-- Tobolsk'iSse (Siber'iSse) saadetud Uglitschi kir t k u -kel! seisab juba mõnest aeast saadik Wene lehtedes elava arutamise all. Selle õnnetuma, nuhtluse alla langenud kiriku-kella aealugu lühidelt järgmine: Kui Lehekuu 15. pääwal 1591 Zarewiksch Dmitri Uglitsch'iS patgakud mõrtsukatest ära tapetud sai, siis lafksiwad kaks teina truuwidest, preester Feodot, nimetatud Ogurez, ja kirikumees Maksim KuSnezov, kella lüüa, selle koleda teu kuulutamiseks, mis kõiki linna kihisema pani. Selleaegne Wenemaa Walitseja, Boris Gödunow, kelle teadmata ja tahtmata see mõrtsukatega vist mitte sündinud ei olnud, saatis mõlemad pea selle järel Pelõimisse, kella aga aastal 1595 Tobo!sk'iõse vangi, kui enne nuhtluseks ÜkS ,körw", üks tükk kroonist, millega kella üles riputatakse, ära löödud oli. Arvatakse, et see kell TobolSk'is ümber valatud on, sest pealkiri: ,Sre kell, millega õigeusulife Zarewiksch Dmitri äratapmise-alarmi löödud sai, on UMschi linnast Siber'iSse, Tolbolski linna saadetud, Spassk'i kirikule turu peal, ja oli pärast tunnikell Sofia et õle mitte valatud, vaid graveritud, ja sõnakaik ja kirjatähed on uuema aea viisi järel. Et see aga seesama kell on, seda on tõeks tunnistatud. Aastal 1849 aStusiwad mitmed Uglitfch'iS k. /u, korjasiwad raha ja saatsivad selleaegseile Seespidiste aSjade Ministrile, Gras Perowsk'ile palvekisa, el tema kella tagasi tuua laseks. Sel korral ei antud seda luba mitte, sest et selgeks  teha ei võidud, et see kell seesama oleks, mis aablal 1598 Siberisse saadetud sai. Hiliemiui on weel raha kellcr peastmiseks korjatud. Nüüd on selgeks tehtud, et kell seesama  on, äratoomiseks on luba antud, kell on Uglitsch'lsse tagasi toodud ja piab seal esimest korda löödud saama, kui Keiserlik Kõrgus Suurvürst Auujärjeparija reisu mälestuseks läbi Siberi üks rõõmupidu peetud saab. Dünaburg'ist kirjutatakse Lehekuu 20. pääwal: .Ometigi  ükskord oleme meie Dünaburgi Lutheranlased kätte saanud, mida meie 30aaStat kätte saada püüdnud oleme: meil on wsimalik üht kirikut ehtada, miS üht kibedat häda-lugu kõrvale saadab. Jumala-teemStusekS tarvitatud  palvemajas ei leidnud ka lihtlastel Pühapääwadcl juba ammu kõik mitte enam aset; suurematel pühadel aset pärida oli täieline ülejulgus. Wäfimata tegevuse ja sitke kannatuse, iseäranis aga Kiriku-nöuukogu juhataja, herra Hagen'i, hoolekandmise mõnul, on nüüd kõik takistused  ära võidetud. Selle aaõta hakatusel on viimane luba kiriku ehitamiseks Linna-archiiekt Neumanni juhatusel luba tulnud ja nenda võisime meie täna uue Jumalakoja  põhjuSkiwi panna. See oli küll kõikide osavõtjate meele järel, et seda pärast nii mitmet raSkustc äravõitmist iseäranis pidulikult tehti, ja rõõm selle üle oli üleüldine, et Kuuramaa Kindralsuperintendent Böttcher wõimatikuks leidnud oli, ka senna tulla. Seesama pidas peakönet Saksa keeles, selle järel Griwa kirikuõpetaja Welher Läti keeles, kuna kohaline kirikuõpetaja Büttner Jumala-teenistust  palvega ja õnnistamisega lõpetas. Hakatuseks ja lõpetuseks laulis Läti laulukbor khorali muusikaga ja kõnede vahel sai Läti keeles waimulikkusi laulusi lauleiud. PöhuSkivi  panemist ennast tallitasiwad peale kirikuõpetajajate ja kirikuuõuukogu liigete ka kutsutud kohtute-ülemad. Saagu kõik selle juures wäljaräägitud soovimised täide minema, iseäranis ühe kirikunõuukogu-liike sõna. mis wist kõikide osavõtjate vaimus üteldud oli: ,üks uus koda. Uued mõtted! " Oleme ühel — Kuida üheS teises lehes lueme, on Dünaburgi Evang. Luth. usutunnistuse kiriku ehitamise kulud 40,000 rubla peale arvatud. Kooõ ei olla esiteks küll weel rohkem, kui 18,000 rubla, aga kogudus tahab weel korjata ja tantse palvemaja platsi müümisest loodetakse ka tükk raha saada. Saratow'ist kirjutatakse ,Pelerburgi Zeitungil/: pWihmä on sadanud! Keegi pshjapooliSteS kubermangudes ei või sellest õiete aru saada, mis need kolm sõna siin tähendavad. Tähendavad need ometigi lunastamist ühest ütlemata ootamisest ja otse piinavast põnevusest küsimise kohta: Mis saab tänavusest leikusest? Kõik olivad selle üle ühes et ühe teise wilja-ikalduse juures kõik asjad siin täitsa koledaks läheksiwad. Nüüd, parast viimaste pääwade rohket wihma, on ometigi lootus,  et, kui ka jälle põud ja palavad tuuled tulema plaksivad,  fiiSkk kõige sandemat lugu karta ei ole. Wiimase talve määratumad lume-kogud ja pea täieSte külmetamata maapind audsiwad lootust, et selle lume vesi nii palju niiskust annaks, kui talwewilja ja ka veel Mwatawa suvivilja  kosumiseks tarvis läheb; kuuni viimase Pühapääwam  (Lehekuu 11. päawani) näitasiwad aSjad aga ometigi kahtlased wälja. Lume-wett oli kuivanud maapind  küll sisse imenud, aga juba Jürikuul tulnud palavate ilmade ja põua järg jättis viljapõldude ja heinamaade ja karjamaade kohta mõnda, kui mitte kõiki, soovide järel, ja juba hakkaS rukis jälle kolletama. Wiimasel aeal oli paiguti küll wihma sadanud, aga wäga vähe ja nenda, et vaevalt tolm kinni pandud sai. Esimene tõe poolest mõjuv vihm tuli Suurel RiStcpääwal löunc aeal, kus raSke köue-münslamine üleS ajaS, millest Saratovi kubermang suurema osa sai. Sellesama pääva öhkal tuli teine, mis ennast ida poole pööras, miS läbi Tamara kubermangu aafupoolifed maad ka oma jägu sai va d. Nende kõuewihmade  järel on heike (Reede) teised tulnud, miS ühetasa  üte mägede >q «asude poole kalstvad. Gt kõikide nende kõue-müristamiSte jmrreS kaua ja palju, ülepea nenda wihma sadas, el vesi pärast müristamist sagedast tundide kaupa teede ja isegi põldude peal seiSina jäi, siis arvatakse kindlast, et kõik meel heaks läheb. Selle juure tuleb weel kindel lookuS järgmiste vihmade peale, sest et esiteks Wolga jõe vesi nii kõrge on, kui see 30 aaõtat tagasi mitte enam olnud ei oie. -- räägitakse 7 sülda üle talvise seisu miS läbl KaSpia merest Tamara'st saadik kõik madalikud määratumal laiusel vee all seisawad.  JeruSslani ääreS läheb wesi näituseks aaSlalel nagu tänavune, palju peole jOO werSka üle maa, teiSteS paikades vähem, miS läbi vee wäljaõhkamiue määratu on, ja teiseks ei ole põldudel niiskusest puudust. Selle läbi on edaspidistele kõue-mihmadele pöhjuS antud, ja et kõikide sõnumile järel igal poolel mööda Wolga jõge vihma sadanud ou, stiS võib arvata, kui palju kergemast nüüd kõik n.iS valdkondades hinge lõmmawad. Andku Jumal, et need lootused täide lähevad! Keegi ei või ennast selle üle rohkem rõõmustada, kui need, keS läbi viimase talve hädaliste eest hoolt on kandma pidanud, nagu nimelt naeSterahva-komitee ja keS selleS miSsiouiS haigete ja vaesele tallitamikeS sagedast ise haige-voodi peale pandud saivad. Nüüd ometigi võib oodata, et sellele viletsusele otS tulema ja külades jälle lelba olema saab. Saagu aga ka selle hoidmise eest hoost kantud, millest senni palju puudust olnud ou, kuS uil mitmed välise abi peale looleS, oma tuleviku peale omalt pookll palju mõtelda ei tahtnud, waid mureta pääwast pääwa elallwad/ Moskwaft- Keiserlik KörguS Suurvürst Sergei Aleksandrowitsch ja abikaasa on Lehekuu 28. paamal Jljmfkoje mõisa suveks elama läinud. Mõskma kubermangus on Jürikuu lõpul mitmed suured tulekahjud olnud. miS kottu peale 100,000 rubla eest kahju legtwad. Nenda põle st,md Makina külas Kslomua treiilS 49 talumaja  ja palju teist korivalist hooneid maha; Karpovo kittaS BogorodSti kreisis 23 talumaja. 7 weikemat wabriku-hoouet  j n. e. Bronnizõi kreRS sai ivad Dergajewo külas 28 talumaja. Maliua külaS 27 talumaja, l 4 kuuri j. n. e tulest hävitatud. Enamist kõikidest tulekahjudest on teadmata, kuida «eed tulnud. Krim tft. Lp. kirjutab ,Peterburgi  Lehekuu  keskmiste pääwade sees : aaSlast saadik ei ole üle meie löunepoolife mao uit laaSlawad tormid käinud,  kui tänawufel kevadel. Juba Paastukuu esimeste pääwade seeS läksiväd, kutda hiljuti traluStatud, kanged pöhjaida tormid üle meie poolsaare lõunepooliSte lageStikkude  (steppide), kus need rohkem kahju teinud on, kui csttekõ. kus ligemad sõnumid weel puuduflwad, arvati. Palju kahjulikum oli aga see iba-torm, miS Jürikuu tetsel poolel, kui juba kenat, sooja kcwade-ilma oodati, üle suu- rema jäu BerdjanSki ja Melitopoli kreisidest puhuS. Jürikuu  17. pääwast 2S. päawani möllab nimetatud kreisides lühikeSbe mahe aegadega üks maru-tuul, kuida seda seal mäleStawabel agadel Jürikuu teisel poolel nähtud ei ole. Määratumad on need kahjud, mida maru nimetatud kreisides  teinud on. BerdjanSki kreisis on, kuida aealeht , Krill/ kirjutab, ametlikkude aruannete järel umbes 300,000 deSsätini talvenisust 100,000 deSsätini tormist täitsa hävitatud ja 50.000 deSsätini rakkest rikutud. Mitte palju vähem kahju et ole Melitopoli kreis sellest tormist saanud. Kõik viljapuu- ja keeduwilja-atad Melitopoli kreiSliunaS ja ümberkaudu on liiva alla maetud. Ja kui palju liiwa ja mulda on uulitsatel ja paljudes hoovides! Enne oli linu liiva'tuiskude eest Utwapajude läbi, miS suurel hulgal idapool kaSvasivad, kauniste kaitsetud. WiimaSte  aaSta-kümnete sees on talupojad seda kaitsevalli maha raiunud ja sellega liiwa vast õiete idatuule wöimfe alla annud. Pahad on seesuguste tegude järged! Mitte ainult nimetatud kreiSlinnal ei ole sellest aeast saadik liiwa.tuiskudest palju kannatada olnud, vaid ka mitmed maaperemehed saavad suurt kahju, sest et nende wäliad, iseäranis viimased kang S tormis, osalt arschina-paksu liiva korraga kaetud ja sellega tiiwakürbedekS muudetud on. Kui ka kasulikkude li nadega Lehekuul, miS paiguti juba alg uiud ou, üks tähtjas jägu hävitatud talvepidudest  natuke toibuda võib, siiski saavad tulevaks >eituseks ?auria kubermangus ikka 200,000 deSsätini lalvevilta tänavuse kevade kangele pöhjaida- ja ida tormide läbi vähem olema; üks määratu suur maa. Arvame kahju iga deSsätini pealt 30 rubla, stiS teeb see 6 millioni rubla wäiia. Kõik kahju ou aga tõe poolest weel palju suurem, sest mitte ainult tänavune leikuS ei ole mitmes paikav hävitatud, vaid laiad maad ou tähendatud marutuule  läbi ka seesugust kahju saanud, et nende viljakandmine  aastate peale edaSvidi vähendatud on/ Apscheron lft. K,Spia mere rannast. Hiljuti on. kulda sealt .Nowoje kirjutatakse. ÜkS määratu suur õhu-klwi (aeralith) Apscheroni atewikn ligidal KaSpia meresse kukkunud. See kiivi on kaldast natuke eemal nüüd mereS ja ulatab umbeS takS sülda üle veepinna. West on selle paiga peal umbeS neli sülda sügaw ja määratu kiwi on kukkumises ka wrft weel mere põhja sisse läinud, "enda võib selle suurust umbeS Alt) kubik-sülla peale arvata. Kiust on täieSte must ja paiskab nagu must kalju wee seest wälja. Bakn st olivsd juba aurulaevad waiia sõitnud, seda taevast kuktuuud kiwi waataura. Õhukiwi  kukkumine on nii suurt kohinat ja raksumist teinud, et seal ligidal maavärisemist olema arwati. Wesi kohises ja karaas keedeS kõrgeSse ÜleS. kui määratu kiwi sisse kukkuS. Ilmade ja pVllnsönuMid kõigist riigist. Tscherepow  ez ist. Lehekuu 21. pääwal: ,Täna samb laia lund/ —KraSn o j ar S k'ist. Lehekuu 2l pääwal: ,Kewade on hea, orased on tenaSte töuSnud/ Aostrom a si. Lehekuu 22 pääwal: .Sõnumite järel kreisidest wsib talwewitja orasetega rahul olla/ Kursk'ist, Lehekuu 22 pääwal: ? Suvivilja orased paranevad nähtavalt/ ---> amar a'st, Lehekuu 22. pääwal: . Sõnumid vilja - võidude üle ou head/ Chersso u ist, Lehekuu 22. pääwal: .DnjeprowSkt kreisis ou wili heaSle töuSnud. paiguti on rukiS l'/, arschtnal pilk.' Novotscher - kaSNst, Lehekuu 22. väsima!: , Palju töölisi läheb Isune poole. RukiS on igal poolel päid teinud, takwenisu ou pakS ja pilk, suwiwili tõuseb lopsakalt —Orenbur g ifl. Lehekim 23. pääwal: ,Rohi ja wili kaSwawad wägewast, lootused on head Jall a'st, Lehekuu 25. pääwal: Mäga head wiinamarja-saaki oodatakse; pfirflchid ja pflaumtd on keskmised, aprikosid vaevalised/  Rõibin  s k tst. Lehekuu 2S pääwal: .Leikttse-lootttsed madalikkudest  on head. Wolga wesi alaneb 2werschokki vääwaS. Ilm on soe ja vihmane/  PetropawlowS  k st. Lehekuu 28 pääwal: ,KõikiS Akmolinskiwaldkondas  sajab rohkest vihma; wiljaga ja rohuga võib rahul olla/ Aassoõv Ivll»rSS2. llöMkaso » »»K»sv i--vrp»chis»» g»e-»M«»v»» T»k,chv?v» »» ?e»v«» Pöllutöö-nSiws toimetanud Liimimaa Põllutöö ja Kodutöö edendamise Seltsi poolest selle aasta Leikusekuu 29., 30. ja 31. päälvat. Programm: LoomanäituS tõugloomade laadoga. Põllutöö- sa majapidamine  riistad ja maschinad. Kodutöö. Ülesandeid wõtab wasta ja annab kõiki tormilisi seletust Direktor Ed Beckmann, . Toomveal Torws. Teavaandmtjed. Käid kaeru mütb J. E. Kuhlimmn, Kotzebne uulitsas. WW i> ittulw l mis pruukimtje», (pM h«a«tr Sra-Siml»' tud), nicheastl uued kut wa«ad saswad Siendalud kölWaliseke kehiud. W. KIUIM, . w aSsesepL ja MrtaAwadija, j. Rotermamn poewastas. M Pookimata MZ) Eestimaa rahwa « » o« «eel saada t MSmvas, Laia-mllitsas. !XI