus oknnd, sellepärast -tahab Seespidiste asjade Ministerium hoolel  k-aNdMise-kapitali rohkendamiseks Rtigi nnteist 5 millioin rubla paluda. Mowoje sõnumite järel saada ka wiiMase aasta wiizalaeund. mis wiljaga tagasi makse- Ms-sattwadl^ränawuSle' hädaliste abiks tarwitatud. Töoroneshi  kubeemangu Semstwo on 5 millioni abi-raha palunud.  on sellest aga ainult poole saanud ja viab edaSpidi wllja saama, mida mullisest laenust tagasi maksetakse. Kuida lugu aga selle tagafi-maksmisega läheb, see näitab weel küsitaw olema. Tambowi kubermangu Hoolckandmisekommisston  on rahul ollw wõima arwanud, kui talupojad laenatud wiljadest 10 protsenti lagast maksawad. . Kubermangu-Zeitung" kuulutab, et Parde l a stMMihktikuu 10. pääwal, sel aastal seal ümberkaudu liikuwate saWloomade-haiguste pärast mitte peetstd ci saa. , Lupimaa Okonomia-seltst wihma-jaamadc poolest korjatud sõnumite järel sadanud wihmahulga üle selle aaSta Heinakuul, ow seda kõige rohkem Eestimaal, Wälga Mõt- MsnMättMäa kihelkondas sadanud, 203., millimelrit (7,g tbM)'wett Prguti läbiStikku Üle selle andisa ja wasta maade. Selle garel Puurmanni mõiS Kürst kihelkM»as.LiMinaal,  (6 tolliga); Raschau Hglzmäri "kihelkondas "445,5 inillimetriga (5., Kkhtna Räpla<tihelßiit>aS 138, g millimetrigDW Käru Wandra kihelkondas 138„ millimetriga (5 tolliga), Adsla Mdsla kihelkondas 136 millimetriga H4,z Atolliga), (4., tolliga). Migt Mahem Mihmä Heinäkuüt Uus-Salis'is SaliS'i kihelkondas sadanud. 35,5 millimelrit, (ligi 1 loll), selle järel Tormal Torma-Lohusuu klihekounaS, 51„ millimelrit (1,. tolli). Kõige rohkem wihmapäiwi, 24, oli AtSwig'is Mcrienburgi kihetkondaS, AntSnal UrwaSte kihelkondas, za TriikiS Weike-Maarja kihelkondas. Kõige wähem wihmapäiwi, 10, oli Uus ValiS'iS ja UmlaS. Tallinnas arwalakse nüüd rõugeid täieSte kadunud olema ja hinnata rõuge panemine on seisma jäätud. See tõbi algaS üksikutes haigekS-jaämisteS wtimase aasta Küünlakuul ja läks aaSla lõpu pcole kaugemaks; wanal aastal oliwad ülepea 60 immest rõngesse haigeks jäänud ja nendest 16 ara surnud. Selle aaSta Näärikuul läks tõbi kardetawamakS ja ei hakkanud enam mitte ainult laste, waid ka taiskaswauud inimeste külge, kellest mitmed 18 kuuni 20 aastad wanad inimesed suriwad, koguni ka üks 60 aastane mees muSta rõngeSse. Selle aaSta kolme esimese kuu seeS oti tõbi kaugem ja hakkas siis pitkamesi kahänema. Ülepea jäiwad selle aasta Näärikuu 1. pääwast  Leikusekuu hakatuseni 256 inimest rõugeSsc haigeks ja nendest suriwad 60 ara. Ülepea ou wiimase aaSta Mihklikuu 7. pääwajl selle aaSta Leikusekuu 22. pääwani pritsimajas 2116 lapsele esimest korda rõugeid pandud. Luetakse ueid koolilapsi suure, kellele teist korda rõugeid pandi, siis on neid kokku 3260. Telstkorda-panemise juureS lutsivad rõuged 100 korra pealt 43 korda wälja. Leikusekuu 23. pääwa õbla! kell 8 läkS tuli Narnm maantee ääres Brockhansensi teiwa-mabrikuS lahti Kui mitte waiknc liin olnud ci olnud oleks, siis oleks luti wäga suureks minna wõinnd, sest leiuni wabriku kõrwaS Pfasfll spirituse-wabrikuS oli niudes 800 sülda kuum ahju.puid. Sellepärast ja et tuli ka juba ki irest wäga laiali lai und 011, pidsivad tuletõrjujad kõiki oma jõudu wiimase wabriku kaitsemiseks karwitama, kuua leiwa-wabrik kõige wilja- ja jahu-tagawaraga j. n. e, täieSte wälia pstrS. KahsU arwalakse 12.000 rubla suur olema; wabrik ja maschiuad oliwad 5000 rubla eest aSsekuranzi alla autud. Kust tuli waja läinud, see on teadmata; tööd oti seal öhtaui kell 7 tehtud. " Leikuseknu 23. pääwa shtal suri kõrtsis Tatarija  Liiwa-Laia-uulttsa nurgal 26 aastane lutuieop Karl Brinkmanl, äkilselk ära, lna wiinaivttmisk järgeS, kuida arwalakse. Leikuseknu 22. pääwal tuli keegi ÜheSse raua. kauplusesse ja pakknS seal üht 2 puuda raSket wihli 8 rubla eest müüa. mida tema leidnud olema ütleS. Et see wiht 45 rubla wäärt oli, sellepärast tuli an poe-veremehele  kahtlane ette. Tema saat>3 Politseisse ja lakis mehikese kinni wõtta. Läbikuu'ami>ed on selgeks teinud, et see wiht teiste wihtidega ja ahelatega ühes öösel ivaSta Leikuseknu 6. pääwa kroonu sada ma-üll ait waraStatud ou, miS asjad kokku 300 rubla wäärt oliwad. Kimmosetud mees ou Keila koguduse hiugekmalme Jüri E. Öösel waSka Leiknsekuu 25. p-iäwa on Kakhotiigi surnuaiast v. B. ptrekonua-haualt wud-ahrlaid >0 rubla waärt waraStatud. Õöscl wuSia Leckutekuu 23 ?aä'v, warastati Lasnamäel elama wwialeeuiuud soldati 3üri K. hobune ära, 12aaSlaue must rnuu. 50 mbia waärt. Weel mitmed teised Margused on wümajel nädal,l Tallinnaks ette tulnud. .Eestimaa Kubermangu. kuulutab Senati ukast Leikusekuu 14 paamast, miS järel sel aaStal Eesli' maalt i 097 noort meest sSeawä e - k o h u j e täitmisele  kutsutud saatvad. - - Ärksama leht kuulutab SeeSpidiSte aSiade Ministri ulnlije täSk u mis järel Kunda cemenli-wabrikuS kaks Po l, tse j - n r>a d . nikul jala teenistusesse pandud saawad. KuMskW, Mihklikuu l> pääwal. Äiimasel nadalil oliwad meil wäga ilusad ilmad, künni lst graadi soojaga warjuS, n»iS aruldaue ast sel aaSta-aeal on. Suwiwili ou küpsemas. Peale kaskede soo maa peal ja mõnede kollasete lehtede teiste kaskede külgeS, on metsad haljad, pea nagu suwi-aeal. Peale müürpäasukeSte on teised meel nn, kuna nemad muidu umbeS Pärlli-päawal ara kauwad. Kõik tähendab pilka, sooja sügise peale. Täna hcnmkul luti hea hoog wihma; stis selgis ilm ja okt 13 graadi sooja. Nüüd, kell 3 pärast lõunal, on köue-mürtSlamine.  Kalasaak  on wähene. Rakmetest. Kohalise ssnumi läre! on Rakwere kaus-aegne sa kõikidest auusiatud Linnapea, herra N. Dehio, ennast nödrendotnd lerwise pärast ametist lahti palunud, mida tema juba enne oma abilise, herra Weberg't, kätte annud oli. Ühes taganeb tema ia omast ametist kui PunariSkt kohalise läutuse abi-prandent. Rakwere'S on ennast ükS patlassi t j a t e - f»l l S asütamaS ja saada omad põhjuSkirjad pea ülemale poole kinnitamiseks saatma. Hiiomnatt. sõnumite järel ou koerte m aMttd b-t, miS sentti Hiomaal pea tundmata ast oli, sel kewadel kardetawalt laiali lagunenud Äelle järgeS .u Politsei poolest kõwa käsk antud, et kõik koerad ilma suukorwita kohe piawad surmatud saama. Pühalepa kiheikoudaS on wä l k Leikusekuu 13. pääwal ühe elumaja fiSfe löönud, ahju lohkunnd, seinast ühe tüki walja ja kaks poisikest maha löönud. UkS nendest on pärast jälle toibunud,  teise juureS on kõik elnStamise-latsed aSjata olnud. Carlu fi. Rahwahariduse - Ministri seadmist mööda saawad Tartu suurkool ja loomaarsti-kool sel aaStal wast Mihklikuu 15. pääwal awatud. Suurkoolis algawad ettelugemised Mihklikuu 21. pääwal. Wasgast. Leikuseknu hakatusel on, kuida ,Düna- Zeitungile' Mariendurg'iü kirjutatakse, seal ligidal üks hirmus mõrtsukatega tehtud. Oma ringkonda raksa läbi sõiteS nägi kohaline urjaduik post-maantec ligidal  üht kogu maas olema, sõitis ligemale ja kohkulaw nähtus paistis tema silmi: oma were seeS maaS. läbileigalnd  kõriga ja nugadega hirmsast lõhutud peaga oli ühe mehe surnukeha. Kulda leiti, oli ära tapetud inimene  üks talumees, keS kaht mangi ühest kogudusest teise oli wedama läinud, keda need aga teel tapnud ja stis põgenenud oliwad. Osalt on see õnnetuma enese süü, keS oma suure rammn peale lootes neid wangisi priilahtlikull  üksi oli wedama läinud >a mitte teist kaasa wnund. f-nda seadus seda eite kirjutad. Arwalakse, et ohimS teda itig luigeks lemud, et kahekordse wedu-raha saakS. Hiljemini kirjukaiatakje msttsuka-tenstßatzuuS'emõisaS: »Üll 'rtUlkad oliwad ühe pesupiilgi pealt aknale roninud, ühe wankre-määrega wõitnd riide-iüki akua-rndu peale pannud, seda must ruudil ilma karata sisse majutanud ja tuppa läinud. Peale ühe kuld-mm ja kahe kroonlüdtre ei ole Ühtigi röSwltud. Rahakapp! ei ole röSwlld lahti teha suutnud sa sedawiist on need 2000 rubla, mida õnnetu müüdud rukiste eest saanud, senna jäänud. Rajas oliwad  kõik puldid ja kapid lahti lõhutud, pesu ühte kimpu köidemd, mitmed paberid sa boknmentid põrandale puistatud.  M kurjategijad oma vhwrit hirmsast piinanud, fee selgib sellest, et nemad tema keha mitmest paigast katki leikannd. stis teda woodi peale sirutanud ja seal ära käägiStanud  o» 4 Mal-nnr >st. Liin-imaa Ewang.-Lath. usutunnistuse kirikuõpetajate nõunkogu tSnnod). millest 130 waimulikku meest osa wõtstwad, su Leikuseknu 25. pääwal lõpetatud. Misstoniedirektor von Schwarh Leipzigist on Synodi käikus  miSsioui jutlust ja üht koact missioui aSjadest pidanud. Tarku kiriku-aealngu Professor Dr. Hausskiiner on üht jutlust, Weimari kirikus pidanud,' mi» sügswaft mõjunud ou ja trükitud saab. Misnon,-direktor von Schwarh on Riiasse i-itnnd ja saada seal ka misflom-jutlnst pidama. K>in st Leikuseknu 17. pääwal on Inglismaa määratu  aurulaew /Toledo" weel AmerlkanlaSte andeid Venemaa hädalistele loonud, 382 kotti wtlja ja jahu. ja 8 kotti übe. Üks suur petja on Riigs's kiuni wõetud, keS ennast Karl Tdalberg nimetas ja ühe wale-odligalstonjga adwokat  R. A. kaest 15,000 rubla petnud on. Kui tema Leitus, kuu pääwal ühe teise niisama juure waleobligatstonlga  adwokat M K. juure tulnud oli, W wöeti tema kinut. KnS need wale stempelid oliwad, mida tema lmwitanud, seda ou tema Politseile tunniSlauud. kuS need kä Ühes hulga teiste wale- aberurga ja 13,700 rubla rahaga leitud saiwad. Tema on ka oma õiget nime Üles anuud. ou wangi pandud >a kohtu alla antud. llMrmmnll Lelkusekun 9. pääwal on üks terwisewee  w. - raS. ittS herra 2., Lsibawi kurmaja aidas meelekniuat  kara ja wagiwalla-tegusi teinud, miS aealehledes potzu k»d no' sigitas za oma !õpetust kohtu eeS leidma laab. Juba enne oli fee nlemcrliue herra hotetideS ja awalMudeS aidades mitmesugust Mwatumat kära teinud, rewolwriga teiSte ietka laitnud, õllepudelitega loopinud j. n. c. ,Li>bawi .jr tungi' toimetaja Ederhard KrauS oli wnma's omaks kohuseks pidanud, seesugustest tegudest omaS tehes polaStaleS kirjutada, miS eest nimetatud wöeraS  keda duellile kutfnS. miS aga wasta wöetud ei saanud. Kui tähendatud pääwal palju rahva st kurmasa aidas oli, Shufõitsa iileStendrmM pealt waakamaS, lõi wõcras »Liidawi  Zeituugi' toimetajale sekka tõtta kepiga pahe, sai kepi-hoopist waStusrkS, tõmmaS selle peale mvotwri wälja ia sthtis herra Kraus i peale, kes temale aga kepiga wasta silmi tõi, kuna pealtwaakasad tuleriista kangelase käest ara kiskusi oad Kõik aeakehed amrawad selles herra KrauS',te õigust, et tema ühe seesuguse mehe duelliletutwniist  mitte wasta ei wõtuud, sest seda ei ole srltSlikku pruuli mööda mitte waja, kui kutsuja igavid, auus meeS ei ole. Ast on nutid kohatise kohtu seletada. MerburgM. Leikuseknu 24. paamal kätffwad Ma. sest ätid KeiserjaKeisripraua kholera-haigeid Petertmrgi hospjdalitrS waatamaS. GsttekS oliwad Majestätid  kahes Obuchowi hospidali kholera-barakkiS meeSterahwate.  «4 haigega ja nheS kholera-SaraMS naesterah. wale. 30 haigega. Kui Majestatid haigetele terwekssaamist  lähemal aeal soo linud ja neid Jumalaga jätnud, läknwad Kõigekõrgemad herraSkonnad Äieksandri-haigemajasse  töölistele, kus kolm kvolera-barakki 132 haigega waadatud saiwad. Sun käisiwad Majestatid ka üht hei. dnse-sde waatamas, kes khslcra-haigeie tallitamise juureS ise ka haigeks jäänud oli. Lertujewu 20. pääwa ohtal reisi st wad Majestatid Ketser ja Keisripraua